Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3110, del 29-10-1997 (1997/11149)

DECRET 268/1997, de 21 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual es regula l'organització de l'ensenyament per a exercir determinades activitats professionals nauticopesqueres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1997/10/21/268/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3110

Data del DOGV
:   29-10-1997

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1997/11149

CVE


Data del document
:   21-10-1997

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

3612 DECRET 268/1997, de 21 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual es regula l'organització de l'ensenyament per a exercir determinades activitats professionals nauticopesqueres. [97/C11149]
  
El Reial Decret 4107/1982, de 29 de desembre, atribueix a la Generalitat Valenciana determinades competències en matèria de formació nauticopesquera. Aquestes competències van ser assignades a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació mitjançant el Decret 31/1983, de 17 de març, del president de la Generalitat Valenciana.
  
El Reial Decret 662/1997, de 12 de maig, estableix els requisits mínims per a exercir l'activitat professional de patró local de pesca i patró costaner polivalent. Aquest reial decret es dicta per la competència que l'estat té atribuïda per a fixar les bases d'ordenació del sector pesquer.
  
La Generalitat Valenciana ha d'actualitzar, d'una banda, determinades normes encaminades a la formació del sector pesquer i, per una altra banda, ha de procedir al desplegament legislatiu d'allò que s'estableix en el Reial Decret 662/1997, de 12 de maig.
  
Per això, a proposta de la consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació i amb la deliberació prèvia del Govern Valencià, en la reunió del dia 21 d'octubre de 1997,
  
DECRETE
  
Article 1
  
L'objecte d'aquest decret és el desplegament en la Comunitat Valenciana dels ensenyaments professionals nauticopesquers i, especialment, els referents a les activitats de patró local de pesca i patró costaner polivalent.
  
Article 2
  
Els requisits exigibles per a obtenir les targetes d'identitat professional nauticopesquera de patró local de pesca i patró costaner polivalent són les que s'estableixen en l'annex I del Reial Decret 662/1997, de 12 de maig.
  
Les atribucions d'aquestes titulacions estan reflectides en l'annex II del reial decret esmentat.
  
Les convalidacions de les titulacions anteriors es faran d'acord amb els criteris que es fixen en la disposició transitòria segona del Reial Decret 662/1997, de 12 de maig.
  
Article 3
  
Es faculta l'Institut Politècnic Maritimopesquer del Mediterrani d'Alacant, centre adscrit a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, perquè impartisca els ensenyaments de patró local de pesca i patró costaner polivalent.
  
Article 4
  
Els centres que desitgen impartir els ensenyaments de patró local de pesca i patró costaner polivalent hauran de disposar de l'autorització de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Article 5
  
Els centres que siguen autoritzats per als ensenyaments de patró local de pesca i patró costaner polivalent hauran d'adequar la impartició d'aquests als programes, durada, requisits del professorat, requisits de l'alumnat i mitjans materials que s'especifiquen en l'annex d'aquest decret. La direcció general competent en pesca marítima realitzarà les proves d'aptitud per a patró local de pesca i patró costaner polivalent.
  
Article 6
  
La direcció general competent en pesca marítima expedirà, si escau, les targetes d'identitat professional, amb la sol·licitud prèvia per part dels interessats acompanyada de l'acreditació dels coneixements i requisits exigits en aquest decret.
  
Article 7
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació regularà la realització de cursos i exàmens de formació nauticopesquera en el litoral de la Comunitat Valenciana.
  
Article 8
  
Els tribunals examinadors que s'hagen de constituir amb aquesta finalitat seran nomenats pel director general competent en matèria de pesca marítima. Els membres del tribunal que tinguen la condició de personal dependent de la Generalitat Valenciana tindran dret a percebre les gratificacions per assistència a tribunals indicades en l'apartat C, subapartat a, de l'annex del Decreto 24/1997, d'11 de febrer, del Govern Valencià, i també la meritació de les dietes i despeses de transport que s'hi estableixen.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queda derogada l'Ordre de 12 de gener de 1989, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, relativa als títols de patró de pesca local i mecànic de litoral.
  
Queden derogades totes les disposicions, d'igual o inferior rang, que s'oposen al que s'estableix en aquest decret.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
Es faculta la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació perquè dicte, en l'àmbit de les seues competències, les normes de desplegament d'aquest decret.
  
Segona
  
Aquest decret vigeix des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 21 d'octubre de 1997
  
El president de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
La consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació,
  
MARIA ÀNGELS RAMÓN-LLIN I MARTÍNEZ
  
ANNEX
  
A. Programes per a les titulacions de patró local de pesca i de patró costaner polivalent
  
A.1 Patró local de pesca (240 hores lectives)
  
Secció de pont (110 hores lectives)
  
1. Construcció naval i teoria del vaixell
  
Definició de vaixell.
  
Descripció succinta del vaixell i dels seus elements principals.
  
Dimensions principals: eslora, mànega i puntal.
  
Vàlvules de preses de mar i botzina per a l'eix portahèlices: descripció general i control.
  
Estabilitat transversal inicial. Paràmetres principals per a l'anàlisi de l'estabilitat transversal inicial.
  
Balanç del vaixell i fórmula del període natural de balanç. Relació del període natural de balanç amb l'estabilitat transversal inicial. Càlcul de l'índex d'estabilitat transversal inicial mitjançant el període natural de balanç.
  
Càlcul experimental del factor (f) propi de cada vaixell.
  
2. Navegació costanera i coneixements de meteorologia i oceanografia de la zona
  
Sistema de coordenades terrestres. L'horitzó de la mar i el rumb verdader.
  
Interpretació de les cartes nàutiques utilitzades en navegació costanera. Mesura de rumbs, de distàncies i de coordenades en les cartes.
  
Coneixement bàsic de l'agulla magnètica nàutica. Declinació magnètica i desviacions. Correcció total de l'agulla. Rumbs verdaders i d'agulla.
  
Demora i enfilació. Obtenció de la correcció total de l'agulla per una enfilació. Situació per dues demores simultànies. Situació per demora i distància simultànies al mateix punt. Navegació d'estima en la carta; retolació de rumbs i de situacions.
  
Ecosondes; descripció concisa del seu funcionament.
  
Identificació dels fars i de les boies. Fars de sectors i llums d'enfilació.
  
Coneixement pràctic del litoral de la província per a la qual se sol·licita l'examen.
  
La meteorologia i el pescador.
  
Factors meteorològics que influeixen en les operacions de pesca.
  
Variables meteorològiques. Pressió atmosfèrica, temperatura, nuvolositat, humitat. Precipitacions i vent (locals, generals i tèrmics).
  
Escales per a mesurar la força del vent i de la mar.
  
Ones. Relació amb el vent.
  
Corrents locals.
  
Manera d'obtenir informació meteorològica per ràdio. Tipus d'informació radiada.
  
3. Legislació pesquera bàsica: nacional i comunitària
  
Documentació del vaixell. Rol. Llicència de pesca. Despatx d'un pesquer de litoral. Autoritats competents en matèria de pesca.
  
Espais marítims. Aigües interiors. Mar territorial. Alta mar. Plataforma continental.
  
Reglamentació de la pesca artesanal en el Mediterrani: tremall, palangre i altres arts.
  
4. Reglaments, senyals i abalisaments
  
El reglament d'abordatges: objecte, àmbit d'aplicació. El que cal entendre per: vaixell de propulsió mecànica, vaixell dedicat a la pesca, vaixell en navegació, vaixell a la vista d'un altre, visibilitat reduïda.
  
El que cal entendre per: eslora, mànega, llum de tope, llum de banda, llum d'abordatge, llum tot horitzó, llum de remolc.
  
Vigilància en la mar. Llums o marques que ha de mostrar un pesquer de fins a 12 metres: en navegació lliure, quan està dedicat a la pesca, quan està fondejat. Llums o marques que ha de mostrar: un vaixell de propulsió mecànica major de 12 metres, un vaixell de vela, una draga treballant.
  
Conducta que s'ha de seguir a la vista d'altres vaixells. Risc d'abordatge. Forma de determinar el risc d'abordatge en un pesquer de fins a 12 metres. El que cal entendre per aproximació excessiva. Situació d'abordatge, encreuament i volta encontrada.
  
Conducta que ha de seguir un pesquer en visibilitat reduïda segons que es trobe pescant o no: senyals acústics que ha de produir, vigilància que cal mantenir, ajust de la velocitat, actuació en cas de risc o d'aproximació excessiva a altres vaixells i quan sent un senyal de boira.
  
Interpretació i emissió de senyals de maniobra i advertència.
  
Senyals de petició d'auxili que pot emetre o rebre.
  
Necessitat d'apartar-se del reglament per evitar un perill immediat amb atenció especial a aquest tipus de pesquers.
  
Recomanacions i obligacions internacionals i locals sobre la navegació i pesca en canals o passos estrets.
  
Vigilància en la mar de dia i de nit.
  
Conducta que cal seguir en visibilitat reduïda.
  
Reglament de balissament marítim: sistema AISM. Àmbit d'aplicació. Tipus i descripció de marques en la regió A: laterals, cardinals, perill aïllat i marques especials.
  
5. Maniobra en els vaixells de pesca
  
Manteniment del buc, cobertes i superestructures. Coneixement lleuger de les característiques dels materials emprats en la construcció d'aquest: fusta, PRFV, acer i alumini. Conservació d'aquests elements. Protecció: preparació de superfícies. Característiques generals de les pintures emprades. Ferramentes utilitzades, instruccions per a l'ús i precaucions en el maneig. Petites reparacions en fusta o polièster.
  
Caps. Materials emptats en la confecció de caps. Coneixement lleuger de les seues característiques bàsiques. Confecció i utilització dels següents nucs i treballs: cotes, nuc de ris, nuc pla, nuc d'escota, nuc de pescador, as de guia, volta de ruixó, balç per senó, costura curta i lligada per a gassa. Conservació dels caps.
  
Costejada del vaixell a so de mar. Preparació per a l'eixida a la mar. Revisió del motor, del sistema de govern, dels mitjans de comunicació, dels elements de seguretat i salvament.
  
Desamarrar i eixir. Amollada i estiba de les amarres. Precaucions abans de moure l'hèlice. Efectes combinats del timó i de l'hèlice: vaixell aturat o en marxa. Velocitat dins de les instal·lacions portuàries. Precaucions en girar recolzades.
  
Navegació amb mal oratge: amb mar de proa, amb mar de popa. Riscs en virar amb mal oratge.
  
Maniobra d'ancoratge. Elements utilitzats en aquests vaixells. Elecció de l'ancoratge. Quantitat mínima de línia que s'ha d'utilitzar. Manera de realitzar l'ancoratge. Precaucions prèvies i durant la permanència en ancoratge.
  
6. Arts i ormejos de pesca
  
Instruments de recol·lecció. Instruments llancívols. Descripció i maneig.
  
Nanses: classificació i maneig. Descripció i armament.
  
Hams: classes i maneres de lligar-los. Ormejos verticals i horitzontals: descripció, armament i maneig.
  
Poteres, descripció i maneig d'aquestes.
  
Materials emprats en la confecció de les xarxes. Característiques.
  
Malles, longitud i obertura d'aquestes.
  
Arts fixes i de deriva. Descripció i muntatge.
  
7. Biologia pesquera
  
Biologia pesquera: conceptes generals i finalitat.
  
Plataforma continental. Fons marins: influència en la distribució de les espècies d'interés comercial i en les operacions de pesca.
  
Plàncton: relació entre la distribució d'aquest i el recurs pesquer.
  
Espècies marines més abundants en la Comunitat Valenciana: característiques i diferenciació entre peixos, moluscos, crustacis i mamífers marins.
  
Descripció, biologia i pesca de les espècies marines de la Comunitat Valenciana de major interés comercial.
  
8. Comunicacions
  
Manera d'establir comunicació entre estacions mòbils marítimes en VHF. Crides de socors, emergència i seguretat. Lectura lletrejada segons el codi internacional de senyals.
  
Secció de màquines (70 hores lectives)
  
1. Motors dièsel emprats en els vaixells, parts principals, funcionament, avaries i manteniment
  
Classificació i funcionament. Motors dièsel de quatre temps. Cicle de funcionament del motor dièsel de quatre temps. Diagrama de la regulació del motor dièsel de quatre temps. Motors dièsel de dos temps. Cicle de funcionament del motor dièsel de dos temps. Diagrama de la regulació del motor dièsel de dos temps.
  
Conéixer i identificar els elements fixos que constitueixen els motors dièsel: bastiment, coixinets de bastiment, bastidors, blocs de cilindres, camises, culates, col·lectors d'admissió i escapament, bombes d'escombratge i col·lector d'escombratge.
  
Conéixer i identificar els elements mòbils dels motors dièsel: pistons i cércols, bieles i coixinets d'aquestes, cigonyal, eix de lleves i accionament d'aquest, balancí i volant.
  
Identificar els circuits de combustible, lubricació i refrigeració.
  
Filtres de combustible i d'oli bruts o espatlats. Localització de l'injector que no treballe. Problemes en la refrigeració per brutícia en el filtre de fons o embussada per brutícia en la vàlvula de fons. Saber realitzar les petites reparacions que permeten eliminar els problemes abans indicats. Substituir els filtres i purgar el circuit corresponent. Saber purgar el circuit d'alta pressió de combustible.
  
2. Combustible i lubricants
  
Tipus de combustibles utilitzats en els motors dièsel. Característiques més importants. Precaucions en l'emmagatzematge a bord. Lubricants utilitzats en els motors dièsel. Característiques. Emmagatzematge i tractament dels lubricants.
  
3. Serveis elèctrics: conservació i manteniment
  
Identificar el sistema d'arrancada.
  
Problemes en l'arrancada: escombretes del motor d'arrancada, cable en males condicions, males connexions, bateria baixa de càrrega o en mal estat, etc.
  
Comuns a pont i màquines (60 hores lectives)
  
1. Seguretat marítima
  
Emergències: capejar un temporal, incendi, varada, assistència. Capejar un temporal, maneres segons les característiques del vaixell. Ús de mitjans auxiliars de capa. Incendi. Causes més comunes d'incendi. Maneres d'extinció. Ús d'extintors portàtils. Varada o encallament. Prioritats. Actuació. Taponament de vies d'aigua. Reflotament. Ajudes externes. Assistència en la mar. Donar i prendre remolc.
  
Seguretat en la mar: limitacions pròpies i de l'embarcació. Seguretat durant la navegació. Seguretat en la pesca amb palangres. Conveniència de donar a conéixer periòdicament la situació. L'arnés de seguretat. Roba adequada i altres necessitats. El reflector radar. Conservació, ús i revisió dels mitjans d'auxili i salvament.
  
2. Primers auxilis
  
Fractures: definició, classes de fractures i tractament.
  
Esquinços i luxacions: definició i tractament.
  
Ferides i hemorràgies: tipus i tractament.
  
Cremades: definició, classificació i tractament.
  
Protocol de reanimació cardiopulmonar bàsic.
  
3. Legislació laboral
  
Enrolament en un vaixell. Llibreta d'inscripció marítima. Targeta d'identitat professional marítima. Elecció del personal. Període de prova. Comandament del vaixell. Classificació del personal embarcat. Grups i categories professionals. Drets i obligacions del personal embarcat.
  
4. Conservació dels recursos pesquers
  
Contaminació en la mar: origen de les substàncies contaminants i repercussió a través del medi marí en l'home.
  
Efectes de la sobrepesca. Cooperació dels patrons.
  
5. Manipulació de la pesca
  
Precaucions que cal tenir amb el peix abans d'introduir-lo en la bodega o nevera.
  
Precaucions que cal tenir amb el peix mentre roman estibat en la bodega o nevera.
  
Conservació del peix en gel.
  
A.2 Patró costaner polivalent (600 hores lectives)
  
Secció de pont (300 hores lectives)
  
1. Navegació costanera
  
Forma de la Terra. Eix terrestre, pols, equador, paral·lels i meridians. Sistema de coordenades terrestres. Milla marina. Diferència de latitud i longitud entre dues situacions. L'horitzó de la mar; punts cardinals i divisió sexagesimal d'aquest. Rumb verdader.
  
Descripció concisa de la carta mercatoriana. Coordenades d'un punt en la carta. Mesura de distàncies i traçat de rumbs en la carta; utilització del compàs i del transportador nàutic. Diverses classes de cartes segons l'escala. Nivells als quals estan referides les sondes i les elevacions orogràfiques representades en les cartes. Signes convencionals i abreviatures usats en les cartes nacionals.
  
Concepte del temps i de la mesura d'aquest. Hora civil del primer meridià i hora legal. Relació entre les hores legals de distintes zones horàries. Hora oficial.
  
Definició de magnetisme i dels imants. Descripció concisa del magnetisme terrestre. Declinació magnètica; variacions de la declinació. Rumb magnètic.
  
Descripció de les agulles magnètiques nàutiques i nomenclatura de les parts. Rumb d'agulla. Desviació i correcció total. Relacions entre rumb d'agulla, magnètic i verdader. Causes de les desviacions i tabla de desviacions. L'Estrela Polar; enfilacions que en faciliten el reconeixement. Obtenció de la correcció total per la Polar. Precaucions i conservació de les agulles.
  
Rumb per a passar a una distància donada d'un punt de la costa. Navegació d'estima en la carta. Abatiment i correcció d'aquest. Navegació d'estima en la carta amb corrent; rumb efectiu i deriva. Triangle de velocitats i corrent. Determinació del rumb efectiu coneixent el corrent. Demores, marcacions i enfilacions. La línia isobàtica com a línia de posició. Situació per demores simultànies a dos punts de la costa. Situació per distàncies simultànies a dos punts de la costa. Trasllat d'una línia de posició. Situació per dues demores no simultànies a un mateix punt de la costa. Situació en aparéixer un far en l'horitzó. Enfilacions, demores i isobàtiques de seguretat. Determinació de la correcció total de l'agulla per una enfilació. Rotulació en la carta dels rumbs i de les situacions.
  
Alidades i taxímetres per a prendre marcacions. Corredores; coeficient de corredora. Sonda de mà. Ecosondes; descripció concisa del fonament d'aquestes. Formes de presentació de les sondes. Errors que poden donar-se en les sondes.
  
Fars i senyals de boira; identificació. Fars de sectors i llums d'enfilació. Boies; identificació. Llibres de fars i de senyals de boira. Derrotes.
  
Definició de les marees. Descripció de l'anuari de marees. Obtenció de les hores i sondes de les plenamars i baixamars amb l'anuari.
  
2. Navegació amb radar
  
Descripció bàsica del radar. Radar de moviment relatiu amb presentació proa dalt. Descripció i utilització dels comandaments més freqüents: de guany, d'antimar, d'antipluja, de marcacions i distàncies. Amplària del feix en el pla de l'horitzó. Discriminació en distància i en marcació. Abast màxim del radar. Factors meteorològics que afecten la detecció de blancs. Els vaixells i les boies com a blancs; reflectors radar. Falsos ecos: interferències produïdes per un altre radar, ecos produïts pels lòbuls laterals de radiació, ecos indirectes i de repetició. Identificació dels accidents de la costa amb el radar. Situacions per marcacions i distàncies obtingudes amb el radar. El moviment dels ecos en la pantalla del radar. Balisa radar (racon).
  
3. Servei de guàrdia
  
Vigilància en la mar de dia i de nit. Conducta que cal seguir en visibilitat reduïda.
  
4. Sistemes electrònics de determinació de la situació i de navegació
  
Radiogoniòmetre; descripció concisa del seu fonament. Llibre de radiosenyals. Marcacions radiogoniomètriques; situació per demores radiogoniomètriques. Recalada amb el radiogoniòmetre. Efecte de nit. Idea bàsica del sistema de navegació GPS; dades que faciliten aquests equips i interpretació.
  
5. Meteorologia i oceanografia
  
Variables meteorològiques. Pressió, temperatura, humitat, visibilitat, nuvolositat, precipitacions i vent.
  
Fronts, causes, classes. Tipus d'oratge associat a cada un d'ells.
  
Butlletins meteorològics espanyols. On es pot obtenir la informació meteorològica (premsa, ràdio, TV, Internet).
  
Mapes meteorològics: de núvols, de superfície i d'altitud.
  
Previsió de l'oratge a la vista d'un mapa de superfície.
  
Observacions en la mar. Instruments: baròmetre i termòmetre. Observacions visuals: núvols, vent i mar.
  
Utilització del radar en la previsió local.
  
Com utilitzar la temperatura de la superfície del mar en les operacions de pesca.
  
Corrents locals i generals.
  
Ones: elements i característiques.
  
6. Comunicacions
  
Principis bàsics d'electromagnetisme i propagació de les ones electromagnètiques. Descripció bàsica d'un transceptor de VHF per a ús mòbil marítim. Elements bàsics del sistema radiant.
  
7. Maniobra i govern dels vaixells
  
Caps i cables: generalitats. Operacions amb els caps: cotes, nucs, lligades i voltes. Costures i gasses. Empalmaments.
  
Eixàrcia ferma i eixàrcia de labor. Bossells, pasteques i quadernals. Grillons, guardacaps, armelles i tensors. Aparells: classificació i ús.
  
Instal·lacions d'amarratge: norai, bol·lard, argolles, bites, cornamuses, maneguetes, guiacaps, gateres i maquinetes.
  
Equip d'ancoratge: cabrestants, molinets, àncores i línia d'ancoratge.
  
Donar amarres: tipus d'amarres. Maneres de donar amarres. Encapellar. Precaucions quan hi haja altres amarres donades. Noms de les amarres segons la posició que ocupen. Treball de les amarres. Passar per senó. Abossar. Voltes de maniobra.
  
Amollar amarres: alleujar. Desencapellar.
  
Conservació del buc i de la coberta. Treballs de rutina: neteja, baldejar i retocs. Pintada de la fusta i de l'acer. El calafatament. Reparacions senzilles en fusta i PRFV. Pintada de locals tancats.
  
Inspecció i manteniment de l'equip de coberta: maquinetes, haladors, grues, debanadores, etc. Eixàrcia. Preservar les amarres contra el fregament.
  
Costejada a so de mar: propulsió i govern, estanquitat i flotabilitat, accesoris i equips, material de seguretat i salvament. Costejada en cas de mal oratge.
  
Seguretat dels vaixells pesquers i les seues tripulacions. Recomanacions del Conveni de Torremolinos: navegació, seguretat de la navegació, seguretat del vaixell, estabilitat, seguretat en la coberta, enllumenat de coberta, precaucions per a no caure a l'aigua, caps i cables, seguretat durant la pesca d'arrossegament, amb arts d'encerclament i amb palangres.
  
Propulsió per hèlice. Hèlices de pala fixa i hèlices de pales reversibles: característiques i maneig. Precaucions en moure les hèlices.
  
Timons: descripció del timó ordinari. Comportament general del vaixell en moure l'hèlice tenint el timó a una banda o l'altra. Efecte del timó amb el vaixell en marxa.
  
Maniobres amb embarcacions de fins a 20 metres d'eslora: atracades i desatracades. Precaucions generals quan hi haja vent i corrent. Amb mal oratge. Capes. Corregudes. Ancoratge. Un home a l'aigua.
  
8. Estabilitat i estiba del vaixell
  
Efectes especials en l'estabilitat a causa dels trasllats, embarcament i desembarcament de pesos, embarcament d'aigua per colp de mar i carenes líquides.
  
Informació sobre l'estabilitat a bord dels vaixells i normativa vigent.
  
9. Manipulació de les captures
  
Precaucions que cal tenir amb el peix abans i després d'introduir-lo en la bodega o nevera.
  
Maneres d'estibar el peix.
  
Conservació del peix en gel.
  
Conservació del peix en aigua de mar refrigerada.
  
Nocions generals sobre la congelació del peix.
  
Nocions generals sobre la conservació del peix per deshidratació i per esterilització.
  
10. Recerca i salvament (MERSAR)
  
Sistemàtiques de recerca: per sectors i en espiral. Coordinació de mitjans.
  
11. Reglaments per a prevenir els abordatges i abalisament internacional
  
Objecte i importància d'aquest.
  
Identificació de llums i marques. Llums i marques per a pesquers "dedicats a la pesca" o "en navegació lliure". Consideracions sobre els llums de treball dels pesquers.
  
Regles de govern per als pesquers segons que estiguen dedicats a la pesca o no.
  
Indicacions sobre obstrucció de maniobra en canals i passos estrets, i punts normals de recalada. Sistemes de separació de trànsit.
  
Sistema d'abalisament marítim AISM. Àmbit d'aplicació. Tipus i descripció de marques en la regió A: laterals, cardinals, perill aïllat i marques especials.
  
12. Legislació maritimopesquera
  
Autoritats competents en matèria de navegació i de pesca. Autoritats portuàries. Capitanies marítimes. Direccions provincials del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació. Direccions territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana.
  
Els espais marítims. Aigües interiors. Mar territorial. Zona econòmica exclusiva. Plataforma continental. Alta mar.
  
Els espais costaners. Zona maritimoterrestre. Platges. Servituds. Zona d'influència.
  
Despatx d'un vaixell pesquer. Documentació del vaixell. Autoritats que intervenen en els despatxos. Despatx general. Despatx per a la mar.
  
Reglamentació de la pesca amb arts d'arrossegament. Dimensions de les malles i de les espècies. Requisits que han de complir els vaixells. La llicència de pesca.
  
Reglamentació de la pesca amb arts d'encerclament. Dimensions dels arts, de les malles i de les espècies. Requisits que han de complir els vaixells. La llicència de pesca. Prohibició de pescar en aigües interiors. La pesca de carnada viva.
  
Infraccions i sancions en matèria de pesca. Llei 53/1982, de l'estat espanyol, sobre infraccions en matèria de pesca marítima. Llei 2/1994, de la Generalitat Valenciana, de defensa dels recursos pesquers.
  
13. Biologia pesquera i arts de pesca
  
El sistema marí: nocions generals. L'aigua de mar com a mitjà biològic.
  
Zonació dels oceans. La plataforma continental. Els sediments marins. Influència de la naturalesa i relleu del fons marí en la distribució de les espècies d'interés comercial i en les operacions de pesca.
  
El plàncton: cicle estacional en aigües templades. Relació entre la distribució del plàncton i el recurs pesquer.
  
Descripció biològica i pesca de les espècies pelàgiques, bentòniques i demersals d'interés comercial.
  
Arts fixos, de fons i d'encerclament.
  
Nocions generals sobre els arts d'arrossegament.
  
Materials emprats en la confecció dels ormejos i arts de pesca. Característiques dels fils. Mallatge.
  
Coeficient de penjament, d'obertura horitzontal i vertical.
  
Malles. Tall de les malles. Creixences i minves. Reparació de les malles.
  
Muntatge dels distints arts de pesca.
  
Ormejos: classificació, descripció i muntatge.
  
Maniobres de pesca amb els distints arts i ormejos.
  
Ecosondes: nocions generals sobre l'ús d'aquestes en la pesca.
  
14. Procediments radiotelefònics
  
Manera d'establir comunicació entre estacions mòbils marítimes en VHF. Crides de socors, emergència i seguretat. Lectura lletrejada segons el codi internacional de senyals.
  
Secció de màquines (150 hores lectives)
  
1. Motors dièsel i els seus elements
  
Motors dièsel. Principis fonamentals de funcionament. Classificació general.
  
Motors dièsel de quatre temps. Funcionament. Cicle de treball del motor dièsel de quatre temps. Diagrames. Diagrames de regulació del motor dièsel de quatre temps.
  
Motors dièsel de dos temps. Funcionament. Cicle de treball del motor dièsel de dos temps. Diagrames. Diagrama de regulació del motor dièsel de dos temps. Comparació entre els cicles de dos i quatre temps.
  
Estudi dels òrgans que constitueixen el motor dièsel marí. Bancada: tipus i material de què es construeixen. Coixinets de bancada. Càrter. Tapes de càrter. Bastidors. Cilindre. Bloc de cilindres. Material de construcció. Camises: tipus. Conservació i desgast. Culates. Classes de culates. Material i tipus de construcció.
  
Eix de cigonyals. Material i construcció. Volant. Virador. Bieles. Construcció i coixinets de biela. Boulon o passador del pistó: tipus i material. Pistons: tipus, material de construcció. Cèrcol de compressió i de greixat. Material de construcció dels cèrcols. Jocs.
  
Eix de corbes. Accionament de l'eix de corbes: distintes maneres. Vàlvules d'aspiració i escapament: formes i material de construcció. Vàlvules d'arrancada. Vàlvules de seguretat. Injectors.
  
Bombes d'escombratge. Col·lector d'escombratge. Col·lector d'aspiració i col·lector d'escapament.
  
Idea general del funcionament d'una bomba d'injecció de combustible. Classes de bombes de combustible.
  
2. Avaries més comunes i reparació
  
Revisió i substitució de filtres. Purga de circuits. Comprovació del funcionament dels injectors. Purga del circuit d'alta pressió.
  
3. Conducció i manteniment dels motors
  
Regulació de la quantitat de combustible injectat: diferents sistemes. Regulació de les bombes de combustible.
  
Arrancada dels motors. Arrancada a mà. Arrancada elèctrica. Arrancada amb aire comprimit: diversos casos.
  
Diferents sistemes de canvis de marxa. Embragatges. Idea de les hèlices de pales reversibles.
  
Refrigeració: diferents sistemes emprats. Bombes d'aigua de refrigeració. Filtres.
  
Lubricació: necessitat de la lubricació. Bombes d'oli: diferents tipus. Refrigeradors d'oli. Filtres. Circuits de lubricació.
  
4. Combustibles i lubricants
  
Tipus de combustibles utilitzats en els motors dièsel. Característiques més importants. Precaucions en l'emmagatzematge a bord. Lubricants utilitzats en els motors dièsel. Característiques. Emmagatzematge i tractament dels lubricants.
  
5. Quadres elèctrics
  
Quadres de distribució: construcció. Control dels generadors. Instruments que componen el quadre elèctric. Controls.
  
6. Dinamos i alternadors
  
Generació i distribució de l'energia elèctrica a bord. Fonaments dels generadors de corrent. Dinamos: construcció i principis de funcionament. Excitació de les dinamos. Regulació de la tensió. Corrent alterna. Valors que han de considerar-se en el corrent altern. Alternadors: construcció i principis de funcionament.
  
7. Bateries. càrrega i descàrrega. precaucions i manteniment
  
Quadre de càrrega de bateries. Idea bàsica de rectificadors. Precaucions i perills durant la càrrega de bateries.
  
8. Sistemes hidràulics
  
Elements i components bàsics. Comprovació de nivells. Precaucions i manteniment de la instal·lació a bord.
  
9. Sistemes de govern
  
Telecomandament. Servomotor: tipus més emprats en vaixells pesquers. Manteniment.
  
10. Serveis de buidatge, de neteja i contra incendis
  
Bombes, circuits, filtres i vàlvules. Maneig, precaucions i manteniment.
  
Comuns a pont i màquines (150 hores lectives)
  
1. Seguretat marítima
  
Elements de salvament en aquest tipus d'embarcacions: cèrcols salvavides i boies salvavides. Armilles salvavides: característiques i ús. Barca salvavides: elements i accessoris. Col·locació a bord i disponibilitat. Abaixada i inflament. Revisions periòdiques i obligatorietat de presenciar-les.
  
Elements de lluita contra incendis en aquest tipus d'embarcacions: bombes, hidrants, mànegues, llances, extintors, destrals i poals.
  
Abordatges i varades: prevenció abans d'eixir a la mar i navegant prop de la costa o en presència d'altres vaixells. Actuació en cas d'accident: criteris de prioritat i tècniques d'emergència i reparació.
  
Utilització dels serveis de buidatge i contra incendis. Control d'avaries en el buc. Avaries en el sistema de govern.
  
Auxili a altres vaixells. Remolcs: donar i prendre remolc, navegació amb remolc.
  
Abandó de vaixell. Senyals de socors. Taula de senyals de salvament.
  
2. Pràctiques de treball segures a bord
  
Seguretat dels vaixells pesquers i les seues tripulacions: recomanacions del conveni de Torremolinos: navegació, seguretat de la navegació, seguretat del vaixell, estabilitat, seguretat en la coberta, enllumenat de coberta, precaucions per a no caure a l'aigua, caps i cables, seguretat durant la pesca d'arrossegament, amb arts d'encerclament i amb palangres.
  
3. Construcció naval i teoria del vaixell
  
Definició de vaixell.
  
Descripció succinta del vaixell i dels seus elements principals.
  
Causes de deterioració del vaixell i atencions.
  
Dimensions principals: eslora, mànega i puntal.
  
Calats. Escales de calats. Representació dels calats.
  
Francbord. Desplaçament i arqueig.
  
Vàlvules de preses de mar i escobenc portahèlices: descripció general i control.
  
Estabilitat: generalitats.
  
Estabilitat transversal inicial. Càlcul d'estabilitat transversal inicial.
  
Balanç del vaixell i fórmula del període natural de balanç. Relació del període natural de balanç amb l'estabilitat transversal inicial. Càlcul de l'índex d'estabilitat transversal inicial mitjançant el període natural de balanç.
  
Càlcul experimental del factor (f) propi de cada vaixell.
  
Diagrames (GM) d'índex d'estabilitat segons el període natural de balanç.
  
Escores durant l'evolució i relació amb l'estabilitat transversal inicial.
  
4. Higiene i primers auxilis
  
Condicions higienicosanitàries a bord.
  
Fractures: definició, classes de fractures i tractament.
  
Esquinços i luxacions: definició i tractament.
  
Ferides i hemorràgies. Tipus i primers auxilis.
  
Cremades: definició, classificació i tractament.
  
Protocol de reanimació cardiopulmonar bàsica.
  
Riscs elèctrics a bord: tècniques de prevenció i primers auxilis en cas d'electrocució.
  
5. Preservació del medi marí
  
Contaminació en el mar: origen de les substàncies contaminants i la repercussió d'aquestes a través del medi marí en l'home. Emissaris submarins, localització.
  
Biologia pesquera: concepte i finalitat. Efectes de la sobrepesca. Criteris bàsics per a la regulació de l'explotació pesquera. Cooperacions dels patrons.
  
Esculls artificials: definició i objectius. Incidència de l'escull en el medi aquàtic. Localització dels principals esculls en la Comunitat Valenciana.
  
6. Legislació laboral
  
Enrolament en un vaixell. Llibreta d'inscripció marítima. Targeta d'identitat professional marítima. Elecció del personal. Període de prova. Comandament del vaixell. Classificació del personal embarcat. Grups i categories professionals. Drets i obligacions del personal embarcat.
  
El contracte de treball. Capacitat per a contractar. Contractació de menors d'edat. El contracte d'embarcament: forma i contingut. El quadre d'organització dels treballs a bord. El sistema de remuneració a la part.
  
B. Requisits del professorat
  
El professorat del curs haurà de tenir la titulació necessària de manera que es garantisca el nivell de coneixements adequats a cada formació. Amb aquesta finalitat, es considera com a titulació mínima la de patró de pesca d'altura i la de mecànic naval major o equivalents, d'acord amb el tipus de curs o secció que s'haja d'impartir.
  
C. Requisits d'accés de l'alumnat
  
- Ser major de 16 anys.
  
- Estar en possessió del certificat de competència de mariner.
  
- Posseir l'aptitud física que permeta l'exercici de l'activitat d'acord amb la legislació vigent.
  
D. Mitjans materials mínims per a la realització de les proves pràctiques
  
D.1 Patró local de pesca
  
Material de competència marinera
  
- 1 barca salvavides homologada de vuit o més places.
  
- 1 contenidor de barca amb deslligador hidrostàtic, fleix i silleta.
  
- 1 equip SOLAS A complet de barca salvavides.
  
- 3 armilles salvavides homologades de diversos models.
  
- 1 cèrcol salvavides amb llum d'encesa automàtica.
  
- 1 llança de 45 mm de doble efecte amb raccord de 45 mm tipus Barcelona (UNE 23.400).
  
- 1 mànega de 15 m i 45 mm de diàmetre amb raccords tipus Barcelona (UNE 23.400).
  
- 1 bifurcació de 70/45 mm amb raccords tipus Barcelona (UNE 23.400) i claus de tall.
  
- 4 extintors portàtils amb les característiques següents:
  
·Pols seca de pressió adossada.
  
·Pols seca de pressió incorporada.
  
·Aigua pulveritzada.
  
·Anhídrid carbònic de 5 kg.
  
- 1 tira d'almenys 25 mm de diàmetre i longitud suficient per a pegar voltes a la bita o cornamusa.
  
- 4 frenells de diàmetres compresos entre 8 i 10 mm, i 3 m de longitud.
  
- 1 aparell de combés guarnit.
  
- 1 bossell, 1 quadernal i 1 pasteca.
  
- Bita i cornamusa adequades al cap per a pegar-li voltes.
  
Material específic de la titulació:
  
- Piola per a fer lligades, burins, navalles, etc.
  
- Cap de quatre cordons per a confeccionar lligades.
  
- Motor dièsel marí complet, similar als utilitzats per a embarcacions costaneres, amb inversor, filtres, bombes acoblades, corretges i alternador.
  
- Elements solts: injectors, pistons, bieles, cèrcols, culata de vàlvules, filtres d'aire, combustible i oli, motor d'arrancada i alternador.
  
- Tauler per al muntatge de circuits elèctrics.
  
- Equip de càrrega i verificació de càrrega de bateries.
  
- Elements per a muntatges de circuits d'enllumenat.
  
- Joc de ferramentes per a la realització dels exercicis pràctics.
  
D.2 Patró costaner polivalent
  
A més del que s'ha indicat per a patró local de pesca, el que segueix:
  
- Guardacaps apropiats al cap per a confeccionar lligades.
  
- Agulles i fil per a adobar xarcies.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3110, del 29-10-1997 (1997/11149)

DECRETO 268/1997, de 21 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que se regula la organización de la enseñanza para ejercer determinadas actividades profesionales náutico-pesqueras.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/1997/10/21/268/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3110

Fecha DOGV
:   29-10-1997

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1997/11149

CVE


Fecha del documento
:   21-10-1997

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

3612 DECRETO 268/1997, de 21 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que se regula la organización de la enseñanza para ejercer determinadas actividades profesionales náutico-pesqueras. [97/C11149]
  
El Real Decreto 4.107/1982, de 29 de diciembre, atribuye a la Generalitat Valenciana determinadas competencias en materia de formación náutico-pesquera. Dichas competencias fueron asignadas a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación por el Decreto 31/1983, de 17 de marzo, del presidente de la Generalitat Valenciana.
  
El Real Decreto 662/1997, de 12 de mayo, establece los requisitos mínimos para ejercer la actividad profesional de patrón local de pesca y patrón costero polivalente. Este real decreto se dicta por la competencia que el estado tiene atribuida para fijar las bases de ordenación del sector pesquero.
  
La Generalitat Valenciana debe actualizar, por una parte, determinadas normas encaminadas a la formación del sector pesquero y, por otra parte, proceder al desarrollo legislativo de lo establecido en el Real Decreto 662/1997, de 12 de mayo.
  
En su virtud, a propuesta de la consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación y previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 21 de octubre de 1997,
  
DISPONGO
  
Artículo 1
  
El objeto del presente decreto es el desarrollo en la Comunidad Valenciana de las enseñanzas profesionales náutico-pesqueras y en especial las referentes a las actividades de patrón local de pesca y patrón costero polivalente.
  
Artículo 2
  
Los requisitos exigibles para obtener las tarjetas de identidad profesional náutico-pesquera de patrón local de pesca y patrón costero polivalente son las que se establecen en el anexo I del Real Decreto 662/1997, de 12 de mayo.
  
Las atribuciones de estas titulaciones vienen reflejadas en el anexo II del real decreto de referencia.
  
Las convalidaciones de las titulaciones anteriores se harán de acuerdo con los criterios que se fijan en la disposición transitoria segunda del Real Decreto 662/1997, de 12 de mayo.
  
Artículo 3
  
Se faculta al Instituto Politécnico Marítimo-Pesquero del Mediterráneo de Alicante, centro adscrito a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, para que imparta las enseñanzas de patrón local de pesca y patrón costero polivalente.
  
Artículo 4
  
Los centros que deseen impartir las enseñanzas de patrón local de pesca y patrón costero polivalente deberán contar con la autorización de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Artículo 5
  
Los centros que sean autorizados para las enseñanzas de patrón local de pesca y patrón costero polivalente deberán adecuar la impartición de las mismas a los programas, duración, requisitos de profesorado, requisitos del alumnado y medios materiales que se especifican en el anexo de este decreto. La Dirección General competente en pesca marítima realizará las pruebas de aptitud para patrón local de pesca y patrón costero polivalente.
  
Artículo 6
  
La Dirección General competente en pesca marítima expedirá, en su caso, las tarjetas de identidad profesional, previa solicitud acompañada de la acreditación por los interesados de los conocimientos y requisitos exigidos por este decreto.
  
Artículo 7
  
La Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación regulará la realización de cursos y exámenes de formación náutico-pesquera en el litoral de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 8
  
Los tribunales examinadores que a tal efecto se deban constituir serán nombrados por el director general competente en materia de pesca marítima. Los miembros del tribunal que tengan la condición de personal dependiente de la Generalitat Valenciana tendrán derecho a percibir las gratificaciones por asistencia a tribunales indicadas en el apartado C, subapartado a, del anexo del Decreto 24/1997, de 11 de febrero, del Gobierno Valenciano, así como al devengo de las dietas y gastos de transporte que en el mismo se establecen.
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA
  
Queda derogada la Orden 12 de enero de 1989, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, relativa a los títulos de patrón de pesca local y mecánico de litoral.
  
Quedan derogadas cuantas disposiciones, de igual o inferior rango, se opongan a lo establecido en el presente decreto.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera
  
Se faculta a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación para dictar, en el ámbito de sus competencias, las normas de desarrollo del presente decreto.
  
Segunda
  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 21 de octubre de 1997
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
La consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación,
  
MARIA ÀNGELS RAMÓN-LLIN I MARTÍNEZ
  
ANEXO
  
A. Programas para las titulaciones de patrón local de pesca y de patrón costero polivalente
  
A.1. Patrón local de pesca (240 horas lectivas)
  
Sección de puente (110 horas lectivas)
  
1. Construcción naval y teoría del buque.
  
Definición de buque.
  
Somera descripción del buque y de sus elementos principales.
  
Dimensiones principales: eslora, manga y puntal.
  
Válvulas de tomas de mar y bocina para el eje portahélices: descripción general y control.
  
Estabilidad transversal inicial. Parámetros principales para el análisis de la estabilidad transversal inicial.
  
Balance del barco y fórmula del periodo natural de balance. Relación del período natural de balance con la estabilidad transversal inicial. Cálculo del índice de estabilidad transversal inicial mediante el período natural de balance.
  
Cálculo experimental del factor (f) propio de cada buque.
  
2. Navegación costera y conocimientos de meteorología y oceanografía de la zona.
  
Sistema de coordenadas terrestres. El horizonte de la mar y el rumbo verdadero.
  
Interpretación de las cartas náuticas utilizadas en navegación costera. Medida de rumbos, de distancias y de coordenadas en las cartas.
  
Conocimiento básico de la aguja magnética náutica. Declinación magnética y desvíos. Corrección total de la aguja. Rumbos verdadero y de aguja.
  
Demora y enfilación. Obtención de la corrección total de la aguja por una enfilación. Situación por dos demoras simultáneas. Situación por demora y distancia simultáneas al mismo punto. Navegación de estima en la carta; rotulación de rumbos y de situaciones.
  
Ecosondas; descripción concisa de su funcionamiento.
  
Identificación de los faros y de las boyas. Faros de sectores y luces de enfilación.
  
Conocimiento práctico del litoral de la provincia para el que se solicita el examen.
  
La meteorología y el pescador.
  
Factores meteorológicos que influyen en las operaciones de pesca.
  
Variables meteorológicas. Presión atmosférica, temperatura, nubosidad, humedad, precipitaciones y viento (locales, generales y térmicos).
  
Escalas para medir la fuerza del viento y de la mar.
  
Olas. Su relación con el viento.
  
Corrientes locales.
  
Modo de obtener información meteorológica por radio. Tipo de partes radiados.
  
3. Legislación pesquera básica: nacional y comunitaria.
  
Documentación del buque. Rol. Licencia de pesca. Despacho de un pesquero de bajura. Autoridades competentes en materia de pesca.
  
Espacios marítimos. Aguas interiores. Mar territorial. Alta mar. Plataforma continental.
  
Reglamentación de la pesca artesanal en el Mediterráneo: trasmallo, palangre y otros artes.
  
4. Reglamentos, señales y balizamientos.
  
El Reglamento de Abordajes: su objeto, ámbito de aplicación. Lo que se debe entender por: buque de propulsión mecánica, buque dedicado a la pesca, buque en navegación, buque a la vista de otro, visibilidad reducida.
  
Lo que se debe entender por: eslora, manga, luz de tope, luz de costado, luz de alcance, luz todo horizonte, luz de remolque.
  
Vigilancia en la mar. Luces o marcas que debe mostrar un pesquero de hasta 12 metros: en navegación libre, cuando está dedicado a la pesca, cuando está fondeado. Luces o marcas que debe mostrar: un barco de propulsión mecánica mayor de 12 metros, un barco de vela, una draga trabajando.
  
Conducta a seguir a la vista de otros barcos. Riesgo de abordaje. Forma de determinar el riesgo de abordaje en un pesquero de hasta 12 metros. Lo que debe entenderse por aproximación excesiva. Situación de alcance, cruce y vuelta encontrada.
  
Conducta a seguir por un pesquero en visibilidad reducida según se encuentre faenando o no: señales acústicas que debe producir, vigilancia a mantener, ajuste de la velocidad, actuación en caso de riesgo o de aproximación excesiva a otros barcos y cuando oye una señal de niebla.
  
Interpretación y emisión de señales de maniobra y advertencia.
  
Señales de petición de auxilio que puede dar o recibir.
  
Necesidad de apartarse del reglamento para evitar un peligro inmediato con atención especial a este tipo de pesqueros.
  
Recomendaciones y obligaciones internacionales y locales sobre la navegación y pesca en canales estrechos o pasos angostos.
  
Vigilancia en la mar de día y de noche.
  
Conducta a seguir en visibilidad reducida.
  
Reglamento de Balizamiento Marítimo: sistema AISM. Ámbito de aplicación. Tipos y descripción de marcas en la Región A: laterales, cardinales, peligro aislado y marcas especiales.
  
5. Maniobra en los buques de pesca.
  
Mantenimiento del casco, cubiertas y superestructuras. Ligero conocimiento de las características de los materiales empleados en su construcción: madera, PRFV, acero y aluminio. Conservación de estos elementos. Protección: preparación de superficies. Características generales de las pinturas empleadas. Herramientas utilizadas, modo de empleo y precauciones en su manejo. Pequeñas reparaciones en madera o poliéster.
  
Cabos. Materiales empleados en la confección de cabos. Ligero conocimiento de sus características básicas. Confección y utilización de los siguientes nudos y trabajos: cotes, nudo de rizo, nudo llano, nudo de escota, nudo de pescador, as de guía, vuelta de rezón, balso por seno, costura corta y empulguera para gaza. Conservación de los cabos.
  
Arranche del barco a son de mar. Preparación para la salida a la mar. Revisión del motor, del sistema de gobierno, de los medios de comunicación, de los elementos de seguridad y salvamento.
  
Desamarrar y salir. Largado y estiba de las amarras. Precauciones antes de mover la hélice. Efectos combinados del timón y de la hélice: barco parado o en marcha. Velocidad dentro de las instalaciones portuarias. Precauciones al doblar recodos.
  
Navegación con mal tiempo: con mar de proa, con mar de popa. Riesgos al revirar con mal tiempo.
  
Maniobra de fondeo. Elementos utilizados en estos barcos. Elección del fondeadero. Cantidad mínima de línea a utilizar. Forma de realizar el fondeo. Precauciones previas y durante la permanencia en fondeo.
  
6. Artes y aparejos de pesca.
  
Útiles de recolección. Útiles arrojadizos. Descripción y manejo.
  
Nasas: clasificación y manejo. Descripción y armado.
  
Anzuelos: clases y formas de empatarlos. Aparejos verticales y horizontales: descripción, armado y manejo.
  
Poteras, descripción y manejo de las mismas.
  
Materiales empleados en la confección de las redes. Características.
  
Mallas, longitud y abertura de las mismas.
  
Artes fijas y de deriva. Descripción y montaje.
  
7. Biología pesquera.
  
Biología pesquera: conceptos generales y finalidad.
  
Plataforma continental. Fondos marinos: influencia en la distribución de las especies de interés comercial y en las operaciones de pesca.
  
Plancton: relación entre su distribución y el recurso pesquero.
  
Especies marinas más abundantes en la Comunidad Valenciana: características y diferenciación entre peces, moluscos, crustáceos y mamíferos marinos.
  
Descripción, biología y pesca de las especies marinas de la Comunidad Valenciana de mayor interés comercial.
  
8. Comunicaciones.
  
Forma de establecer comunicación entre estaciones móviles marítimas en VHF. Llamadas de socorro, emergencia y seguridad. Deletreo según el código internacional de señales.
  
Sección de máquinas (70 horas lectivas)
  
1. Motores diésel empleados en los buques, partes principales, funcionamiento, averías y mantenimiento.
  
Clasificación y funcionamiento. Motores diésel de cuatro tiempos. Ciclo de funcionamiento del motor diésel de cuatro tiempos. Diagrama de la regulación del motor diésel de cuatro tiempos. Motores diésel de dos tiempos. Ciclo de funcionamiento del motor diésel de dos tiempos. Diagrama de la regulación del motor diésel de dos tiempos.
  
Conocer e identificar los elementos fijos que constituyen los motores diésel: bancada, cojinetes de bancada, bastidores, bloques de cilindros, camisas, culatas, colectores de admisión y escape, bombas de barrido y colector de barrido.
  
Conocer e identificar los elementos móviles de los motores diésel: pistones y aros, bielas y sus cojinetes, cigüeñal, eje de levas y su accionamiento, balancines y volante.
  
Identificar los circuitos de combustible, lubricación y refrigeración.
  
Filtros de combustible y de aceite sucios o rotos. Localización del inyector que no trabaje. Problemas en la refrigeración por suciedad en el filtro de fondo o atascada por suciedad la válvula de fondo. Saber realizar las pequeñas reparaciones que permiten eliminar los problemas antes indicados. Sustituir los filtros y purgando el circuito correspondiente. Saber purgar el circuito de alta presión de combustible.
  
2. Combustible y lubricantes.
  
Tipos de combustibles utilizados en los motores diésel. Características más importantes. Precauciones y cuidados en su almacenamiento a bordo. Lubricantes utilizados en los motores diésel. Características. Almacenamiento y tratamiento de los lubricantes.
  
3. Servicios eléctricos: conservación y mantenimiento.
  
Identificar el sistema de arranque.
  
Problemas en el arranque: escobillas del motor de arranque, cable en malas condiciones, malas conexiones, batería baja de carga o en mal estado, etc.
  
Comunes a puente y máquinas (60 horas lectivas)
  
1. Seguridad marítima.
  
Emergencias: capear un temporal, incendio, varada, asistencia. Capear un temporal, formas según las características del barco. Empleo de medios auxiliares de capa. Incendio. Causas más comunes de incendio. Formas de extinción. Uso de extintores portátiles. Varada o encalladura. Prioridades. Actuación. Taponamiento de vías de agua. Reflotamiento. Ayudas externas. Asistencia en la mar. Dar y tomar remolque.
  
Seguridad en la mar: limitaciones propias y de la embarcación. Seguridad durante la navegación. Seguridad en la pesca con palangres. Conveniencia de dar a conocer periódicamente la situación. El arnés de seguridad. Ropa adecuada y otras necesidades. El reflector radar. Conservación, uso y revisión de los medios de auxilio y salvamento.
  
2. Primeros auxilios.
  
Fracturas: definición, clases de fracturas y tratamiento.
  
Esguinces y luxaciones: definición y tratamiento.
  
Heridas y hemorragias: tipos y tratamiento.
  
Quemaduras: definición, clasificación y tratamiento.
  
Protocolo de reanimación cardiopulmonar básico.
  
3. Legislación laboral.
  
Enrolamiento en un buque. Libreta de inscripción marítima. Tarjeta de identidad profesional marítima. Elección del personal. Período de prueba. Mando del buque. Clasificación del personal embarcado. Grupos y categorías profesionales. Derechos y obligaciones del personal embarcado.
  
4. Conservación de los recursos pesqueros.
  
Contaminación en el mar: origen de las sustancias contaminantes y su repercusión a través del medio marino en el hombre.
  
Efectos de la sobrepesca. Cooperación de los patrones.
  
5. Manipulación de la pesca.
  
Cuidados a tener con el pescado antes de introducirlo en la bodega o nevera.
  
Cuidados a tener con el pescado mientras permanece estibado en la bodega o nevera.
  
Conservación del pescado en hielo.
  
A.2 Patrón costero polivalente (600 horas lectivas)
  
Sección de puente (300 horas lectivas)
  
1. Navegación costera.
  
Forma de la Tierra. Eje terrestre, polos, ecuador, paralelos y meridianos. Sistema de coordenadas terrestres. Milla marina. Diferencia de latitud y longitud entre dos situaciones. El horizonte de la mar; puntos cardinales y división sexagesimal del mismo. Rumbo verdadero.
  
Descripción concisa de la carta mercatoriana. Coordenadas de un punto en la carta. Medida de distancias y trazado de rumbos en la carta; utilización del compás y del transportador náutico. Distintas clases de cartas según su escala. Niveles a los que están referidas las sondas y las elevaciones orográficas representadas en las cartas. Signos convencionales y abreviaturas usados en las cartas nacionales.
  
Concepto del tiempo y de su medida. Hora civil del primer meridiano y hora legal. Relación entre las horas legales de distintas zonas horarias. Hora oficial.
  
Definición de magnetismo y de los imanes. Descripción concisa del magnetismo terrestre. Declinación magnética; variaciones de la declinación. Rumbo magnético.
  
Descripción de las agujas magnéticas náuticas y nomenclatura de sus partes. Rumbo de aguja. Desvío y corrección total. Relaciones entre rumbo aguja, magnético y verdadero. Causas de los desvíos y tablilla de desvíos. La Estrella Polar; enfilaciones que facilitan su reconocimiento. Obtención de la corrección total por la Polar. Cuidados y conservación de las agujas.
  
Rumbo para pasar a una distancia dada de un punto de la costa. Navegación de estima en la carta. Abatimiento; su corrección. Navegación de estima en la carta con corriente; rumbo efectivo y deriva. Triángulo de velocidades y corriente. Determinar el rumbo efectivo conociendo la corriente. Demoras, marcaciones y enfilaciones. La línea isobática como línea de posición. Situación por demoras simultáneas a dos puntos de la costa. Situación por distancias simultáneas a dos puntos de la costa. Traslado de una línea de posición. Situación por dos demoras no simultáneas a un mismo punto de la costa. Situación al aparecer un faro en el horizonte. Enfilaciones, demoras e isobáticas de seguridad. Determinación de la corrección total de la aguja por una enfilación. Rotulación en la carta de los rumbos y de las situaciones.
  
Alidadas y taxímetros para tomar marcaciones. Correderas; coeficiente de corredera. Sonda de mano. Ecosondas; descripción concisa de su fundamento. Formas de presentación de las sondas. Errores que pueden darse en las sondas.
  
Faros y señales de niebla; su identificación. Faros de sectores y luces de enfilación. Boyas; su identificación. Libros de faros y de señales de niebla. Derroteros.
  
Definición de las mareas. Descripción del Anuario de mareas. Obtención de las horas y sondas de las pleamares y bajamares con el Anuario.
  
2. Navegación con radar.
  
Descripción básica del radar. Radar de movimiento relativo con presentación proa arriba. Descripción y utilización de los mandos más frecuentes: de ganancia, de antimar, de antilluvia, de marcaciones y distancias. Anchura del haz en el plano del horizonte. Discriminación en distancia y en marcación. Alcance máximo del radar. Factores meteorológicos que afectan a la detección de blancos. Los buques y las boyas como blancos; reflectores radar. Falsos ecos: interferencias producidas por otro radar, ecos producidos por los lóbulos laterales de radiación, ecos indirectos y de repetición. Identificación de los accidentes de la costa con el radar. Situaciones por marcaciones y distancias obtenidas con el radar. El movimiento de los ecos en la pantalla del radar. Baliza radar (racon).
  
3. Servicio de guardia.
  
Vigilancia en la mar de día y de noche. Conducta a seguir en visibilidad reducida.
  
4. Sistemas electrónicos de determinación de la situación y de navegación.
  
Radiogoniómetro; descripción concisa de su fundamento. Libro de radioseñales. Marcaciones radiogoniométricas; situación por demoras radiogoniométricas. Recalada con el radiogoniómetro. Efecto de noche. Idea básica del sistema de navegación GPS; datos que facilitan estos equipos y su interpretación.
  
5. Meteorología y oceanografía.
  
Variables meteorológicas. Presión, temperatura, humedad, visibilidad, nubosidad, precipitaciones y viento.
  
Frentes, sus causas, sus clases. Tipo de tiempo asociado a cada uno de ellos.
  
Boletines meteorológicos españoles. Dónde se puede obtener la información meteorológica (prensa, radio, TV, Internet).
  
Mapas meteorológicos: de nubes, de superficie y de altura.
  
Previsión del tiempo a la vista de un mapa de superficie.
  
Observaciones en la mar. Instrumentos: barómetro y termómetro. Observaciones visuales: nubes, viento y mar.
  
Utilización del radar en la previsión local.
  
Como utilizar la temperatura de la superficie del mar en las operaciones de pesca.
  
Corrientes locales y generales.
  
Olas: sus elementos y características.
  
6. Comunicaciones.
  
Principios básicos de electromagnetismo y propagación de las ondas electromagnéticas. Descripción básica de un transceptor de VHF para uso móvil marítimo. Elementos básicos del sistema radiante.
  
7. Maniobra y gobierno de los buques.
  
Cabos y cables: generalidades. Operaciones con los cabos: cotes, nudos, ligadas y vueltas. Costuras y gazas. Ayustes.
  
Jarcia firme y jarcia de labor. Motones, pastecas y cuadernales. Grilletes, guardacabos, cáncamos y tensores. Aparejos: clasificación y empleo.
  
Instalaciones de amarre: noray, bolardo, argollas, bitas, cornamuzas, maniguetas, guiacabos, gateras y maquinillas.
  
Equipo de fondeo: cabrestantes, molinetes, anclas y línea de fondeo.
  
Dar amarras: tipos de amarras. Formas de dar amarras. Encapillar. Precauciones cuando haya otras amarras dadas. Nombres de las amarras según la posición que ocupan. Trabajo de las amarras. Pasar por seno. Abozar. Vueltas de maniobra.
  
Largar amarras: aligerar. Desencapillar.
  
Conservación del casco y cubierta. Trabajos de rutina: limpieza, baldeo y retoques. Pintado de la madera y del acero. El calafateo. Reparaciones sencillas en madera y PRFV. Pintado de locales cerrados.
  
Inspección y mantenimiento del equipo de cubierta: maquinillas, haladores, grúas, ovilladores, etc. Jarcia. Preservar las amarras contra en roce.
  
Arranchado a son de mar: propulsión y gobierno, estanqueidad y flotabilidad, accesorios y equipos, material de seguridad y salvamento. Arranchado en caso de mal tiempo.
  
Seguridad de los buques pesqueros y sus tripulaciones. Recomendaciones del convenio de Torremolinos: navegación, seguridad de la navegación, seguridad del buque, estabilidad, seguridad en la cubierta, alumbrado de cubierta, precauciones para no caer al agua, cabos y cables, seguridad durante la pesca al arrastre, con artes de cerco y con palangres.
  
Propulsión por hélice. Hélices de pala fija y hélices de palas reversibles: características y manejo. Precauciones al mover la hélices.
  
Timones: descripción del timón ordinario. Comportamiento general del barco al mover la hélice teniendo el timón a una u otra banda. Efecto del timón con el barco en marcha.
  
Maniobras con embarcaciones de hasta 20 metros de eslora: atracadas y desatracadas. Precauciones generales cuando hay viento y corriente. Con mal tiempo. Capas. Corridas. Fondeo. Hombre al agua.
  
8. Estabilidad y estiba del buque.
  
Efectos especiales en la estabilidad a causa de los traslados, embarque y desembarque de pesos, embarque de agua por golpe de mar y carenas líquidas.
  
Información sobre la estabilidad a bordo de los buques y normativa vigente.
  
9. Manipulación de las capturas.
  
Cuidados a tener con el pescado antes y después de introducirlo en la bodega o nevera.
  
Formas de estibar el pescado.
  
Conservación del pescado en hielo.
  
Conservación del pescado en agua de mar refrigerada.
  
Nociones generales sobre la congelación del pescado.
  
Nociones generales sobre la conservación del pescado por deshidratación y por esterilización.
  
10. Búsqueda y salvamento (MERSAR).
  
Sistemáticas de búsqueda: por sectores y en espiral. Coordinación de medios.
  
11. Reglamentos para prevenir los abordajes y balizamiento internacional.
  
Objeto e importancia del mismo.
  
Identificación de luces y marcas. Luces y marcas para pesqueros "dedicados a la pesca" o "en navegación libre". Consideraciones sobre las luces de trabajo de los pesqueros.
  
Reglas de gobierno para los pesqueros según estén dedicados a la pesca o no.
  
Indicaciones sobre obstrucción de maniobra en canales estrechos, pasos angostos y puntos normales de recalada. Sistemas de separación de tráfico.
  
Sistema de balizamiento marítimo AISM. Ámbito de aplicación. Tipos y descripción de marcas en la Región A: laterales, cardinales, peligro aislado y marcas especiales.
  
12. Legislación marítimo-pesquera.
  
Autoridades competentes en materia de navegación y de pesca. Autoridades Portuarias. Capitanías marítimas. Direcciones provinciales del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación. Direcciones territoriales de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Generalitat Valenciana.
  
Los espacios marítimos. Aguas interiores. Mar territorial. Zona económica exclusiva. Plataforma continental. Alta mar.
  
Los espacios costeros. Zona marítimo-terrestre. Playas. Servidumbres. Zona de influencia.
  
Despacho de un buque pesquero. Documentación del buque. Autoridades que intervienen en los despachos. Despacho general. Despacho para la mar.
  
Reglamentación de la pesca con artes de arrastre. Dimensiones de las mallas y de las especies. Requisitos que han de cumplir los buques. La licencia de pesca.
  
Reglamentación de la pesca con artes de cerco. Dimensiones de las artes, de las mallas y de las especies. Requisitos que han de cumplir los buques. La licencia de pesca. Prohibición de pescar en aguas interiores. La pesca de carnada viva.
  
Infracciones y sanciones en materia de pesca. Ley 53/1982, del estado español, sobre infracciones en materia de pesca marítima. Ley 2/1994, de la Generalitat Valenciana, de defensa de los recursos pesqueros.
  
13. Biología pesquera y artes de pesca.
  
El sistema marino: nociones generales. El agua de mar como medio biológico.
  
Zonación de los océanos. La plataforma continental. Los sedimentos marinos. Influencia de la naturaleza y relieve del fondo marino en la distribución de las especies de interés comercial y en las operaciones de pesca.
  
El plancton: ciclo estacional en aguas templadas. Relación entre la distribución del plancton y el recurso pesquero.
  
Descripción biológica y pesca de las especies pelágicas, bentónicas y demersales de interés comercial.
  
Artes fijas, de deriva y de cerco.
  
Nociones generales sobre las artes de arrastre.
  
Materiales empleados en la confección de los aparejos y artes de pesca. Características de los hilos. Mallaje.
  
Coeficiente de colgadura, de abertura horizontal y vertical.
  
Paños. Corte de los paños. Crecidos y menguados. Reparación de los paños.
  
Montaje de las distintas artes de pesca.
  
Aparejos: clasificación, descripción y montaje de los mismos.
  
Maniobras de pesca con los distintos artes y aparejos.
  
Ecosondas: nociones generales sobre su uso en la pesca.
  
14. Procedimientos radiotelefónicos.
  
Forma de establecer comunicación entre estaciones móviles marítimas en VHF. Llamadas de socorro, emergencia y seguridad. Deletreo según el código internacional de señales.
  
Sección de máquinas (150 horas lectivas)
  
1. Motores Diesel y sus elementos.
  
Motores diésel. Principios fundamentales de funcionamiento. Clasificación general.
  
Motores Diesel de cuatro tiempos. Funcionamiento. Ciclo de trabajo del motor Diesel de cuatro tiempos. Diagramas. Diagramas de regulación del motor Diesel de cuatro tiempos.
  
Motores Diesel de dos tiempos. Funcionamiento. Ciclo de trabajo del motor Diesel de dos tiempos. Diagramas. Diagrama de regulación del motor Diesel de dos tiempos. Comparación entre los ciclos de dos y cuatro tiempos.
  
Estudio de los órganos que constituyen el motor Diesel marino. Bancada: tipos y material de que se construyen. Cojinetes de bancada. Carter. Tapas de carter. Bastidores. Cilindro. Bloque de cilindros. Material de construcción. Camisas: tipos. Conservación y desgaste. Culatas. Clases de culatas. Material y tipos de construcción.
  
Eje de cigüeñales. Material y construcción. Volante. Virador. Bielas. Construcción y cojinetes de biela. Bulón o pasador del pistón: tipos y material. Pistones: tipos, material de construcción. Aros de compresión y de engrase. Material de construcción de los aros. Huelgos.
  
Eje de camones. Accionamiento del eje de camones: distintas formas. Válvulas de aspiración y escape: formas y material de construcción. Válvulas de arranque. Válvulas de seguridad. Inyectores.
  
Bombas de barrido. Colector de barrido. Colector de aspiración y colector de escape.
  
Idea general del funcionamiento de una bomba de inyección de combustible. Clases de bombas de combustible.
  
2. Averías más comunes y reparación.
  
Revisión y sustitución de filtros. Purga de circuitos. Comprobación del funcionamiento de los inyectores. Purga del circuito de alta presión.
  
3. Conducción y mantenimiento de los motores.
  
Regulación de la cantidad de combustible inyectado: distintos sistemas. Regulación de las bombas de combustible.
  
Arranque de los motores. Arranque a mano. Arranque eléctrico. Arranque con aire comprimido: distintos casos.
  
Diferentes sistemas de cambios de marcha. Embragues. Idea de las hélices de palas reversibles.
  
Refrigeración: distintos sistemas empleados. Bombas de agua de refrigeración. Filtros.
  
Lubricación: necesidad de la lubricación. Bombas de aceite: distintos tipos. Enfriadores de aceite. Filtros. Circuitos de lubricación.
  
4. Combustibles y lubricantes.
  
Tipos de combustibles utilizados en los motores diésel. Características más importantes. Precauciones y cuidados en su almacenamiento a bordo. Lubricantes utilizados en los motores diésel. Características. Almacenamiento y tratamiento de los lubricantes.
  
5. Cuadros eléctricos.
  
Cuadros de distribución: construcción. Control de los generadores. Instrumentos que componen el cuadro eléctrico. Controles.
  
6. Dinamos y alternadores.
  
Generación y distribución de la energía eléctrica a bordo. Fundamentos de los generadores de corriente. Dinamos: construcción y principios de funcionamiento. Excitación de las dinamos. Regulación de la tensión. Corriente alterna. Valores que deben considerarse en la corriente alterna. Alternadores: construcción y principios de funcionamiento.
  
7. Baterías. carga y descarga. cuidados y mantenimiento.
  
Cuadro de carga de baterías. Idea básica de rectificadores. Precauciones y peligros durante la carga de baterías.
  
8. Sistemas hidráulicos.
  
Elementos y componentes básicos. Comprobación de niveles. Cuidados y mantenimiento de la instalación a bordo.
  
9. Sistemas de gobierno.
  
Telemando. Servomotor: tipos más empleados en buques pesqueros. Mantenimiento.
  
10. Servicios de achique, baldeo y contra incendios.
  
Bombas, circuitos, filtros y válvulas. Manejo, cuidados y mantenimiento.
  
Comunes a puente y máquinas (150 horas lectivas)
  
1. Seguridad marítima.
  
Elementos de salvamento en este tipo de embarcaciones: aros salvavidas y guindolas. Chalecos salvavidas: características y empleo. Balsa salvavidas: elementos y accesorios. Colocación a bordo y disponibilidad. Arriado e inflado. Revisiones periódicas y obligatoriedad de presenciarlas.
  
Elementos de lucha contra incendios en este tipo de embarcaciones: bombas, hidrantes, mangueras, lanzas, extintores, hacha y baldes.
  
Abordajes y varadas: prevención antes de salir a la mar y navegando cerca de la costa o en presencia de otros barcos. Actuación en caso de accidente: criterios de prioridad y técnicas de emergencia y reparación.
  
Utilización de los servicios de achique y contra incendios. Control de averías en el casco. Averías en el sistema de gobierno.
  
Auxilio a otros buques. Remolques: dar y tomar remolque, navegación con remolque.
  
Abandono de buque. Señales de socorro. Tabla de señales de salvamento.
  
2. Prácticas de trabajo seguras a bordo.
  
Seguridad de los buques pesqueros y sus tripulaciones: recomendaciones del Convenio de Torremolinos: navegación, seguridad de la navegación, seguridad del buque, estabilidad, seguridad en la cubierta, alumbrado de cubierta, precauciones para no caer al agua, cabos y cables, seguridad durante la pesca al arrastre, con artes de cerco y con palangres.
  
3. Construcción naval y teoría del buque.
  
Definición de buque.
  
Somera descripción del buque y de sus elementos principales.
  
Causas de deterioro del buque y sus cuidados.
  
Dimensiones principales: eslora, manga y puntal.
  
Calados. Escalas de calados. Representación de los calados.
  
Franco bordo. Desplazamiento y arqueo.
  
Válvulas de tomas de mar y bocina portahélices: descripción general y control.
  
Estabilidad: generalidades.
  
Estabilidad transversal inicial. Cálculo de estabilidad transversal inicial.
  
Balance del barco y fórmula del periodo natural de balance. Relación del período natural de balance con la estabilidad transversal inicial. Cálculo del índice de estabilidad transversal inicial mediante el periodo natural de balance.
  
Cálculo experimental del factor (f) propio de cada buque.
  
Diagramas de (GM) índice de estabilidad en función del período natural de balance.
  
Escoras durante la evolución y su relación con la estabilidad transversal inicial.
  
4. Higiene y primeros auxilios.
  
Condiciones higiénico-sanitarias a bordo.
  
Fracturas: definición, clases de fracturas y tratamiento.
  
Esguinces y luxaciones: definición y tratamiento.
  
Heridas y hemorragias. Tipos y primeros auxilios.
  
Quemaduras: definición, clasificación y tratamiento.
  
Protocolo de reanimación cardio-pulmonar básica.
  
Riesgos eléctricos a bordo: técnicas de prevención y primeros auxilios en caso de electrocución.
  
5. Preservación del medio marino.
  
Contaminación en el mar: origen de las sustancias contaminantes y su repercusión a través del medio marino en el hombre. Emisarios submarinos, su localización.
  
Biología pesquera: concepto y finalidad. Efectos de la sobrepesca. Criterios básicos para la regulación de la explotación pesquera. Cooperaciones de los patrones.
  
Arrecifes artificiales: definición y objetivos. Incidencia del arrecife en el medio acuático. Localización de los principales arrecifes en la Comunidad Valenciana.
  
6. Legislación laboral.
  
Enrolamiento en un buque. Libreta de inscripción marítima. Tarjeta de identidad profesional marítima. Elección del personal. Período de prueba. Mando del buque. Clasificación del personal embarcado. Grupos y categorías profesionales. Derechos y obligaciones del personal embarcado.
  
El contrato de trabajo. Capacidad para contratar. Contratación de menores de edad. En contrato de embarco: forma y contenido. El cuadro de organización de los trabajos a bordo. El sistema de remuneración a la parte.
  
B. Requisitos del profesorado
  
El profesorado del curso deberá tener la titulación necesaria de forma que se garantice el nivel de conocimientos adecuados a cada formación. A estos efectos se considera como titulación mínima la de patrón de pesca de altura y la de mecánico naval mayor o equivalentes, de acuerdo con el tipo de curso o sección a impartir.
  
C. Requisitos de acceso del alumnado
  
- Ser mayor de 16 años.
  
- Estar en posesión del certificado de competencia de marinero.
  
- Poseer la aptitud física que permita el desarrollo de la actividad de acuerdo con la legislación vigente.
  
D. Medios materiales mínimos para la realización de las pruebas prácticas
  
D.1 Patrón local de pesca
  
Material de competencia marinera:
  
- 1 balsa salvavidas homologada de ocho o más plazas.
  
- 1 contenedor de balsa con zafa hidrostática, fleje y silleta.
  
- 1 equipo SOLAS A completo de balsa salvavidas.
  
- 3 chalecos salvavidas homologados varios modelos.
  
- 1 aro salvavidas con luz de encendido automático.
  
- 1 lanza de 45 mm de doble efecto con racor de 45 mm tipo Barcelona (UNE 23.400).
  
- 1 manguera de 15 m y 45 mm de diámetro con racores tipo Barcelona (UNE 23.400).
  
- 1 bifurcación de 70/45 mm con racores tipo Barcelona (UNE 23.400) y llaves de corte.
  
- 4 extintores portátiles con las siguientes características:
  
·Polvo seco de presión adosada.
  
·Polvo seco de presión incorporada.
  
·Agua pulverizada.
  
·Anhídrido carbónico de 5 kg.
  
- 1 tira de al menos 25 mm de diámetro y longitud suficiente para tomar vueltas a la bita o cornamuza.
  
- 4 rebenques de diámetros comprendidos entre 8 y 10 mm, y 3 m de longitud.
  
- 1 aparejo de combés guarnido.
  
- 1 motón, 1 cuadernal y 1 pasteca.
  
- Bita y cornamuza adecuadas al cabo para tomar vueltas.
  
Material específico de la titulación:
  
- Piola para falcacear, buriles, navajas, etc.
  
- Cabo de cuatro cordones para confeccionar empulgueras.
  
- Motor Diesel marino, similar a los utilizados para embarcaciones de bajura, completo con inversor, filtros, bombas acopladas, correas y alternador.
  
- Elementos sueltos: inyectores, pistones, bielas, aros, culata de válvulas, filtros de aire, combustible y aceite, motor de arranque y alternador.
  
- Tablero para el montaje de circuitos eléctricos.
  
- Equipo de carga y verificación de carga de baterías.
  
- Elementos para montajes de circuitos de alumbrado.
  
- Juego de herramientas para la realización de los ejercicios prácticos.
  
D.2 Patrón costero polivalente
  
Además del indicado para patrón local de pesca, el que sigue:
  
- Guardacabos apropiados al cabo para confeccionar empulgueras.
  
- Agujas e hilo para remendar redes.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI