Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5435, del 24-01-2007 (2007/825)

DECRET 10/2007, de 19 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de Chera-Sot de Chera.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2007/01/19/10/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5435

Data del DOGV
:   24-01-2007

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS - SIN SUBSECCIÓN ESPECÍFICA

Número del document
:   2007/825

CVE


Data del document
:   19-01-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

Chera i Sot de Chera es troben situades al nord-est de la província de València. Fins el 1840 els dos municipis formaven el mateix nucli urbà fins que el 1841 Chera se segrega de Sot de Chera. Comarcalment, Chera forma part de La Plana de Utiel-Requena (València) i té una superfície de 58,9 km², quant a Sot de Chera forma part de la comarca dels Serrans i té una superfície de 38,8 km².
L'àmbit de treball del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals és un espai de 6451,17 ha de superfície que s'estén pels termes municipals de Chera i Sot de Chera, i limita amb els termes municipals de Loriguilla al nord, al sud, Gestalgar i Siete Aguas, a l'oest Requena i Chulilla a l'est.
Els municipis de Chera i Sot de Chera s'alcen en una vall ocupada per terres de labor, i donen lloc a un paisatge singular conformat al llarg de la història per les diferents cultures i tradicions que han colonitzat aquestes fèrtils terres. La superfície del territori és molt abrupta i muntanyosa, situada a l'interior d'una enorme fossa tectònica i envoltada de pics de fins a 1.100 metres, donant lloc a un enclavament de gran interés turístic, no sols per ser la seu del primer Parc Geològic de la Comunitat Valenciana, sinó també pels seus paisatges formats pel riu Sot o denominat Reatillo des de l'eixida de l'embassament de Buseo, primer a construir-se a la conca del Túria; l'angost barranc de La Hoz, on s'alça el cingle de El Fraile, zona també de gran bellesa i interés turístic; els barrancs de El Agua, Ropé, Umbría, Burgal, i el de La Ermita, que discorre al llarg d'una fractura per a brollar més tard en el brollador de l'antiga ermita i precipitar-se després en cascada al costat de les ruïnes d'un vell molí; sense oblidar els cims més importants com són el pic Ropé (1.136 m) i Cinco Pinos (1.171 m); El Morrón és un ixent rocós que s'alça sobre el poble de Sot de Chera i la panoràmica des d'aquesta talaia de 200 metres és impressionant. Altres punts interessants del medi natural de Sot de Chera són les rambles, fonts i brolladors com la font Fech, Santa María, Tío Fausto i la font de Borreguetas a la foia Cherales, sense deixar de nomenar les cascades de Las Toscas.
El muntanyisme és una activitat tradicional a la zona de Buseo i les seues muntanyes, amb una presència activa de muntanyencs i clubs que han recorregut les seues sendes, han acampat en els seus valls i escalats els seus cims. Aquest tipus d'esports en la naturalesa són activitats de temps lliure que s'integren de forma ordenada als paisatges de Chera i Sot de Chera, i que són motor del desenvolupament sostenible, com una opció vàlida i respectuosa d'acostament a la naturalesa i els seus habitants.
Els hàbitats més importants de la zona estan relacionats tant amb la vegetació de ribera i els barrancs i penya-segats que els rodegen, com amb el bosc mediterrani, encara que els incendis forestals han castigat durament aquestes muntanyes, queden una representació de carrascars continentals, formacions de pi i savines, com també els boscos mixtos de roures xicotets on abunda la caça menor i el porc senglar, amb especial menció de les dues microreserves declarades pels seus exemplars de teixos, aurons i lligabosc mediterrani entre altres espècies. La fauna queda representada per la pròpia de muntanya mediterrània.
Més del 40 % dels termes municipals estan inclosos en el LIC Sierra Negrete els hàbitats del qual mes representatius són els carrascars (9340), els matolls amb Juniperus (5210), els matolls oromediterranis endèmics amb argilaga (4090), les rouredes (9240) i sobretot les pinedes submediterrànies de pi negre (\*9533), els boscos endèmics amb Juniperus (\*9560). També mereixen destacar-se els brolladors petrificants (\*7220), les freixenedes termòfiles de Fraxinus angustifolia (91B0) i les galeries riberenques de Nerio-Tamaricetea (92D0) i Salix i Populus alba (92A0).
Quant a les espècies de fauna, a més de diverses aus com l'àguila serpera (Circaetus gallicus), àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus) i àguila reial (Aquila chrysaetos), cal destacar la presència de la tortuga d'aigua ibèrica (Mauremys leprosa) i especialment de gripau pintat meridional (Discoglossus jeanneae), com també de Coenagrion mercuriale.
Com succeeix en moltes altres zones de l'interior valencià, pot considerar-se demogràficament com una zona deprimida, l'economia de la qual es basa en l'agricultura tradicional, la ramaderia, la caça i anteriorment en la riquesa forestal, quasi tot el terme municipal estava cobert de grans masses forestals, que van ser destruïdes pel devastador incendi de 1994, l'única conseqüència positiva que va comportar la destrucció de la capa vegetal va ser la de poder mostrar en la seua mas absoluta cruesa i nuesa tots els detalls de les increïbles formacions rocoses.
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, preveu la figura de Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) com a instrument específic per a l'ordenació d'aquests recursos en el territori de la Comunitat Valenciana, i estableix en els seus articles 32 a 36 les característiques, l'abast, el contingut i la tramitació d'aquests plans, els quals són aprovats per decret del Consell.
Des del punt de vista ambiental i paisatgístic, com també atenent a les potencialitats d'ús social del medi en relació amb l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat de la naturalesa, els termes de Chera i Sot de Chera reuneixen mèrits objectius indiscutibles per a la futura habilitació en aquest d'una de les figures jurídiques de protecció dels espais naturals previstes en l'esmentada Llei 11/1994.
Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià, a proposta del conseller de Territori i Habitatge i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 19 de gener de 2007,
DECRETE
Article únic
1. S'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de Chera-Sot de Chera, en compliment del que disposen els articles 32 i següents de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
2. Com a annex I d'aquest decret es recull la part normativa del pla.
3. Com a annex II d'aquest decret es recull la descripció de la delimitació proposada per al Parc Natural de Chera-Sot de Chera
4. Com a annex III d'aquest decret es recull la delimitació gràfica.
DISPOSICIONS FINALS
Primera
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa aquest decret.
Segona
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 19 de gener de 2007
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Territori i Habitatge,
ESTEBAN GONZÁLEZ PONS
ANNEX I
Normativa del Pla d'Ordenació dels
Recursos Naturals de Chera-Sot de Chera
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
Article 1. Naturalesa del pla
Aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de Chera-Sot de Chera, d'ara en avant PORN, es redacta a l'empara del capítol II del títol III de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
Article 2. Objectius generals
Aquest pla és l'instrument bàsic per a l'ordenació, la conservació, la regeneració, la millora i l'ús sostenible dels recursos naturals i culturals de Chera-Sot de Chera.
En relació amb això, el PORN és l'àmbit per a l'execució d'una estratègia de desenvolupament sostenible econòmic i social per a Chera-Sot de Chera, basada en la conservació i l'ús racional d'aquests recursos naturals.
Per al disseny i l'execució d'aquesta estratègia, la conselleria competent en medi ambient fomentarà la col·laboració i el suport mutu entre aquesta, els organismes de l'Administració local de la zona i els distints agents socials i econòmics implicats en el pla. Tot això d'acord amb les competències i les atribucions d'aquestes entitats locals i atenent als legítims drets i interessos dels titulars privats dels terrenys, els recursos naturals i les activitats econòmiques.
Article 3. Àmbit territorial
L'àmbit territorial del PORN és un espai de 6.451,17 ha de superfície que comprén part dels termes municipals de Chera i Sot de Chera. La delimitació d'aquest àmbit figura en l'annex gràfic d'aquesta normativa.
Article 4. Contingut del PORN
El contingut documental d'aquest pla s'ajusta al que estableix, amb caràcter general per als PORN, l'article 34.1 de la Llei 11/1994.
Article 5. Efectes generals del PORN
Els efectes del PORN són els següents, de conformitat amb els efectes establits amb caràcter general per a aquests instruments d'ordenació per l'article 35 de la Llei 11/1994:
a) Les determinacions d'aquest pla són, des del moment de l'entrada en vigor d'aquest, obligatòries i executives per a l'Administració i els particulars, tenint caràcter vinculant per a les actuacions, plans o programes sectorials que puguen afectar la protecció del medi ambient i a la conservació o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals. Aquestes determinacions tenen caràcter indicatiu per a altres matèries diferents de les indicades.
b) Les normes d'aquest pla són d'aplicació directa en tot l'àmbit territorial d'aquest.
c) En el seu àmbit territorial el PORN preval sobre qualsevol altre instrument d'ordenació del territori, el medi físic, els recursos naturals, les infraestructures i l'activitat socioeconòmica amb incidència sobre el medi ambient. Els instruments d'ordenació sobre aquestes matèries que s'aproven després d'aquest PORN hauran d'adequar-se, per tant, a les determinacions d'aquest últim en el que calga. Aquesta adequació no s'exigirà per als instruments d'ordenació que, havent sigut tramitats en el seu dia d'acord amb les seues normatives sectorials amb els respectius requisits en matèria ambiental, estiguen vigents en el moment d'entrada en vigor del PORN.
d) Les determinacions dels instruments d'ordenació i gestió d'Espais Naturals Protegits que puguen declarar-se dins de l'àmbit territorial del PORN s'hauran d'atendre al marc normatiu i a les directrius establits per aquest últim.
Article 6. Règim d'infraccions i sancions
El règim d'infraccions i sancions en l'àmbit territorial d'aquest pla és l'establit, amb caràcter general, pels articles 52 a 60 de la Llei 11/1994.
Article 7. Autoritzacions i informes preceptius
1. Aquesta normativa determina expressament, en els corresponents apartats, les actuacions, plans i projectes l'execució de les quals requereix autorització o informe preceptiu i vinculant de la conselleria competent en medi ambient.
2. Per tant aquest informe no serà preceptiu per a l'execució de les actuacions, plans o projectes l'informe del qual no estiga expressament requerit en aquesta normativa.
3. Els esmentats informes o autoritzacions, s'hauran d'emetre sense perjudici dels informes, autoritzacions o llicències, tant sectorials com municipals, que corresponguen per a determinades activitats.
4. Les sol·licituds d'autorització o informe de la conselleria competent en medi ambient, hauran de presentar-se acompanyades de la documentació següent:
a) Identificació del sol·licitant.
b) Descripció succinta de l'actuació, incloent característiques tècniques i període d'execució d'aquesta.
c) Plànol o croquis de localització de l'activitat.
d) Projecte, avantprojecte o memòria tècnica quan corresponga.
Article 8. Vigència i revisió del PORN
1. Les determinacions d'aquest PORN entraran en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents mentre no siga objecte de revisió.
2. El PORN haurà de revisat quan hagen canviat suficientment les circumstàncies que van motivar la seua redacció. En tot cas, i com a mínim, s'efectuarà una avaluació dels resultats obtinguts, indicant els punts o aspectes objecte de revisió, una vegada transcorreguts vuit anys des de l'aprovació, les seues determinacions continuaran en vigor, en forma cautelar, fins al moment de l'aprovació definitiva de la revisió del pla.
3. La revisió o modificació de les determinacions d'aquest pla podran realitzar-se en qualsevol moment, seguint els tràmits establits per l'article 36 de l'esmentada Llei 11/1994.
Article 9. Contingut i interpretació de la normativa
1. La normativa d'aquest pla està dividida en tres títols. El primer el conformen aquestes disposicions generals sobre les quals es fonamenta l'ordenació de Chera-Sot de Chera. El segon està dedicat a l'establiment de normes generals per a tot el seu àmbit. El tercer fa referència a l'establiment de normes específiques per a l'ordenació dels usos en determinades zones, atenent als criteris de valoració dels recursos ambientals que figuren en la memòria informativa del pla.
2. El pla de zonificació de l'àmbit territorial del PORN també té caràcter normatiu i, conjuntament amb les disposicions del text, forma part indivisible de la normativa del pla.
3. La interpretació del PORN s'haurà d'atenir al resultat de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció d'aquesta normativa.
4. En cas de discrepància entre la normativa i els documents cartogràfics del pla, prevaldrà la primera amb caràcter general.
Article 10. Gestió del PORN
1. La gestió d'aquest pla correspon a la conselleria competent en medi ambient, la qual té la responsabilitat d'observar i fer complir les disposicions d'aquest.
2. Atenent als objectius del PORN que s'enumeren en l'article 2 d'aquestes normes, l'esmentada conselleria competent establirà els mecanismes oportuns per a assegurar la participació efectiva, en l'execució i la gestió del pla, dels organismes de l'Administració local de la zona i dels titulars de terrenys, recursos naturals o activitats econòmiques, com també d'altres entitats, col·lectius i agents implicats en el PORN per la seua activitat en els àmbits social, econòmic o cultural.
3. Aquesta participació pot formalitzar-se mitjançant els oportuns convenis de col·laboració, o bé per qualsevol altra via prevista en les normatives aplicables. Sense perjudici que, de conformitat amb el que estableix l'article 48.8 de la Llei 11/1994, la gestió total o parcial de l'espai natural protegit que en el seu dia es declare coincident amb l'àmbit territorial d'aquest pla, puga delegar-se d'acord amb el que preveu la legislació de règim local, encomanar-se a entitats de dret públic, o bé concertar-se amb institucions o entitats vinculades a la gestió dels recursos naturals.
Article 11. Àmbits de protecció existents
La gestió dels següents àmbits de protecció s'efectuarà d'acord amb les seues normatives i reglamentacions específiques:
a) Microreserves vegetals declarades o que puguen declarar-se de conformitat amb el Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Consell, pel qual es crea la figura de protecció d'espècies silvestres denominada microreserva vegetal, i disposicions que el desenvolupen.
b) Forest d'utilitat pública declarades o que puguen declarar-se de conformitat amb el que estableix la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
c) Arbres i arbredes monumentals, singulars i d'interés local declarades o que puguen declarar-se de conformitat amb la Llei de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana, pel qual es creen les consegüents figures de protecció especifica.
d) Domini públic hidràulic, de conformitat amb la legislació sectorial en la matèria vigent i especialment pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.
Article 12. Règim d'avaluació d'impacte ambiental
Amb independència del règim d'informes preceptius a què es refereix l'article 7 d'aquestes normes, els projectes i activitats que s'executen en l'àmbit territorial del PORN estan sotmesos al règim d'avaluació d'impacte ambiental establit amb caràcter general per la legislació vigent sobre aquesta matèria, de rang estatal i autonòmic.
Article 13. Distintiu de qualitat
1. Es podrà crear un distintiu de qualitat per a aquelles activitats productives de caràcter rural i tradicional, per als serveis turístics i d'allotjament rural, i per als serveis d'educació ambiental i cultural i d'activitats lúdiques que es desenvolupen en l'àmbit del PORN.
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà autoritzar l'ús i desenvolupar aquest distintiu en la forma d'un logotip identificatiu o altres estratègies complementàries, als quals podran accedir i utilitzar per a la seua promoció els productes i les activitats esmentades en l'apartat anterior.
3. Aquesta Administració així mateix, en col·laboració amb els ajuntaments i amb la iniciativa privada, promourà els productes i les activitats que s'acullen a l'esmentat distintiu per tots els mitjans possibles. Per a això, la conselleria competent en medi ambient i les administracions amb competències sectorials, en especial la conselleria competent en turisme, hauran de definir criteris específics de qualitat i sostenibilitat que hauran de complir aquests productes i activitats.
Article 14. Àrea d'influència socioeconòmica
1. De conformitat amb l'article 21 de l'esmentada Llei 11/1994, es declara l'àrea d'influència socioeconòmica del PORN, l'àmbit territorial del qual comprén la totalitat dels termes municipals de Chera i Sot de Chera
2. En desenvolupament de les determinacions del PORN, l'àrea d'Influència socioeconòmica constituirà el marc jurídic i administratiu per al disseny, programació i execució de les actuacions tendents al foment i el desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social en l'àmbit territorial del PORN.
TÍTOL II
NORMES GENERALS D'ORDENACIÓ D'USOS I ACTIVITATS
CAPÍTOL I
NORMES SOBRE GESTIÓ DE RECURSOS
SECCIÓ 1a
PROTECCIÓ DELS RECURSOS HÍDRICS I DEL DOMINI PÚBLIC HIDRÀULIC
Article 15. Objectius sectorials
1. Conservar els recursos hídrics de l'àmbit del PORN com a integrants del patrimoni ambiental d'aquest i com bé d'interés prioritari per a les estratègies de desenvolupament sostenible.
2. Aconseguir i mantenir un adequat nivell de qualitat de les aigües superficials i subterrànies, evitant qualsevol actuació que puga ser causa de la seua degradació.
3. Evitar la degradació per contaminació de les aigües subterrànies.
4. Compatibilitzar l'aprofitament de les aigües amb la seua conservació.
5. Regular els aprofitaments i les captacions d'aigües, tant superficials com subterrànies, amb criteris d'ús sostenible i racional del recurs hídric.
6. Conservar i protegir les fonts i els brolladors.
Article 16. Àmbit general per a la protecció dels recursos hídrics
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit d'aquest PORN es regirà amb caràcter general per la legislació sectorial en la matèria, i de manera especial pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües, i disposicions que la desenvolupen.
2. Tindran la consideració de directrius sobre els recursos hidrològics en l'àmbit territorial del PORN, les aplicables a aquest contingudes en el Pla hidrològic de la conca del Xúquer, amb l'objectiu genèric d'incrementar la disponibilitat d'aquests, protegir la seua qualitat, economitzar el seu ús i racionalitzar els seus usos, atenent a criteris de conservació a llarg termini dels aqüífers i d'ús sostenible d'aquests en forma compatible amb la gestió dels restants recursos naturals.
3. Entre tant l'organisme de conca realitze els corresponents delimitacions en el domini públic de llits, les zones de servitud i policia de llits s'estimaran d'acord amb el que disposa el Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, i els articles 4 a 6 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de domini públic hidràulic.
Article 17. Protecció del domini públic hidràulic
1. En tot l'àmbit del PORN no són admissibles les obres, construccions o actuacions que puguen dificultar o alterar el curs de les aigües en els llits dels rius, rierols, barrancs i rambles, com també en els terrenys inundables durant les crescudes ordinàries, siga quin siga el règim de propietat i la classificació urbanística dels terrenys, excepte aquelles obres de restauració hidrologicoforestal degudament autoritzades o promogudes per la conselleria competent, com també les de manteniment de llits i gestió de recursos hídrics promoguts per l'organisme de conca en l'àmbit de les seues competències.
2. L'execució de qualsevol obra o treball en la zona de policia de llits que no haja sigut promoguda per l'organisme de conca o per la conselleria competent en medi ambient està subjecta a informe preceptiu i vinculant d'aquesta última, sense perjudici de les autoritzacions o concessions sectorials que haurà d'emetre aquest organisme de conca per raó de la normativa estatal sobre aigües.
3. En la zona de domini públic hidràulic es conservarà la vegetació de ribera originària, i no s'hi permetran actuacions que provoquen el seu deteriorament o regressió. Les excepcionals labors de neteja o desbrossament selectiu motivades pel risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda que no hagen sigut promogudes amb aquesta finalitat per l'organisme de conca o per la conselleria competent en medi ambient, requeriran informe favorable de la conselleria competent en medi ambient.
4. Són usos permesos, les activitats de manteniment de les obres hidràuliques actuals que han de realitzar pels titulars i de les de gestió de recursos hídrics que ha de fer la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències.
5. No es podrà ocupar el domini públic hidràulic ni la seua zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, excepte les promogudes o degudament autoritzades per l'organisme de conca. Tampoc es permet en aquest àmbit les activitats extractives, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament, neteja o protecció dels llits.
6. De conformitat amb la legislació sectorial sobre aigües, la utilització o aprofitament pels particulars del domini públic hidràulic o dels béns situats en ell, requerirà la prèvia concessió o autorització de l'organisme de conca.
Article 18. Fonts i brolladors d'aigua
1. Els possibles aprofitaments de les aigües de les fonts i brolladors d'aigua, com també les obres de qualsevol tipus que es puguen realitzar en el seu entorn, hauran de garantir el manteniment de la qualitat de les aigües i d'un cabal d'eixida mínim per a l'ús de les persones i de la fauna salvatge.
2. La conselleria competent al medi ambient haurà d'autoritzar obres, plantacions i altres actuacions destinades a millorar i adequar les àrees contigües a les fonts per a potenciar l'ús públic.
Article 19. Abocaments
1. De conformitat amb la legislació vigent sobre residus, queda prohibit l'abocament o el depòsit incontrolat de residus sòlids de qualsevol naturalesa.
2. Els abocaments líquids en el domini públic hidràulic i en el subsòl vénen regulats de manera general pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, com també pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril.
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient, en col·laboració amb els organismes competents en les administracions autonòmica i local, promourà les actuacions i obres necessàries per a aconseguir l'adequat sanejament i depuració de tots els abocaments a llits públics, d'acord amb les previsions d'actuació en la matèria establides en el programa d'actuacions d'aquest pla.
4. L'esmentada conselleria competent, així mateix, fomentarà les actuacions necessàries per a adequar els abocaments líquids al subsòl, procedents d'habitatges o altres activitats, als requisits i criteris de qualitat establits en la normativa sobre aigües que se cita en l'anterior apartat 2.
SECCIÓ 2a
PROTECCIÓ DELS SÒLS I
DELS RECURSOS GEOLÒGICS
Article 20. Objectius sectorials
1. Conservar i mantenir els sòls.
2. Preservar la diversitat geològica, evitant la pèrdua dels recursos geològics, en especial en els llocs d'interés geològic.
3. Conservar els valors geològics i paleontològics.
Article 21. Moviments de terra
1. En tot l'àmbit del PORN es prohibeixen els moviments de terres que no estiguen vinculats als usos del sòl permesos, incloent entre aquests usos permesos les activitats relacionades amb la construcció o instal·lació d'edificacions, infraestructures o equipaments autoritzats amb qualsevol finalitat, com també les activitats de conservació o restauració del medi, de prevenció i defensa contra incendis i aquelles relacionades amb el desenvolupament ordinari de les activitats agrícoles, ramaderes, cinegètiques i forestals.
2. L'anterior s'estableix sense perjudici del requisit d'avaluació d'impacte ambiental a què estan sotmeses les activitats que, per comportar moviments de terra, estan previstes en la legislació sectorial.
Article 22. Pràctiques de conservació de sòls
1. En els terrenys que puguen resultar afectats per processos o riscos erosius, la conselleria competent en medi ambient, en col·laboració amb els titulars dels terrenys, promourà actuacions que tendisquen a la seua conservació i millora, com ara recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals, murs de pedra i tanques arbustives, com també manteniment de cultius llenyosos.
2. D'acord amb l'article 28 de la Llei 3/1993, l'esmentada conselleria competent vetlarà, i actuarà si cal amb caràcter subsidiari, per l'estabilització i conservació dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de conservar-se o s'abandonen com a sòls agrícoles, sense perjudici de la modificació de l'article 2 de la Llei 3/1993 fixada per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, d'ara en avant Llei 10/1998.
3. Sempre que la realització d'una obra genere desnivells per desmunt o terraplé, o bé comporte la construcció de murs o altres obres d'estabilització del terreny, serà obligatòria l'aplicació de tècniques d'integració paisatgística. Per als acabats exteriors de l'obra de fàbrica hauran d'emprar-se materials naturals propis de la zona. Així mateix, quan siga possible, la fixació dels talussos generats es realitzarà mitjançant repoblació vegetal amb espècies autòctones adequades a la zona d'actuació.
Article 23. Llocs d'interés geològic
1. Es defineixen com a llocs d'interés geològic, a l'efecte de les normes d'aquest PORN, aquells llocs inclosos dins del Parc Geològic de Chera i als quals es puguen incloure en un futur, que reuneixen característiques singulars pel seu interés estratigràfic, paleontològic, científic, didàctic o paisatgístic.
2. El Pla Rector d'Ús i Gestió de l'espai natural protegit que es declare en l'àmbit territorial d'aquest pla establirà un inventari de llocs d'interés geològic d'especial rellevància en el dit espai protegit. No obstant això, la protecció oferida per aquest pla s'estén a totes aquelles àrees de l'àmbit territorial del PORN en les quals puguen determinar-se valors geològics significatius.
3. Els llocs d'interés geològic seran preservats d'activitats que puguen donar lloc a la seua destrucció, deteriorament o ocultació visual.
SECCIÓ 3a
PROTECCIÓ DE LA FLORA I LA FAUNA SILVESTRES
Article 24. Objectius sectorials
1. Preservar la diversitat biològica del patrimoni natural, garantint la conservació de la flora i de la fauna silvestre, en especial les autòctones.
2. Conservar els hàbitats naturals i mantenir els processos ecològics del territori.
3. Recuperar les espècies amenaçades de flora i fauna, amb els seus hàbitats, fins a aconseguir nivells sostenibles de població, adequats a la capacitat del medi físic i de l'ambient humà del territori.
4. Conservar, millorar i posar en valor els arbres i arbredes monumentals, singulars i d'interés local, atenent a l'ús sostenible d'aquests recursos.
Article 25. Formacions vegetals i hàbitats naturals
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest PORN totes aquelles que existeixen en l'àmbit afectat, incloses les arvenses i ruderals associades a les activitats agrícola i ramadera.
2. Amb caràcter general, la gestió de les formacions vegetals silvestres s'efectuarà atenent als criteris de conservació dels recursos genètics i d'ús sostenible dels recursos naturals que es defineixen en aquest pla. En conseqüència, és objectiu prioritari del PORN el desenvolupament de mètodes i tecnologies per a la conservació, la millora i la posada en valor dels recursos vinculats a aquestes formacions vegetals, amb criteris de sostenibilitat i de protecció dels valors mediambientals de Chera-Sot de Chera.
3. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial d'aquest PORN els hàbitats que a continuació es relacionen, identificats pels codis establits en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, transposició a l'ordenament jurídic espanyol pel Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre:
5210 Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum
5330 Rosmarinion officinalis
5330 Rosmarinion officinalis-Linetum suffruticosi
5330 Hedero-Cytisetum patentis
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii
6210 Lathyro tremolsiani-Brachypodietum phoenicoidis
6220\* Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae
6220\* Teucri fruticós pseudochamaepityos- Brachypodietum ramosi
9340 Quercetum rotundifoliae
92A0 Salicion triandro-neotrichae
92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri
9580\* Boscos mediterranis de Taxus baccata
8310 Coves
3250 Rius mediterranis de cabal permanent
4. La cartografia d'aquest PORN indica diverses localitzacions d'hàbitats relacionats en l'apartat anterior, en llista oberta sense caràcter d'inventari exhaustiu.
Article 26. Tallada i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres
1. Les formacions i els individus de les espècies vegetals protegides per les normatives i directrius sectorials d'àmbit autonòmic, estatal o europeu, no podran ser sotmesos a pertorbacions que provoquen la seua desaparició o alteració significativa.
2. És objectiu prioritari d'aquest pla el foment d'actuacions encaminades a la conservació, regeneració, millora o explotació sostenible, açò últim quan les citades normatives i directrius així ho permeten, de les formacions i individus vegetals indicats en l'apartat anterior.
3. Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i fongs comestibles, com també la sega sense desarrelament de plantes silvestres de consum tradicional, sempre que hi haja consentiment exprés o tàcit del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o per altres causes negatives per a la flora o la fauna. La regulació específica de la recol·lecció de bolets i altres fongs figura en l'article 61 d'aquestes normes.
Article 27. Gestió general de la vegetació
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran com a finalitat primordial potenciar les comunitats vegetals naturals que caracteritzen l'àmbit territorial del PORN, en les seues diferents fases d'evolució, afavorint el desenvolupament vegetatiu de les existents i l'increment de la superfície ocupada per aquestes. Les espècies herbàcies, arbustives i arbòries que pertanyen a les formacions naturals seran utilitzades per a accelerar el dinamisme de la vegetació, la protecció del sòl i l'aprovisionament de recursos genètics de la vegetació.
2. Tenint en compte que la vegetació actual en l'àmbit d'aquest pla és el resultat dels successius incendis coincidents en les mateixa zones, la qual cosa augmenta la dificultat de regeneració, es considera essencial la realització d'estudis i experiències per al coneixement de l'evolució i les etapes de successió de la vegetació natural per a la gestió integrada d'aquesta vegetació.
3. Fora de les zones edificades no es permet la introducció de plantes exòtiques, entenent-se com a tals els individus de tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre o cultivada de l'àmbit territorial del PORN Quan aquestes espècies estiguen destinades a jardins públics o àrees cultivades, s'haurà de garantir el seu control per a evitar la proliferació indiscriminada.
4. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona i la manera de realitzar-la, requerirà un pla de reintroducció, a més d'una autorització de l'òrgan competent en matèria de protecció d'espècies.
Article 28. Protecció d'arbres i arbredes monumentals, singulars i d'interés local
1. Per a garantir la protecció, la conservació, la difusió, el foment i la investigació d'arbres, arbredes monumentals o singulars inclosos en l'àmbit del PORN, es regiran per les disposicions de la Llei 4/2006.
2. Amb caràcter general, es consideren arbres monumentals o singulars, aquells exemplars que per la seua edat, grandària, morfologia o càrrega simbòlica o cultural, es consideren mereixedors d'una protecció especial. La conselleria competent en medi ambient realitzarà un inventari d'aquests arbres singulars, el qual tindrà caràcter obert.
3. Es prohibeix la tala o destrucció d'aquests exemplars, com també la realització d'obres o actuacions que puguen danyar-los irreversiblement o entorpir el seu adequat desenvolupament, excepte en els casos que l'organisme competent en matèria de sanitat forestal declare un risc de contagi d'alguna plaga o malaltia o que comporte un risc per a persones o béns.
Article 29. Espècies animals
1. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PORN les següents:
a) Invertebrats: Coenagrion mercuriale, Austropotambius pallipes.
b) Vertebrats: Mauremys leprosa, Discoglossus jeanneae, Cobitis paludica, Circaetus gallicus, Aquila chrysaetos, Hieraaetus fasciatus, Falco peregrinus, Bubo bubo, Caprimulgus europaeus, Galerida theklae, Lullula arborea, Oenanthe leucura, Sylvia undata i Pyrrhocorax pyrrhocorax.
2. Hauran de respectar-se, en tot cas, les disposicions establides pel Decret 32/2004, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la seua protecció, i pel Reial Decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades, i pel Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre, pel qual s'estableixen les espècies que poden ser objecte de caça i pesca, i les normes per a la seua protecció, com també les normatives específiques existents sobre protecció de determinades espècies de fauna.
3. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, l'aprovació dels plans de recuperació, de conservació i d'acció previstos pel Catàleg valencià d'espècies amenaçades que afecten l'àmbit d'aquest PORN, requerirà l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de protecció d'espècies.
4. La relació d'espècies indicada en l'anterior apartat 1 té caràcter obert i, en conseqüència, quedarà automàticament ampliada amb aquelles espècies faunístiques que puguen en el futur ser considerades objecte de protecció per les distintes normatives i directrius aplicables amb caràcter general en els àmbits autonòmic, estatal o comunitari europeu.
Article 30. Protecció de la fauna salvatge
1. No estan permeses amb caràcter general, i significativament per a les espècies que aquestes normes defineixen com d'especial interés, les activitats que puguen comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna salvatge com ara la destrucció de nius i caus, comerç d'ous i exemplars, eliminació excessiva de la capa orgànica del sòl, destrucció del seu hàbitat o practiques que minven el seu aliment.
2. Es fomentarà l'establiment de les mesures oportunes per a la conservació i millora de les poblacions de les espècies animals d'interés de l'àmbit del PORN, amb prioritat per aquelles mesures que puguen afavorir un nombre més gran d'espècies al mateix temps.
3. S'incentivarà una gestió forestal, ramadera i agrícola que preveja practiques respectuoses amb la fauna de forma integrada, i es tindrà en compte conjuntament la vegetació, la fauna i el medi físic que els constitueixen.
Article 31. Repoblació o alliberament d'animals
1. En l'àmbit territorial d'aquest pla no es podran alliberar animals exòtics, entenent-se com a tals els individus d'espècies, subespècies o varietats que no pertanguen o hagen pertangut històricament a la fauna de l'àmbit territorial del PORN. S'exceptuen d'aquesta limitació les espècies utilitzades per al control biològic de plagues, en programes autoritzats o promoguts per la conselleria competent sobre la matèria.
2. Així mateix, no podran alliberar-se animals que puguen comportar un perill per a les persones, els béns o els sistemes ecològics.
Article 32. Manteniment dels processos ecològics del territori
1. La conselleria competent sobre medi ambient incentivarà, com a criteri general en la gestió de les activitats agrícola, ramadera, forestal, cinegètica i urbanística, l'adopció de mesures tendents al manteniment d'un mosaic heterogeni de boscos, matolls, cultius, prats i erms, evitant al mateix temps l'excessiva fragmentació d'aquests diferents usos en unitats de xicotetes dimensions.
2. No s'admetrà la reducció d'extensió de les masses forestals actualment existents, ni la destrucció permanent dels marges herbacis i arbustius dels cultius que utilitza la fauna per al trànsit com a hàbitat i per a l'alimentació, sense perjudici dels aprofitaments forestals existents i de les actuacions permeses per aquest pla sobre construcció o adequació de vies, infraestructures i edificacions, lligades als usos forestals i agropecuaris o al servei de les poblacions, com també les destinades a la prevenció d'incendis forestals o per raons fitosanitàries.
SECCIÓ 4a
PROTECCIÓ DEL PAISATGE I DEL PATRIMONI ETNOGRÀFIC DEL MEDI RURAL
Article 33. Objectius sectorials
1. Ordenar, protegir, conservar, millorar i posar en valor el paisatge rural de Chera-Sot de Chera com un dels elements més valuosos del patrimoni col·lectiu en termes ecològics, culturals, socials i econòmics, en el marc de l'estratègia de desenvolupament sostenible que, desenvolupada mitjançant actuacions d'iniciativa pública, privada o mixta, estableix aquest PORN.
2. Fomentar les actuacions positives tendents a conservar i posar en valor els elements naturals i antròpics del paisatge natural i rural tradicional.
Article 34. Foment de la qualitat paisatgística
1. A l'efecte d'aquesta normativa, constituiran el paisatge rural tradicional i, en conseqüència, seran objecte de protecció especial, tant els elements naturals i seminaturals del medi, biòtics i abiòtics, com aquells elements i conjunts d'origen antròpic que, en interacció històrica amb aquests elements naturals en un sistema agro-silvo-ramader-forestal-urbà, han configurat el paisatge de Chera-Sot de Chera tal com es coneix en l'actualitat.
2. S'entén per elements naturals o seminaturals del paisatge tant les formacions vegetals naturals amb la seua fauna associada com els trets geomorfològics i les estructures geològiques naturals.
3. S'entén per elements antròpics del paisatge el patrimoni etnogràfic constituït per les infraestructures i construccions lligades a les activitats socioeconòmiques del medi rural i els elements etnològics de l'acerb cultural local lligats a l'ús històric dels recursos naturals, incloent les formes específiques d'ús dels mateixos que van configurar determinat model local d'organització dels paisatges humanitzats. En aquest concepte s'inclouen així mateix els elements del patrimoni arqueològic i historicoartístic, tant de titularitat pública com a privada, que es refereix la secció cinquena d'aquestes normes.
4. La interacció històrica entre home i naturalesa que ha configurat el paisatge rural actual és dinàmica per naturalesa i, per tant, el paisatge rural com a objecte de protecció és un concepte que varia segons la sensibilitat perceptiva de cada època històrica concreta. En conseqüència, l'ordenació del paisatge establida en aquest Pla no preveu el bé paisatgístic en forma arqueològica o estàtica, sinó que defineix criteris dinàmics per a la seua conservació activa, la seua millora i la seua adequació a la realitat històrica i socioeconòmica actual. Tot això amb el condicionant de conservar i promoure una alta qualitat en el paisatge, tant en el seu conjunt com en els seus distints elements.
5. L'ordenació i millora del paisatge estaran relacionades amb la preservació de la qualitat del medi ambient humà i amb la conservació i millora de la realitat cultural i de les expectatives legítimes de desenvolupament local social i econòmic, sota múltiples aspectes de tipus ecològic, higienicosanitari, perceptiu, estètic, cultural, patrimonial, econòmic i social.
6. En l'àmbit territorial d'aquest pla, la conselleria competent en el medi ambient tindrà una especial actuació tendent a assegurar el compliment de les disposicions sobre protecció i ordenació del paisatge contingudes en el títol II de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.
Article 35. Integració paisatgística de les actuacions
1. La implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un impacte paisatgístic negatiu haurà de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge. Amb aquest fi s'haurà d'evitar especialment la ubicació d'aquests en llocs de gran incidència visual. En tot cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar mesures adequades d'integració paisatgística.
2. Amb caràcter general, no es permet la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent els recolzats directament sobre elements naturals del territori o sobre les edificacions, amb finalitat aliena a les activitats econòmiques o socials implantades en el lloc on s'ubiquen aquests elements informatius. S'exclouen d'aquesta limitació els indicadors de caràcter institucional i els existents dins dels límits del sòl urbà i urbanitzable.
3. Les pistes i camins forestals i rurals, àrees tallafocs, i instal·lació d'infraestructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, es realitzaran atenent a la seua màxima integració en el paisatge i el seu mínim impacte ambiental.
4. Es protegirà amb especial atenció el paisatge en torn d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural, formacions geològiques, formacions vegetals notables, arbres singulars i altres components del paisatge que aporten qualitat escènica a aquest.
Article 36. Característiques estètiques de les edificacions en sòl no urbanitzable
Sense perjudici del que disposa la normativa vigent sobre ordenació del territori i edificació en el sòl no urbanitzable, l'edificació en aquesta categoria de sòl s'executarà dins del respecte a les característiques estètiques i de materials tradicionals pròpies de la zona, procurant la seua correcta integració en el paisatge i evitant la ruptura d'aquest mitjançant l'aparició d'edificis o instal·lacions que per la seua altura, volum, caràcter o aspecte exterior, siguen discordants amb la resta.
SECCIÓ 5a
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI HISTORICOARTÍSTIC
Article 37. Objectius sectorials
Fomentar l'ús públic dels béns del patrimoni historicoartístic i arqueològic, tant per la iniciativa pública com per la privada, en forma compatible amb la seua preservació i sempre que aquest ús no implique la pèrdua dels seus valors científics i culturals.
Article 38. Patrimoni historicoartístic i arqueològic
1. La protecció del patrimoni històric i cultural, inclòs el patrimoni arqueològic i paleontològic, en l'àmbit d'aquest PORN es regirà per les disposicions de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 7/2004, de 19 d'octubre.
2. Es redactarà i aprovarà per la conselleria competent en matèria de patrimoni artístic i cultural, amb la col·laboració de la conselleria competent en el medi ambient, un Catàleg del patrimoni històric, arquitectònic i cultural de Chera-Sot de Chera. Fins a la seua aprovació, tindran consideració de béns culturals especialment protegits, els inclosos en els inventaris de patrimoni cultural valencià que elabore la conselleria competent sobre aquesta matèria, com també els jaciments de restes paleontològiques existents en l'àmbit del PORN i el Catàleg de béns i espais protegits realitzat en el Pla general de Sot de Chera.
3. Els béns culturals especialment protegits podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors culturals i científics.
4. Qualsevol modificació o actuació sobre un element considerat com ben cultural especialment protegit o sobre la seua àrea d'afecció, requerirà l'informe preceptiu i vinculant de la conselleria competent en matèria de patrimoni artístic i cultural.
SECCIÓ 6a
PROTECCIÓ DE LES VIES PECUÀRIES
Article 39. Objectius sectorials
1. Vetlar pel manteniment i recuperació dels camins ramaders com a espais d'ús públic.
2. Potenciar les seues funcions en la conservació i ús sostenible del medi natural.
Article 40. Criteris generals
1. Els camins ramaders existents en l'àmbit del PORN es consideren un patrimoni públic de primera importància per als objectius de conservació natural i de desenvolupament sostenible expressats en el pla, tant pel seu caràcter de corredors ecològics per a la flora i la fauna com pel seu potencial socioeconòmic en relació amb l'ús públic ordenat del medi.
2. Els camins ramaders existents en l'àmbit del PORN estaran subjectes al que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, i disposicions que la desenvolupen, i a les directrius establides en aquest PORN.
3. D'acord amb el que disposa l'article 17 de la Llei 11/1994, aquells camins ramaders existents en l'àmbit del PORN que es cataloguen com d'interés natural, no podran declarar-se innecessàries, ni alienar-se o dedicar-se a altres usos.
4. Tenint en compte el seu interés, ja que es troben incloses en el Catàleg de camins ramaders d'interés natural de la Comunitat Valenciana, per motius d'ús ramader, de conservació del paisatge i de la naturalesa, educatius, recreatius i la seua utilitat per a connectar Chera-Sot de Chera amb altres espais naturals protegits, es declaren d'interés natural els camins ramaders denominats assagador de Castella i assagador del Mas de la Pineda en l'àmbit del PORN.
5. La conselleria competent del medi ambient promourà les mesures i actuacions necessàries per a la recuperació de les condicions adequades d'ús d'aquells camins ramaders deteriorats, ocupats o inservibles per a l'ús públic.
CAPÍTOL II
NORMES SOBRE REGULACIÓ D'USOS, ACTIVITATS I INFRAESTRUCTURES
SECCIÓ 1a
AGRICULTURA I RAMADERIA
Article 41. Objectius sectorials
1. Assegurar l'aprofitament sostingut dels recursos agraris.
2. Assegurar el manteniment de les activitats agrícoles i ramaderes per la seua rendibilitat econòmica i pel seu valor en termes ecològics, socials i culturals. Es relacionen amb aquest últim criteri, entre altres, les funcions indirectes de l'activitat agrària com a factor de biodiversitat ecològica i paisatgística necessari per al manteniment del mosaic territorial característic de l'ambient mediterrani, incloent en això la prevenció d'incendis forestals i la multiplicitat d'hàbitats de flora i fauna. També està relacionada amb aquest criteri la preservació de determinats valors etnogràfics del medi rural, tant pel seu interés cultural intrínsec com pel seu potencial en l'ús públic del medi, com també la contribució a l'increment de la qualitat de vida que comporta per a les poblacions locals l'activitat agrària practicada a xicoteta escala.
3. Compatibilitzar l'aprofitament dels recursos ramaders amb el manteniment dels recursos naturals.
Article 42. Definició
Es consideren activitats agrícoles o ramaderes, respectivament, les relacionades amb el cultiu de la terra i amb la cria, reproducció i aprofitament d'espècies animals domèstiques o cinegètiques.
Article 43. Règim general de l'activitat agrícola
1. Les activitats agrícoles existents es consideren protegides pel PORN, en tant que formen part del model territorial de la zona i pel seu interés social, econòmic, cultural i ambiental, això últim des del punt de vista de conservació de la diversitat ecològica i paisatgística i de prevenció d'incendis forestals.
2. De conformitat amb la legislació sectorial en matèria forestal, els terrenys forestals no podran ser transformats per a dedicar-los a l'activitat agrícola.
3. A l'efecte d'aquest pla, s'entenen com a terrenys forestals els així definits per la Llei 3/1993, en la redacció donada per l'article 32 de la Llei 10/1998. De conformitat amb aquesta definició, s'exceptuen de la prohibició general establida per l'apartat 2 d'aquest article i, per tant, són susceptibles en principi de reversió a cultiu, els antics terrenys agrícoles abandonats o semiabandonats que, després del cessament recent o antic del cultiu, mostren actualment un procés més o menys avançat de recobriment espontani per espècies vegetals procedents de l'entorn forestal, tant llenyoses com herbàcies. La posada en cultiu d'aquests terrenys abandonats estarà subjecta als requisits establits per les legislacions sectorials aplicables en matèria forestal, agrícola i d'ordenació del territori i d'aigües.
4. Es considera compatible en l'àmbit del PORN, el manteniment de les activitats agrícoles que es registren legalment en el moment d'aprovació del PORN, tant en règim de secà com en regadiu.
5. L'ús de productes fitosanitaris s'ajustarà a les normes sectorials aplicables en matèria agrícola i de qualitat de les aigües.
Article 44. Conservació dels terrenys cultivats
En relació amb els terrenys agrícoles situats en àmbit forestal i, en particular, per a aquells que el Pla de prevenció d'incendis forestals considere que actuen com a àrea tallafocs, la conselleria competent habilitarà els mecanismes oportuns per a afavorir el seu manteniment, pel seu valor ecològic, paisatgístic i de protecció enfront de l'erosió i els incendis forestals.
Les cremes agrícoles són la causa principal d'incendis forestals en l'àmbit del PORN. Per tant, a causa de l'arrelat ús tradicional del foc en les activitats agrícoles (fonamentalment per a l'eliminació de les restes de poda), i com que aquest ús comporta un important nombre d'incendis, cal incidir en la regulació d'aquest en les parcel·les agrícoles situades a menys de 500 metres de terreny forestal en l'àmbit del PORN, fomentant el tractament dels residus agrícoles sense ocupació del foc.
A fi de minimitzar el risc d'incendi derivats de les cremes de restes de poda de les activitats agrícoles s'estableixen unes condicions constructives per als cremadors que es construïsquen en l'àmbit del PORN:
Seran construïts d'obra, hauran de tenir un diàmetre màxim d'1,5 m i altura mínima de 2,5 m, l'obertura estarà oposada al terreny forestal més pròxim, hauran de disposar de mataespurnes no deformable a la calor i l'ample màxim de malla serà de 0.5\*0.5 centímetres.
No obstant això, es considera igualment important fomentar tècniques d'eliminació de les restes de podes de les activitats agrícoles en què no s'use el foc.
Amb l'objectiu de facilitar l'eliminació de les restes de poda sense ús del foc es realitzarà un estudi de la viabilitat de col·laboració del personal del futur parc encarregat del manteniment i conservació per a eliminar les restes de poda de les activitats agrícoles mitjançant mesures alternatives a l'ús del foc.
Article 45. Edificacions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrícola
La construcció, reconstrucció o reforma d'edificacions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrícola es realitzarà d'acord amb els requisits establits per la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, sense perjudici dels requisits addicionals que puguen establir els planejaments urbanístics municipals o les normatives sectorials aplicables.
Article 46. Règim general de la ramaderia extensiva
1. L'activitat ramadera extensiva es considera protegida pel PORN, en tant que forma part del model territorial de la zona i pel seu interés social, econòmic, cultural i ambiental, açò últim des del punt de vista de la gestió integrada de la vegetació forestal. En atenció a les dites circumstàncies, la conselleria competent al medi ambient fomentarà l'aplicació d'incentius econòmics a aquesta activitat, per part de la conselleria competent en matèria ramadera.
2. Amb caràcter general, l'activitat ramadera està regulada per la seua normativa sectorial específica, per les determinacions sobre aquesta contingudes en la legislació forestal i per les regulacions específiques que establisca la conselleria competent en matèria de ramaderia.
3. L'aprofitament ramader només podrà autoritzar-se en aquelles superfícies on la regeneració i el desenvolupament normal de la coberta vegetal, tant espontània com resultant de repoblació, estiga assegurada.
4. D'acord amb l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, en els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi queda restringit el pasturatge durant un període de cinc anys. En aquest cas, la conselleria competent en medi ambient promourà l'aplicació de mesures pal·liatives dels perjudicis econòmics ocasionats als ramaders.
5. La conselleria competent en medi ambient, en terrenys públics de la Generalitat, podrà limitar temporalment l'activitat ramadera en determinades àrees o per a determinades espècies, quan les condicions biològiques, sanitàries i ambientals així ho aconsellen. En el cas que aquestes mesures ocasionen perjudicis econòmics als ramaders, l'esmentada conselleria habilitarà mesures pal·liatives per a compensar aquestes perjudicis.
6. Amb caràcter general, tindran la consideració de directrius sobre el recurs ramader, les establides en el Pla general d'ordenació forestal per al maneig de la ramaderia.
7. La conselleria competent en medi ambient, de comú acord amb els titulars de les explotacions ramaderes i dels terrenys de pastos, podrà, en cas necessari per a una correcta gestió de l'activitat ramadera i de les formacions vegetals, establir consensuadament les mesures i vies d'ordenació i gestió oportuns perquè l'activitat ramadera no origine un menyscabament dels recursos naturals en l'àmbit del PORN. Sense perjudici del que estableix pel Pla forestal per a aquesta activitat el criteri general és el següent:
a) Aconseguir un aprofitament ramader sostenible.
b) Potenciar el valor ecològic dels pastos
c) Millorar les infraestructures per a aconseguir una adequada gestió silvopastoral
d) L'aprofitament de la superfície dedicada al pasturatge, tindrà en compte les premisses següents:
d.1) La classe de bestiar no ha de comportar un perill per a la persistència i normal desenvolupament de la vegetació pròpia de la zona.
d.2) El nombre de caps de bestiar ha de ser tal que puguen alimentar-se durant el temps de permanència, i aquest no ha de prolongar-se més enllà del que és necessari perquè el bestiar consumisca la producció estacional de pastos.
d.3) En calcular la càrrega ramadera, es tindrà en compte la presència d'espècies silvestres cinegètiques i no cinegètiques.
d.4) La càrrega ramadera de pastura haurà d'atendre, com a factor primordial limitant, la conservació i el manteniment dels sòls enfront de l'erosió, com també a l'equilibri amb la fauna salvatge i amb el medi vegetal.
Article 47. Edificacions i instal·lacions relacionades amb la ramaderia extensiva
La construcció, reconstrucció o reforma d'edificacions i instal·lacions relacionades amb l'activitat ramadera extensiva es realitzarà d'acord amb els requisits establits per la Llei 10/2004, sense perjudici dels requisits addicionals que puguen establir els planejaments urbanístics municipals o les normatives sectorials aplicables.
Article 48. Ramaderia intensiva
1. La implantació de noves granges dedicades a la cria d'espècies animals podrà realitzar-se en les àrees que els respectius planejaments urbanístiques municipals puguen dedicar a aquesta finalitat, atenent als requisits establits per la normativa aplicable en matèria de règim urbanístic, sòl no urbanitzable, activitats qualificades, residus sòlids, abocaments al medi hídric i al subsòl i si és el cas, depenent de les característiques de les instal·lacions, en matèria d'avaluació d'impacte ambiental.
2. No podran instal·lar-se noves granges en les següents categories d'ordenació establides per les normes particulars d'aquest pla: zona de protecció ecològica.
3. Les granges existents en el moment de l'entrada en vigor aquest pla podran continuar mantenint la seua activitat, sense perjudici de les determinacions sobre elles que establisquen els respectius planejaments urbanístics municipals.
Article 49. Apicultura
En l'àmbit del PORN la pràctica de l'apicultura es realitzarà d'acord amb les normatives sectorials aplicables.
SECCIÓ 2a
ACTIVITAT FORESTAL
Article 50. Objectius sectorials
1. Els objectius generals del PORN sobre els recursos forestals són els establits, amb caràcter general per al territori de la Comunitat Valenciana, per l'article 5 de les ordenances del sòl forestal contingudes en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell. Aquests objectius són els següents:
1.1. La protecció, millora i conservació dels espais forestals, boscos i de la vegetació natural:
a) Potenciar els espais forestals, els boscos, afavorir la seua recuperació i mantenir les espècies autòctones.
b) Valorar els distints tipus de matolls arbustius com a etapes de desenvolupament de l'ecosistema que poden acabar originant boscos, i gestionar-los per a la consecució d'aquest objectiu on siga possible
c) Mantenir, protegir i ampliar la coberta vegetal del nombre més gran possible d'estrats per a contrarestar el procés d'erosió, regular els fluxos hidrològics i pal·liar la modificació de les condicions climàtiques.
d) Assegurar l'adequada preservació de les espècies i individus singulars, com també de les formacions vegetals d'alt valor ecològic, en particular les corresponents a la vegetació autòctona valenciana.
1.2. La planificació de les forests:
a) Delimitar les àrees de major interés forestal per a la seua conservació i millora, com també per al seu aprofitament sostenible
b) Crear en les zones forestals de menor risc de degradació espais d'esplai i gaudi del bosc, on canalitzar la demanda d'usos recreatius dels ciutadans.
c) Planificar i coordinar l'acció de les administracions públiques en relació amb les mesures necessàries per a la prevenció i defensa contra els incendis forestals
1.3. Gestió sostenible dels aprofitaments forestals:
a) Compatibilitzar els aprofitaments forestals i actuacions silvícoles amb la realització d'altres aprofitaments o activitats com els cinegètics, de pasturatge i recol·lecció de productes de la forest, adaptant-se les mesures de salvaguarda necessàries.
b) Afavorir, amb les cauteles necessàries, l'ús excursionista, recreatiu i pedagògic d'aquests terrenys i promoure la conscienciació social sobre els valors culturals, ecològics, ambientals i econòmics, que comporta el patrimoni forestal valencià.
c) Promoure la investigació i experimentació ambientals i la realització de cursos i ensenyaments de formació professional i d'especialitats vinculades amb l'àmbit forestal.
d) Promoure la millora dels processos d'obtenció, transformació i comercialització dels productes i serveis que produeixen els espais forestals.
1.4. Coordinació i participació
a) Articular l'ordenació administrativa i gestió de la forest amb l'ordenació del territori, el planejament dels espais naturals protegits, el règim urbanístic, la planificació sectorial i la conservació del patrimoni històric, arqueològic, etnològic i paleontològic.
b) Fomentar la participació de tots els ciutadans, especialment dels que habiten en el medi rural, en el manteniment, millora i ampliació dels recursos forestals, interessant-los en els seus rendiments econòmics mitjançant la promoció d'ocupació i obtenció de beneficis, a través d'òrgans de participació o altres sistemes de coordinació i col·laboració que es desenvolupen amb aquest fi.
2. En l'àmbit d'aquests objectius generals, un objectiu específic del PORN és l'establiment i desenvolupament d'un programa continuat de col·laboració i el suport mutu entre la conselleria competent en medi ambient i els titulars de terrenys forestals.
Article 51. Definició de terreny forestal
A l'efecte d'aquest pla, es consideren terrenys forestals els així definits pel títol I del vigent Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, en desenvolupament de la legislació vigent en matèria forestal.
Article 52. Règim general de l'activitat forestal
1. En l'àmbit territorial del PORN l'activitat forestal s'haurà d'atenir, en la seua planificació, execució i desenvolupament, als principis fonamentals establits al respecte pel vigent Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana en l'article 3 de les ordenances del sòl forestal. Aquests principis són els següents:
a) La sostenibilitat, és a dir, l'administració i ús dels boscos i forests de forma i intensitat tals que incrementen la seua biodiversitat, productivitat, capacitat de regeneració, vitalitat i el seu potencial per a atendre, ara i en el futur, les funcions ecològiques, econòmiques i socials rellevants a escala local, nacional i global, i que no causen dany a altres ecosistemes.
b) La multifuncionalitat, és a dir, reconeixement del paper de les forests i boscos en la protecció del medi ambient, el manteniment dels processos vitals per al suport de la vida en la terra i en el desenvolupament econòmic i social de les nacions.
c) La integració, és a dir, unir l'àmbit forestal i la conservació de la naturalesa en tots els seus vessants, preveient conjuntament l'administració i gestió dels espais naturals en tots els seus aspectes.
d) La participació, és a dir, el pla es concep en la seua elaboració i aplicació com una eina de participació pública en la gestió dels espais forestals.
e) Continuïtat, és a dir, la perduració en el temps dels objectius i les actuacions desenvolupades amb independència de la conjuntura o cicles polítics.
2. Les activitats forestals es consideren protegides pel PORN, en tant que formen part del model territorial de la comarca i pel seu interés social, econòmic, cultural i ambiental, això últim des del punt de vista de la conservació de la diversitat ecològica i paisatgística i de la prevenció i lluita contra els incendis forestals.
3. En l'àmbit del PORN el règim de gestió dels terrenys forestals, de titularitat tant pública com privada, és l'establit amb caràcter general per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, desenvolupada per l'esmentat Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.
4. La conselleria competent sobre medi ambient, en l'àmbit de les seues competències, promourà el compliment de les directrius establides a partir de la reforma de la política agrària comunitària en matèria forestal en tots els terrenys forestals inclosos en el PORN, siguen públics o privats.
5. L'acció de la conselleria competent en matèria forestal s'haurà d'orientar a aconseguir la conservació, millora, restauració i ordenat aprofitament de les forests, siga quina siga la seua titularitat, i la seua gestió tècnica haurà de ser d'acord amb les seues característiques legals, ecològiques, forestals i socioeconòmiques.
6. Les muntanyes, com a ecosistemes forestals, hauran de ser gestionats de forma integrada i tenir en compte conjuntament la vegetació, la fauna i el medi físic que els constitueixen, a fi d'aconseguir un aprofitament racional dels recursos naturals que no comprometa la seua continuïtat i garantisca la preservació de la diversitat genètica i els processos ecològics essencials.
7. En el maneig de la vegetació es donarà preferència a la protecció, conservació, regeneració, recuperació i millora de les masses d'espècies autòctones, de les que exercisquen un important paper protector i de les formacions i els enclavaments d'espècies endèmiques i en perill d'extinció.
Article 53. Ordenació dels recursos forestals
1. La conselleria competent en medi ambient redactarà i tramitarà, mitjançant un mecanisme de participació i consens amb els titulars dels terrenys forestals, el Pla d'Ordenació Forestal de Chera-Sot de Chera. Aquest últim concretarà, per a l'àmbit territorial d'aquest PORN, les determinacions del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, delimitant àrees d'actuació constituïdes per superfícies forestals homogènies susceptibles d'una gestió comuna o coordinada. Per a cada una d'aquestes àrees s'establiran determinacions precises per a optimitzar la seua conservació i ús sostenible, incloent criteris específics per a la prevenció i lluita contra els incendis.
2. L'esmentada conselleria incentivarà la redacció i desenvolupament de plans tècnics de gestió i millora forestal en finques de titularitat privada, promoguts pels propietaris i aprovats per la mateixa conselleria. Aquests plans tècnics s'hauran d'atenir a les directrius del Pla forestal de Chera-Sot de Chera i, com a mínim, hauran de preveure l'inventari de recursos forestals, memòria descriptiva de les actuacions i programació d'aquestes, plans de la finca o unitat d'execució, pressupost detallat d'actuacions previstes i altres disposicions necessàries.
Article 54. Suport a la propietat forestal
1. La conselleria competent en medi ambient promourà la col·laboració continuada amb els titulars privats de terrenys forestals, als quals prestarà el seu suport tècnic, logístic, administratiu i econòmic, establint el programa d'actuacions d'aquest PORN previsions específiques amb aquesta finalitat.
2. En el marc del Pla d'Ordenació Forestal de Chera-Sot de Chera a què es refereix l'article 53.1 d'aquestes normes, l'esmentada col·laboració tindrà com a objectiu genèric afavorir i millorar, en l'àmbit territorial del PORN, l'exercici de l'activitat forestal basada en l'aprofitament racional i sostenible dels recursos naturals objecte de la mateixa, procurant a més la seua realització de manera coordinada amb la gestió de l'espai natural protegit que es constituïsca en l'àmbit territorial d'aquest pla. Per a això s'establirà l'oportú mecanisme de col·laboració, de comú acord entre la conselleria competent en medi ambient i els titulars dels terrenys forestals.
3. Com a finalitats específiques d'aquesta col·laboració s'estableixen les següents, en llista oberta:
a) Millora i racionalització de l'activitat forestal.
b) Coordinació d'aquesta activitat amb la gestió de l'espai protegit.
c) Millora i adequació d'accessos als terrenys forestals.
d) Prevenció d'incendis mitjançant la gestió coordinada de les restes derivades de treballs forestals.
e) Elaboració i execució dels plans tècnics de gestió i millora forestal a què es refereix l'article 53.2 d'aquestes normes.
f) Tractaments en masses arbòries amb finalitat fitosanitària, de prevenció d'incendis o de lluita contra l'erosió.
g) Assessorament tècnic als titulars dels terrenys forestals sobre matèries del seu interés.
h) Activitats de formació o divulgació en matèria forestal i de conservació del medi natural.
i) Suport econòmic a activitats de gestió dels recursos forestals privats, en el marc del programa d'actuacions d'aquest pla.
j) Suport material a aquestes activitats, mitjançant els mitjans materials i humans propis de la conselleria competent en medi ambient.
k) Suport administratiu als esmentats titulars de terrenys, en tot el que es refereix a autoritzacions, informes, tramitacions administratives i participació en els òrgans o entitats col·legiades que es constituïsquen en relació amb els objectius del PORN.
l) Qualsevol altra finalitat que puga establir-se de comú acord entre ambdues parts.
Article 55. Productes fitosanitaris forestals
En relació amb la utilització de productes fitosanitaris, caldrà ajustar-se a allò que disposa la normativa vigent en la matèria. Serà necessària l'autorització de la conselleria competent en medi ambient per a la utilització de mitjans aeris en l'aplicació d'aquests productes.
Article 56. Canvi de l'ús forestal
El canvi d'ús forestal del sòl, entenent-se per terreny forestal aquell així definit en el vigent Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, requerirà autorització de la conselleria competent en medi ambient, de conformitat amb el que estableix la legislació forestal.
Article 57. Risc d'erosió i desertificació
En els terrenys forestals sotmesos a processos de desertificació i erosió greus, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà promoure, en col·laboració amb els titulars de terrenys forestals, l'aplicació de mesures de regeneració i restauració, com ara:
a) La restauració de la coberta vegetal mitjançant la plantació d'espècies arbòries i arbustives adequades.
b) La regulació del pasturatge i la caça quan afecte la implantació i regeneració de la vegetació.
c) La restauració de les formacions forestals despoblades d'arbres existents en zones amb risc d'erosió alt, conduint-les cap a formacions arbrades.
d) La millora de la funció protectora de les formacions forestals arbrades existents en zones amb erosió alta, afavorint la seua integració ecològica a fi d'aconseguir una major cobertura del sòl i una millora apreciable en les condicions edàfiques.
e) La realització d'obres per a la consolidació hidrològica de llits i vessants, com també la contenció de sediments.
Article 58. Incendis forestals
Es considera d'importància capital la prevenció i lluita contra els incendis forestals. En relació amb això, la conselleria competent en la matèria elaborarà i aprovarà, mitjançant un mecanisme de participació i consens amb els titulars dels terrenys forestals, el Pla de prevenció d'incendis forestals de Chera-Sot de Chera. Aquest pla haurà de preveure, entre altres, els aspectes preferents següents:
- L'ordenació d'usos per a la prevenció de causes.
- La conciliació d'interessos i la conscienciació de la població.
- La creació i millora d'infraestructures per a la prevenció i extinció d'incendis i, en especial, la creació d'una xarxa d'àrees de discontinuïtat mitjançant tècniques de silvicultura preventiva i recuperació d'usos tradicionals.
Article 59. Edificacions i instal·lacions d'ús forestal
La construcció, reconstrucció o reforma d'edificacions i instal·lacions relacionades amb l'activitat forestal es realitzarà d'acord amb els requisits establits per la Llei 10/2004, sense perjudici dels requisits addicionals que puguen establir els planejaments urbanístics municipals o altres normatives sectorials aplicables.
Article 60. Trànsit de persones i ús públic en terrenys forestals
1. En els terrenys forestals privats, el trànsit de persones alienes a aquests amb qualsevol finalitat, com també les activitats d'ús públic del medi, només podran realitzar-se previ consentiment exprés o tàcit dels titulars de les finques, excepte aquelles servituds de pas legalment establides.
2. La conselleria competent en medi ambient promourà l'habilitació i adequada dotació de determinats espais de les forests públiques per a l'exercici d'activitats recreatives, educatives i culturals, compatibles amb la conservació d'aquests.
Article 61. Recollida de bolets i altres fongs
1. La recollida de fongs en els terrenys forestals està regulada per l'Ordre de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs al territori de la Comunitat Valenciana.
2. La conselleria competent en medi ambient, en col·laboració amb els titulars de les explotacions forestals amb presència de bolets utilitzables, promourà la regulació específica d'aquest aprofitament mitjançant els mecanismes previstos en la legislació aplicable.
3. Aquesta conselleria, així mateix, vetlarà perquè l'exercici d'aquesta activitat per persones alienes als titulars dels terrenys forestals afectats es realitze sense perjudici per als sòls, la vegetació, o els béns construïts existents en aquests terrenys.
SECCIÓ 3a
CAÇA I PESCA
Article 62. Objectius sectorials
1. Assegurar l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics i piscícoles.
2. Assegurar el manteniment de l'equilibri biològic de les diferents espècies animals.
3. Contribuir a la pervivència de les activitats cinegètiques i piscícoles pel seu potencial econòmic, com també pels beneficis socials que presta als titulars dels terrenys inclosos en els vedats i a altres sectors de la població local.
Article 63. Regulació general de les activitats cinegètica i piscícola
1. L'ordenació, la gestió i la pràctica de les activitats cinegètica i piscícola en l'àmbit del PORN estan regulades per les respectives normatives sectorials, com també per les disposicions que, en desenvolupament d'aquestes emeta la conselleria competent en aquestes matèries.
2. Els vedats de caça es regularan i gestionaran d'acord amb els seus corresponents plans tècnics. Aquests plans, atenent als criteris establits per la legislació vigent sobre caça, hauran de garantir l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics, a partir de taxes d'aprofitament adequades a les existències censals de les poblacions cinegètiques.
3. Poden ser objecte de caça i pesca les espècies cinegètiques i piscícoles establides amb caràcter general a la Comunitat Valenciana, segons la legislació sectorial aplicable.
4. Amb caràcter general, l'activitat cinegètica es desenvoluparà sota criteris d'aprofitament sostenible del recurs natural i en forma compatible amb la conservació de la fauna i flora protegides, com també amb el normal desenvolupament de les restants activitats socioeconòmiques de la zona, principalment les agrícoles, ramaderes i forestals.
5. De conformitat amb l'article 12 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça, de la Comunitat Valenciana, pel qual s'estableixen prohibicions en l'exercici de les modalitats esportives, en els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi, queda restringida la caça fins a la finalització de la temporada de caça que s'inicie l'any natural posterior al succés.
6. La introducció, el trasllat i la solta d'exemplars d'espècies cinegètiques vius requerirà l'autorització de la conselleria competent en matèria de caça.
7. El tancaments s'hauran d'adaptar al que disposa l'article 22 de la Llei 13/2004 i del Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'estableixen les condicions dels tancaments en el medi natural i dels tancaments cinegètics.
8. La conselleria competent en matèria de caça, en col·laboració amb les associacions locals de caçadors, incentivarà l'execució d'actuacions destinades a la millora de l'activitat cinegètica, com ara instal·lació i millora d'abeuradors i altres instal·lacions cinegètiques, vacunacions, sembres de suport a la fauna, arreglament de camins i altres.
9. El programa d'ús públic per a l'àmbit del PORN, a què es refereix l'article 69 d'aquestes normes, contindrà disposicions i mesures específiques per a assegurar que les activitats recreatives o didàctiques en relació amb l'ús públic del medi natural no influïsquen negativament sobre la vida de la fauna ni sobre l'exercici ordinari de l'activitat cinegètica.
SECCIÓ 4a
ACTIVITATS EXTRACTIVES MINERES
Article 64. Objectius sectorials
Regular l'aprofitament dels recursos miners per a contribuir a la seua adequada explotació, evitant i minimitzant els impactes que puguen produir sobre el medi ambient i sobre el paisatge.
Article 65. Activitats extractives i mineres
Queda prohibit l'atorgament de noves autoritzacions d'explotacions extractives mineres en l'àmbit del PORN.
SECCIÓ 5a
ACTIVITATS INDUSTRIALS I COMERCIALS
Article 66. Objectius sectorials
1. Fomentar l'establiment o reconversió d'activitats industrials vinculades a l'aprofitament, transformació, posada en valor o comercialització de productes locals del sector primari tant agrícola com ramader o forestal, com també les activitats del sector serveis vinculades a l'ús públic del medi.
2. Regular l'activitat industrial per a evitar o minimitzar els impactes negatius que es puguen produir sobre el medi ambient.
Article 67. Criteris generals sobre les activitats industrials i comercials
1. Les iniciatives de foment de l'activitat industrial i comercial atendran especialment a la creació de condicions, facilitats i recursos gestors per a la posada en valor dels recursos humans locals, amb criteris de desenvolupament i foment de l'activitat econòmica, social i cultural de la zona en funció de l'ús sostenible i la conservació dels recursos naturals de Chera-Sot de Chera i el seu àmbit d'influència socioeconòmica.
2. La implantació de noves activitats industrials i comercials es realitzarà en els àmbits territorials i amb els requisits que prevegen els respectius planejaments urbanístics municipals, els quals atendran a les determinacions de les normatives sectorials en matèria d'activitat urbanística, ordenació del territori, sòl no urbanitzable, activitats qualificades, protecció de l'ambient atmosfèric, abocaments al medi hídric o al subsòl i, si és el cas, avaluació d'impacte ambiental.
3. No podran instal·lar-se noves activitats industrials i comercials en les següents categories d'ordenació establides per les normes particulars d'aquest pla: Àrea de Protecció Ecològica (APE)
SECCIÓ 6a
ÚS PÚBLIC DEL MEDI. ACTIVITATS TURÍSTIQUES, EDUCATIVES, ESPORTIVES I RECREATIVES
Article 68. Objectius sectorials
1. Fomentar i regular les activitats relacionades amb el gaudi ordenat i l'ensenyament dels valors naturals i culturals de la zona, tant existents com potencials que s'han de desenvolupar, com a part fonamental de l'estratègia de desenvolupament sostenible definida en el PORN.
2. Millorar les potencialitats locals en termes de recursos humans, econòmics, financers, socials i culturals.
3. Aconseguir, mantenir i difondre una oferta d'ús públic d'alta qualitat, tant en el nivell dels equipaments com en termes de qualitat del medi ambient humà i natural.
Article 69. Ordenació de l'ús públic
La conselleria competent en medi ambient elaborarà un programa d'ús públic per a l'àmbit del PORN. Aquest programa s'executarà mitjançant actuacions a càrrec de la iniciativa pública, privada o mixta i haurà de preveure, almenys, els aspectes següents:
- Anàlisi i tipificació de la demanda.
- Inventari de recursos turístics, culturals i recreatius.
- Inventari d'infraestructures i equipaments existents per a ús públic.
- Tipificació i caracterització de les activitats i instal·lacions proposades.
- Localització de les instal·lacions i equipaments.
- Proposta d'elements senyalitzadors homogenis.
- Directrius per a l'elaboració dels projectes.
- Programació de les actuacions previstes.
- Cost econòmic d'aplicació.
- Formules de finançament i gestió, amb participació de les administracions autonòmica i local i del sector privat.
- Regulació de l'ús públic atenent a la capacitat de càrrega determinada per a cada zona.
- Directrius i normes de prevenció d'incendis forestals
Article 70. Normes específiques d'ús públic
1. La localització i l'equipament d'àrees destinades a la realització d'activitats recreatives en sòl no urbanitzable haurà de disposar d'un informe favorable de la conselleria competent en medi ambient, sense perjudici de les preceptives autoritzacions i llicències sectorials i municipals.
2. El senderisme i els esports de muntanya estaran regulats mitjançant el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.
3. Es prohibeix el trànsit de vehicles amb motor per vies no pavimentades a l'interior del Parc Natural, així com les activitats esportives que requerisquen l'ús de vehicles amb motor, excepte en les circumstàncies y localitzacions que s'autoritzen expressament per la conselleria competent en medi ambient. En concret, es permet el trànsit de vehicles necessari per a la gestió o restauració dels espais inclosos al Parc, així com als corresponent a titulars de finques, explotacions o habitatges enclavades en l'interior del mateix.
4. Als llocs on es permeta, caldrà ajustar-se al que disposa el Decret 183/1994, d'1 de setembre, del Consell, pel que es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals.
5. Les activitats i competicions esportives que no requerisquen vehicles ni infraestructures i que no suposen risc per als valors naturals i culturals del Parc podran realitzar-se en les condicions determinades per la normativa sectorial, amb l'autorització prèvia dels organismes competents en la matèria.
Article 71. Condicions d'ubicació de les instal·lacions turístiques, educatives i recreatives
1. L'adaptació o transformació d'edificacions existents en sòl no urbanitzable per a l'ús turístic, educatiu, esportiu o recreatiu, es considerarà preferible davant de l'alternativa d'edificació de nova planta amb aquesta finalitat.
2. Sense perjudici del que disposa la Llei 10/2004 i del Decret 188/2005, de 2 de desembre, del Consell, Regulador de l'Allotjament Turístic Rural en l'Interior de la Comunitat Valenciana, les activitats i instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai, incloent les edificacions destinades a allotjament i restauració, queden subjectes, amb caràcter general, a les determinacions següents:
a) La construcció d'instal·lacions o edificacions dedicades a aquestes activitats requerirà informe favorable de la conselleria competent en medi ambient, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional, sense perjudici de les pertinents autoritzacions i llicències sectorials i municipals.
b) Les zones d'acampada i àrees recreatives hauran d'atenir-se al que disposa el capítol III del Decret 233/1994, i en l'Ordre de 23 de febrer de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient.
c) En terrenys forestals es prohibeix la instal·lació de nous paellers o qualsevol altre tipus d'estructura preparada per a encendre foc, i es podran suprimir els existents en el moment de l'aprovació d'aquest PORN si es consideren d'alt risc d'incendi a criteri de l'administració forestal.
SECCIÓ 7a
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ
Article 72. Objectius sectorials
1. Determinar la composició, l'estructura, funcionament i dinàmica dels sistemes naturals més rellevants de Chera-Sot de Chera des de la investigació bàsica, a fi d'assegurar la correcta gestió per a la conservació i ús sostenible dels recursos naturals i la diversitat biològica.
2. Promoure la col·laboració amb els centres d'investigació i els propis investigadors que assegure una activitat investigadora adequada a les necessitats Chera-Sot de Chera.
Article 73. Activitats d'investigació i seguiment ecològic
1. Qualsevol treball d'investigació dels recursos naturals o seguiment ecològic que es duga a terme, requerirà l'autorització de la conselleria competent en medi ambient, a la qual se li hauran de lliurar dos exemplars de totes les publicacions que es deriven de la investigació realitzada en l'àmbit del PORN.
2. La construcció d'instal·lacions destinades a les activitats científiques sobre sòl no urbanitzable requerirà informe favorable de l'esmentada conselleria, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional.
3. L'adaptació o transformació d'edificacions existents en sòl no urbanitzable a l'ús científic serà en tot cas prioritària sobre la nova construcció, per al mateix tipus d'usos.
4. Les construccions i instal·lacions vinculades a les activitats d'investigació guardaran una relació de dependència i proporció adequades a les activitats científiques que es realitzen on hagen d'instal·lar-se.
SECCIÓ 8a
ACTIVITAT URBANÍSTICA I EDIFICACIÓ
Article 74. Objectius sectorials
1. Integrar les respectives planificacions urbanístiques municipals amb els objectius de conservació i desenvolupament sostenible d'aquest pla.
2. Aconseguir, en l'edificació i en l'estructura urbanística, un nivell de qualitat adequat als valors ambientals i paisatgístics de la zona, com també a les necessitats qualitat de vida dels habitants.
Article 75. Règim general de l'activitat urbanística
1. Els planejaments urbanístics que s'aproven després de l'entrada en vigor d'aquest pla, o bé es modifiquen afectant territorialment el mateix, hauran d'incorporar les determinacions de PORN que afecten l'activitat urbanística, l'edificació i la qualitat ambiental i paisatgística.
2. La possible classificació de nou sòl urbà o urbanitzable es realitzarà d'acord amb els requisits i procediments establits per la normativa urbanística vigent. Aquesta possible classificació haurà de justificar-se atenent a les necessitats dels distints nuclis de població en matèria d'edificació residencial, infraestructures, equipaments, serveis i activitats econòmiques i socials.
3. Llevat d'excepcions per causa justificada, els possibles nous sòls urbans o urbanitzables hauran de localitzar-se en l'entorn dels nuclis de població o d'activitat terciària existents. En cap cas serà possible la reclassificació urbanística dels sòls no urbanitzables inclosos en les següents categories d'ordenació: Àrea de Protecció Ecològica (APE).
Article 76. Règim general de l'edificació
1. Amb caràcter general, la construcció, rehabilitació i reforma d'edificacions en el medi rural, fora dels sòls urbans o urbanitzables, es realitzarà d'acord amb els requisits i procediments establits en la normativa vigent sobre sòl no urbanitzable, com també atenent a les determinacions aplicables d'aquestes normes sobre:
a) La protecció dels hàbitats, les espècies de flora i fauna, el paisatge, els sòls, els valors geològics i el medi hídric superficial o subterrani.
b) L'exercici de les activitats agrícola, ramadera, forestal, cinegètica, d'investigació, d'ús públic i de dotació d'infraestructures.
2. Com a directriu general, en el sòl no urbanitzable es considera recomanable, per a un determinat ús, l'adaptació, reconstrucció o remodelació de les edificacions existents enfront de l'alternativa d'edificació de nova planta.
3. Les noves construccions i instal·lacions necessàries per a l'exercici de qualsevol tipus d'activitat residencial, social o econòmica en el sòl no urbanitzable, tant en edificació de nova planta com en el cas de remodelació d'edificis, hauran de guardar una relació de dependència i proporció adequades a l'activitat en el lloc concret on s'ubique aquesta.
4. Les noves edificacions, com també les remodelacions d'edificis afectant l'exterior d'aquests, hauran de complir els següents requisits mínims de qualitat en l'àmbit del sòl no urbanitzable:
a) Adequaran als tipus de materials constructius i als colors utilitzats de l'entorn paisatgístic on es troben.
b) Respectaran les característiques estètiques, de tendències de paisatge i de materials tradicionals, procurant la seua correcta integració en el paisatge i evitant la ruptura del mateix mitjançant l'aparició d'edificis o instal·lacions que per la seua altura, volum, caràcter, o aspecte exterior, siguen discordants amb les construccions tradicionals de la zona.
c) Les façanes dels edificis públics o privats, com també les mitgeres i parets unides al descobert, hauran de conservar-se en les degudes condicions de seguretat, higiene i estètica.
d) Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de tractar-se amb els mateixos materials i qualitat que les façanes.
e) Els cossos construïts sobre la coberta de l'edifici quedaran integrats en la composició de l'edifici o ocults.
f) Haurà d'evitar-se, en la mesura que siga possible, la visibilitat des de l'exterior de les línies de conducció elèctrica i telefònica, com també de les antenes de televisió i ràdio.
5. Les determinacions de l'anterior apartat 4, d'aplicació en el sòl no urbanitzable, tenen el caràcter de recomanació i criteri orientatiu per a l'edificació en el sòl urbà i urbanitzable.
6. En tot l'àmbit del PORN queda prohibit el desmantellament, demolició o alteració substancial d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals o d'interés historicoartístic o arqueològic, per als quals es potenciaran les actuacions que comporten la seua millora, restauració i conservació.
SECCIÓ 9a
INFRAESTRUCTURES
Article 77. Objectius sectorials
1. Aconseguir una dotació d'infraestructures, tant viàries com d'un altre tipus, adequades a les necessitats la població local i dels visitants, atenent als barems quantitatius i de qualitat exigibles en la Unió Europea actualment.
2. Integrar aquestes dotacions amb els objectius d'aquest pla sobre desenvolupament sostenible en funció de la conservació de la qualitat del medi ambient, el paisatge i la millora de la qualitat de vida dels veïns i dels usuaris.
Article 78. Règim d'avaluació ambiental de les actuacions sobre infraestructures
La normativa vigent sobre avaluació d'impacte ambiental, d'àmbit estatal i autonòmic, estableix els casos en què la construcció de noves infraestructures amb qualsevol finalitat, com també la remodelació de les existents, estan sotmeses al procediment d'avaluació o estimació d'impacte ambiental. Aquest règim general és el vigent en l'àmbit territorial del PORN.
Article 79. Criteris generals sobre infraestructures
1. La construcció o remodelació d'infraestructures que, pel seu abast o característiques, estiguen subjectes al procediment ordinari d'avaluació o estimació d'impacte ambiental requeriran informe favorable de la conselleria competent en medi ambient.
2. A l'efecte d'instal·lació de noves infraestructures, l'eix viari CV-395 té la consideració de corredor de localització d'infraestructures en una franja de 100 metres d'amplària a cada costat de la mitjana. La realització, si és el cas, de futures actuacions infraestructurals de caràcter lineal, com ara línies elèctriques i de comunicacions, conduccions d'aigua, gasoductes o altres conduccions, hauran de dirigir-se amb caràcter prioritari cap aquests corredors. En tot cas, els corredors de localització d'infraestructures hauran d'evitar, sempre que siga possible, la fragmentació de les unitats de vegetació natural de caràcter forestal, arbustiu o herbaci existents.
3. La construcció o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus hauran de realitzar-se amb les adequades mesures correctores d'integració paisatgística i de minimització dels impactes ambientals negatius, principalment quant a la correcta ubicació d'aquestes i a la restauració dels terrenys i les formacions vegetals afectades.
Article 80. Xarxa viària
1. D'acord amb el que estableix l'apartat 3 de l'article 35 d'aquestes normes, les obres de construcció, millora, ampliació i conservació d'infraestructures viàries preveuran mesures per a la seua integració paisatgística i la minimització de l'impacte ambiental, i així mateix hauran de preveure la regeneració de les àrees degradades i la restauració de la coberta vegetal mitjançant espècies autòctones adequades per a la fixació de talussos i control dels processos erosius.
2. No estan subjectes a autorització o informe vinculant de la conselleria competent en medi ambient la construcció o remodelació d'infraestructures viàries que no estiguen sotmeses al procediment ordinari d'avaluació o estimació d'impacte ambiental en matèria de conservació i millora del medi i gestió ordinària dels recursos forestals, agrícoles, ramaders o cinegètics. Aquestes actuacions, no obstant això, hauran de disposar de l'assessorament d'aquesta administració per a assegurar la seua integració amb els objectius del PORN. Aquest informe vinculant serà requerit, no obstant això, per a actuacions sobre infraestructures viàries no relacionades amb les finalitats indicades.
Article 81. Abastiment d'aigua
La construcció o remodelació d'infraestructures de captació, emmagatzemament o distribució d'aigua, tant potable de consum públic com per a altres usos, estan subjectes a les regulacions sectorials específiques, incloent l'avaluació d'impacte ambiental quan corresponga, i a les determinacions d'aquestes normes sobre qualitat de l'edificació en el sòl no urbanitzable i sobre conservació del medi, el paisatge, els recursos geològics i el medi hídric superficial o subterrani.
Article 82. Sanejament i depuració d'aigües residuals
1. La conselleria competent en medi ambient, en col·laboració amb els ajuntaments i la resta d'organismes competents en les administracions autonòmica i local, fomentarà la construcció i l'adequada gestió de sistemes de sanejament i depuració d'aigües residuals per als nuclis de població i per a l'edificació aïllada en l'àmbit territorial del PORN.
2. Els requisits en sanejament i depuració d'aigües residuals, per als nuclis de població i per a l'edificació en el sòl no urbanitzable, són els exigits amb caràcter general per les normatives sectorials en matèria d'activitat urbanística, sòl no urbanitzable i abocaments al medi hídric i al subsòl.
Article 83. Residus sòlids
1. La conselleria competent en medi ambient, en col·laboració amb els ajuntaments i la resta d'òrgans implicats, promourà les mesures necessàries per a assegurar l'adequada gestió dels residus sòlids d'acord amb el que estableix la normativa sobre residus i la planificació sectorial en la matèria.
2. D'acord amb aquesta normativa sectorial, no es permet l'abocament, emmagatzemament, manipulació o transport incontrolats de residus sòlids de qualsevol naturalesa. L'esmentada conselleria competent promourà les mesures oportunes per a la neteja i restauració dels terrenys afectats per abocaments sòlids.
Article 84. Infraestructures energètiques
1. Amb caràcter general, la instal·lació de qualsevol infraestructura energètica requerirà informe favorable de la conselleria competent en medi ambient, i estarà subjecta al compliment de la normativa sectorial vigent i al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan corresponga.
2. En particular, requeriran aquest informe favorable la instal·lació de noves línies elèctriques i els treballs d'adequació diferents de la conservació o reparació ordinària d'aquests.
3. En tots els casos, les línies que discórreguen per l'àmbit del PORN hauran de ser de provada seguretat.
4. S'entén per línies de provada seguretat aquelles que compleixen els requisits següents:
a) Garantir la detecció de ruptura de conductor i faltes d'alta impedància.
b) Assegurar la localització de la falta en un rang de 500 m amb un temps màxim de 5 minuts des de l'instant de detecció de la falta.
c) Disposar d'un sistema que permeta comunicar amb el telèfon d'emergència (112) en un temps inferior a 5 minuts des de l'instant de la localització de la falta per a la seua posterior gestió.
d) No permetre reenganxaments automàtics quan la línia haja sigut desconnectada per una falta potencialment perillosa per al medi forestal.
e) El compliment d'aquestes característiques que asseguren una protecció especialment segura estarà garantit per un projecte tècnic aprovat per la conselleria competent en matèria d'energia que garantisca que el sistema de protecció compleix les característiques exposades.
5. La conselleria competent en medi ambient impulsarà, en col·laboració amb els organismes competents i amb les entitats i particulars, l'execució de programes d'electrificació destinats a la millora de l'hàbitat rural i dels equipaments i serveis destinats a l'ús públic.
6. Es promourà l'aplicació d'energies renovables per als usos requerits en l'àmbit territorial del PORN.
7. Es promourà que els nous línies elèctriques en l'àmbit del PORN es construïsquen preferiblement subterranis i, en tot cas, vinguen recolzats en el traçat de vies de comunicació existents, evitant, en la mesura que es puga, l'afecció a terrenys de muntanya, cultiu o zones de concentració d'aus.
8. Es promourà l'adequació dels línies elèctriques actuals o futurs de cara a la conservació de les aus, mitjançant mesures com ara l'aïllament de conductors i col·locació de dispositius salvaocells.
Article 85.Telecomunicacions
1. La conselleria competent en medi ambient instarà davant dels organismes competents en matèria de telecomunicacions i societat de la informació que impulse la progressiva correcció dels dèficits en cobertura de telefonia mòbil i altres instal·lacions de telecomunicació.
2. La instal·lació d'antenes i els seus elements associats, tant de telefonia mòbil com per a altres finalitats, requerirà l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici dels preceptius informes i autoritzacions sectorials.
3. Es promourà que les noves línies i canalitzacions de telecomunicació, en l'àmbit del PORN, es construïsquen preferiblement subterranis i, en tot cas, estiguen recolzats en el traçat de vies de comunicació existents, evitant, en la mesura que es puga, l'afecció a terrenys de muntanya o cultiu.
Article 86. Accés d'helicòpters
1. La conselleria competent en medi ambient impulsarà la dotació de mitjans per a l'accés d'helicòpters a l'àmbit territorial del PORN, en especial amb finalitats de prevenció i lluita contra incendis, atenció sanitària i protecció civil.
2. Les necessitats en helipistes per a aquestes finalitats seran establides pels organismes sectorials que corresponguen. La construcció d'aquestes en l'àmbit del sòl no urbanitzable requerirà informe favorable de l'esmentada conselleria competent.
Article 87. Preses i altres instal·lacions hidràuliques en llits
La construcció de preses i altres instal·lacions hidràuliques en llits de rius i barrancs, amb finalitat de correcció hidrologicoforestal o de gestió del recurs hídric, està sotmesa als requisits, procediments i autoritzacions sectorials establits per les normatives sectorials en matèria forestal i d'aigües, com també al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan corresponga. Les actuacions promogudes o autoritzades per organismes aliens a la conselleria competent sobre medi ambient, requeriran informe favorable d'aquesta última.
TÍTOL III
NORMES PARTICULARS REGULACIÓ DE LES ZONES D'ORDENACIÓ DEL PORN
CAPÍTOL I
ZONIFICACIÓ DEL PORN
Article 88. Zonificació
1. En l'àmbit territorial del PORN s'estableix una zonificació del sòl definida per les següents categories d'ordenació:
a) Zona de Protecció amb les següents subzones:
a.1) Àrea de Protecció Ecològica (APE).
a.2) Àrea de Protecció Paisatgística (APP).
2. La delimitació gràfica de les esmentades categories d'ordenació figura en la cartografia de zonificació del PORN.
CAPÍTOL II.
ZONA DE PROTECCIÓ (ZP)
Article 89. Caracterització
1. Constitueixen la Zona de Protecció (ZP) d'aquest pla els terrenys que reuneixen, al mateix temps, les característiques següents:
a) Presència de molt rellevants, i fins i tot excepcionals, valors ecològics, geomorfològics i paisatgístics, constituint ecosistemes amb una funció ambiental de destacada importància. S'inclouen en aquesta categoria:
a.1) Determinats alzinars, rouredes de roure valencià, salzedes riberenques, pinedes, penyals, pedregars calcaris i herbassars, entre altres hàbitats d'especial interés.
a.2) Zones de cria d'espècies de fauna sensibles a la presència humana.
a.3) Àrees d'especial importància per a espècies de flora i fauna rares, endèmiques o amenaçades, incloent les microreserves de flora declarades.
a.4) Riu Sot/Reatillo, la seua ribera i embassament de Buseo.
b) La titularitat de les finques és la següent:
b.1) Terrenys de titularitat pública de la Generalitat.
b.2) Domini públic hidràulic de titularitat estatal.
b.3) Terrenys de propietat municipal o privada els titulars de la qual han manifestat voluntàriament la seua conformitat amb la inclusió d'aquests en aquesta categoria d'ordenació.
2. Aquesta zona, així mateix, mostra en alguns sectors importants valors culturals i històrics.
3. Pels rellevants valors ambientals i culturals dels terrenys inclosos en aquesta categoria d'ordenació, com també per les possibilitats gestores que ofereixen per a la consecució dels objectius del PORN, aquest pla proposa la tramitació i declaració d'un parc natural en aquest àmbit territorial, d'acord amb el que estableix la Llei 11/1994.
4. La delimitació definitiva del parc `natural serà establida pel corresponent decret de declaració del mateix.
Article 90. Objectius de l'ordenació
1. Conservació i millora dels hàbitats, el paisatge i l'ambient geològic.
2. Conservació i millora de la diversitat biològica i de l'estructura, funció i dinamisme dels processos ecològics.
3. Conservació i foment de l'ús sostenible dels recursos forestals, ramaders i cinegètics, en les zones on es realitza aquest ús.
4. Preservar els recursos hídrics.
5. Conservar els recursos edàfics i la coberta vegetal, restaurant els ecosistemes degradats, en especial els afectats per incendis i per processos erosius.
6. Compatibilitzar l'ús social, recreatiu i cultural del futur parc natural amb la seua conservació , com també amb el manteniment de les seues capacitats productives.
7. Facilitar la generació de condicions socioeconòmiques que possibiliten el desenvolupament de les comunitats locals afavorint el seu progrés.
Article 91. Règim d'usos
1. Criteris generals:
a) Es consideren permesos tots els usos del sòl i dels recursos naturals que es realitzen legalment a l'entrada en vigor d'aquest pla, o bé que puga autoritzar en el futur per la conselleria competent en medi ambient. En particular, les activitats forestal, ramadera i cinegètica continuaran exercint-se d'acord amb les respectives regulacions sectorials i d'acord amb les normes generals del PORN que siguen aplicables.
b) La conselleria competent en medi ambient, de comú acord amb els titulars dels terrenys i els recursos, promourà línies d'actuació per a la millora de la gestió sostenible dels recursos naturals.
c) Aquesta zona és especialment adequada per a les actuacions lligades a la conservació, investigació i interpretació de la naturalesa.
d) Les activitats d'estudi, interpretació i ús públic es realitzaran en forma compatible amb la conservació del medi i amb les activitats lligades a l'ús dels recursos naturals.
e) Es promouran les intervencions que possibiliten una progressiva recuperació dels hàbitats degradats.
f) No es consideren compatibles les actuacions que puguen comportar una transformació o modificació substancials del medi, i comporten degradació irreversible dels ecosistemes.
2. Criteris específics:
a) Àrea de Protecció Ecològica (APE):
a.1) Aquesta subzona inclou els valors ambientals, paisatgístics i geomorfològics, com també els usos forestals, ramaders i cinegètics més rellevants de la Zona de Protecció (ZP).
a.2) En conseqüència, el règim d'usos està destinat a la conservació dels dits valors en forma compatible amb el manteniment i desenvolupament dels usos existents. En particular, queden prohibits o condicionats els usos i activitats específics que les normes generals d'aquest pla prohibeixen o condicionen expressament en l'àmbit concret de l'àrea de protecció ecològica (APE). Estan permesos, sense més condicionants que els establits per les respectives normatives sectorials i planejaments urbanístics municipals, tots aquells usos i activitats que en les normes generals del PORN no figuren expressament com a prohibits o condicionats per a aquesta subzona d'ordenació, o bé per a la Zona de Protecció (ZP) en el seu conjunt.
a.3) Usos permesos:
Tots els usos en relació amb els criteris indicats en l'anterior apartat 1 i que no estiguen expressament prohibits o condicionats per les normes generals del PORN per a aquesta categoria d'ordenació.
a.4) Usos prohibits i condicionats:
Amb caràcter general es prohibeixen tots els usos o activitats que impossibiliten o dificulten la consecució dels criteris de conservació indicats en l'anterior apartat 1, com també el normal exercici dels usos permesos.
En particular, queden prohibits o condicionats els usos i activitats específics que les normes generals d'aquest pla prohibeixen o condicionen expressament en l'àmbit concret de l'Àrea de Protecció Ecològica (APE).
b) Àrea de Protecció Paisatgística (APP)
b.1) Inclou els entorns paisatgístics immediats de l'embassament de Buseo i la major part de les zones cultivades actualment o en el seu dia, la majoria d'aquestes en distint grau d'abandó, intercalades habitualment amb sectors forestals. La subzona, així mateix, mostra en molts sectors importants valors culturals derivats de les construccions i paisatges rurals tradicionals.
b.2) En conseqüència, el règim d'usos està destinat a la conservació dels valors naturals, paisatgístics i culturals de la zona, en forma compatible amb el manteniment i exercici de l'activitat existent de tipus agrícola, ramader, forestal, cinegètic i d'ús públic.
b.3) En particular, la subzona és especialment apta per a atendre a les necessitats dels municipis en matèria d'usos terciaris, infraestructures, serveis i equipaments.
b.4) Queden prohibits o condicionats els usos i activitats específics que les normes generals d'aquest pla prohibeixen o condicionen expressament en l'àmbit concret de l'Àrea de Protecció Paisatgística (APP). Estan permesos, sense més condicionants que els establits per les respectives normatives sectorials i planejaments urbanístics municipals, tots aquells usos i activitats que en les normes generals del PORN no figuren expressament com prohibits o condicionats per a aquesta subzona d'ordenació, o bé per a la zona de protecció (ZP) en el seu conjunt.
3. Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de Chera-Sot de Chera:
La conselleria competent en medi ambient elaborarà i tramitarà un Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de Chera-Sot de Chera, els objectius del qual, abast, efectes, contingut i tramitació seran, dins del marc normatiu i d'ordenació d'aquest PORN, els establits, amb caràcter general per a aquest instrument d'ordenació i gestió, pels articles 37 a 41 de la Llei 11/1994.
ANNEX II
DESCRIPCIÓ DE LA DELIMITACIÓ
PROPOSADA PER AL PARC NATURAL
DE CHERA-SOT DE CHERA
Per a la descripció de la delimitació del Parc Natural de Chera-Sot de Chera s'ha pres com a origen el punt del pic Cinco Pinos, coincidint amb el lÍmit municipal de Chera, Requena i Loriguilla, al voltant del punt de coordenades UTM (1) 670.635'61, 4.383.650'82. Seguint en direcció est en el sentit de les agulles del rellotge, l'àrea que inclou l'àmbit territorial del PORN queda delimitada conforme es descriu a continuació, s'ha pres com a base per a això la cartografia de l'ICV escala 1:10.000, i la delimitació de les forests públiques:
- Avança en direcció NE seguint el límit municipal entre Chera i Loriguilla, fins a aconseguir el punt en què coincideixen els límits de terme de Chera, Loriguilla i Sot de Chera, aproximadament al voltant del punt de coordenades UTM (2) 674.872'02, 4.388.906'97.
- Des d'aquest punt continua pel límit de terme entre Loriguilla i Sot de Chera.
- En arribar a la partida del Corral del Conde, continua pel límit de terme entre Chulilla i Sot de Chera fins a arribar al camí del repetidor de televisió.
- Des d'ací es dirigeix en línia recta en direcció SO, al punt de coordenades UTM (3) 680.191'14, 4.388.552'14, des d'on avança després en direcció SO fins a aconseguir la corba de nivell de 500 metres.
- Continua per la corba de nivell fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (4) 679.083'71, 4.388.739'31, i des d'aquest punt es dirigeix en línia recta direcció NO, fins a aconseguir el límit de l'enclavament E59V122.
- Avança pel límit d'aquest enclavament fins que aconsegueix un camí que parteix del camí de Cubillas, al voltant del punt de coordenades UTM (5) 679.334'33, 4.388.269'43.
- Prenem aquest camí a mà dreta, continuem per aquest durant uns 90 metres, fins a arribar al seu final. En aquest punt pren la corba de nivell de 450 metres, per la qual discorre en direcció oest, fins a aconseguir aproximadament el punt de coordenades UTM (6) 678.574'19, 4.388.063'42.
- Des d'aquest punt es dirigeix en línia recta, direcció SE cap al riu, fins a aconseguir la cota 410 metres, per a, a partir d'aquest punt, avançar en paral·lel al riu Sot, aigües avall, a una distància d'uns 50 metres des del marge del llit.
- En arribar al paratge de Las Toscas, aproximadament en el punt de coordenades UTM (7) 682.533'01, 4.386.657'62, el límit del parc discorre a una major distància del marge del llit del riu Sot i passa a separar-se uns 100 metres, fins a aconseguir així el límit de terme entre Chulilla i Sot de Chera.
- Prenem el traçat del límit de terme durant uns 550 metres, per a des d'ací continuar rodejant el paratge de Las Toscas paral·lelament al riu. Avançant aigües amunt, discorrent a uns 100 metres del marge del riu, excepte en la contornada de la finca Hoya de Cherales, que queda a mà esquerra, fora de l'àmbit del parc.
- Al voltant del punt de coordenades UTM (8) 682.718'56, 4.386.604'54, una vegada sobrepassat el paratge, el límit del parc redueix la distància de separació del riu a 50 metres, i continua el seu traçat de forma paral·lela al llit, fins a aconseguir un xicotet barranc, pel qual continua aigües amunt, fins a arribar al límit entre els termes municipals de Sot de Chera i Gestalgar.
- Continua pel límit de terme, en direcció SO, fins que intersecta el camí de La Jara.
- En aquest punt, prenem el camí a mà esquerra, fins a l'encreuament amb el camí de Los Pelados.
- En aquesta intersecció, prenem el camí de Los Pelados a mà dreta i continua en comú amb el seu traçat, travessant el barranc del Palancar, fins a arribar a una revolta molt acusada del camí en què passa de discórrer en direcció SO a NE, al voltant del punt de coordenades UTM (9) 677.379'15, 4.382.483'15.
- En aquest punt abandona el camí de Los Pelados i discorre per un xicotet tàlveg, en direcció SO, fins a aconseguir una pista forestal al voltant del punt de coordenades UTM (10) 676.963'58, 4.382.114'73, per la qual continua a mà dreta, en direcció primer NO i després O.
- Avança durant uns 340 metres per aquesta pista fins a arribar al punt de coordenades UTM (11) 676.672'76, 4.382.207'06, on l'abandona per a dirigir-se en línia recta, direcció SSO, a enllaçar amb una xicoteta pista que discorre per una zona de bancals, en la partida de La Hoya, al voltant del punt de coordenades UTM (12) 676.617'44, 4.381.779'93, entre les cotes 1.020 i 1.030 metres.
- Des d'aquest punt es dirigeix en línia recta, en direcció NO, al punt de coordenades UTM (13) 676.491'36, 4.381.846'18, on aconsegueix la corba de nivell de 1.000 metres. Continua avançant aproximadament segons la forma del terreny per aquesta cota, fins que aconsegueix una senda, al voltant del punt de coordenades UTM (14) 676.974'67, 4.380.047'46.
- Avança per aquesta senda que es dirigeix cap al corral de Sota, fins a arribar al límit de terme entre Chera i Gestalgar.
- Prenem el límit entre ambdós termes municipals, en direcció SE, arriba al punt d'intersecció entre els termes de Chera, Gestalgar i Siete Aguas, i contínua pel límit entre Chera i Siete Aguas. Després de creuar el barranc del Burgal i la riera de Malén, en la solana de Malén, abandona el límit municipal en el punt de coordenades UTM (15) 673.901'34, 4.380.209'47.
- Des d'aquest punt es dirigeix al NO, al punt de coordenades UTM (16) 673.755'51, 4.380.346'90, on continua en direcció NE, seguint aproximadament el traçat d'un camí agrícola, fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (17) 673.991'97, 4.380.535'41.
- En aquest punt, la traçada gira per a dirigir-se al SO, vorejant una explotació agrícola. Avança durant uns 300 metres en paral·lel al riu Reatillo, fins a arribar aproximadament al punt de coordenades UTM (18) 673.737'98, 4.380.488'90, on el riu fa una corba, que l'àmbit del parc travessa en línia recta, direcció SO.
- Des d'ací continua avançant paral·lel al riu fins a arribar al punt de coordenades UTM (19) 673.489'81, 4.380.391'57. Una vegada aconseguit aquest punt, el traçat rodeja una finca agrícola que queda exclosa de l'àmbit del parc, seguint un traçat definit aproximadament pels següents punts de coordenades UTM :
punt 20: 673.406'04, 4.380.452'60
punt 21: 673.386'17, 4.380.498'72
punt 22: 673.409'39, 4.380.551'34
punt 23: 673.334'83, 4.380.595'71
punt 24: 673.335'21, 4.380.499'47
punt 25: 673.341'94, 4.380.466'67
punt 26: 673.438'25, 4.380.368'57
- Des d'aquest últim punt es dirigeix al límit de terme entre Requena i Chera, pel qual continua fins a aconseguir el límit de la forest d'utilitat pública del Burgal V4614007V116.
- Continua, en el terme municipal de Chera, pel límit de la forest, fins que aquest torna a intersectar el límit entre els termes municipals de Chera i Requena, aproximadament en el punt de coordenades UTM (27) 672.348'33, 4.381.827'46.
- Finalment, avança en direcció NO pel límit entre els dos termes municipals fins a aconseguir el punt en què s'ha iniciat aquesta descripció.
S'exclou de l'àmbit del parc una zona en el terme municipal de Sot de Chera, els límits de la qual es descriuen a continuació, en el sentit de les agulles del rellotge:
- Des del punt de coordenades UTM (28) 682.199'25, 4.386.205'42, el límit es dirigeix al sud per un camí, durant uns 300 metres fins que pren un xicotet tàlveg a mà dreta.
- Segueix per aquest tàlveg fins a aconseguir la corba de nivell de 350 metres. Continua seguint la corba de nivell en direcció NE fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (29) 681.175'90, 4.386.174'99.
- Des d'aquest punt es dirigeix en línia recta cap al NO, fins al punt de coordenades UTM (30) 680.845'40, 4.386.364'08, on aconsegueix la corba de nivell de 450 metres.
- Segueix per aquesta corba de nivell fins que en el punt de coordenades UTM (31) 680.215'98, 4.386.871'65 aconsegueix un xicotet barranc pel qual segueix aigües amunt uns metres fins a arribar a un camí en la part de la pineda Preñada.
- Pren aquest camí a mà dreta rodejant un pic d'uns 540 metres d'altitud, fins que intersecta amb un barranc que desemboca en el riu Sot.
- Segueix per aquest barranc aigües amunt fins que aconsegueix la cota 550 metres aproximadament en el punt de coordenades UTM (32) 679.964'25, 4.386.888'50.
- Des d'aquest punt es dirigeix en línia recta direcció SO, fins a aconseguir la corba de nivell de 600 metres, per la qual continua en la mateixa direcció, fins que aconsegueix el camí de la Gelosa.
- Pren aquest camí a mà dreta, fins a arribar al voltant del punt de coordenades UTM (33) 679.421'92, 4.386.917'03, on parteix a mà esquerra una senda.
- Continua per aquesta senda fins que creua un barranc en la partida del Justal, al voltant del punt de coordenades UTM (34) 678.948'02, 4.387.067'16.
- Des d'aquest punt avança en direcció NNO fins a arribar a la corba de nivell de 500 metres al voltant del punt de coordenades UTM (35) 678.922'02, 4.387.243'15.
- Continua segons el traçat de la corba de nivell passant per la partida de Las Minas i el Plano de las Fuentes fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (36) 677.872'24, 4.386.415'33, des d'on es dirigeix en línia recta direcció E, al límit de l'enclavament E43V122.
- Continua vorejant el límit de l'enclavament, que queda totalment exclòs de l'àmbit del parc, fins a arribar al seu extrem més oriental, al voltant del punt de coordenades UTM (37) 680.002'86, 4.385.815'73.
- Des d'aquest punt es dirigeix en línia recta al SE, fins al límit de l'enclavament E44V122, contigu a l'anterior, i avança vorejant-lo, primer en direcció SE i NO després, fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (38)679.699'66, 4.385.652'72.
- Des d'aquest punt es dirigeix al NO en línia recta durant uns metres, fins a aconseguir el límit S de l'enclavat E43V122 de nou
- Voreja aquest enclavament deixant-lo fora de l'àmbit, fins que torna a aconseguir la corba de nivell de 500 metres.
- Continua per aquesta corba de nivell cap al S fins a arribar al punt de coordenades UTM (39) 677.352'70, 4.386.040'89, des d'on es dirigeix al punt de coordenades UTM (40) 677.214'88, 4.386.065'08.
- Des d'ací el límit del parc discorre en paral·lel al riu Sot a una distància de 50 metres del marge d'aquest, fins a arribar al punt de coordenades UTM (28) 682.199'25, 4.386.205'42, en el qual s'ha iniciat aquesta descripció.
ANNEX III
DELIMITACIÓ GRÀFICA



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5435, del 24-01-2007 (2007/825)

DECRETO 10/2007, de 19 de enero, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de Chera-Sot de Chera.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2007/01/19/10/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5435

Fecha DOGV
:   24-01-2007

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES - SIN SUBSECCIÓN ESPECÍFICA

Número del documento
:   2007/825

CVE


Fecha del documento
:   19-01-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

Chera y Sot de Chera se encuentran situadas al noreste de la provincia de Valencia. Hasta 1840 los dos municipios formaban el mismo núcleo urbano hasta que en 1841 Chera se segregó de Sot de Chera. Comarcalmente, Chera forma parte de La Plana Utiel-Requena (Valencia) y tiene una superficie de 58,9 km², en cuanto a Sot de Chera forma parte de la comarca de Los Serranos y tiene una superficie de 38,8 km².
El ámbito de trabajo del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales es un espacio de 6451,17 ha de superficie que se extiende por los términos municipales de Chera y Sot de Chera, limitando con los términos municipales de Loriguilla al norte, al sur, Gestalgar y Siete Aguas, al oeste Requena y Chulilla al este.
Los municipios de Chera y Sot de Chera se levantan en un valle ocupado por tierras de labor, dando lugar a un paisaje singular conformado a lo largo de la historia por las diferentes culturas y tradiciones que han colonizado estas fértiles tierras. La superficie del territorio es muy abrupta y montañosa, situada en el interior de una enorme fosa tectónica y rodeada de picos de hasta 1.100 metros, dando lugar a un enclave de gran interés turístico, no sólo por ser la sede del primer Parque Geológico de la Comunitat Valenciana, sino también por sus paisajes formados por el río Sot o llamado Reatillo desde su salida del embalse de Buseo, primero en construirse en la cuenca del Turia; el angosto barranco de la Hoz, donde se alza el risco del Fraile, zona también de gran belleza e interés turístico; los barrancos del Agua, Ropé, Umbría, Burgal, y el de la Ermita, que discurre a lo largo de una fractura para brotar más tarde en el manantial de la antigua ermita y precipitarse después en cascada junto a las ruinas de un viejo molino; sin olvidar las cumbres más importantes como son el Pico Ropé (1.136 m) y Cinco Pinos (1.171 m); el Morrón es un saliente rocoso que se alza sobre el pueblo de Sot de Chera y la panorámica desde esta atalaya de 200 metros es impresionante. Otros puntos interesantes del medio natural de Sot de Chera son las ramblas, fuentes y manantiales como la fuente Fech, Santa María, Tío Fausto y la fuente de Borreguetas en la Hoya Cherales, sin dejar de nombrar las cascadas de Las Toscas.
El montañismo es una actividad tradicional en la zona de Buseo y sus montañas, con una presencia activa de montañeros y clubes que han recorrido sus sendas, acampado en sus valles y escalado sus cumbres. Este tipo de deportes en la naturaleza son actividades de tiempo libre que se integran de forma ordenada en los paisajes de Chera y Sot de Chera, y que son motor del desarrollo sostenible, como una opción válida y respetuosa de acercamiento a la naturaleza y sus habitantes.
Los hábitats más importantes de la zona están relacionados tanto con la vegetación de ribera y los barrancos y acantilados que los rodean, como con el bosque mediterráneo, aunque los incendios forestales han castigado duramente estos montes, quedan una representación de carrascales continentales, formaciones de pino y sabinas, así como los bosques mixtos de quejigos abundando en ellos la caza menor y el jabalí, con especial mención a las dos microrreservas declaradas por sus ejemplares de tejos, arces y madreselvas, entre otras especies. La fauna queda representada por la propia de montaña mediterránea.
Más del 40% de los términos municipales están incluidos en el LIC "Sierra Negrete" cuyos hábitats mas representativos son los carrascales (9340), los matorrales con Juniperus (5210), los matorrales oromediterráneos endémicos con aliaga (4090), los robledales (9240) y sobre todo los pinares submediterráneos de pino negro (\*9533), los bosques endémicos con Juniperus (\*9560). También merecen destacarse los manantiales petrificantes (\*7220), las fresnedas termófilas de Fraxinus angustifolia (91B0) y las galerías ribereñas de Nerio-Tamaricetea (92D0) y Salix y Populus alba (92A0).
En cuanto a las especies de fauna, además de diversas aves como águila culebrera (Circaetus gallicus), águila perdicera (Hieraetus fasciatus) y águila real (Aquiula chrysaetos), cabe destacar la presencia de tortuga de agua (Mauremys leprosa) y especialmente de sapillo pintojo (Discoglossus jeanneae), así como de Coenagrion mercuriale.
Como sucede en muchas otras zonas del interior valenciano, puede considerarse demográficamente como una zona deprimida, cuya economía se basa en la agricultura tradicional, la ganadería, la caza y anteriormente en la riqueza forestal, casi todo el término municipal estaba cubierto de grandes masas forestales, que fueron destruidas por el devastador incendio de 1994, la única consecuencia positiva que supuso la destrucción de la capa vegetal fue la de poder mostrar en su más absoluta crudeza y desnudez todos los detalles de las increíbles formaciones rocosas.
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, contempla la figura de Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) como instrumento específico para la ordenación de estos recursos en el territorio de la Comunitat Valenciana, estableciendo en sus artículos 32 a 36 las características, alcance, contenido y tramitación de estos planes, los cuales son aprobados por decreto del Consell.
Desde el punto de vista ambiental y paisajístico, así como atendiendo a las potencialidades de uso social del medio en relación con el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de la naturaleza, los términos de Chera y Sot de Chera reúnen méritos objetivos indiscutibles para la futura habilitación en el mismo de una de las figuras jurídicas de protección de los espacios naturales previstas en la citada Ley 11/1994.
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano, a propuesta del Conseller de Territorio y Vivienda y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 19 de enero de 2007,
DISPONGO
Artículo único
1. Se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de Chera-Sot de Chera, en cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. Como anexo I del presente decreto se recoge la parte normativa del Plan.
3. Como anexo II del presente decreto se recoge la descripción de la delimitación propuesta para el Parque Natural de Chera-Sot de Chera
4. Como anexo III del presente decreto se recoge la delimitación gráfica.
DISPOSICIONES FINALES
Primera
Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente decreto.
Segunda
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 19 de enero de 2007
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Territorio y Vivienda,
ESTEBAN GONZÁLEZ PONS
ANEXO I
Normativa del Plan de Ordenación de los
Recursos Naturales de Chera-Sot de Chera
TÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
Artículo 1. Naturaleza del Plan
El presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de Chera-Sot de Chera, en adelante PORN, se redacta al amparo del capítulo II del título III de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
Artículo 2. Objetivos generales
El presente Plan es el instrumento básico para la ordenación, la conservación, la regeneración, la mejora y el uso sostenible de los recursos naturales y culturales de Chera-Sot de Chera.
En relación con ello, el PORN es el marco para la ejecución de una estrategia de desarrollo sostenible económico y social para Chera-Sot de Chera, basada en la conservación y el uso racional de dichos recursos naturales.
Para el diseño y la ejecución de dicha estrategia, la Conselleria competente en medio ambiente fomentará la colaboración y el apoyo mutuo entre la misma, los organismos de la Administración local de la zona y los distintos agentes sociales y económicos implicados en el plan. Todo ello conforme con las competencias y atribuciones de dichas entidades locales y atendiendo a los legítimos derechos e intereses de los titulares privados de los terrenos, los recursos naturales y las actividades económicas.
Artículo 3. Ámbito territorial
El ámbito territorial del PORN es un espacio de 6.451,17 ha. de superficie que comprende parte de los términos municipales de Chera y Sot de Chera. La delimitación de dicho ámbito figura en el anexo gráfico de esta normativa.
Artículo 4. Contenido del PORN
El contenido documental de este Plan se ajusta a lo establecido, con carácter general para los PORN, por el artículo 34.1 de la Ley 11/1994.
Artículo 5. Efectos generales del PORN
Los efectos del PORN son los siguientes, de conformidad con los efectos establecidos con carácter general para dichos instrumentos de ordenación por el artículo 35 de la Ley 11/1994:
a) Las determinaciones del presente Plan son, desde el momento de la entrada en vigor del mismo, obligatorias y ejecutivas para la Administración y los particulares, teniendo carácter vinculante para las actuaciones, planes o programas sectoriales que puedan afectar a la protección del medio ambiente y a la conservación o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales. Dichas determinaciones tienen carácter indicativo para otras materias distintas de las indicadas.
b) Las normas del presente Plan son de aplicación directa en todo el ámbito territorial del mismo.
c) En su ámbito territorial el PORN prevalece sobre cualquier otro instrumento de ordenación del territorio, el medio físico, los recursos naturales, las infraestructuras y la actividad socioeconómica con incidencia sobre el medio ambiente. Los instrumentos de ordenación sobre dichas materias que se aprueben con posterioridad a este PORN deberán, por tanto, adecuarse a las determinaciones de este último en lo que fuera necesario. Esta adecuación no se exigirá para los instrumentos de ordenación que, habiendo sido tramitados en su día conforme a sus normativas sectoriales con los respectivos requisitos en materia ambiental, estén vigentes en el momento de entrada en vigor del PORN.
d) Las determinaciones de los instrumentos de ordenación y gestión de espacios naturales protegidos que puedan declararse dentro del ámbito territorial del PORN se atendrán al marco normativo y a las directrices establecidos por este último.
Artículo 6. Régimen de infracciones y sanciones
El régimen de infracciones y sanciones en el ámbito territorial de este Plan es el establecido, con carácter general, por los artículos 52 a 60 de la Ley 11/1994.
Artículo 7. Autorizaciones e informes preceptivos
1. La presente normativa determina expresamente, en los correspondientes apartados, las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere autorización o informe preceptivo y vinculante de la Conselleria competente en medio ambiente.
2. Por tanto dicho informe no será preceptivo para la ejecución de las actuaciones, planes o proyectos cuyo informe no esté expresamente requerido en esta normativa.
3. Los citados informes o autorizaciones, se emitirán sin perjuicio de los informes, autorizaciones o licencias, tanto sectoriales como municipales, que correspondan para determinadas actividades.
4. Las solicitudes de autorización o informes de la Conselleria competente en medio ambiente, deberán presentarse acompañadas de la siguiente documentación:
a) Identificación del solicitante.
b) Descripción sucinta de la actuación, incluyendo características técnicas y periodo de ejecución de la misma.
c) Plano o croquis de localización de la actividad.
d) Proyecto, anteproyecto o memoria técnica cuando corresponda.
Artículo 8. Vigencia y revisión del PORN
1. Las determinaciones de este PORN entrarán en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y seguirán vigentes mientras no sea objeto de revisión.
2. El PORN será revisado cuando hayan cambiado suficientemente las circunstancias que motivaran su redacción. En cualquier caso, y como mínimo, se efectuará una evaluación de los resultados obtenidos, indicando los puntos o aspectos objeto de revisión, una vez transcurridos ocho años desde su aprobación, sus determinaciones continuarán en vigor, en forma cautelar, hasta el momento de la aprobación definitiva de la revisión del plan.
3. La revisión o modificación de las determinaciones del presente Plan podrán realizarse en cualquier momento, siguiendo los trámites establecidos por el artículo 36 de la citada Ley 11/1994.
Artículo 9. Contenido e interpretación de la normativa
1. La normativa de este Plan está dividida en tres títulos. El primero lo conforman estas disposiciones generales sobre las cuales se fundamenta la ordenación de Chera-Sot de Chera. El segundo está dedicado al establecimiento de normas generales para todo su ámbito. El tercero hace referencia al establecimiento de normas específicas para la ordenación de los usos en determinadas zonas, atendiendo a los criterios de valoración de los recursos ambientales que figuran en la memoria informativa del Plan.
2. El plano de zonificación del ámbito territorial del PORN también tiene carácter normativo y, conjuntamente con las disposiciones del texto, forma parte indivisible de la normativa del Plan.
3. La interpretación del PORN se atendrá al resultado de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la Memoria Informativa y Justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción de esta normativa.
4. En caso de discrepancia entre la normativa y los documentos cartográficos del Plan, prevalecerá la primera con carácter general.
Artículo 10. Gestión del PORN
1. La gestión de este Plan corresponde a la Conselleria competente en medio ambiente, la cual tiene la responsabilidad de observar y hacer cumplir las disposiciones del mismo.
2. Atendiendo a los objetivos del PORN que se enumeran en el artículo 2 de estas normas, la citada Conselleria competente establecerá los mecanismos oportunos para asegurar la participación efectiva, en la ejecución y la gestión del Plan, de los organismos de la Administración local de la zona y de los titulares de terrenos, recursos naturales o actividades económicas, así como de otras entidades, colectivos y agentes implicados en el PORN por su actividad en los ámbitos social, económico o cultural.
3. Dicha participación puede formalizarse mediante los oportunos Convenios de colaboración, o bien por cualquier otra vía prevista en las normativas aplicables. Sin perjuicio de que, de conformidad con lo establecido en el artículo 48.8 de la Ley 11/1994, la gestión total o parcial del espacio natural protegido que en su día se declare coincidente con el ámbito territorial de este Plan, pueda delegarse conforme a lo previsto en la legislación de régimen local, encomendarse a entidades de derecho público, o bien concertarse con instituciones o entidades vinculadas a la gestión de los recursos naturales.
Artículo 11. Ámbitos de protección existentes
La gestión de los siguientes ámbitos de protección se efectuará conforme a sus normativas y reglamentaciones específicas:
a) Microrreservas vegetales declaradas o que puedan declararse de conformidad con el Decreto 218/1994, de 17 de octubre, del Consell, por el que se crea la figura de protección de especies silvestres denominada microrreserva vegetal, y disposiciones que lo desarrollen.
b) Montes de utilidad pública declarados o que puedan declararse de conformidad con lo establecido en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
c) Árboles y arboledas monumentales, singulares y de interes local declaradas o que puedan declararse de conformidad con la Ley de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunitat Valenciana, por el que se crea las consiguientes figuras de protección especifica.
d) Dominio público hidráulico, de conformidad con la legislacion sectorial en la materia vigente y especialmente por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio.
Artículo 12. Régimen de evaluación de impacto ambiental
Con independencia del régimen de informes preceptivos a que se refiere el artículo 7 de estas normas, los proyectos y actividades que se ejecuten en el ámbito territorial del PORN están sometidos al régimen de evaluación de impacto ambiental establecido con carácter general por la legislación vigente sobre dicha materia, de rango estatal y autonómico.
Artículo 13. Distintivo de calidad
1. Se podrá crear un distintivo de calidad para aquellas actividades productivas de carácter rural y tradicional, para los servicios turísticos y de alojamiento rural, y para los servicios de educación ambiental y cultural y de actividades lúdicas que se desarrollen en el ámbito del PORN
2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá autorizar el uso y desarrollar este distintivo en la forma de un logotipo identificativo u otras estrategias complementarias, a los cuales podrán acceder y utilizar para su promoción los productos y las actividades citadas en el apartado anterior.
3. Dicha Administración asimismo, en colaboración con los Ayuntamientos y con la iniciativa privada, promoverá los productos y las actividades que se acojan al citado distintivo por todos los medios posibles. Para ello, la Conselleria competente en medio ambiente y las Administraciones con competencias sectoriales, en especial la Conselleria competente en turismo, deberán definir criterios específicos de calidad y sostenibilidad que tendrán que cumplir dichos productos y actividades.
Artículo 14. Área de influencia socioeconómica
1. De conformidad con el artículo 21 de la citada Ley 11/1994, se declara el Área de Influencia Socioeconómica del PORN, cuyo ámbito territorial comprende la totalidad de los términos municipales de Chera y Sot de Chera
2. En desarrollo de las determinaciones del PORN, el Área de Influencia Socioeconómica constituirá el marco jurídico y administrativo para el diseño, programación y ejecución de las actuaciones tendentes al fomento y el desarrollo sostenible de la actividad económica y social en el ámbito territorial del PORN.
TÍTULO II
NORMAS GENERALES DE ORDENACIÓN DE USOS Y ACTIVIDADES
CAPÍTULO I
NORMAS SOBRE GESTIÓN DE RECURSOS
SECCIÓN 1ª
PROTECCIÓN DE LOS RECURSOS HÍDRICOS Y DEL DOMINIO PÚBLICO HIDRÁULICO
Artículo 15. Objetivos sectoriales
1. Conservar los recursos hídricos del ámbito del PORN como integrantes del patrimonio ambiental del mismo y como bien de interés prioritario para las estrategias de desarrollo sostenible.
2. Conseguir y mantener un adecuado nivel de calidad de las aguas superficiales y subterráneas, evitando cualquier actuación que pueda ser causa de su degradación.
3. Evitar la degradación por contaminación de las aguas subterráneas.
4. Compatibilizar el aprovechamiento de las aguas con su conservación.
5. Regular los aprovechamientos y las captaciones de aguas, tanto superficiales como subterráneas, con criterios de uso sostenible y racional del recurso hídrico.
6. Conservar y proteger las fuentes y manantiales.
Artículo 16. Marco general para la protección de los recursos hídricos
1. La protección de los recursos hídricos en el ámbito de este PORN se regirá con carácter general por la legislación sectorial en la materia, y de manera especial por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y disposiciones que la desarrollan.
2. Tendrán la consideración de directrices sobre los recursos hidrológicos en el ámbito territorial del PORN, las aplicables al mismo contenida en el Plan Hidrológico de la cuenca del Júcar, con el objetivo genérico de incrementar la disponibilidad de los mismos, proteger su calidad, economizar su empleo y racionalizar sus usos, atendiendo a criterios de conservación a largo plazo de los acuíferos y de uso sostenible de los mismos en forma compatible con la gestión de los restantes recursos naturales.
3. Entre tanto el organismo de cuenca realice los correspondientes deslindes en el dominio público de cauces, las zonas de servidumbre y policía de cauces se estimarán conforme a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, y en los artículos 4 a 6 del Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento de Dominio Público Hidráulico.
Artículo 17. Protección del dominio público hidráulico
1. En todo el ámbito del PORN no son admisibles las obras, construcciones o actuaciones que puedan dificultar o alterar el curso de las aguas en los cauces de los ríos, arroyos, barrancos y ramblas, así como en los terrenos inundables durante las crecidas ordinarias, sea cual sea el régimen de propiedad y la clasificación urbanística de los terrenos, salvo aquellas obras de restauración hidrológico-forestal debidamente autorizadas o promovidas por la Conselleria competente así como las de mantenimiento de cauces y gestión de recursos hídricos promovidos por el organismo de cuenca en el ámbito de sus competencias.
2. La ejecución de cualquier obra o trabajo en la zona de policía de cauces que no haya sido promovida por el organismo de cuenca o por la Conselleria competente en medio ambiente, está sujeta a informe preceptivo y vinculante de esta última, sin perjuicio de las autorizaciones o concesiones sectoriales que deberá emitir dicho organismo de cuenca en virtud de la normativa estatal sobre aguas.
3. En la zona de dominio público hidráulico se conservará la vegetación de ribera originaria, no permitiéndose actuaciones que provoquen su deterioro o regresión. Las excepcionales labores de limpieza o desbroce selectivo motivadas por el riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida que no hayan sido promovidas con dicha finalidad por el organismo de cuenca o por la Conselleria competente en medio ambiente, requerirán informe favorable de la Conselleria competente en medio ambiente.
4. Son usos permitidos, las actividades de mantenimiento de las obras hidráulicas actuales a realizar por los titulares y de las de gestión de recursos hídricos a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias.
5. No se podrá ocupar el dominio público hidráulico ni su zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, salvo las promovidas o debidamente autorizadas por el organismo de cuenca. Tampoco se permite en dicho ámbito las actividades extractivas, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento, limpieza o protección de los cauces.
6. De conformidad con la legislación sectorial sobre aguas, la utilización o aprovechamiento por los particulares del dominio público hidráulico o de los bienes situados en él, requerirá la previa concesión o autorización del organismo de cuenca.
Artículo 18. Fuentes y manantiales de agua
1. Los posibles aprovechamientos de las aguas de las fuentes y manantiales de agua, así como las obras de cualquier tipo que se pudieran realizar en su entorno, tendrán que garantizar el mantenimiento de la calidad de las aguas y de un caudal de salida mínimo para el uso de las personas y de la fauna salvaje.
2. La Conselleria competente en medio ambiente deberá autorizar obras, plantaciones y otras actuaciones destinadas a mejorar y adecuar las áreas contiguas a las fuentes para potenciar el uso público.
Artículo 19. Vertidos
1. De conformidad con la legislación vigente sobre residuos, queda prohibido el vertido o el depósito incontrolado de residuos sólidos de cualquier naturaleza.
2. Los vertidos líquidos en el dominio público hidráulico y en el subsuelo vienen regulados de manera general por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, así como por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril.
3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, en colaboración con los organismos competentes en las Administraciones autonómica y local, promoverá las actuaciones y obras necesarias para conseguir el adecuado saneamiento y depuración de todos los vertidos a cauces públicos, conforme a las previsiones de actuación en la materia establecidas en el programa de actuaciones de este plan.
4. Dicha Conselleria competente, asimismo, fomentará las actuaciones necesarias para adecuar los vertidos líquidos al subsuelo, procedentes de viviendas u otras actividades, a los requisitos y criterios de calidad establecidos en la normativa sobre aguas que se cita en el anterior apartado 2.
SECCIÓN 2ª
PROTECCIÓN DE LOS SUELOS Y
DE LOS RECURSOS GEOLÓGICOS
Artículo 20. Objetivos sectoriales
1. Conservar y mantener los suelos.
2. Preservar la diversidad geológica, evitando la pérdida de los recursos geológicos, en especial en los lugares de interés geológico.
3. Conservar los valores geológicos y paleontológicos.
Artículo 21. Movimientos de tierra
1. En todo el ámbito del PORN se prohíben los movimientos de tierras que no estén vinculados a los usos del suelo permitidos, incluyendo entre dichos usos permitidos las actividades relacionadas con la construcción o instalación de edificaciones, infraestructuras o equipamientos autorizados con cualquier finalidad, así como las actividades de conservación o restauración del medio, de prevención y defensa contra incendios y aquellas relacionadas con el desarrollo ordinario de las actividades agrícolas, ganaderas, cinegéticas y forestales.
2. Lo anterior se establece sin perjuicio del requisito de evaluación de impacto ambiental a que están sometidas las actividades que, por comportar movimientos de tierra, están contempladas en la legislación sectorial.
Artículo 22. Prácticas de conservación de suelos
1. En los terrenos que puedan resultar afectados por procesos o riesgos erosivos, la Conselleria competente en medio ambiente, en colaboración con los titulares de los terrenos, promoverá actuaciones que tiendan a su conservación y mejora, tales como recuperación de la cubierta vegetal, restauración y mantenimiento de márgenes, bancales, muros de piedra y vallas arbustivas, así como mantenimiento de cultivos leñosos.
2. De acuerdo con el artículo 28 de la Ley 3/1993, la citada Conselleria competente velará, actuando si es necesario con carácter subsidiario, por la estabilización y conservación de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de conservarse o se abandonen como suelos agrícolas, sin perjuicio de la modificación del artículo 2 de la Ley 3/1993 fijada por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat, en adelante Ley 10/1998.
3. Siempre que la realización de una obra genere desniveles por desmonte o terraplén, o bien comporte la construcción de muros u otras obras de estabilización del terreno, será obligatoria la aplicación de técnicas de integración paisajística. Para los acabados exteriores de la obra de fábrica deberán emplearse materiales naturales propios de la zona. Asimismo, cuando sea posible, la fijación de los taludes generados se realizará mediante repoblación vegetal con especies autóctonas adecuadas a la zona de actuación.
Artículo 23. Lugares de interés geológico
1. Se definen como lugares de interés geológico, a los efectos de las normas de este PORN, aquellos lugares incluidos dentro del Parque Geológico de Chera y a los que se puedan incluir en un futuro, que reúnen características singulares por su interés estratigráfico, paleontológico, científico, didáctico o paisajístico.
2. El Plan Rector de Uso y Gestión del espacio natural protegido que se declare en el ámbito territorial de este Plan establecerá un inventario de lugares de interés geológico de especial relevancia en dicho espacio protegido. No obstante, la protección ofrecida por este Plan se extiende a todas aquellas áreas del ámbito territorial del PORN en las que puedan determinarse valores geológicos significativos.
3. Los lugares de interés geológico serán preservados de actividades que pudieran dar lugar a su destrucción, deterioro u ocultación visual.
SECCIÓN 3ª
PROTECCIÓN DE LA FLORA Y LA FAUNA SILVESTRES
Artículo 24. Objetivos sectoriales
1. Preservar la diversidad biológica del patrimonio natural, garantizando la conservación de la flora y de la fauna silvestre, en especial las autóctonas.
2. Conservar los hábitats naturales y mantener los procesos ecológicos del territorio.
3. Recuperar las especies amenazadas de flora y fauna, con sus hábitats, hasta conseguir niveles sostenibles de población, adecuados a la capacidad del medio físico y del ambiente humano del territorio.
4. Conservar, mejorar y poner en valor los árboles y arboledas monumentales, singulares y de interés local, atendiendo al uso sostenible de estos recursos.
Artículo 25. Formaciones vegetales y hábitats naturales
1. Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones de este PORN todas aquéllas que existen en el ámbito afectado, incluidas las arvenses y ruderales asociadas a las actividades agrícola y ganadera.
2. Con carácter general, la gestión de las formaciones vegetales silvestres se efectuará atendiendo a los criterios de conservación de los recursos genéticos y de uso sostenible de los recursos naturales que se definen en este Plan. En consecuencia, es objetivo prioritario del PORN el desarrollo de métodos y tecnologías para la conservación, la mejora y la puesta en valor de los recursos vinculados a dichas formaciones vegetales, con criterios de sostenibilidad y de protección de los valores medioambientales de Chera-Sot de Chera.
3. Se consideran hábitats naturales de interés en el ámbito territorial de este PORN los hábitats que a continuación se relacionan, identificados por los códigos establecidos en el Anexo I de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, traspuesta al ordenamiento jurídico español por el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre:
5210 Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum
5330 Rosmarinion officinalis
5330 Rosmarinion officinalis-Linetum suffruticosi
5330 Hedero-Cytisetum patentis
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii
6210 Lathyro tremolsiani-Brachypodietum phoenicoidis
6220\* Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae
6220\* Teucrio pseudochamaepityos- Brachypodietum ramosi
9340 Quercetum rotundifoliae
92A0 Salicion triandro-neotrichae
92D0 Rubo ulmifolii-Nerietum oleandri
9580\* Bosques mediterráneos de Taxus baccata
8310 Cuevas
3250 Ríos mediterráneos de caudal permanente
4. La cartografía del presente PORN indica diversas localizaciones de hábitats relacionados en el apartado anterior, en relación abierta sin carácter de inventario exhaustivo.
Artículo 26. Corta y recolección de especies vegetales silvestres
1. Las formaciones y los individuos de las especies vegetales protegidas por las normativas y directrices sectoriales de ámbito autonómico, estatal o europeo, no podrán ser sometidos a perturbaciones que provoquen su desaparición o alteración significativa.
2. Es objetivo prioritario de este Plan el fomento de actuaciones encaminadas a la conservación, regeneración, mejora o explotación sostenible, esto último cuando las citadas normativas y directrices así lo permitan, de las formaciones e individuos vegetales indicados en el apartado anterior.
3. Se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y hongos comestibles, así como la siega sin desarraigo de plantas silvestres de consumo tradicional, siempre que exista consentimiento expreso o tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad o por otras causas negativas para la flora o la fauna. La regulación específica de la recolección de setas y otros hongos figura en el artículo 61 de estas normas.
Artículo 27. Gestión general de la vegetación
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán como finalidad primordial potenciar las comunidades vegetales naturales que caracterizan el ámbito territorial del PORN, en sus diferentes fases de evolución, favoreciendo el desarrollo vegetativo de las existentes y el incremento de la superficie ocupada por las mismas. Las especies herbáceas, arbustivas y arbóreas que pertenecen a las formaciones naturales serán utilizadas para acelerar el dinamismo de la vegetación, la protección del suelo y el aprovisionamiento de recursos genéticos de la vegetación.
2. Teniendo en cuenta que la vegetación actual en el ámbito de este Plan es el resultado de los sucesivos incendios coincidentes en las misma zonas, lo que aumenta la dificultad de regeneración, se considera esencial la realización de estudios y experiencias para el conocimiento de la evolución y las etapas de sucesión de la vegetación natural para la gestión integrada de dicha vegetación.
3. Fuera de las zonas edificadas no se permite la introducción de plantas exóticas, entendiéndose como tales los individuos de toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre o cultivada del ámbito territorial del PORN. Cuando estas especies estén destinadas a jardines públicos o áreas cultivadas, se deberá garantizar su control para evitar la proliferación indiscriminada.
4. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona y la manera de realizarla, requerirá un Plan de reintroducción, además de una autorización del órgano competente en materia de protección de especies.
Artículo 28. Protección de árboles y arboledas monumentales, singulares y de interés local
1. Para garantizar la protección, conservación, difusión, fomento e investigación de arboles, arboledas monumentales o singulares incluidos en el ámbito del PORN, se regirán por las disposiciones de la Ley 4/2006.
2. Con carácter general, se consideran árboles monumentales o singulares, aquellos ejemplares que por su edad, tamaño, morfología o carga simbólica o cultural, se consideren merecedores de una protección especial. La Conselleria competente en medio ambiente realizará un inventario de dichos árboles singulares, el cual tendrá carácter abierto.
3. Se prohíbe la tala o destrucción de estos ejemplares, así como la realización de obras o actuaciones que pudieran dañarlos irreversiblemente o entorpecer su adecuado desarrollo, excepto en los casos que se declare por el organismo competente en materia de sanidad forestal, un riesgo de contagio de alguna plaga o enfermedad o que supusiera un riesgo para personas o bienes.
Artículo 29. Especies animales
1. Se consideran especies animales de especial interés en el ámbito del PORN las siguientes:
a) Invertebrados: Coenagrion mercuriale, Austropotambius pallipes.
b) Vertebrados: Mauremys leprosa, Discoglossus jeanneae, Cobitis paludica, Circaetus gallicus, Aquila chrysaetos, Hieraaetus fasciatus, Falco peregrinus, Bubo bubo, Caprimulgus europaeus, Galerida theklae, Lullula arborea, Oenanthe leucura, Sylvia undata y Pyrrhocorax pyrrhocorax.
2. Deberán respetarse, en cualquier caso, las disposiciones establecidas por el Decreto 32/2004, por el cual se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, y por el Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo, por el que se regula el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas, y por el Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre, por el cual se establecen las especies que pueden ser objeto de caza y pesca, y las normas para su protección, así como las normativas específicas existentes sobre protección de determinadas especies de fauna.
3. En relación con las especies autóctonas catalogadas y protegidas, la aprobación de los planes de recuperación, de conservación y de acción previstos por el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas que afecten al ámbito de este PORN, requerirá el informe previo favorable del órgano competente en materia de protección de especies.
4. La relación de especies indicada en el anterior apartado 1 tiene carácter abierto y, en consecuencia, quedará automáticamente ampliada con aquellas especies faunísticas que puedan en el futuro ser consideradas objeto de protección por las distintas normativas y directrices aplicables con carácter general en los ámbitos autonómico, estatal o comunitario europeo.
Artículo 30. Protección de la fauna salvaje
1. No están permitidas con carácter general, y significativamente para las especies que estas normas definen como de especial interés, las actividades que pudieran comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna salvaje tales como la destrucción de nidos y madrigueras, comercio de huevos y ejemplares, eliminación excesiva de la capa orgánica del suelo, destrucción de su hábitat o prácticas que mermen su alimento.
2. Se fomentará el establecimiento de las medidas oportunas para la conservación y mejora de las poblaciones de las especies animales de interés del ámbito del PORN, con prioridad por aquellas medidas que puedan favorecer un mayor número de especies a la vez.
3. Se incentivará una gestión forestal, ganadera y agrícola que contemple practicas respetuosas con la fauna de forma integrada, contemplándose conjuntamente la vegetación, la fauna y el medio físico que los constituyen.
Artículo 31. Repoblación o liberación de animales
1. En el ámbito territorial de este Plan no se podrán liberar animales exóticos, entendiéndose como tales los individuos de especies, subespecies o variedades que no pertenezcan o hayan pertenecido históricamente a la fauna del ámbito territorial del PORN. Se exceptúan de esta limitación las especies utilizadas para el control biológico de plagas, en programas autorizados o promovidos por la Conselleria competente sobre la materia.
2. Asimismo, no podrán liberarse animales que puedan suponer un peligro para las personas, los bienes o los sistemas ecológicos.
Artículo 32. Mantenimiento de los procesos ecológicos del territorio
1. La Conselleria competente sobre medio ambiente incentivará, como criterio general en la gestión de las actividades agrícola, ganadera, forestal, cinegética y urbanística, la adopción de medidas tendentes al mantenimiento de un mosaico heterogéneo de bosques, matorrales, cultivos, prados y yermos, evitando al mismo tiempo la excesiva fragmentación de estos diferentes usos en unidades de pequeñas dimensiones.
2. No se admitirá la reducción de extensión de las masas forestales actualmente existentes, ni la destrucción permanente de los márgenes herbáceos y arbustivos de los cultivos que utiliza la fauna para el tránsito como hábitat y para la alimentación, sin perjuicio de los aprovechamientos forestales existentes y de las actuaciones permitidas por este Plan sobre construcción o adecuación de vías, infraestructuras y edificaciones, ligadas a los usos forestales y agropecuarios o al servicio de las poblaciones, así como, las destinadas a la prevención de incendios forestales o por razones fitosanitarias.
SECCIÓN 4ª
PROTECCIÓN DEL PAISAJE Y DEL PATRIMONIO ETNOGRÁFICO DEL MEDIO RURAL
Artículo 33. Objetivos sectoriales
1. Ordenar, proteger, conservar, mejorar y poner en valor el paisaje rural de Chera-Sot de Chera como uno de los elementos más valiosos del patrimonio colectivo en términos ecológicos, culturales, sociales y económicos, en el marco de la estrategia de desarrollo sostenible que, desarrollada mediante actuaciones de iniciativa pública, privada o mixta, establece este PORN.
2. Fomentar las actuaciones positivas tendentes a conservar y poner en valor los elementos naturales y antrópicos del paisaje natural y rural tradicional.
Artículo 34. Fomento de la calidad paisajística
1. A los efectos de esta normativa, constituirán el paisaje rural tradicional y, en consecuencia, serán objeto de protección especial, tanto los elementos naturales y seminaturales del medio, bióticos y abióticos, como aquellos elementos y conjuntos de origen antrópico que, en interacción histórica con dichos elementos naturales en un sistema agro-silvo-ganadero-forestal-urbano, han configurado el paisaje de Chera-Sot de Chera tal y como se conoce en la actualidad.
2. Se entiende por elementos naturales o seminaturales del paisaje tanto las formaciones vegetales naturales con su fauna asociada como los rasgos geomorfológicos y las estructuras geológicas naturales.
3. Se entiende por elementos antrópicos del paisaje el patrimonio etnográfico constituido por las infraestructuras y construcciones ligadas a las actividades socioeconómicas del medio rural y los elementos etnológicos del acerbo cultural local ligados al uso histórico de los recursos naturales, incluyendo las formas específicas de uso de los mismos que configuraron determinado modelo local de organización de los paisajes humanizados. En este concepto se incluyen asimismo los elementos del patrimonio arqueológico e histórico-artístico, tanto de titularidad pública como privada, a que se refiere la sección quinta de estas normas.
4. La interacción histórica entre hombre y naturaleza que ha configurado el paisaje rural actual es dinámica por naturaleza y, por tanto, el paisaje rural como objeto de protección es un concepto que varía según la sensibilidad perceptiva de cada época histórica concreta. En consecuencia, la ordenación del paisaje establecida en este Plan no contempla el bien paisajístico en forma arqueológica o estática, sino que define criterios dinámicos para su conservación activa, su mejora y su adecuación a la realidad histórica y socioeconómica actual. Todo ello con el condicionante de conservar y promover una alta calidad en el paisaje, tanto en su conjunto como en sus distintos elementos.
5. La ordenación y mejora del paisaje estarán relacionadas con la preservación de la calidad del medio ambiente humano y con la conservación y mejora de la realidad cultural y de las expectativas legítimas de desarrollo local social y económico, bajo múltiples aspectos de tipo ecológico, higiénico-sanitario, perceptivo, estético, cultural, patrimonial, económico y social.
6. En el ámbito territorial de este plan, la Conselleria competente en medio ambiente tendrá una especial actuación tendente a asegurar el cumplimiento de las disposiciones sobre protección y ordenación del paisaje contenidas en el título II de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.
Artículo 35. Integración paisajística de las actuaciones
1. La implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un impacto paisajístico negativo deberá realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje. A tal fin se evitará especialmente la ubicación de los mismos en lugares de gran incidencia visual. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar medidas adecuadas de integración paisajística.
2. Con carácter general, no se permite la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo los apoyados directamente sobre elementos naturales del territorio o sobre las edificaciones, con finalidad ajena a las actividades económicas o sociales implantadas en el lugar donde se ubican dichos elementos informativos. Se excluyen de esta limitación los indicadores de carácter institucional y los existentes dentro de los límites del suelo urbano y urbanizable.
3. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e instalación de infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.
4. Se protegerá con especial atención el paisaje en torno de aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural, formaciones geológicas, formaciones vegetales notables, árboles singulares y otros componentes del paisaje que aporten calidad escénica al mismo.
Artículo 36. Características estéticas de las edificaciones en suelo no urbanizable
Sin perjuicio de lo dispuesto en la normativa vigente sobre ordenación del territorio y edificación en el suelo no urbanizable, la edificación en dicha categoría de suelo se ejecutará dentro del respeto a las características estéticas y de materiales tradicionales propias de la zona, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de edificios o instalaciones que por su altura, volumen, carácter o aspecto exterior, sean discordantes con el resto.
SECCIÓN 5ª
PROTECCIÓN DEL PATRIMONIO HISTÓRICO-ARTÍSTICO
Artículo 37. Objetivos sectoriales
Fomentar el uso público de los bienes del patrimonio histórico-artístico y arqueológico, tanto por la iniciativa pública como por la privada, en forma compatible con su preservación y siempre que dicho uso no implique la pérdida de sus valores científicos y culturales
Artículo 38. Patrimonio histórico-artístico y arqueológico
1. La protección del patrimonio histórico y cultural, incluido el patrimonio arqueológico y paleontológico, en el ámbito del presente PORN se regirá por las disposiciones de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 7/2004, de 19 de octubre.
2. Se redactará y aprobará por la Conselleria competente en materia de patrimonio artístico y cultural, con la colaboración de la Conselleria competente en medio ambiente, un Catálogo del patrimonio histórico, arquitectónico y cultural de Chera-Sot de Chera. Hasta su aprobación, tendrán la consideración de bienes culturales especialmente protegidos, los incluidos en los inventarios de Patrimonio Cultural Valenciano que elabore la Conselleria competente sobre dicha materia, así como los yacimientos de restos paleontológicos existentes en el ámbito del PORN y el catálogo de bienes y espacios protegidos realizado en el Plan General de Sot de Chera.
3. Los bienes culturales especialmente protegidos podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores culturales y científicos.
4. Toda modificación o actuación sobre un elemento considerado como bien cultural especialmente protegido o sobre su área de afección, requerirá el informe preceptivo y vinculante de la Conselleria competente en materia de patrimonio artístico y cultural.
SECCIÓN 6ª
PROTECCIÓN DE LAS VÍAS PECUARIAS
Artículo 39. Objetivos sectoriales
1. Velar por el mantenimiento y recuperación de las vías pecuarias como espacios de uso público.
2. Potenciar sus funciones en la conservación y uso sostenible del medio natural.
Artículo 40. Criterios generales
1. Las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN se consideran un patrimonio público de primera importancia para los objetivos de conservación natural y de desarrollo sostenible expresados en el Plan, tanto por su carácter de corredores ecológicos para la flora y la fauna como por su potencial socioeconómico en relación con el uso público ordenado del medio.
2. Las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN estarán sujetas a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, y disposiciones que la desarrollen, y a las directrices establecidas en este PORN.
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 17 de la Ley 11/1994, aquellas vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN que se cataloguen como de interés natural, no podrán declararse innecesarias, ni enajenarse o dedicarse a otros usos.
4. Teniendo en cuenta su interés, ya que se encuentran incluidas en el Catálogo de Vías Pecuarias de Interés Natural de la Comunitat Valenciana, por motivos de uso ganadero, de conservación del paisaje y de la naturaleza, educativos, recreativos y su utilidad para conectar Chera-Sot de Chera con otros espacios naturales protegidos, se declaran de interés natural las vías pecuarias denominadas Vereda de Castilla y el Cordel del Mas del Pinar en el ámbito del PORN.
5. La Conselleria competente en medio ambiente promoverá las medidas y actuaciones necesarias para la recuperación de las condiciones adecuadas de uso de aquellas vías pecuarias deterioradas, ocupadas o inservibles para el uso público.
CAPÍTULO II
NORMAS SOBRE REGULACIÓN DE USOS, ACTIVIDADES E INFRAESTRUCTURAS
SECCIÓN 1ª
AGRICULTURA Y GANADERÍA
Artículo 41. Objetivos sectoriales
1. Asegurar el aprovechamiento sostenido de los recursos agrarios.
2. Asegurar el mantenimiento de las actividades agrícolas y ganaderas por su rentabilidad económica y por su valor en términos ecológicos, sociales y culturales. Se relacionan con este último criterio, entre otras, las funciones indirectas de la actividad agraria como factor de biodiversidad ecológica y paisajística necesario para el mantenimiento del mosaico territorial característico del ambiente mediterráneo, incluyendo en ello la prevención de incendios forestales y la multiplicidad de hábitats de flora y fauna. También está relacionada con dicho criterio la preservación de determinados valores etnográficos del medio rural, tanto por su interés cultural intrínseco como por su potencial en el uso público del medio, así como la contribución al incremento de la calidad de vida que conlleva para las poblaciones locales la actividad agraria practicada a pequeña escala.
3. Compatibilizar el aprovechamiento de los recursos ganaderos con el mantenimiento de los recursos naturales.
Artículo 42. Definición
Se consideran actividades agrícolas o ganaderas, respectivamente, las relacionadas con el cultivo de la tierra y con la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales domésticas o cinegéticas.
Artículo 43. Régimen general de la actividad agrícola
1. Las actividades agrícolas existentes se consideran protegidas por el PORN, en tanto que forman parte del modelo territorial de la zona y por su interés social, económico, cultural y ambiental, esto último desde el punto de vista de conservación de la diversidad ecológica y paisajística y de prevención de incendios forestales.
2. De conformidad con la legislación sectorial en materia forestal, los terrenos forestales no podrán ser transformados para dedicarlos a la actividad agrícola.
3. A los efectos de este Plan, se entienden como terrenos forestales los así definidos por la Ley 3/1993, en la redacción dada por el artículo 32 de la Ley 10/1998. De conformidad con dicha definición, se exceptúan de la prohibición general establecida por el apartado 2 de este artículo y, por lo tanto, son susceptibles en principio de reversión a cultivo, los antiguos terrenos agrícolas abandonados o semiabandonados que, tras el cese reciente o antiguo del cultivo, muestren actualmente un proceso más o menos avanzado de recubrimiento espontáneo por especies vegetales procedentes del entorno forestal, tanto leñosas como herbáceas. La puesta en cultivo de dichos terrenos abandonados estará sujeta a los requisitos establecidos por las legislaciones sectoriales aplicables en materia forestal, agrícola y de ordenación del territorio y de aguas.
4. Se considera compatible en el ámbito del PORN, el mantenimiento de las actividades agrícolas que se vienen registrando legalmente en el momento de aprobación del PORN, tanto en régimen de secano como en regadío.
5. El uso de productos fitosanitarios se ajustará a las normas sectoriales aplicables en materia agrícola y de calidad de las aguas.
Artículo 44. Conservación de los terrenos cultivados
En relación con los terrenos agrícolas situados en ámbito forestal y, en particular, para aquéllos que el Plan de Prevención de Incendios Forestales considere que actúan como área cortafuegos, la Conselleria competente habilitará los mecanismos oportunos para favorecer su mantenimiento, por su valor ecológico, paisajístico y de protección frente a la erosión y los incendios forestales.
Las quemas agrícolas suponen la causa principal de incendios forestales en el ámbito del PORN. Por tanto, debido al arraigado uso tradicional del fuego en las actividades agrícolas (fundamentalmente para la eliminación de los restos de poda), y suponiendo este uso un importante número de incendios es necesario incidir en la regulación de éste en las parcelas agrícolas situadas a menos de 500 metros de terreno forestal en el ámbito del PORN, fomentando el tratamiento de los residuos agrícolas sin empleo del fuego.
Con objeto de minimizar el riesgo de incendio derivados de las quemas de restos de poda de las actividades agrícolas se establecen unas condiciones constructivas para los quemadores que se construyan en el ámbito del PORN:
Serán construidos de obra, deberán tener un diámetro máximo de 1,5 m y altura mínima de 2,5 m, la abertura estará opuesta al terreno forestal más próximo, deberán disponer de matachispas no deformable al calor y el ancho máximo de malla será de 0.5\*0.5 centímetros.
No obstante, se considera igualmente importante fomentar técnicas de eliminación de los restos de podas de las actividades agrícolas en las que no se use el fuego.
Con el objetivo de facilitar la eliminación de los restos de poda sin uso del fuego se realizará un estudio de la viabilidad de colaboración del personal del futuro Parque encargado del mantenimiento y conservación para eliminar los restos de poda de las actividades agrícolas mediante medidas alternativas al uso del fuego.
Artículo 45. Edificaciones e instalaciones relacionadas con la actividad agrícola
La construcción, reconstrucción o reforma de edificaciones e instalaciones relacionadas con la actividad agrícola se realizará conforme a los requisitos establecidos por la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del Suelo No Urbanizable, sin perjuicio de los requisitos adicionales que puedan establecer los planeamientos urbanísticos municipales o las normativas sectoriales aplicables.
Artículo 46. Régimen general de la ganadería extensiva
1. La actividad ganadera extensiva se considera protegida por el PORN, en tanto que forma parte del modelo territorial de la zona y por su interés social, económico, cultural y ambiental, esto último desde el punto de vista de la gestión integrada de la vegetación forestal. En atención a dichas circunstancias, la Conselleria competente en medio ambiente fomentará la aplicación de incentivos económicos a dicha actividad, por parte de la Conselleria competente en materia ganadera.
2. Con carácter general, la actividad ganadera está regulada por su normativa sectorial específica, por las determinaciones sobre la misma contenidas en la legislación forestal y por las regulaciones específicas que establezca la Conselleria competente en materia de ganadería.
3. El aprovechamiento ganadero sólo podrá autorizarse en aquellas superficies donde la regeneración y el desarrollo normal de la cubierta vegetal, tanto espontánea como resultante de repoblación, esté asegurada.
4. De acuerdo con el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, en los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio queda restringido el pastoreo durante un periodo de cinco años. En este caso, la Conselleria competente en medio ambiente promoverá la aplicación de medidas paliativas de los perjuicios económicos ocasionados a los ganaderos.
5. La Conselleria competente en medio ambiente, en terrenos públicos de la Generalitat, podrá limitar temporalmente la actividad ganadera en determinadas áreas o para determinadas especies, cuando las condiciones biológicas, sanitarias y medioambientales así lo aconsejen. En el caso de que dichas medidas ocasionen perjuicios económicos a los ganaderos, la citada Conselleria habilitará medidas paliativas para compensar dichos perjuicios.
6. Con carácter general, tendrán la consideración de directrices sobre el recurso ganadero, las establecidas en el Plan general de ordenación forestal para el manejo de la ganadería.
7. La Conselleria competente en medio ambiente, de común acuerdo con los titulares de las explotaciones ganaderas y de los terrenos de pastos, podrá, en caso necesario para una correcta gestión de la actividad ganadera y de las formaciones vegetales, establecer consensuadamente las medidas y cauces de ordenación y gestión oportunos para que la actividad ganadera no origine un menoscabo de los recursos naturales en el ámbito del PORN. Sin perjuicio de lo establecido por el Plan Forestal para dicha actividad el criterio general es el siguiente:
a) Conseguir un aprovechamiento ganadero sostenible.
b) Potenciar el valor ecológico de los pastos
c) Mejorar las infraestructuras para conseguir una adecuada gestión silvopastoril
d) El aprovechamiento de la superficie dedicada al pastoreo, tendrá en cuenta las siguientes premisas:
d.1) La clase de ganado no debe suponer un peligro para la persistencia y normal desarrollo de la vegetación propia de la zona.
d.2) El número de cabezas de ganado debe ser tal que puedan alimentarse durante el tiempo de permanencia, y éste no debe prolongarse más allá de lo necesario para que el ganado consuma la producción estacional de pastos.
d.3) Al calcular la carga ganadera, se tendrá en cuenta la presencia de especies silvestres cinegéticas y no cinegéticas.
d.4) La carga ganadera pastante atenderá, como factor primordial limitante, a la conservación y mantenimiento de los suelos frente a la erosión, así como al equilibrio con la fauna salvaje y con el medio vegetal.
Artículo 47. Edificaciones e instalaciones relacionadas con la ganadería extensiva
La construcción, reconstrucción o reforma de edificaciones e instalaciones relacionadas con la actividad ganadera extensiva se realizará conforme a los requisitos establecidos por la Ley 10/2004, sin perjuicio de los requisitos adicionales que puedan establecer los planeamientos urbanísticos municipales o las normativas sectoriales aplicables.
Artículo 48. Ganadería intensiva
1. La implantación de nuevas granjas dedicadas a la cría de especies animales podrá realizarse en las áreas que los respectivos planeamientos urbanísticas municipales puedan dedicar a dicha finalidad, atendiendo a los requisitos establecidos por la normativa aplicable en materia de régimen urbanístico, suelo no urbanizable, actividades calificadas, residuos sólidos, vertidos al medio hídrico y al subsuelo y en su caso, dependiendo de las características de las instalaciones, en materia de evaluación de impacto ambiental.
2. No podrán instalarse nuevas granjas en las siguientes categorías de ordenación establecidas por las normas particulares de este plan: Zona de Protección Ecológica.
3. Las granjas existentes en el momento de la entrada en vigor este Plan podrán seguir manteniendo su actividad, sin perjuicio de las determinaciones sobre ellas que establezcan los respectivos planeamientos urbanísticos municipales.
Artículo 49. Apicultura
En el ámbito del PORN la práctica de la apicultura se realizará conforme a las normativas sectoriales aplicables.
SECCIÓN 2ª
ACTIVIDAD FORESTAL
Artículo 50. Objetivos sectoriales
1. Los objetivos generales del PORN sobre los recursos forestales son los establecidos, con carácter general para el territorio de la Comunitat Valenciana, por el artículo 5 de las Ordenanzas del Suelo Forestal contenidas en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell. Dichos objetivos son los siguientes:
1.1. La protección, mejora y conservación de los espacios forestales, bosques y de la vegetación natural:
a) Potenciar los espacios forestales, los bosques, favorecer su recuperación y mantener las especies autóctonas.
b) Valorar los distintos tipos de matorrales arbustivos como etapas de desarrollo del ecosistema que pueden acabar originando bosques, y gestionarlos para la consecución de este objetivo donde sea posible
c) Mantener, proteger y ampliar la cubierta vegetal del mayor número posible de estratos para contrarrestar el proceso de erosión, regular los flujos hidrológicos y paliar la modificación de las condiciones climáticas.
d) Asegurar la adecuada preservación de las especies e individuos singulares así como de las formaciones vegetales de alto valor ecológico, en particular las correspondientes a la vegetación autóctona valenciana.
1.2. La planificación de los montes:
a) Delimitar las áreas de mayor interés forestal para su conservación y mejora, así como para su aprovechamiento sostenible
b) Crear en las zonas forestales de menor riesgo de degradación espacios de esparcimiento y disfrute del bosque, donde encauzar la demanda de usos recreativos de los ciudadanos.
c) Planificar y coordinar la acción de las administraciones públicas en relación con las medidas necesarias para la prevención y defensa contra los incendios forestales.
1.3. Gestión sostenible de los aprovechamientos forestales:
a) Compatibilizar los aprovechamientos forestales y actuaciones selvícolas con la realización de otros aprovechamientos o actividades como los cinegéticos, de pastoreo y recolección de productos del monte, adaptándose las medidas de salvaguarda precisas.
b) Favorecer, con las cautelas necesarias, el uso excursionista, recreativo y pedagógico de estos terrenos y promover la concienciación social sobre los valores culturales, ecológicos, ambientales y económicos, que comporta el patrimonio forestal valenciano.
c) Promover la investigación y experimentación medioambientales y la realización de cursos y enseñanzas de formación profesional y de especialidades vinculadas con el ámbito forestal.
d) Promover la mejora de los procesos de obtención, transformación y comercialización de los productos y servicios que producen los espacios forestales.
1.4. Coordinación y participación
a) Articular la ordenación administrativa y gestión del monte con la ordenación del territorio, el planeamiento de los espacios naturales protegidos, el régimen urbanístico, la planificación sectorial y la conservación del patrimonio histórico, arqueológico, etnológico y paleontológico.
b) Fomentar la participación de todos los ciudadanos, especialmente de los que habitan en el medio rural, en el mantenimiento, mejora y ampliación de los recursos forestales, interesándoles en sus rendimientos económicos mediante la promoción de empleo y obtención de beneficios, a través de órganos de participación u otros sistemas de coordinación y colaboración que se desarrollen con este fin.
2. En el marco de dichos objetivos generales, un objetivo específico del PORN es el establecimiento y desarrollo de un programa continuado de colaboración y apoyo mutuo entre la Conselleria competente sobre medio ambiente y los titulares de terrenos forestales.
Artículo 51. Definición de terreno forestal
A los efectos de este Plan, se consideran terrenos forestales los así definidos por el título I del vigente Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, en desarrollo de la legislación vigente en materia forestal.
Artículo 52. Régimen general de la actividad forestal
1. En el ámbito territorial del PORN la actividad forestal se atendrá, en su planificación, ejecución y desarrollo, a los principios fundamentales establecidos al respecto por el vigente Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana en el artículo 3 de las Ordenanzas del Suelo Forestal. Estos principios son los siguientes:
a) La sostenibilidad, es decir, la administración y uso de los bosques y montes de forma e intensidad tales que incrementen su biodiversidad, productividad, capacidad de regeneración, vitalidad y su potencial para atender, ahora y en el futuro, las funciones ecológicas, económicas y sociales relevantes a escala local, nacional y global, y que no causan daño a otros ecosistemas.
b) La multifuncionalidad, es decir, reconocimiento del papel de los montes y bosques en la protección del medio ambiente, el mantenimiento de los procesos vitales para el sustento de la vida en la tierra y en el desarrollo económico y social de las naciones.
c) La integración, es decir, aunar el ámbito forestal y la conservación de la naturaleza en todas sus vertientes, contemplando conjuntamente la administración y gestión de los espacios naturales en todos sus aspectos.
d) La participación, es decir, el Plan se concibe en su elaboración y aplicación como una herramienta de participación pública en la gestión de los espacios forestales.
e) Continuidad, es decir, la perduración en el tiempo de los objetivos y las actuaciones desarrolladas con independencia de la coyuntura o ciclos políticos.
2. Las actividades forestales se consideran protegidas por el PORN, en tanto que forman parte del modelo territorial de la comarca y por su interés social, económico, cultural y ambiental, esto último desde el punto de vista de la conservación de la diversidad ecológica y paisajística y de la prevención y lucha contra los incendios forestales.
3. En el ámbito del PORN el régimen de gestión de los terrenos forestales, de titularidad tanto pública como privada, es el establecido con carácter general por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, desarrollada por el citado Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana.
4. La Conselleria competente sobre medio ambiente, en el ámbito de sus competencias, promoverá el cumplimiento de las directrices establecidas a partir de la reforma de la política agraria comunitaria en materia forestal en todos los terrenos forestales incluidos en el PORN, sean públicos o privados.
5. La acción de la Conselleria competente en materia forestal se orientará a lograr la conservación, mejora, restauración y ordenado aprovechamiento de los montes, cualquiera que sea su titularidad, y su gestión técnica deberá ser acorde con sus características legales, ecológicas, forestales y socioeconómicas.
6. Los montes, como ecosistemas forestales, deberán ser gestionados de forma integrada, contemplándose conjuntamente la vegetación, la fauna y el medio físico que los constituyen, con el fin de conseguir un aprovechamiento racional de los recursos naturales que no comprometa su continuidad y garantice la preservación de la diversidad genética y los procesos ecológicos esenciales.
7. En el manejo de la vegetación se dará preferencia a la protección, conservación, regeneración, recuperación y mejora de las masas de especies autóctonas, de las que desempeñen un importante papel protector y de las formaciones y enclaves de especies endémicas y en peligro de extinción.
Artículo 53. Ordenación de los recursos forestales
1. La Conselleria competente sobre medio ambiente redactará y tramitará, mediante un mecanismo de participación y consenso con los titulares de los terrenos forestales, el Plan de Ordenación Forestal de Chera-Sot de Chera. Este último concretará, para el ámbito territorial de este PORN, las determinaciones del Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, delimitando áreas de actuación constituidas por superficies forestales homogéneas susceptibles de una gestión común o coordinada. Para cada una de estas áreas se establecerán determinaciones precisas para optimizar su conservación y uso sostenible, incluyendo criterios específicos para la prevención y lucha contra los incendios.
2. La citada Conselleria incentivará la redacción y desarrollo de planes técnicos de gestión y mejora forestal en fincas de titularidad privada, promovidos por los propietarios y aprobados por la misma Conselleria. Dichos planes técnicos se atendrán a las directrices del Plan de Ordenación Forestal de Chera-Sot de Chera y, como mínimo, deberán contemplar el inventario de recursos forestales, memoria descriptiva de las actuaciones y programación de las mismas, planos de la finca o unidad de ejecución, presupuesto detallado de actuaciones previstas y otras disposiciones necesarias.
Artículo 54. Apoyo a la propiedad forestal
1. La Conselleria competente en medio ambiente promoverá la colaboración continuada con los titulares privados de terrenos forestales, a los cuales prestará su apoyo técnico, logístico, administrativo y económico, estableciendo el Programa de Actuaciones de este PORN previsiones específicas con dicha finalidad.
2. En el marco del Plan de Ordenación Forestal de Chera-Sot de Chera al que se refiere el artículo 53.1 de estas normas, la citada colaboración tendrá como objetivo genérico favorecer y mejorar, en el ámbito territorial del PORN, el desarrollo de la actividad forestal basada en el aprovechamiento racional y sostenible de los recursos naturales objeto de la misma, procurando además su realización de manera coordinada con la gestión del espacio natural protegido que se constituya en el ámbito territorial de este Plan. Para ello se establecerá el oportuno mecanismo de colaboración, de común acuerdo entre la Conselleria competente en medio ambiente y los titulares de los terrenos forestales.
3. Como finalidades específicas de dicha colaboración se establecen las siguientes, en relación abierta:
a) Mejora y racionalización de la actividad forestal
b) Coordinación de dicha actividad con la gestión del espacio protegido.
c) Mejora y adecuación de accesos a los terrenos forestales.
d) Prevención de incendios mediante la gestión coordinada de los restos derivados de trabajos forestales.
e) Elaboración y ejecución de los planes técnicos de gestión y mejora forestal a los que se refiere el artículo 53.2 de estas normas.
f) Tratamientos en masas arbóreas con finalidad fitosanitaria, de prevención de incendios o de lucha contra la erosión.
g) Asesoramiento técnico a los titulares de los terrenos forestales sobre materias de su interés.
h) Actividades de formación o divulgación en materia forestal y de conservación del medio natural.
i) Apoyo económico a actividades de gestión de los recursos forestales privados, en el marco del Programa de Actuaciones de este Plan.
j) Apoyo material a dichas actividades, mediante los medios materiales y humanos propios de la Conselleria competente en medio ambiente.
k) Apoyo administrativo a los citados titulares de terrenos, en todo lo relativo a autorizaciones, informes, tramitaciones administrativas y participación en los órganos o entidades colegiadas que se constituyan en relación con los objetivos del PORN.
l) Cualquier otra finalidad que pueda establecerse de común acuerdo entre ambas partes.
Artículo 55. Productos fitosanitarios forestales
En relación con la utilización de productos fitosanitarios, se estará a lo dispuesto por la normativa vigente en la materia. Será necesaria la autorización de la Conselleria competente en medio ambiente para la utilización de medios aéreos en la aplicación de dichos productos.
Artículo 56. Cambio del uso forestal
El cambio de uso forestal del suelo, entendiéndose por terreno forestal el así definido en el vigente Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, requerirá la autorización de la Conselleria competente en medio ambiente, de conformidad con lo establecido en la legislación forestal.
Artículo 57. Riesgo de erosión y desertificación
En los terrenos forestales sometidos a procesos de desertificación y erosión graves, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá promover, en colaboración con los titulares de terrenos forestales, la aplicación de medidas de regeneración y restauración, tales como:
a) La restauración de la cubierta vegetal mediante la plantación de especies arbóreas y arbustivas adecuadas.
b) La regulación del pastoreo y la caza cuando afecte a la implantación y regeneración de la vegetación.
c) La restauración de las formaciones forestales desarboladas existentes en zonas con riesgo de erosión alto, conduciéndolas hacia formaciones arboladas.
d) La mejora de la función protectora de las formaciones forestales arboladas existentes en zonas con erosión alta, favoreciendo su integración ecológica a fin de conseguir una mayor cobertura del suelo y una mejora apreciable en las condiciones edáficas.
e) La realización de obras para la consolidación hidrológica de cauces y laderas, así como la contención de sedimentos.
Artículo 58. Incendios forestales
Se considera de importancia capital la prevención y lucha contra los incendios forestales. En relación con ello, la Conselleria competente en la materia elaborará y aprobará, mediante un mecanismo de participación y consenso con los titulares de los terrenos forestales, el Plan de Prevención de Incendios Forestales de Chera-Sot de Chera. Dicho Plan contemplará, entre otros, los siguientes aspectos preferentes:
- La ordenación de usos para la prevención de causas.
- La conciliación de intereses y la concienciación de la población.
- La creación y mejora de infraestructuras para la prevención y extinción de incendios y, en especial, la creación de una red de áreas de discontinuidad mediante técnicas de silvicultura preventiva y recuperación de usos tradicionales.
Artículo 59. Edificaciones e instalaciones de uso forestal
La construcción, reconstrucción o reforma de edificaciones e instalaciones relacionadas con la actividad forestal se realizará conforme a los requisitos establecidos por la Ley 10/2004, sin perjuicio de los requisitos adicionales que puedan establecer los planeamientos urbanísticos municipales o otras normativas sectoriales aplicables.
Artículo 60. Tránsito de personas y uso público en terrenos forestales
1. En los terrenos forestales privados, el tránsito de personas ajenas a los mismos con cualquier finalidad, así como las actividades de uso público del medio, sólo podrán realizarse previo consentimiento expreso o tácito de los titulares de las fincas, salvo aquellas servidumbres de paso legalmente establecidas.
2. La Conselleria competente en medio ambiente promoverá la habilitación y adecuada dotación de determinados espacios de los montes públicos para el desarrollo de actividades recreativas, educativas y culturales, compatibles con la conservación de los mismos.
Artículo 61. Recogida de setas y otros hongos
1. La recogida de hongos en los terrenos forestales está regulada por la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se regula la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunitat Valenciana.
2. La Conselleria competente en medio ambiente, en colaboración con los titulares de las explotaciones forestales con presencia de setas utilizables, promoverá la regulación específica de este aprovechamiento mediante los mecanismos previstos en la legislación aplicable.
3. Dicha Conselleria, asimismo, velará porque el ejercicio de esta actividad por personas ajenas a los titulares de los terrenos forestales afectados se realice sin perjuicio para los suelos, la vegetación, o los bienes construidos existentes en dichos terrenos.
SECCIÓN 3ª
CAZA Y PESCA
Artículo 62. Objetivos sectoriales
1. Asegurar el aprovechamiento sostenible de los recursos cinegéticos y piscícolas.
2. Asegurar el mantenimiento del equilibrio biológico de las diferentes especies animales.
3. Contribuir a la pervivencia de las actividades cinegéticas y piscícolas por su potencial económico, así como por los beneficios sociales que presta a los titulares de los terrenos incluidos en los cotos y a otros sectores de la población local.
Artículo 63. Regulación general de las actividades cinegética y piscícola
1. La ordenación, la gestión y la práctica de las actividades cinegética y piscícola en el ámbito del PORN están reguladas por sus respectivas normativas sectoriales, así como por las disposiciones que, en desarrollo de las mismas, emita la Conselleria competente en dichas materias.
2. Los cotos de caza se regularán y gestionarán conforme a sus correspondientes planes técnicos. Estos planes, atendiendo a los criterios establecidos por la legislación vigente sobre caza, deberán garantizar el aprovechamiento sostenible de los recursos cinegéticos, a partir de tasas de aprovechamiento adecuadas a las existencias censales de las poblaciones cinegéticas.
3. Pueden ser objeto de caza y pesca las especies cinegéticas y piscícolas establecidas con carácter general en la Comunitat Valenciana, según la legislación sectorial aplicable.
4. Con carácter general, la actividad cinegética se desarrollará bajo criterios de aprovechamiento sostenible del recurso natural y en forma compatible con la conservación de la fauna y flora protegidas, así como con el normal desarrollo de las restantes actividades socioeconómicas de la zona, principalmente las agrícolas, ganaderas y forestales.
5. De conformidad con el artículo 12 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, por el que se establecen prohibiciones en el ejercicio de las modalidades deportivas, en los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio, queda restringida la caza hasta la finalización de la temporada de caza que se inicie en el año natural posterior al suceso.
6. La introducción, traslado y suelta de ejemplares de especies cinegéticas vivas requerirá la autorización de la Conselleria competente en materia de caza.
7. Los cerramientos estarán a lo dispuesto en el artículo 22 de la Ley 13/2004 y del Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos.
8. La Conselleria competente en materia de caza, en colaboración con las asociaciones locales de cazadores, incentivará la ejecución de actuaciones destinadas a la mejora de la actividad cinegética, tales como instalación y mejora de abrevaderos y otras instalaciones cinegéticas, vacunaciones, siembras de apoyo a la fauna, arreglo de caminos y otras.
9. El programa de uso público para el ámbito del PORN, al que se refiere el artículo 69 de estas normas, contendrá disposiciones y medidas específicas para asegurar que las actividades recreativas o didácticas en relación con el uso público del medio natural no influyan negativamente sobre la vida de la fauna ni sobre el ejercicio ordinario de la actividad cinegética.
SECCIÓN 4
ACTIVIDADES EXTRACTIVAS MINERAS
Artículo 64. Objetivos sectoriales
Regular el aprovechamiento de los recursos mineros para contribuir a su adecuada explotación, evitando y minimizando los impactos que puedan producir sobre el medio ambiente y sobre el paisaje.
Artículo 65. Actividades extractivas y mineras
Queda prohibido el otorgamiento de nuevas autorizaciones de explotaciones extractivas mineras en el ámbito del PORN.
SECCIÓN 5ª
ACTIVIDADES INDUSTRIALES Y COMERCIALES
Artículo 66. Objetivos sectoriales
1. Fomentar el establecimiento o reconversión de actividades industriales vinculadas al aprovechamiento, transformación, puesta en valor o comercialización de productos locales del sector primario tanto agrícola como ganadero o forestal, así como las actividades del sector servicios vinculadas al uso público del medio.
2. Regular la actividad industrial para evitar o minimizar los impactos negativos que se pudieran producir sobre el medio ambiente.
Artículo 67. Criterios generales sobre las actividades industriales y comerciales
1. Las iniciativas de fomento de la actividad industrial y comercial atenderán especialmente a la creación de condiciones, facilidades y recursos gestores para la puesta en valor de los recursos humanos locales, con criterios de desarrollo y fomento de la actividad económica, social y cultural de la zona en función del uso sostenible y la conservación de los recursos naturales de Chera-Sot de Chera y su ámbito de influencia socioeconómica.
2. La implantación de nuevas actividades industriales y comerciales se realizará en los ámbitos territoriales y con los requisitos que prevean los respectivos planeamientos urbanísticos municipales, los cuales atenderán a las determinaciones de las normativas sectoriales en materia de actividad urbanística, ordenación del territorio, suelo no urbanizable, actividades calificadas, protección del ambiente atmosférico, vertidos al medio hídrico o al subsuelo y, en su caso, evaluación de impacto ambiental.
3. No podrán instalarse nuevas actividades industriales y comerciales en las siguientes categorías de ordenación establecidas por las normas particulares de este Plan: Área de Protección Ecológica (APE).
SECCIÓN 6ª
USO PÚBLICO DEL MEDIO. ACTIVIDADES TURÍSTICAS, EDUCATIVAS, DEPORTIVAS Y RECREATIVAS
Artículo 68. Objetivos sectoriales
1. Fomentar y regular las actividades relacionadas con el disfrute ordenado y la enseñanza de los valores naturales y culturales de la zona, tanto existentes como potenciales a desarrollar, como parte fundamental de la estrategia de desarrollo sostenible definida en el PORN.
2. Mejorar las potencialidades locales en términos de recursos humanos, económicos, financieros, sociales y culturales.
3. Conseguir, mantener y difundir una oferta de uso público de alta calidad, tanto en el nivel de los equipamientos como en términos de calidad del medio ambiente humano y natural.
Artículo 69. Ordenación del uso público
Se elaborará, por la Conselleria competente en medio ambiente, un programa de uso público para el ámbito del PORN. Este programa se ejecutará mediante actuaciones a cargo de la iniciativa pública, privada o mixta y deberá contemplar, al menos, los siguientes aspectos:
- Análisis y tipificación de la demanda.
- Inventario de recursos turísticos, culturales y recreativos.
- Inventario de infraestructuras y equipamientos existentes para uso público.
- Tipificación y caracterización de las actividades e instalaciones propuestas.
- Localización de las instalaciones y equipamientos.
- Propuesta de elementos señalizadores homogéneos.
- Directrices para la elaboración de los proyectos.
- Programación de las actuaciones previstas.
- Coste económico de aplicación.
- Formulas de financiación y gestión, con participación de las administraciones autonómica y local y del sector privado.
- Regulación del uso público atendiendo a la capacidad de carga determinada para cada zona.
- Directrices y normas de prevención de incendios forestales.
Artículo 70. Normas específicas de uso público
1. La localización y equipamiento de áreas destinadas a la realización de actividades recreativas en suelo no urbanizable deberá contar con el informe favorable de la Conselleria competente en medio ambiente, sin perjuicio de las preceptivas autorizaciones y licencias sectoriales y municipales.
2. El senderismo y los deportes de montaña estarán regulados mediante el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural.
3. Se prohíbe el tránsito de automóviles por vías no pavimentadas en el interior del Parque Natural, así como las actividades deportivas que requieran el uso de vehículos motorizados, excepto en las circunstancias y localizaciones que se autoricen expresamente por la Conselleria competente en medio ambiente. En concreto, se permite el tránsito de vehículos necesario para la gestión o restauración de los espacios comprendidos en el Parque, así como el correspondiente a titulares de fincas, explotaciones o viviendas enclavadas en el interior del mismo.
4. En los lugares donde se permita se estará a lo dispuesto en el Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales
5. Las actividades y competiciones deportivas que no requieran vehículos ni infraestructuras y que no supongan riesgo para los valores naturales y culturales del Parque podrán realizarse en las condiciones determinadas por la normativa sectorial, previa la autorización de los organismos competentes en la materia.
Artículo 71. Condiciones de ubicación de las instalaciones turísticas, educativas y recreativas
1. La adaptación o transformación de edificaciones existentes en suelo no urbanizable para el uso turístico, educativo, deportivo o recreativo se considerará preferible ante la alternativa de edificación de nueva planta con dicha finalidad.
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 10/2004 y del Decreto 188/2005, de 2 de diciembre, del Consell, Regulador del Alojamiento Turístico Rural en el Interior de la Comunitat Valenciana, las actividades e instalaciones turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento, incluyendo las edificaciones destinadas a alojamiento y restauración, quedan sujetas, con carácter general, a las siguientes determinaciones:
a) La construcción de instalaciones o edificaciones dedicadas a dichas actividades requerirá el informe favorable de la Conselleria competente en medio ambiente, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional, sin perjuicio de las pertinentes autorizaciones y licencias sectoriales y municipales.
b) Las zonas de acampada y áreas recreativas deberán atenerse a lo dispuesto en el capítulo III del Decreto 233/1994 y en la Orden de 23 de febrero de 1995, de la Conselleria de Medio Ambiente.
c) En terrenos forestales se prohíbe la instalación de nuevos paelleros o cualquier otro tipo de estructura acondicionada para encender fuego, pudiendo suprimirse los existentes en el momento de la aprobación de este PORN si se consideran de alto riesgo de incendio a criterio de la administración forestal.
SECCIÓN 7ª
ACTIVIDADES DE INVESTIGACIÓN
Artículo 72. Objetivos sectoriales
1. Determinar la composición, estructura, funcionamiento y dinámica de los sistemas naturales más relevantes de Chera-Sot de Chera desde la investigación básica, con el fin de asegurar la correcta gestión para la conservación y uso sostenible de los recursos naturales y la diversidad biológica.
2. Promover la colaboración con los centros de investigación y los propios investigadores que asegure una actividad investigadora adecuada a las necesidades de Chera-Sot de Chera.
Artículo 73. Actividades de investigación y seguimiento ecológico
1. Cualquier trabajo de investigación de los recursos naturales o seguimiento ecológico que se lleve a cabo requerirá la autorización de la Conselleria competente en medio ambiente, a la que se le entregarán dos ejemplares de todas las publicaciones que se deriven de la investigación realizada en el ámbito del PORN.
2. La construcción de instalaciones destinadas a las actividades científicas sobre suelo no urbanizable requerirá informe el favorable de la citada Conselleria, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional.
3. La adaptación o transformación de edificaciones existentes en suelo no urbanizable al uso científico será en todo caso prioritaria sobre la nueva construcción, para el mismo tipo de usos.
4. Las construcciones e instalaciones vinculadas a las actividades de investigación guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a las actividades científicas que se realicen donde hayan de instalarse.
SECCIÓN 8ª
ACTIVIDAD URBANÍSTICA Y EDIFICACIÓN
Artículo 74. Objetivos sectoriales
1. Integrar las respectivas planificaciones urbanísticas municipales con los objetivos de conservación y desarrollo sostenible de este Plan.
2. Alcanzar, en la edificación y en la estructura urbanística, un nivel de calidad adecuado a los valores ambientales y paisajísticos de la zona, así como a las necesidades de calidad de vida de los habitantes.
Artículo 75. Régimen general de la actividad urbanística
1. Los planeamientos urbanísticos que se aprueben con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan, o bien se modifiquen afectando territorialmente al mismo, deberán incorporar las determinaciones del PORN que afecten a la actividad urbanística, la edificación y la calidad ambiental y paisajística.
2. La posible clasificación de nuevo suelo urbano o urbanizable se realizará conforme a los requisitos y procedimientos establecidos por la normativa urbanística vigente. Dicha posible clasificación deberá justificarse atendiendo a las necesidades de los distintos núcleos de población en materia de edificación residencial, infraestructuras, equipamientos, servicios y actividades económicas y sociales.
3. Salvo excepciones por causa justificada, los posibles nuevos suelos urbanos o urbanizables deberán localizarse en el entorno de los núcleos de población o de actividad terciaria existentes. En ningún caso será posible la reclasificación urbanística de los suelos no urbanizables incluidos en las siguientes categorías de ordenación: Área de Protección Ecológica (APE).
Artículo 76. Régimen general de la edificación
1. Con carácter general, la construcción, rehabilitación y reforma de edificaciones en el medio rural, fuera de los suelos urbanos o urbanizables, se realizará conforme a los requisitos y procedimientos establecidos en la normativa vigente sobre suelo no urbanizable, así como atendiendo a las determinaciones aplicables de estas normas sobre:
a) La protección de los hábitats, las especies de flora y fauna, el paisaje, los suelos, los valores geológicos y el medio hídrico superficial o subterráneo.
b) El ejercicio de las actividades agrícola, ganadera, forestal, cinegética, de investigación, de uso público y de dotación de infraestructuras.
2. Como directriz general, en el suelo no urbanizable se considera recomendable, para un determinado uso, la adaptación, reconstrucción o remodelación de las edificaciones existentes frente a la alternativa de edificación de nueva planta.
3. Las nuevas construcciones e instalaciones necesarias para el ejercicio de cualquier tipo de actividad residencial, social o económica en el suelo no urbanizable, tanto en edificación de nueva planta como en el caso de remodelación de edificios, deberán guardar una relación de dependencia y proporción adecuadas a la actividad en el lugar concreto donde se ubique la misma.
4. Las nuevas edificaciones, así como las remodelaciones de edificios afectando al exterior de los mismos, deberán cumplir los siguientes requisitos mínimos de calidad en el ámbito del suelo no urbanizable:
a) Adecuarán a los tipos de materiales constructivos y a los colores utilizados del entorno paisajístico donde se encuentran.
b) Respetarán las características estéticas, de tendencias de paisaje y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de edificios o instalaciones que por su altura, volumen, carácter, o aspecto exterior, sean discordantes con las construcciones tradicionales de la zona.
c) Las fachadas de los edificios públicos o privados, así como sus medianeras y paredes unidas al descubierto, deberán conservarse en las debidas condiciones de seguridad, higiene y estética.
d) Todos los paramentos visibles desde el exterior deberán tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas.
e) Los cuerpos construidos sobre la cubierta del edificio quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos.
f) Deberá evitarse, en la medida de lo posible, la visibilidad desde el exterior de las líneas de conducción eléctrica y telefónica, así como de las antenas de televisión y radio.
5. Las determinaciones del anterior apartado 4, de aplicación en el suelo no urbanizable, tienen el carácter de recomendación y criterio orientativo para la edificación en el suelo urbano y urbanizable.
6. En todo el ámbito del PORN queda prohibido el desmantelamiento, demolición o alteración sustancial de aquellos edificios e instalaciones tradicionales o de interés histórico-artístico o arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación.
SECCIÓN 9ª
INFRAESTRUCTURAS
Artículo 77. Objetivos sectoriales
1. Conseguir una dotación de infraestructuras, tanto viarias como de otro tipo, adecuadas a las necesidades de la población local y de los visitantes, atendiendo a los baremos cuantitativos y de calidad exigibles en la Unión Europea actualmente.
2. Integrar dichas dotaciones con los objetivos de este Plan sobre desarrollo sostenible en función de la conservación de la calidad del medio ambiente, el paisaje y la mejora de la calidad de vida de los vecinos y de los usuarios.
Artículo 78. Régimen de evaluación ambiental de las actuaciones sobre infraestructuras
La normativa vigente sobre evaluación de impacto ambiental, de ámbito estatal y autonómico, establece los casos en que la construcción de nuevas infraestructuras con cualquier finalidad, así como la remodelación de las existentes, están sometidas al procedimiento de evaluación o estimación de impacto ambiental. Este régimen general es el vigente en el ámbito territorial del PORN.
Artículo 79. Criterios generales sobre infraestructuras
1. La construcción o remodelación de infraestructuras que, por su alcance o características, estén sujetas al procedimiento ordinario de evaluación o estimación de impacto ambiental requerirán el informe favorable de la Conselleria competente en medio ambiente.
2. A los efectos de la instalación de nuevas infraestructuras, el eje viario CV-395 tiene la consideración de "corredor de localización de infraestructuras" en una franja de 100 metros de anchura a cada lado de la mediana. La realización, en su caso, de futuras actuaciones infraestructurales de carácter lineal, tales como líneas eléctricas y de comunicaciones, conducciones de agua, gasoductos u otras conducciones, tendrán que dirigirse con carácter prioritario hacia estos "corredores". En cualquier caso, los corredores de localización de infraestructuras tendrán que evitar, siempre que sea posible, la fragmentación de las unidades de vegetación natural de carácter forestal, arbustivo o herbáceo existentes.
3. La construcción o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberán realizarse con las adecuadas medidas correctoras de integración paisajística y de minimización de los impactos ambientales negativos, principalmente en cuanto a la correcta ubicación de las mismas y a la restauración de los terrenos y las formaciones vegetales afectadas.
Artículo 80. Red viaria
1. Conforme a lo establecido en el apartado 3 del artículo 35 de estas normas, las obras de construcción, mejora, ampliación y conservación de infraestructuras viarias preverán medidas para su integración paisajística y la minimización del impacto ambiental, debiendo asimismo contemplar la regeneración de las áreas degradadas y la restauración de la cubierta vegetal mediante especies autóctonas adecuadas para la fijación de taludes y control de los procesos erosivos.
2. No están sujetas a autorización o informe vinculante de la Conselleria competente en medio ambiente la construcción o remodelación de infraestructuras viarias que no estén sometidas al procedimiento ordinario de evaluación o estimación de impacto ambiental en materia de conservación y mejora del medio y gestión ordinaria de los recursos forestales, agrícolas, ganaderos o cinegéticos. Estas actuaciones, no obstante, contarán con el asesoramiento de dicha Administración para asegurar su integración con los objetivos del PORN. Dicho informe vinculante será requerido, no obstante, para actuaciones sobre infraestructuras viarias no relacionadas con las finalidades indicadas.
Artículo 81. Abastecimiento de agua
La construcción o remodelación de infraestructuras de captación, almacenamiento o distribución de agua, tanto potable de consumo público como para otros usos, están sujetas a las regulaciones sectoriales específicas, incluyendo la evaluación de impacto ambiental cuando corresponda, y a las determinaciones de estas normas sobre calidad de la edificación en el suelo no urbanizable y sobre conservación del medio, el paisaje, los recursos geológicos y el medio hídrico superficial o subterráneo.
Artículo 82. Saneamiento y depuración de aguas residuales
1. La Conselleria competente en medio ambiente, en colaboración con los Ayuntamientos y los restantes organismos competentes en las Administraciones autonómica y local, fomentará la construcción y la adecuada gestión de sistemas de saneamiento y depuración de aguas residuales para los núcleos de población y para la edificación aislada en el ámbito territorial del PORN.
2. Los requisitos en saneamiento y depuración de aguas residuales, para los núcleos de población y para la edificación en el suelo no urbanizable, son los exigidos con carácter general por las normativas sectoriales en materia de actividad urbanística, suelo no urbanizable y vertidos al medio hídrico y al subsuelo.
Artículo 83. Residuos sólidos
1. La Conselleria competente en medio ambiente, en colaboración con los Ayuntamientos y los restantes órganos implicados, promoverá las medidas necesarias para asegurar la adecuada gestión de los residuos sólidos conforme a lo establecido en la normativa sobre residuos y en la planificación sectorial en la materia.
2. De acuerdo con dicha normativa sectorial, no se permite el vertido, almacenamiento, manipulación o transporte incontrolados de residuos sólidos de cualquier naturaleza. La citada Conselleria competente promoverá las medidas oportunas para la limpieza y restauración de los terrenos afectados por vertidos sólidos.
Artículo 84. Infraestructuras energéticas
1. Con carácter general, la instalación de cualquier infraestructura energética requerirá el informe favorable de la Conselleria competente en medio ambiente, y estará sujeta al cumplimiento de la normativa sectorial vigente y al procedimiento de evaluación de impacto ambiental cuando corresponda.
2. En particular, requerirán dicho informe favorable la instalación de nuevos tendidos eléctricos y los trabajos de adecuación distintos de la conservación o reparación ordinaria de los mismos.
3. En todos los casos, las líneas que discurran por el ámbito del PORN serán de probada seguridad.
4. Se entenderá por líneas de probada seguridad aquellas que cumplen los siguientes requisitos:
a) Garantizar la detección de rotura de conductor y faltas de alta impedancia.
b) Asegurar la localización de la falta en un rango de 500 m con un tiempo máximo de 5 minutos desde el instante de detección de la falta.
c) Disponer de un sistema que permita comunicar con el teléfono de emergencia (112) en un tiempo inferior a 5 minutos desde el instante de la localización de la falta para su posterior gestión.
d) No permitir reenganches automáticos cuando la línea haya sido desconectada por una falta potencialmente peligrosa para el medio forestal.
e) El cumplimiento de estas características que aseguran una protección especialmente segura estará garantizado por un proyecto técnico aprobado por la Conselleria competente en materia de energía que garantice que el sistema de protección cumple las características expuestas.
5. La Conselleria competente en medio ambiente impulsará, en colaboración con los organismos competentes y con las entidades y particulares, la ejecución de programas de electrificación destinados a la mejora del hábitat rural y de los equipamientos y servicios destinados al uso público.
6. Se promoverá la aplicación de energías renovables para los usos requeridos en el ámbito territorial del PORN.
7. Se promoverá que los nuevos tendidos eléctricos en el ámbito del PORN se construyan preferiblemente subterráneos y, en cualquier caso, vengan apoyados en el trazado de vías de comunicación existentes, evitando, en lo posible, la afección a terrenos de monte, cultivo o zonas de concentración de aves.
8. Se promoverá la adecuación de los tendidos eléctricos actuales o futuros de cara a la conservación de las aves, mediante medidas tales como el aislamiento de conductores y colocación de dispositivos salvapájaros.
Artículo 85.Telecomunicaciones
1. La Conselleria competente en medio ambiente instará ante los organismos competentes en materia de telecomunicaciones y sociedad de la información que impulsen la progresiva corrección de los déficits en cobertura de telefonía móvil y otras instalaciones de telecomunicación.
2. La instalación de antenas y sus elementos asociados, tanto de telefonía móvil como para otras finalidades, requerirá el informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de los preceptivos informes y autorizaciones sectoriales.
3. Se promoverá que los nuevos tendidos y canalizaciones de telecomunicación, en el ámbito del PORN, se construyan preferiblemente subterráneos y, en cualquier caso, vengan apoyados en el trazado de vías de comunicación existentes, evitando, en lo posible, la afección a terrenos de monte o cultivo.
Artículo 86. Acceso de helicópteros
1. La Conselleria competente en medio ambiente impulsará la dotación de medios para el acceso de helicópteros al ámbito territorial del PORN, en especial con finalidades de prevención y lucha contra incendios, atención sanitaria y protección civil.
2. Las necesidades en helipistas para dichas finalidades serán establecidas por los organismos sectoriales que correspondan. La construcción de las mismas en el ámbito del suelo no urbanizable requerirá el informe favorable de la citada Conselleria competente.
Artículo 87. Represas y otras instalaciones hidráulicas en cauces
La construcción de represas y otras instalaciones hidráulicas en cauces de ríos y barrancos, con finalidad de corrección hidrológico-forestal o de gestión del recurso hídrico, está sometida a los requisitos, procedimientos y autorizaciones sectoriales establecidos por las normativas sectoriales en materia forestal y de aguas, así como al procedimiento de evaluación de impacto ambiental cuando corresponda. Las actuaciones promovidas o autorizadas por organismos ajenos a la Conselleria competente sobre medio ambiente requerirán el informe favorable de esta última.
TÍTULO III
NORMAS PARTICULARES REGULACIÓN DE LAS ZONAS DE ORDENACIÓN DEL PORN
CAPÍTULO I
ZONIFICACIÓN DEL PORN
Artículo 88. Zonificación
1. En el ámbito territorial del PORN se establece una zonificación del suelo definida por las siguientes categorías de ordenación:
a) Zona de Protección con las siguientes subzonas:
a.1) Área de Protección Ecológica (APE).
a.2) Área de Protección Paisajística (APP).
2. La delimitación gráfica de las citadas categorías de ordenación figura en la cartografía de zonificación del PORN.
CAPÍTULO II
ZONA DE PROTECCIÓN (ZP)
Artículo 89. Caracterización
1. Constituyen la Zona de Protección (ZP) de este Plan los terrenos que reúnen, a la vez, las siguientes características:
a) Presencia de muy relevantes, e incluso excepcionales, valores ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos, constituyendo ecosistemas con una función ambiental de destacada importancia. Se incluyen en esta categoría:
a.1) Determinados encinares, quejigares, saucedas ribereñas, pinares, roquedos, pedregales calizos y herbazales, entre otros hábitats de especial interés.
a.2) Zonas de cría de especies de fauna sensibles a la presencia humana.
a.3) Áreas de especial importancia para especies de flora y fauna raras, endémicas o amenazadas, incluyendo las microrreservas de flora declaradas.
a.4) Río Sot/Reatillo, su ribera y embalse de Buseo.
b) La titularidad de las fincas es la siguiente:
b.1) Terrenos de titularidad pública de la Generalitat.
b.2) Dominio público hidráulico de titularidad estatal.
b.3) Terrenos de propiedad municipal o privada cuyos titulares han manifestado voluntariamente su conformidad con la inclusión de los mismos en esta categoría de ordenación.
2. Dicha Zona, asimismo, muestra en ciertos sectores importantes valores culturales e históricos.
3. Por los relevantes valores ambientales y culturales de los terrenos incluidos en esta categoría de ordenación, así como por las posibilidades gestoras que ofrecen para la consecución de los objetivos del PORN, este Plan propone la tramitación y declaración de un Parque Natural en dicho ámbito territorial, conforme a lo establecido en la Ley 11/1994.
4. La delimitación definitiva del Parque Natural será establecida por el correspondiente Decreto de declaración del mismo.
Artículo 90. Objetivos de la ordenación
1. Conservación y mejora de los hábitats, el paisaje y el ambiente geológico.
2. Conservación y mejora de la diversidad biológica y de la estructura, función y dinamismo de los procesos ecológicos.
3. Conservación y fomento del uso sostenible de los recursos forestales, ganaderos y cinegéticos, en las zonas donde se realiza dicho uso.
4. Preservar los recursos hídricos.
5. Conservar los recursos edáficos y la cubierta vegetal, restaurando los ecosistemas degradados, en especial los afectados por incendios y por procesos erosivos.
6. Compatibilizar el uso social, recreativo y cultural del futuro Parque Natural con su conservación, así como con el mantenimiento de sus capacidades productivas.
7. Facilitar la generación de condiciones socioeconómicas que posibiliten el desarrollo de las comunidades locales favoreciendo su progreso.
Artículo 91. Régimen de usos
1. Criterios generales:
a) Se consideran permitidos todos los usos del suelo y de los recursos naturales que se realicen legalmente a la entrada en vigor de este plan, o bien que puedan autorizarse en el futuro por la Conselleria competente en medio ambiente. En particular, las actividades forestal, ganadera y cinegética continuarán ejerciéndose conforme a sus respectivas regulaciones sectoriales y de acuerdo con las normas generales del PORN que sean aplicables.
b) La Conselleria competente en medio ambiente, de común acuerdo con los titulares de los terrenos y los recursos, promoverá líneas de actuación para la mejora de la gestión sostenible de los recursos naturales.
c) Esta Zona es especialmente adecuada para las actuaciones ligadas a la conservación, investigación e interpretación de la naturaleza.
d) Las actividades de estudio, interpretación y uso público se realizarán en forma compatible con la conservación del medio y con las actividades ligadas al uso de los recursos naturales.
e) Se promoverán las intervenciones que posibiliten una progresiva recuperación de los hábitats degradados.
f) No se consideran compatibles las actuaciones que puedan suponer una transformación o modificación sustanciales del medio, y comporten degradación irreversible de los ecosistemas.
2. Criterios específicos:
a) Área de Protección Ecológica (APE):
a.1) Esta subzona incluye los valores ambientales, paisajísticos y geomorfológicos, así como los usos forestales, ganaderos y cinegéticos más relevantes de la Zona de Protección (ZP).
a.2) En consecuencia, el régimen de usos está destinado a la conservación de dichos valores en forma compatible con el mantenimiento y desarrollo de los usos existentes. En particular, quedan prohibidos o condicionados los usos y actividades específicos que las normas generales de este Plan prohíben o condicionan expresamente en el ámbito concreto del Área de Protección Ecológica (APE). Están permitidos, sin más condicionantes que los establecidos por las respectivas normativas sectoriales y planeamientos urbanísticos municipales, todos aquellos usos y actividades que en las normas generales del PORN no figuran expresamente como prohibidos o condicionados para esta subzona de ordenación, o bien para la Zona de Protección (ZP) en su conjunto.
a.3) Usos permitidos:
Todos los usos en relación con los criterios indicados en el anterior apartado 1 y que no estén expresamente prohibidos o condicionados por las normas generales del PORN para esta categoría de ordenación.
a.4) Usos prohibidos y condicionados:
Con carácter general se prohíben todos los usos o actividades que imposibiliten o dificulten la consecución de los criterios de conservación indicados en el anterior apartado 1, así como el normal ejercicio de los usos permitidos.
En particular, quedan prohibidos o condicionados los usos y actividades específicos que las normas generales de este Plan prohíben o condicionan expresamente en el ámbito concreto del Área de Protección Ecológica (APE).
b) Área de Protección Paisajística (APP)
b.1) Incluye los entornos paisajísticos inmediatos del embalse de Buseo y la mayor parte de las zonas cultivadas actualmente o en su día, la mayoría de ellas en distinto grado de abandono, intercaladas habitualmente con sectores forestales. La subzona, asimismo, muestra en muchos sectores importantes valores culturales derivados de las construcciones y paisajes rurales tradicionales.
b.2) En consecuencia, el régimen de usos está destinado a la conservación de los valores naturales, paisajísticos y culturales de la Zona, en forma compatible con el mantenimiento y desarrollo de la actividad existente de tipo agrícola, ganadero, forestal, cinegético y de uso público.
b.3) En particular, la subzona es especialmente apta para atender a las necesidades de los municipios en materia de usos terciarios, infraestructuras, servicios y equipamientos.
b.4) Quedan prohibidos o condicionados los usos y actividades específicos que las normas generales de este Plan prohíben o condicionan expresamente en el ámbito concreto del Área de Protección Paisajística (APP). Están permitidos, sin más condicionantes que los establecidos por las respectivas normativas sectoriales y planeamientos urbanísticos municipales, todos aquellos usos y actividades que en las normas generales del PORN no figuran expresamente como prohibidos o condicionados para esta subzona de ordenación, o bien para la Zona de Protección (ZP) en su conjunto.
3. Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de Chera-Sot de Chera:
La Conselleria competente sobre medio ambiente elaborará y tramitará un Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de Chera-Sot de Chera, cuyos objetivos, alcance, efectos, contenido y tramitación serán, dentro del marco normativo y de ordenación de este PORN, los establecidos, con carácter general para dicho instrumento de ordenación y gestión, por los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994.
ANEXO II
DESCRIPCIÓN DE LA DELIMITACIÓN
PROPUESTA PARA EL PARQUE
NATURAL DE CHERA-SOT DE CHERA
Para la descripción de la delimitación del Parque Natural de Chera-Sot de Chera se ha tomado como origen el punto del pico Cinco Pinos, coincidiendo con el límite municipal de Chera, Requena y Loriguilla, alrededor del punto de coordenadas UTM (1) 670.635'61, 4.383.650'82. Siguiendo en dirección este en el sentido de las agujas del reloj, el área que incluye el ámbito territorial del PORN queda delimitada conforme se describe a continuación, habiendo tomado como base para ello la cartografía del ICV escala 1:10.000, y la delimitación de los montes públicos:
- Avanza en dirección NE siguiendo el límite municipal entre Chera y Loriguilla, hasta alcanzar el punto en el que coinciden los límites de término de Chera, Loriguilla y Sot de Chera, aproximadamente alrededor del punto de coordenadas UTM (2) 674.872'02, 4.388.906'97.
- Desde este punto continúa por el límite de término entre Loriguilla y Sot de Chera.
- Al llegar a la partida del Corral del Conde, continúa por el límite de término entre Chulilla y Sot de Chera hasta llegar al camino del repetidor de televisión.
- Desde aquí se dirige en línea recta en dirección SO, al punto de coordenadas UTM (3) 680.191'14, 4.388.552'14, desde donde avanza luego en dirección SO hasta alcanzar la curva de nivel de 500 metros.
- Continúa por la curva de nivel hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (4) 679.083'71, 4.388.739'31, y desde este punto se dirige en línea recta dirección NO, hasta alcanzar el límite del enclavado E59V122.
- Avanza por el límite de este enclavado hasta que alcanza un camino que parte del camino de Cubillas, alrededor del punto de coordenadas UTM (5) 679.334'33, 4.388.269'43.
- Tomando este camino a mano derecha, continúa por él durante unos 90 metros, hasta llegar a su final. En este punto toma la curva de nivel de 450 metros, por la que discurre en dirección oeste, hasta alcanzar aproximadamente el punto de coordenadas UTM (6) 678.574'19, 4.388.063'42.
- Desde este punto se dirige en línea recta, dirección SE hacia el río, hasta alcanzar la cota 410 metros, para, a partir de este punto, avanzar en paralelo al río Sot, aguas abajo, a una distancia de unos 50 metros desde el margen del cauce.
- Al llegar al paraje de Las Toscas, aproximadamente en el punto de coordenadas UTM (7) 682.533'01, 4.386.657'62, el límite del Parque discurre a una mayor distancia del margen del cauce del río Sot y pasa a separarse unos 100 metros, hasta alcanzar así el límite de término entre Chulilla y Sot de Chera.
- Toma el trazado del límite de término durante unos 550 metros, para desde aquí continuar rodeando el paraje de Las Toscas paralelamente al río. Avanzando aguas arriba, discurriendo a unos 100 metros del margen del río, excepto en los alrededores de la finca Hoya de Cherales, que queda a mano izquierda, fuera del ámbito del Parque.
- Alrededor del punto de coordenadas UTM (8) 682.718'56, 4.386.604'54, una vez sobrepasado el Paraje, el límite del Parque reduce la distancia de separación del río a 50 metros, y continúa su trazado de forma paralela al cauce, hasta alcanzar un pequeño barranco, por el que continúa aguas arriba, hasta llegar al límite entre los términos municipales de Sot de Chera y Gestalgar.
- Continúa por el límite de término, en dirección SO, hasta que intersecta el camino de La Jara.
- En este punto, toma el camino a mano izquierda, hasta el cruce con el camino de Los Pelados.
- En esta intersección, toma el camino de Los Pelados a mano derecha y continúa en común con su trazado, atravesando el Barranco del Palancar, hasta llegar a una curva muy acusada del camino en la que pasa de discurrir en dirección SO a NE, alrededor del punto de coordenadas UTM (9) 677.379'15, 4.382.483'15.
- En este punto abandona el camino de Los Pelados y discurre por una pequeña vaguada, en dirección SO, hasta alcanzar una pista forestal alrededor del punto de coordenadas UTM (10) 676.963'58, 4.382.114'73, por la que continúa a mano derecha, en dirección primero NO y luego O.
- Avanza durante unos 340 metros por esta pista hasta llegar al punto de coordenadas UTM (11) 676.672'76, 4.382.207'06, donde la abandona para dirigirse en línea recta, dirección SSO, a enlazar con una pequeña pista que discurre por una zona de bancales, en la partida de La Hoya, alrededor del punto de coordenadas UTM (12) 676.617'44, 4.381.779'93, entre las cotas 1.020 y 1.030 metros.
- Desde este punto se dirige en línea recta, en dirección NO, al punto de coordenadas UTM (13) 676.491'36, 4.381.846'18, donde alcanza la curva de nivel de 1.000 metros. Sigue avanzando aproximadamente según la forma del terreno por esta cota, hasta que alcanza una senda, alrededor del punto de coordenadas UTM (14) 676.974'67, 4.380.047'46.
- Avanza por esta senda que se dirige hacia el corral de Sota, hasta llegar al límite de término entre Chera y Gestalgar.
- Toma el límite entre ambos términos municipales, en dirección SE, llega al punto de intersección entre los términos de Chera, Gestalgar y Siete Aguas, y continua por el límite entre Chera y Siete Aguas. Tras cruzar el barranco del Burgal y el arroyo de Malén, en la solana de Malén, abandona el límite municipal en el punto de coordenadas UTM (15) 673.901'34, 4.380.209'47.
- Desde este punto se dirige al NO, al punto de coordenadas UTM (16) 673.755'51, 4.380.346'90, donde continúa en dirección NE, siguiendo aproximadamente el trazado de un camino agrícola, hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (17) 673.991'97, 4.380.535'41
- En este punto, el trazado gira para dirigirse al SO, bordeando una explotación agrícola. Avanza durante unos 300 metros en paralelo al río Reatillo, hasta llegar aproximadamente al punto de coordenadas UTM (18) 673.737'98, 4.380.488'90, donde el río hace una curva, que el ámbito del parque atraviesa en línea recta, dirección SO.
- Desde aquí sigue avanzando paralelo al río hasta llegar al punto de coordenadas UTM (19) 673.489'81, 4.380.391'57. Una vez alcanzado este punto, el trazado rodea una finca agrícola que queda excluida del ámbito del Parque, siguiendo un trazado definido aproximadamente por los siguientes puntos de coordenadas UTM :
punto 20: 673.406'04, 4.380.452'60
punto 21: 673.386'17, 4.380.498'72
punto 22: 673.409'39, 4.380.551'34
punto 23: 673.334'83, 4.380.595'71
punto 24: 673.335'21, 4.380.499'47
punto 25: 673.341'94, 4.380.466'67
punto 26: 673.438'25, 4.380.368'57
- Desde este último punto se dirige al límite de término entre Requena y Chera, por el que continua hasta alcanzar el límite del monte de utilidad pública del Burgal V4614007V116.
- Continúa, en el término municipal de Chera, por el límite del monte, hasta que éste vuelve a intersectar el límite entre los términos municipales de Chera y Requena, aproximadamente en el punto de coordenadas UTM (27) 672.348'33, 4.381.827'46.
- Finalmente, avanza en dirección NO por el límite entre los dos términos municipales hasta alcanzar el punto en el que se ha iniciado esta descripción.
Se excluye del ámbito del Parque una zona en el término municipal de Sot de Chera, cuyos límites se describen a continuación, en el sentido de las agujas del reloj:
- Desde el punto de coordenadas UTM (28) 682.199'25, 4.386.205'42, el límite se dirige al sur por un camino, durante unos 300 metros hasta que toma una pequeña vaguada a mano derecha.
- Sigue por esta vaguada hasta alcanzar la curva de nivel de 350 metros. Continúa siguiendo la curva de nivel en dirección NE hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (29) 681.175'90, 4.386.174'99.
- Desde este punto se dirige en línea recta hacia el NO, hasta el punto de coordenadas UTM (30) 680.845'40, 4.386.364'08, donde alcanza la curva de nivel de 450 metros.
- Sigue por esta curva de nivel hasta que en el punto de coordenadas UTM (31) 680.215'98, 4.386.871'65 alcanza un pequeño barranco por el que sigue aguas arriba unos metros hasta llegar a un camino en la parte de la pinada Preñada.
- Toma este camino a mano derecha rodeando un pico de unos 540 metros de altitud, hasta que intersecta con un barranco que desemboca en el río Sot.
- Sigue por este barranco aguas arriba hasta que alcanza la cota 550 metros aproximadamente en el punto de coordenadas UTM (32) 679.964'25, 4.386.888'50.
- Desde este punto se dirige en línea recta dirección SO, hasta alcanzar la curva de nivel de 600 metros, por la que continúa en la misma dirección, hasta que alcanza el Camí de la Gelosa.
- Toma este camino a mano derecha, hasta llegar alrededor del punto de coordenadas UTM (33) 679.421'92, 4.386.917'03, donde parte a mano izquierda una senda.
- Continúa por esta senda hasta que cruza un barranco en la partida de El Justal, alrededor del punto de coordenadas UTM (34) 678.948'02, 4.387.067'16.
- Desde este punto avanza en dirección NNO hasta llegar a la curva de nivel de 500 metros alrededor del punto de coordenadas UTM (35) 678.922'02, 4.387.243'15.
- Continúa según el trazado de la curva de nivel pasando por la partida de Las Minas y El Plano de Las Fuentes hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (36) 677.872'24, 4.386.415'33, desde donde se dirige en línea recta dirección E, al límite del enclavado E43V122.
- Continúa bordeando el límite del enclavado, que queda totalmente excluido del ámbito del Parque, hasta llegar a su extremo más oriental, alrededor del punto de coordenadas UTM (37) 680.002'86, 4.385.815'73.
- Desde este punto se dirige en línea recta al SE, hasta el límite del enclavado E44V122, contiguo al anterior, y avanza bordeándolo, primero en dirección SE y NO después, hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (38)679.699'66, 4.385.652'72.
- Desde este punto se dirige al NO en línea recta durante unos metros, hasta alcanzar el límite S del enclavado E43V122 de nuevo.
- Bordea este enclavado dejándolo fuera del ámbito, hasta que vuelve a alcanzar la curva de nivel de 500 metros.
- Continúa por esta curva de nivel hacia el S hasta llegar al punto de coordenadas UTM (39) 677.352'70, 4.386.040'89, desde donde se dirige al punto de coordenadas UTM (40) 677.214'88, 4.386.065'08.
- Desde aquí el límite del Parque discurre en paralelo al río Sot a una distancia de 50 metros del margen del mismo, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (28) 682.199'25, 4.386.205'42, en el que se ha iniciado esta descripción.
ANEXO III
DELIMITACIÓN GRÁFICA



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI