Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5941, del 27-01-2009 (2009/494)

RESOLUCIÓ de 10 de novembre del 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Alpuente, Ondara, Dénia, Cinctorres, Bejís, El Toro, Barracas i Viver.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5941

Data del DOGV
:   27-01-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/494

CVE


Data del document
:   10-11-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Bejís](javascript:void(0))
    * [Toro, El](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Viver](javascript:void(0))
    * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de novembre del 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Alpuente, Ondara, Dénia, Cinctorres, Bejís, El Toro, Barracas i Viver. [2009/494]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 303/06-AIA Alpuente, 282/06-AIA Ondara, Dénia, 417/06-AIA Cinctorres, 158/04-AIA Bejís, i 028/02-AIA El Toro, Barracas, Viver.  
València, 10 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 303/06-AIA  
Títol: Explotació de vedells d'engreix a Alpuente   
Promotor: Celia Martínez Estors  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente  
Objecte del projecte: Legalització de l'explotació de vaquí d'engreix  
Localització: Paratge Cañadizos, polígon 5, parcel·la 258, 259 i 260, terme municipal d'Alpuente (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació de vedells d'engreix. L'explotació estarà situada dins de tres parcel·les amb una superfície total de 15.515 m² amb una superfície ocupada és de 5.350 m² (34,48%). L'explotació estarà constituïda per:  
- Cinc naus. Amb solera de formigó armat de 15 cm, remolinat i brunyiment posterior. Amb un lleuger pendent per a facilitar la recollida d'aigües residuals i pluvials. Cada nau disposarà d'una fossa per a l'emmagatzemament d'aquestes aigües residuals amb una capacitat de 6 m³. La superfície de cadascuna de les naus és:  
Nau i núm. de mòduls Superfície (m²)  
1 (9 mòduls) 1.350  
2 (8 mòduls) 1.200  
3 (6 mòduls) 900,30  
4 i 5 (5 mòduls) 750,13  
- Femer. solera de formigó armat de 150 m². En lleuger pendent i amb cubeta per a la recollida de lixiviats.  
- Paller amb una superfície de 100 m².  
- Altres instal·lacions: nau de magatzem, lavabo i oficina de 150 m². Dipòsit d'aigua de 150 m³. Sitges d'emmagatzemament de pinso.  
La capacitat de l'explotació està prevista per a 1.000 caps d'engreix (600 UGM, vaquins de més de sis mesos i fins a dos anys). Entraran vedells amb una massa aproximada de 150 kg i romandran en l'explotació fins a assolir 350-400 kg. El sistema de maneig serà tot dins tot fora, s'estima que es podran realitzar 1,2 cicles per any.   
Els residus generats en l'explotació seran: fem, residus sòlids, aigües residuals (dejeccions líquides, aigües de neteja i pluvials en contacte amb aigües brutes i aigües sanitàries) i cadàvers.   
El fem generat (dejeccions i palla) s'emprarà com a adob en camps de cultiu encara que es preveu la possibilitat de lliurar-lo a un gestor. Es disposarà d'un llibre de registre en què es reflectisca la data d'entrada i eixida, la quantitat i el receptor a on anirà destinat el fem. S'ha estimat una producció de fem de 6.753 t/any en funció de les dades que configuren el Codi valencià de bones pràctiques agràries, estimació per a vaquí animals joves.   
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa de proveïment municipal. S'estima un consum de:  
- 5.760 m³/any per al consum d'animals.  
- 50 m³/cicle per a la neteja.  
- 82,125 m³/any aigües sanitàries.  
S'adjunta informe favorable de l'Ajuntament de disponibilitat davant de l'augment del consum, l'estimació del consum en aquest informe és de 9.125 m³.   
Es disposarà d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica.  
L'explotació disposarà d'una tanca perimetral d'1,8 m d'alçària.  
La distància a l'aldea de Campo de Abajo, població més pròxima, és de 1.800 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 28 de juliol de 2006, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge del projecte d'activitat i l'expedient administratiu.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 14, de 17 de gener de 2006, sense que s'hi presentaren al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
L'expedient es va iniciar el 28 de juliol de 2006, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge del projecte d'activitat i l'expedient municipal.  
Amb data 28 de setembre de 2006 es fa un requeriment de documentació.  
Amb data 3 d'octubre de 2006 es remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental remés per l'Ajuntament.  
Amb data 27 d'octubre de 2006 es remet part de la documentació del requeriment.  
Amb data 15 de gener de 2007, es remet l'informe de la Conselleria de Cultura.  
La documentació presentada inclou:  
- Informe de l'arquitecte tècnic municipal quant a la classificació del sòl i l'adequació al planejament municipal vigent de la parcel·la on s'ha projectat l'actuació. S'indica:  
«Les normes subsidiàries de planejament, aprovades definitivament el 17 de setembre de 1990 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, com també les modificacions núm. 7, 8 i 9 (disposició transitòria) d'aquestes, vigents en l'actualitat al municipi, classifiquen el sòl com a no urbanitzable i el classifica de comú, i les parcel·les referenciades compleixen els paràmetres urbanístics requerits per a albergar les instal·lacions projectades»  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable del tècnic veterinari.  
- Còpia de la informació pública realitzada en el BOP, comunicació als veïns de les parcel·les limítrofs.  
- Diligència de l'Alcaldia.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport quant als resultats negatius de la prospecció arqueològica i a la no-afecció al patrimoni etnològic.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura Pesca i Alimentació.   
- Certificat de l'alcaldessa d'Alpunte en el qual s'indica:  
«(...) l'Ajuntament d'Alpuente autoritza la connexió a la xarxa d'aigua potable de l'explotació de vedells d'engreix (...) sempre que es complisquen les condicions determinades en l'autorització (satisfacció de les taxes, execució de les conduccions, etc.); L'esmentada autorització no comporta un problema per a l'aqüífer de la població pel que fa a la concessió actual ho és per a 358.528,55 m³ anuals dels quals es consumeixen 229.000 m³ anuals (consum any 2005) i es calcula un consum aproximat de l'explotació proposada de 9.125 m³».  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons les normes contingudes en les ordenances municipals que resulten d'aplicació i a les del planejament urbanístic vigents en aquest municipi.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, de Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi natural on estarà situada l'explotació i que inclou: aire, aigua, sòl, flora, fauna, paisatge i l'entorn socioeconòmic de la zona. S'aporta també cartografia referent als possibles riscs naturals que poden afectar la zona: risc d'inundació, vulnerabilitat d'aqüífers, erosió i risc de lliscament entre altres. En l'estudi de les alternatives es fa referència, al sistema d'allotjament, materials i equips en la construcció i l'exercici de l'activitat i en el maneig dels residus generats.  
L'explotació se situarà en una zona agrícola. Són terres dedicades a cultius de secà: cereals, vinya, ametlers i oliveres. Existeixen als voltants altres explotacions ramaderes que pels informes municipals remesos estan dedicades a explotacions porcines. Presenta una fisiografia fortament ondulada i una litologia composta per cudols graves i llims. La vulnerabilitat d'aqüífers és baixa. Actualment les parcel·les assenyalades estan en desús sense que hi haja cap vegetació.   
S'han identificat les possibles accions impactants i els factors potencialment impactables que es produiran en la construcció i exercici de l'activitat projectada. Per a la valoració s'ha empleat una matriu d'impacte.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental algunes de les mesures protectores proposades són les següents:  
Fase de construcció  
- S'hauran de minimitzar els moviments de terra i la superfície de desbrossament.  
- S'haurà de reutilitzar el sòl vegetal extret.  
- En la construcció s'hauran d'emprar materials que harmonitzen amb l'entorn, i evitar els materials reflectors i brillants.  
- En cas de l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques s'haurà de suspendre l'actuació, se n'haurà de delimitar el perímetre i s'haurà de notificar immediatament a la Conselleria de Cultura.  
Fase d'explotació  
- S'haurà de realitzar una bona gestió del fem per a minimitzar olors, possible contaminació d'aqüífers o sòls i les emissions atmosfèriques.   
- S'haurà d'impermeabilitzar el sòl de la zona d'estabulació i depòsit d'emmagatzemat de residus.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental; i s'amplien amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la construcció de l'explotació de vaquí d'engreix, situada al polígon 5, parcel·les 258, 259 i 260 al terme municipal Alpuente (València) promoguda per Celia Martínez Estors sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. Prèviament a la concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de l'informe favorable definitiu de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i hauran de ser presentats davant de l'òrgan substantiu.  
2. Les aigües residuals generades en l'explotació hauran de ser gestionades de manera adequada. S'haurà de garantir la impermeabilitat de les fosses de recollida tant de les naus com de la cubeta del femer. S'haurà de vigilar el nivell d'ompliment d'aquestes i la freqüència de buidatge haurà de ser suficient per a evitar l'abocament d'aquestes en la parcel·la.   
3. Abans de l'inici de l'activitat s'haurà de disposar dels contractes d'acceptació, les cèdules i plànols cadastrals de les parcel·les en què s'aplicarà el fem. La superfície total ha de ser suficient perquè com a màxim l'addició de N al sòl no supere la dosi anual de 170 kg/ha. Han de ser terrenys agrícoles. En el cas que el fem es lliure a un gestor, aquest haurà d'estar autoritzat i es disposarà d'un contracte actualitzat.   
4. Els acabats exteriors de les edificacions hauran d'harmonitzar amb l'entorn de tal manera que es reduïsca l'impacte visual que generarà la presència de les edificacions. De la mateixa manera, la pantalla vegetal estarà constituïda per espècies autòctones i en concordança amb les característiques de la zona.   
5. L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 282/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Dénia  
Promotor: Endesa Gas Alacant  
Autoritat substantiva: Conselleria d'infraestructures i Transport  
Localització: Ondara, Dénia  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Dénia. La pressió màxima de servei serà de 16 bar relatius. L'antena partirà de la posició P-01 del gasoducte de transport secundari Marina Alta (en projecte) al terme d'Ondara i tindrà com a destinació l'armari de regulació APA/MP situat pròxim a la població de la Xara i a la carretera CV- 7221, al terme de Dénia. La longitud total del traçat serà de 3.032 m, dels quals 725 metres discorren pel terme municipal d'Ondara i 2.307 metres oel terme municipal de Dénia.   
El material emprat en la construcció del gasoducte serà canonada d'acer al carboni de 6 polzades de diàmetre revestida exteriorment amb polietilé aplicat en fàbrica per extrusió en calent. En condicions normals d'estesa, aquesta canonada anirà soterrada a profunditat mínima d'1,00 m amb una amplària de la rasa de 0,50 metres. En encreuament de rius, torrents o rierols importants, s'ha previst aconseguir una profunditat mínima de soterrament de l'ordre d'1,50 a 2,50 metres o superior. En els encreuaments amb carreteres, autovies, autopistes, ferrocarrils i altres vials, la canonada s'instal·larà a 1,50 metres com a mínim de profunditat. La pista de treball prevista és de 14 metres.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà el corresponent armari de regulació i mesura APA/MPB de cabal nominal 2 X 3.000Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 4 i 0,4 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi de Dénia.  
A més, la instal·lació de la canonada comprendrà la realització de les obres o treballs següents:  
- Replantejament i abalisament del terreny  
- Obertura de pista de treball. Aclarida i desbrossament del terreny.  
- Obertura de la rasa.  
- Distribució de materials d'obra.  
- Corbament, soldadura, posada en rasa.  
- Control radiogràfic de les unions soldades.  
- Estabilització en cas necessari de marges de rius mitjançant escullera.  
- Reforçament de la seguretat de la instal·lació mitjançant baines de protecció i doble senyalització, una soterrada i un altre visible sobre el terreny.  
- Proves hidràuliques d'estanquitat i resistència.   
- Restitució del terreny.  
Una vegada restituït el terreny es recupera el seu ús amb les úniques limitacions que imposen les zones de servitud distribuïdes de la manera següent:  
- Zona A: es tracta d'un corredor de 2 m (1 m a cada costat de la canonada), en el qual està prohibit llaurar o cavar a una profunditat major de 50 cm, plantar arbres i arbustos de port alt i realitzar obres o edificacions en aquesta banda de terreny, sense permís de l'administració.  
- Zona B: de 4 m d'amplària a cada costat de la zona A, on l'única restricció és la impossibilitat de realitzar obres o edificacions sense l'autorització de l'administració.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte, estudi d'impacte ambiental i el resultat de la informació pública van ser remesos al Servei d'Impacte Ambiental pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant i van tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 2 d'agost de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 19 de maig de 2005 i mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la província d'Alacant del dia 19 de maig de 2006.  
Durant el període d'informació pública es van presentar les següents al·legacions (en extracte):  
Al·legacions presentades per particulars:  
- La memòria presentada no motiva la idoneïtat del traçat proposat ni proposa altres alternatives.  
- En la planificació d'aquest tipus d'instal·lacions haurà de tenir-se en compte el corresponent instrument d'ordenació del territori.  
- La classificació que el Pla general d'Ondara atorga a les parcel·les és la de sòl no urbanitzable comú, és a dir, un sòl amb tradicional vocació agrícola i en perfecte estat de conservació, gràcies a què es preserven els valors ambientals de la zona. En conseqüència, no sols no és aquesta la classe de sòl més apta per a la imposició d'una infraestructura d'aquestes característiques, sinó que l'eventual implantació en aquest desvirtuaria els valors agrícoles, ambientals i paisatgístics de la zona.  
- Hi ha alternatives al traçat per zona on ja transcorren un altre tipus d'infraestructures.  
- El projecte ha de contenir un estudi sobre la incidència de l'actuació en el paisatge, de conformitat amb l'article 11.3 de la Llei 4/04, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Gas Alacant manifesta:  
- La compatibilitat del projecte amb l'ordenació urbanística es verifica a través de les corresponents llicències municipals.  
- La instal·lació del gasoducte és compatible amb l'ús agrícola de les parcel·les classificades com a sòl no urbanitzable comú, ja que, una vegada instal·lada la canonada, el terreny es restitueix al seu estat inicial, quedant apte per al posterior cultiu d'aquestes.  
- La possibilitat d'instal·lar el gasoducte en la zona de servitud de l'autopista provocaria un augment de la longitud del traçat afectant en aquest cas a un nombre elevat de propietats privades.  
- S'ha de desestimar el traçat per a la zona prevista d'equipaments per no coincidir amb la direcció del gasoducte.  
- La prohibició de plantar arbres s'estableix a dos metres comptadors des de l'eix de la canonada, distància inferior a qualsevol marc de plantació pel que una vegada finalitzades les obres es pot restituir l'activitat agrícola en el terreny afectat.  
L'Ajuntament de Dénia al·lega:  
- S'haurà de modificar el traçat de l'últim tram per a evitar el pas en l'àmbit del pla especial Beniadla per a la reserva de sòl dotacional destinat a equipaments assistencials i infraestructures - serveis urbans en sòl no urbanitzable.  
- S'hauran de tenir en compte els encreuaments que afecten camins ramaders i barrancs, i establir les mesures correctores i compensatòries que siguen adequades.  
- Serà necessària la gestió de residus que puguen produir-se.  
- D'acord amb les ordenances de la construcció de Dénia i del Pla general aquells arbres de caràcter no productiu que hagen de ser eliminats hauran de reposar-se obtenint-se prèviament llicència municipal.  
Gas Alacant manifesta:  
- Es modificarà el traçat en l'àmbit del pla especial Beniadla.  
- Se sol·licitaran els permisos d'encreuament que calguen.  
- S'arbitraran mesures per a l'efectiva gestió de residus.  
- Es reposarà l'arbratge i s'obtindrà la corresponent llicència municipal.  
La Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge manifesta:  
- Que el projecte afecta terrenys forestals, majoritàriament pertanyents al barranc del Pont de Fusta.  
- Que el projecte afecta uns quants camins ramaders pel que l'interessat haurà de tramitar les oportunes ocupacions.  
Gas Alacant manifesta:  
- Se sol·licitarà l'ocupació dels camins ramaders afectats i es compliran els condicionats que s'imposen en la declaració d'impacte ambiental.  
Informes sectorials  
L'expedient conté còpia dels informes/autoritzacions següents:  
- Informe de la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant.  
- Informe relatiu a la sol·licitud d'autorització per a encreuament subterrani de llit públic emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Condicionat d'autorització d'encreuament subterrani per a antena d'alta pressió per a subministrament de gas natural en la carretera CV-725,km 2,100.  
- Escrit d'Iberdrola relatiu a condicions d'encreuament i paral·lelisme.  
- Informe de Telefónica relatiu a possibles afeccions.  
- Còpia d'informe d'impacte arqueològic i etnològic remés a la Direcció Territorial de Cultura.  
Afeccions legals  
El traçat de l'antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al municipi de Dénia discorre en la totalitat d'aquest per sòl no urbanitzable (rústic sense protecció), i presenta les afeccions següents:  
- Domini públic hidràulic: en l'encreuament del barranc del Pont de Fusta (terme municipal d'Ondara).  
- Sòl forestal d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Camins ramaders: d'acord amb l'informe de la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant es veuran afectats: assegador del Camí Vell de Dénia, assegador del Camí del Verger a Xàbia, assegador d'Alfatara a Dénia, assegador d'Alfatara al Molí de Coi.  
- Elements arqueològics i etnològics: d'acord amb l'informe emés respecte d'això, el projecte presenta a priori una nul·la incidència en el patrimoni arqueològic havent d'efectuar-se controls entre els vèrtexs val-029 i V- AL-030, per la possible incidència de les obres al pou de Sant Joaquim.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental presenta dues alternatives al traçat:  
1. Traçat bàsic: ix de la posició P-01 del gasoducte de transport secundari Marina Alta, al terme d'Ondara, i es dirigeix cap al sud-est en paral·lel al gasoducte abans citat creuant per terres de cultius de fruiters. En arribar al paratge de la Torreta gira a l'est i creua l'esmentat paratge i el de Torrecarrals, i se situa entre les carreteres CV-725 i CV-7221 fins a arribar a la zona de la Xara i Manxent on finalitza.  
2. Alternativa 1: es dirigeix al sud-est en paral·lel al gasoducte de transport secundari Marina Alta i en arribar a l'assegador d'Alfatara a Dénia gira a l'est seguint en paral·lel a aquest camí ramader. Durant aquest paral·lelisme es tallen els paratges de Molí d'en Coll i la Torreta, i en arribar a aquest últim paratge gira lleugerament al sud fins a arribar a la carretera CV-725 tornant a girar a l'est seguint el paral·lelisme amb aquesta infraestructura fins a arribar a la Xara i Manxent on s'uneix al traçat bàsic.  
A la vista dels condicionants existents en l'àrea es tria el traçat bàsic ja que, encara que és de major longitud, presenta nul·la afecció sobre les edificacions disperses.  
El traçat triat discorre majoritàriament per camps de cultiu sent l'única zona natural del projecte la corresponent a l'encreuament amb el barranc de la Fusta on es localitzen espècies vegetals com ara Rubus sp., Arundo donax, i altres.  
El projecte que s'ha de realitzar afectarà els següents factors del medi físic: atmosfera, sòls, hidrologia, coberta vegetal, fauna, paisatge, medi socioeconòmic.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els següents impactes ambientals que es preveu que poden aparéixer en el transcurs de la realització del projecte:  
- Alteració de la qualitat de l'aire per augment de partícules sòlides en suspensió: es considera com un impacte moderat pel fet que es tracta d'un impacte molt localitzat i que deixa de presentar-se en finalitzar les obres, encara que per a disminuir al màxim l'acció d'aquest s'implementaran mesures minimitzadores durant les obres.  
- Augment del soroll: és d'escassa magnitud ja que es tracta d'una activitat puntual, temporal i discontínua al llarg de la traça. Amb això i considerant que la font d'emissió de soroll es troba allunyada dels nuclis de població, l'impacte s'estima compatible.  
- L'alteració del relleu és un impacte produït pel moviment de terres realitzat durant les obres. Pel fet que l'antena en estudi no presenta àrees d'orografia accidentada i a l'escassa magnitud d'excavació necessària per a aquesta obra, es considera que l'impacte serà compatible.  
- Compactació de sòls: en tot el traçat de l'antena d'APA. Aquesta compactació pel pas continuat de vehicles durant la fase d'execució de les obres és fàcilment corregible. A més, la destrucció de la coberta vegetal, el trànsit de maquinària pesant, l'obertura de la pista de treball i l'excavació de rasa afavoreixen l'erosió i en conseqüència la pèrdua de sòl per la disgregació del sòl en partícules més fines. Per tant, l'impacte sobre el sòl es considera com a moderat.  
- Afecció al barranc del Pont de Fusta: en l'execució de les obres, si el curs hídric s'encreua amb cabal, es provocarà un descens de la qualitat de l'aigua, si bé seria convenient que l'encreuament es realitzara en màxim estiatge o si no n'hi hi ha sempre que el llit presente un cabal nul, per a evitar aquests impactes. L'impacte s'estima moderat.  
- Eliminació de la vegetació: és l'impacte més important que produiran les obres d'aquesta antena, ja que és necessari netejar mitjançant la tala i desbrossament la pista de treball necessària per al pas de la maquinària. L'estimació de l'impacte és distinta si el traçat travessa cultius herbacis, pastius o erms; o bé si creua per cultius arboris o zones de vegetació natural (en aquest cas reduïda al curs hídric). En el primer cas, l'impacte s'estima compatible pel fet que el terreny es recupera una vegada finalitzades les obres; mentre que en el segon, l'impacte s'estima moderat ja que per a afavorir la recuperació natural de la zona es considera imprescindible la implementació de mesures correctores.  
- Alteracions a la fauna: impacte de caràcter potencial i temporal, sent necessària l'adopció de mesures preventives, minimitzadores o correctores en aquelles zones susceptibles de nidificació d'aus o de presentar hàbitats d'espècies catalogades. Es considera per tant moderat i en cas d'afectar-se per accident a algun individu d'aquestes espècies s'estimarà com a sever.  
- Paisatge: es veurà modificat de manera temporal durant el període que duren les obres i, la corresponent afecció, s'ha considerat com a compatible en la totalitat del traçat, a causa de l'elevat nivell d'antropització d'aquest, exceptuant les zones travessades de vegetació natural, on s'estima moderada.  
- Factors del medi socioeconòmic: impacte positiu a causa dels avantatges des del punt de vista ambiental de la utilització del gas natural enfront dels actuals combustibles (majoritàriament, fuel). Només l'impacte pot ser negatiu en el sector agrícola, per l'afecció als regadius i cultius arboris, l'encreuament de camins i camins ramaders.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les següents mesures protectores i correctores (entre altres):  
- Execució de treball de descompactació.  
- Reposició de terra vegetal.  
- Instal·lació de gabions o esculleres en cas de risc d'erosió.  
- Aplicació de regs per a disminuir l'emissió de partícules sòlides sedimentables.  
- Adequat manteniment de la maquinària.  
- Protecció de la capa de terra vegetal evitant el trànsit sobre ella.  
- Senyalització de la pista de treball.  
- Recollida i adequada gestió dels abocaments ocasionats per la maquinària.  
- Execució d'obres sobre llit hídric en època d'estiatge.  
- Adequada gestió de l'aigua emprada en la prova hidràulica.  
- Comprovació d'inventari de flora sobre el terreny evitant tales innecessàries.  
- Ajust del calendari de les obres a fi de no afectar les èpoques de reproducció de la fauna.  
- S'habilitaran rampes en les rases per a facilitar l'eixida de la fauna atrapada.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental annex I apartat 7 i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006 del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació el projecte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Dénia, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Amb anterioritat a l'inici de les obres s'haurà d'obtenir: a) l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià; b) el permís d'ocupació temporal de camins ramaders com també qualsevol altre que si és el cas que siga necessari en relació a l'afecció a terreny forestal en l'encreuament del barranc del Pont de Fusta complint-se les limitacions que a aquest efecte s'imposen; c) els permisos pertinents emesos a aquest efecte per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer havent de complir-se les limitacions que a aquest efecte s'imposen.  
2. S'haurà de vigilar la possible afecció a la fauna i vegetació existents en el llit i zona adjacent al barranc del Pont de Fusta evitant perjudicis a la fauna present en la zona i reduint en la mesura que siga possible els impactes negatius sobre la vegetació natural.   
3. S'haurà de reduir al màxim l'amplària de la pista de treball i aquesta haurà de ser senyalitzada convenientment per a evitar desplaçaments innecessaris fora d'aquesta.  
4. A fi d'evitar possibles afeccions a llit públic s'haurà d'evitar la instal·lació de platges d'abassegament o zones d'aparcaments de vehicles als voltants del barranc del Pont de Fusta.  
5. Si és el cas, en el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades al respecte.   
8. S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus havent de quedar el terreny lliure de qualsevol tipus de residu a la finalització de les obres i respectant els preceptes continguts en la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana.  
9. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
10. Els treballs s'hauran de realitzar amb mitjans adequats que impedisquen conats d'incendis i disposat d'extintors homologats i dispositius mataespurnes en les maquinàries. En tot cas s'hauran de respectar els preceptes i les normes continguts en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació amb les obres realitzades a la zona forestal o en voltants.  
11. Qualsevol variació en el traçat de l'antena que afecte terreny natural, seminatural o inculte classificat com a sòl no urbanitzable haurà de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 417/06 AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 4 del Pla general d'ordenació urbana de Cinctorres  
Promotor: Ajuntament de Cinctorres  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: Terme municipal de Cinctorres, Castelló  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'actuació proposada que s'ha de desenvolupar consisteix en l'ampliació del sòl urbà en una superfície de 1.733 m², per a destinar-se a ús residencial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El terreny que s'ha d'urbanitzar objecte d'aquest projecte, i la superfície total del qual és de 2.159 m², es localitza a la part nord del terme municipal de Cinctorres, i està limitat per solars i el límit del sòl urbà municipal.  
Planejament vigent i proposat  
El Pla general d'ordenació urbana de Cinctorres, aprovat definitivament el 29 de febrer de 2000, classifica els terrenys compresos dins de l'àmbit d'aquesta actuació, com a sòl no urbanitzable de règim comú. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou una referència a les determinacions establides pel PGOU per a aquesta tipologia de sòls, de les quals cal destacar, de manera resumida, aquelles relatives a les determinacions que s'han de complir quan la destinació de les obres està associada a la construcció d'un nou habitatge, i aquestes són les que a continuació s'indiquen:  
- No formarà nucli de població.  
- La parcel·la mínima edificable és d'1 ha.  
- L'alçària màxima edificable és de 7 metres.  
- L'ocupació màxima serà del 2%.  
- El nombre màxim de plantes serà 2.  
- La separació a límits i a l'eix de camins privats serà de 10 metres.  
- La separació a l'eix de camí públic serà de 15 metres.  
Igualment, cal assenyalar la referència inclosa a les condicions estètiques que hauran de complir els habitatges que s'implanten en aquesta classe de sòl:  
«Haurà de quedar garantida la seua adaptació a l'ambient rural, els materials que s'han d'utilitzar seran obligatòriament coberta de teula àrab en la seua totalitat, fusteria exterior de fusta envernissada, tancaments exteriors de maçoneria tancaments esquerdejats pintats amb materials no brillants i amb colors adequats a l'ambient en què es troben».  
Ordenació prevista i usos  
En la documentació remesa s'especifica que atesa l'escassa magnitud de l'ampliació, no es considera necessari complementar la urbanització amb les pertinents xarxes de serveis i infraestructures.   
Tramitació administrativa  
En data 15 de desembre de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló, remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons sessió ordinària celebrada en data 3 de novembre de 2006, el Ple de l'Ajuntament acorda aprovar provisionalment la modificació puntual núm. 4 del PGOU de Cinctorres.   
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, es va exposar al públic, juntament amb la resta de la corresponent documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5345, de data 13 de setembre de 2006, i en el diari Levante, de data 8 d'agost de 2006.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, tal com consta en el certificat subscrit per l'alcalde de Cinctorres i la secretària-interventora de l'esmentat municipi, de data 4 de desembre de 2006.   
2. Peticions d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada, i especialment pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental, no té els continguts mínims establits per l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar en aquesta Conselleria; malgrat això, s'ha continuat amb el tràmit d'avaluació ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació, a causa de les dimensions de la superfície afectada, a l'objectiu buscat amb l'esmentada modificació i especialment perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable la proposta esmentada.   
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
Consideracions ambientals  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on es desenvoluparà l'actuació; i posteriorment s'han descrit els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: edafologia, climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia, patrimoni arqueològic i etnològic, camins ramaders i paisatge.   
El terme municipal de Cinctorres, situat a la província de Castelló, pertany a la comarca dels Ports, i ocupa una extensió aproximada de 35 km². Amb un medi natural bastant uniforme, el municipi es caracteritza per presentar una zona de cultius de secà, concentrada al voltant del nucli de població, i una altra zona forestal, situada a la perifèria del terme.  
Els sòls del terme municipal de Cinctorres, en els quals s'observa un predomini de roques calcàries i margues fonamentalment, presenten en general, un escàs estadi d'evolució, reproduint-se quasi totalment, les característiques del material originari.   
Pel que fa a la capacitat d'ús agrari de la zona objecte d'actuació, pot caracteritzar-se com a baixa.   
Pel que fa a la identificació d'impactes susceptibles de produir-se com a conseqüència del desenvolupament d'actuació, com també la corresponent valoració d'aquests, s'han destacat en l'estudi d'impacte ambiental presentat, de manera molt generalista, els següents:  
- Canvi de l'ús del sòl, i eliminació de la coberta vegetal durant la fase de construcció. No obstant això, atés que el terreny on es durà a terme la urbanització es caracteritza pel caràcter marcadament pla d'aquest, no es preveuen substancials actuacions de desmunt o farciment, i aquestes es limiten per a la realització de fonamentacions i rases associades a la construcció de les infraestructures previstes.   
- No es preveuen afeccions sobre les característiques hidrològiques de la zona d'actuació, ja que hi ha una depuradora municipal que recull les aigües residuals generades en la localitat, i s'evacuen aquestes a través d'un col·lector que ja discorre per la zona.   
- Presència de noves infraestructures. En l'estudi d'Impacte ambiental s'assenyala, igualment, que la parcel·la resultant de l'actuació es troba connectada a la xarxa de clavegueram i de pluvials, per la qual cosa l'abocament resultant s'efectuarà correctament, i no s'hi preveu cap afecció sobre els aqüífers de la zona.   
- Emissió de pols i gasos a l'atmosfera; com també un augment dels nivells de soroll generats   
- No es preveu afecció sobre la fauna existent en la zona, atés l'escàs augment de la superfície urbanitzable que s'introduirà amb la modificació  
- L'impacte sobre els cultius també s'ha caracteritzat com a mínim, atés que no sols se substituiran pocs cultius existents per terreny urbà, sinó que, atesa la quantitat de zona cultivada en l'entorn, la pèrdua de l'esmentat ús agrícola en termes generals és mínima en comparació amb el còmput global.  
- S'inclou una menció expressa a l'existència d'uns condicionants específics i unes ordenances municipals, que tendiran a minimitzar l'impacte de les construccions sobre el terreny, en introduir un control sobre les característiques volumètriques i d'alçària.   
- Modificació del paisatge, introduint-se un paisatge urbà, dominant els elements artificials o modificacions antròpiques.  
Respecte a les mesures protectores i correctores proposades en la documentació remesa, cal assenyalar les que a continuació s'indiquen:  
- Durant la fase de construcció s'haurà d'evitar que els moviments de maquinària pesant, com també els abassegaments de materials, originen la compactació dels sòls en l'entorn de les obres. Per la qual cosa es considera la conveniència de procedir a un treball dels terrenys una vegada finalitzades aquestes.  
- Es procedirà a una adequada revegetació de les possibles àrees i zones afectades pel desenvolupament de l'obra.  
- L'ampliació del sòl urbà no comportarà una intercepció ni obstaculització dels camins rurals i punts de pas utilitzats per la població resident de la zona.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, es destaquen únicament en la documentació presentada, la vigilància per part de l'Ajuntament de Cinctorres, sobre el compliment de les ordenances i el control del possible desenvolupament d'edificis il·legals en la zona.  
No obstant això, i a pesar de l'excessiva visió generalista des de la qual s'ha abordat aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental, pot considerar-se en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 4 del Pla general d'ordenació urbana de Cinctorres, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se, prèviament a l'execució de les obres, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
- Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
- La terra vegetal extreta que siga susceptible d'aprofitament, si es procedira a esborrar el talús, s'haurà de mantenir en condicions adequades i es destinarà al farciment de les possibles zones verdes previstes. S'haurà de definir el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que no en perda les propietats.  
- L'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió dels residus sòlids complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, de la Comunitat Valenciana, la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.  
- Totes les mesures preventives i correctores proposades om també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi AmbientCristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 158/2004 AIA  
Promotor: Ajuntament de Bejís   
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló   
Títol del projecte: Pla general d'ordenació urbana de Bejís   
Localització: Terme municipal de Bejís (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El Pla general d'ordenació urbana de Bejís es redacta d'acord amb el que preveu l'article 35 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística. El contingut del pla s'adapta al que estableixen aquesta i el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 201/1998, de 15 de desembre.  
El desenvolupament del pla general té com a objecte l'ordenació urbanística estructural, i estableix, a aquest efecte, les determinacions següents:  
a) Directrius definitòries de l'estratègia de definició urbana i d'ocupació del territori.  
b) Classificació del sòl.  
c) Divisió del territori en zones d'ordenació urbanística, determinant per a cadascuna d'aquestes la normativa que s'aplique.  
d) Ordenació del sòl no urbanitzable.  
e) Delimitació de sectors definitoris d'àmbits mínims de planejament parcial o de reforma interior  
f) Tractament, d'acord amb la legislació reguladora d'aquest, per a la seua protecció i funcionalitat, dels béns de domini públic no municipal.  
g) Establiment d'àrees de repartiment i determinació dels aprofitaments tipus corresponents.  
h) Expressió dels objectius que cal considerar en la redacció dels instruments de desenvolupament del pla general, i indicar, com a mínim, les possibles tipologies i les densitats màximes i, per als plans parcials i estudis de detall, el coeficient de màxima edificabilitat.  
i) Ordenació dels centres cívics i de les activitats susceptibles de generar trànsit intens.  
j) Delimitació d'una xarxa primària o estructural de reserves de terrenys i construccions de destinació dotacional pública que assegure la racionalitat i coherència del desenvolupament urbanístic, i garantir la qualitat i funcionalitat dels principals espais d'ús col·lectiu.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent del municipi de Bejís, està constituït per les normes subsidiàries municipals aprovades el 23 de febrer de 1993; es tracta, per tant, d'un document redactat d'acord amb la normativa del sòl estatal, necessita revisió o un corresponent PGOU. D'una manera sintetitzada, la classificació i qualificació del sòl que estableixen aquestes normes poden resumir-se de la manera següent:  
Sòl urbà: 17,745 ha (0,41%)  
- Residencial 16,97 ha  
- Industrial 0,775 ha  
- Terciari 0,775 ha  
Sòl no urbanitzable: 4.276,45 ha (99,59%)  
- Dotacional 6,4 ha  
- Protegit 3.393,69 ha  
- No protegit 876,36 ha  
La taula que s'inclou a continuació expressa la classificació i qualificació del sòl del terme, i s'estableix la distinció entre els àmbits sotmesos a un planejament parcial, els inclosos dins d'unitats d'execució en sòl urbà i els executables per actuacions aïllades:   
Sòl urbà   
 Sòl urbà consolidat 218.222  
 Nucli de Bejís 162.017  
 Nucli de Las Ventas - Ríos de Abajo 21.598  
 Nucli de masia Los Pérez 15.436  
 Nucli de Arteas de Arriba 8.141  
 Nucli de Arteas de Abajo 11.030  
 Sòl urbà (unitats d'execució) 31.609  
 UER-01 (Bejís) 9.915  
 UER-02 (Masia Los Pérez) 11.393  
 UET-01 (Bejís) 3.582  
 UET-02 (Bejís) 6.719  
Total sòl urbà 249.831  
Sòl urbanitzable   
 Sòl urbanitzable residencial 30.260  
 SUR-01 (Bejís) 14.332  
 SUR-02 (Las Ventas - Ríos de Abajo) 15.928  
Total sòl urbanitzable 30.260  
Sòl no urbanitzable   
 SNUC-AG -  
 SNUC-EM -  
 SNUC-P 428.409  
 SNUP-F 41.071.995  
 SNUP-IP 395.827  
 SNUP-VP 210.480  
 SNUP-DH -  
Total sòl no urbanitzable 42.106.711  
Total sòl del terme de Bejís 42.386.802  
A continuació es detalla la classificació del sòl relativa al sòl dotacional proposat en l'àmbit del terme municipal de Bejís.  
Qualificació del sòl urbà de Bejís: síntesi estadística  
 Superfície % del sòl   
 (m²) urbà  
Sòl dotacional de la xarxa primària  
Xarxa viària  
Viari (RV) 16.047 64  
Aparcament (AV) 886 0,35  
Entorn urbà (EU) - -  
Equipaments   
Educatiu (ED) 1.713 0,69  
Recreatiu esportiu (RE) 10.149 4,06  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*Assistencial (TD) 1.472 0,59  
Infraestructures (ID) 2.069 0,83  
Administratiu-institucional (AD) 271 0,11  
Zones verdes  
Parcs (ZV-QL) - -  
Jardins (ZV-JL) 31.273 12,52  
Total sòl dotacional de la xarxa primària 63.880 25,57  
Sòl dotacional de la xarxa secundària  
Xarxa viària   
Viari (RV) 59.163 23,68  
Aparcament (AV) - -  
Àrea de vianants (AV) 5.631 2,25  
Equipaments   
Educatiu (ED) - -  
Recreatiu esportiu (RE) 2.465 0,99  
Assistencial (TD) - -  
Infraestructures (ID) 136 0,05  
Administratiu- institucional (AD) - -  
Zones verdes   
Jardins (ZV-JL) 1.662 0,67  
Àrea de joc (ZV-AL) 3.390 1,36  
Total sòl dotacional de la xarxa secundària 72.447 29,00  
Sòl lucratiu  
Residencial: nucli històric (Z-1) 55.240 22,11  
Residencial: eixample, edificació   
tancada (Z-2) 22.957 9,19  
Residencial: zona ext. consolidada,   
edificació oberta (Z-3) 29.332 11,74  
Terciari (Z-T) 5.975 2,39  
Total sòl lucratiu 113.504 45,43  
Total sòl urbà 249.831 100  
Atés que l'ampliació de les zones urbanes es va a efectuar mitjançant les corresponents unitats d'execució proposades, cal esquematitzar el contingut de les diverses fitxes elaborades de la manera següent:  
  
Els usos plantejats en funció de la classificació urbanística atorgada de sòl no urbanitzable, poden esquematitzar-se tal com s'indica a continuació:   
- Sòl no urbanitzable comú   
Dins d'aquesta classificació, es distingeixen les zones següents, delimitades en els corresponents plans d'ordenació incorporats en la documentació tècnica del projecte:  
- Sòl no urbanitzable comú d'ús agrícola, ramader, cinegètic (SNUC-AG); que engloba tots aquells terrenys definits en l'article 181.a de la Llei 10/2004.  
- Sòl no urbanitzable comú d'ús autoritzat d'extracció d'àrids (SNUC-EM); s'inclouen tots aquells terrenys definits en l'article 18.1.b de la Llei 10/2004.   
- Sòl no urbanitzable comú d'ús industrial, terciari o productiu (SNUC-P); s'engloben els terrenys definits en l'article 18.1.d de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable.   
- Sòl no ubanizable protegit  
Dins d'aquesta classificació es distingeixen les següents categories de protecció:  
- Sòl no urbanitzable protegit forestal (SNUP-F); s'inclouen els terrenys definits per la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, com a sòl forestal, incorporant-se les masses forestals englobades en camps de cultiu.   
- Sòl no urbanitzable protegit d'infraestructures públiques (SNUP-IP); es protegeixen tots aquells terrenys afectats per una infraestructura i la seua àrea de protecció.   
- Sòl no urbanitzable protegit de camins ramaders (SNUP-VP); s'inclouen els diversos camins ramaders que recorren el terme municipal; i es regeix per la Llei estatal 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
- Sòl no urbanitzable protegit de domini públic hidràulic (SNUP-DH); comprén aquelles àrees que afecten els cursos d'aigua, i s'hi inclouen els llits naturals, rius i barrancs, i els canals artificials, temporals i permanents. Es troben regulats pel Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.   
- Sòl no urbanitzable protegit arqueològic (SNUP-Arq); s'engloben els jaciments arqueològics i béns culturals protegits, tal com estableix la Llei 7/2004, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.   
Alternatives  
No s'han analitzat alternatives ni en l'estudi d'impacte ambiental, ni en la documentació complementària que l'acompanya.   
Tramitació administrativa  
En data 5 de novembre de 2002, el Ple de l'Ajuntament de Bejís acorda aprovar provisionalment el PGOU de Bejís, i s'inclouen les rectificacions oportunes després de l'estudi de les al·legacions admeses a tràmit i els informes respecte d'això elaborats per l'equip redactor del pla.  
Segons certificat de l'Ajuntament de Bejís de data 3 de juliol de 2002, en la sessió extraordinària celebrada pel Ple de l'Ajuntament el dia 1 de juliol de 2002, s'acorda la tramitació prèvia a aprovació del Pla general d'ordenació urbana de Bejís i l'obertura del corresponent procediment d'informació pública. Entre altres aspectes, s'acorda:  
- Sotmetre a informació pública per període d'un mes, anunciant en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió en la província, la documentació corresponent al PGOU de Bejís, inclòs el corresponent estudi d'impacte ambiental d'aquest; depositant així mateix, el corresponent projecte diligenciat del pla en les oficines municipals per a la consulta pública d'aquest.  
- Sol·licitar als distints departaments i òrgans administratius competents, que s'efectue l'emissió dels preceptius informes previs.  
- Instar els municipis limítrofs a què realitzen l'emissió dels dictàmens oportuns.  
En data 26 de març de 2004, es va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació relativa al projecte, constituïda per un exemplar del PGOU, estudi d'impacte ambiental i còpia diligenciada de l'expedient administratiu; i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental. No obstant això, cal assenyalar, que encara que en la remissió de la documentació s'indicava que l'estudi d'inundabilitat es trobava en fase de redacció, no hi ha constància, fins a la data, que s'haja tramitat posteriorment.  
Estudiada la documentació remesa, en dates 17 d'octubre de 2005 i 17 de gener de 2006, respectivament, s'efectua requeriment de documentació al Servei Territorial d'Ordenació i Planificació Territorial de Castelló, i es comunica la necessitat de presentar documentació complementària amb l'objecte de poder continuar amb la tramitació de la corresponent avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
En data 11 d'octubre de 2006, la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient va dictar resolució de caducitat a aquest procediment administratiu, i es va ordenar l'arxiu de les actuacions; no obstant això, en basar-se en la pretensió formulada en requeriment interposat per l'alcaldessa-presidenta de l'Ajuntament de Bejís, en data 23 de novembre de 2006, contra la resolució anteriorment mencionada, es reobri l'expedient, per no tractar-se d'una causa imputable a la persona interessada, pel fet que aquest va presentar dins del termini i la forma escaient adequats la documentació sol·licitada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
Informació pública  
Segons consta en la documentació integrant de l'expedient administratiu municipal, el dia 8 de juliol de 2002 l'Ajuntament de Bejís sol·licita al diari Mediterráneo la publicació de l'anunci referent a l'acord d'exposició pública del document de Pla general d'ordenació urbana i del corresponent estudi d'impacte ambiental d'aquest.   
El dia 8 d'agost de 2002 s'anuncia la informació pública del PGOU de Bejís per període d'un mes, mitjançant un edicte publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (núm. 4310).  
En data de 10 de setembre de 2002 l'Ajuntament de Bejís torna a sol·licitar al diari Mediterráneo la publicació de l'anunci referent a l'acord d'exposició pública del pla general i de la documentació corresponent d'aquest; realitzant-se la publicació finalment l'11 de setembre de 2002.   
Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública, es van formular 31 al·legacions, de les quals 4 són de caràcter ambiental, i estan referides als continguts que a continuació es resumeixen:  
- RE núm. 416, de 7 d'agost de 2002. Dictamen informe emés per l'arqueòleg director del Museu Municipal i responsable de l'Àrea Tècnica d'Arqueologia i Etnologia de Bejís. Relatiu a la necessitat de complementar la documentació del PGOU amb el corresponent catàleg de jaciments arqueològics.  
- RE núm. 453, 455 i 458, sol·licitud de revisió de la qualificació de parcel·les com a sòl no urbanitzable a la zona residencial Las Ventas.   
- RE núm. 460 i 461, sol·licitud de revisió de l'ample vial previst per a la urbanització Partida Plano-Arenales.   
- RE núm. 459, sol·licitud d'arreplegar l'ús actual del càmping Los Cloticos.   
De les 31 al·legacions presentades en el període d'informació pública 11 van ser desestimades, 12 estimades i 8 estimades parcialment. Entre les al·legacions de caràcter ambiental referides, les dues primeres van ser desestimades pels redactors del PGOU, que informen el següent:  
- Respecte a l'al·legació RE núm. 416, en el contingut d'aquest PGOU s'assenyala de manera clara l'existència de les àrees de protecció dels béns patrimonials, que han sigut delimitats amb les fitxes dels jaciments arqueològics que hi ha en la Conselleria de Cultura. I és el contingut del catàleg corresponent amb el que estableix el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana.   
No s'ha indicat en cap apartat del pla general quin és el règim de protecció que hi ha per a les àrees de protecció dels béns patrimonials assenyalats com a patrimoni artístic protegit en el sòl no urbanitzable. Únicament es fa referència a què correspon a sòl no urbanitzable de protecció de jaciments arqueològics, sense indicar usos permesos, prohibits o el règim de protecció.   
- Respecte a les al·legacions R.E. núm. 453 i 455, es desestimen ja que s'indica que estan incloses en un sòl urbanitzable, si bé estan afectades per les zones de servituds que hi ha, tant per part de la CHX, com per les que hi ha a causa del pas d'un assegador.   
Atés el que estableix la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, tot l'àmbit dels camins ramaders que hi ha al municipi, com també el domini públic hidràulic associat a tots els llits ha de qualificar-se com a sòl no urbanitzable protegit.   
- Respecte a les al·legacions RE núm. 460 i 461, es desestimen ja que s'indica que estan en relació amb la zona que ha de considerar-se com a zona de servitud de carreteres en el sòl urbanitzable del PGOU de Bejís, aplicable per exemple al sector Bejís-1, ja que la normativa estatal i autonòmica de carreteres estableix l'obligació de respectar en els sòls urbanitzables i no urbanitzables l'esmentada zona de servitud (amb una amplària de 18 m en el cas de la CV-236 Xarxa Diputació, és a dir, no es podrà construir dins d'aquest àmbit.  
La resta d'al·legacions que van ser estimades es proposen de manera general canvis en l'ús del sòl i en la grandària de les parcel·les corresponents a zones urbanitzables.  
- Vuit dels interessats van presentar posteriorment recurs contra la desestimació de les al·legacions presentades per aquests al seu dia, i van ser els recursos interposats desestimats novament per l'Ajuntament.   
Informes sectorials  
1. Resolució de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de Castelló de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, relativa al concert previ del pla general, de data 21 de maig de 2002.   
2. Certificat de la mercantil Reciclados Palancia Belcaire, adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del Pla zonal III i VIII, Àrea de Gestió 2; de data 7 de febrer de 2006, en el qual se subscriu el que a continuació s'indica:  
- El compromís per part d'aquesta empresa que els residus urbans generats al municipi de Bejís reben un correcte tractament, com també la capacitat de les instal·lacions plantejades pel que fa al tractament dels residus que es deriven de l'aprovació definitiva del Pla general d'ordenació urbana del municipi.   
- Que els residus municipals, en l'actualitat, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades, es transfereixen des de la planta de transferència de Segorbe a l'abocador controlat de Tales, i són ambdues instal·lacions propietat de la Diputació de Castelló.   
3. Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 2 de març de 2006, en el qual s'indiquen, en l'àmbit de les seues competències, les qüestions que a continuació es desenvolupen:   
1. Basant-se en la documentació aportada a aquest Servei, quan es va presentar la documentació del PGOU, a l'octubre de 2002, el marc legislatiu era completament diferent de l'actual. Les transformacions patides per a acollir-se a aquesta nova normativa permet afirmar que tot cos legal que determina el PGOU ha estat modificat.   
Pel que fa a l'ordenació del terme municipal, dues lleis de recent publicació (Llei 10/2004, Llei del sòl no urbanitzable i Llei 4/2004, Llei d'ordenació del territori i del paisatge) van condicionar un escenari diferent del que el pla havia d'orientar-se, en opinió de l'equip redactor i del mateix Ajuntament.   
Respecte a la Llei 4/2004, el PGOU respon a la filosofia d'aquest i a determinacions molt concretes, i es pot afirmar-se que es troba homologat, excepte a la incorporació d'un estudi de paisatge.   
Respecte a la Llei 10/2004, s'ha seguit l'aplicació dels continguts de les cartografies temàtiques al pla de zonificació del sòl no urbanitzable.   
El document definitiu del pla que ara es presenta conté un 98,33% del terme municipal protegit, i d'aquest, el 96,90% per interés forestal. El sòl no urbanitzable comú, denominat en el pla SNUC-P ha quedat reduït a una mínima expressió (1,01% del terme), localitzat als voltants de Bejís i la masia Los Pérez, a fi de donar un xicotet alleujament a aquests nuclis per al desenvolupament d'algunes de les activitats productives previstes per la Llei 10/2004.  
2. En referència a la possible afecció de la revisió del PGOU en matèries de la competència d'aquest servei, s'informa el següent:  
- El pla general ha previst una superfície classificada com a sòl no urbanitzable comú qualificada com a possible productiu, industrial i terciari de 429.685 m². L'esmentada superfície es troba dividida en dues, localitzades una d'aquestes als voltants de Bejís i l'altra als voltants de la masia Los Pérez.   
De les superfícies anteriorment referides, únicament la que es troba als voltants de Bejís afecta l'àmbit territorial del LIC Curs mitjà del riu Palància. L'esmentat LIC es caracteritza per ser una zona exclusivament fluvial destinada a incloure bàsicament el domini públic hidràulic i terrenys adjacents del curs mitjà del riu Palància, des del límit amb el LIC anterior fins la presa d'Algar. L'objectiu d'aquest es redueix en general a la protecció del medi fluvial com a hàbitat de diverses espècies de peixos.  
En aquest sentit, i d'acord amb la cartografia d'hàbitats de què disposa la Conselleria de Territori i Medi Ambient, no es veu afectat cap hàbitat d'interés comunitari.  
- Paral·lelament, cal destacar la classificació del 96,90% del terme municipal com a sòl no urbanitzable protegit amb la qualificació de protegit forestal, coincidint amb la majoria de l'àmbit territorial dels LIC Curs mitjà del riu Palància i Alt Palància que afecten l'esmentat municipi.   
En aquest sentit, els usos incompatibles descrits en el PGOU per a aquesta classificació són els següents:  
- Les noves edificacions d'ús residencial.  
- L'ús ramader intensiu, excepte si es tracta d'explotacions vinculades a masies existents.  
- L'explotació de pedreres o extracció d'àrids o terres.  
- Les activitats mineres o extractives.  
- Les activitats industrials i productives.  
- Les activitats terciàries, excepte les previstes en l'apartat anterior.   
- Els canvis en l'ús del sòl o transformacions del mateix que impliquen perduda de la cobertura vegetal.  
- La transformació d'àrees de cultiu tradicional de secà i la rompuda de noves àrees per al cultiu.  
- La instal·lació d'artefactes, suports de publicitat o altres elements anàlegs que puguen comportar menyscabament.  
- Els moviments de terra de qualsevol tipus, excepte aquells lligats als usos agrícoles tradicionals.  
Basant-se en les consideracions anteriorment descrites, es conclou amb les consideracions següents:  
- Segons els criteris presos en l'avaluació del punt anterior, es considera que el projecte, pel que fa a la seua classificació de sòl no urbanitzable comú, no afecta la integritat del LIC, ja que el percentatge de superfície implicat és molt reduït (menys del 0,8%).   
- Aquest Pla general d'ordenació urbana no té una afecció significativa al LIC Curs mitjà del riu Palància i Alt Palància que pose en perill els objectius conservacionistes d'aquests.   
- Es considera positiva la classificació de sòl no urbanitzable protegit forestal que realitza el PGOU, en afectar la pràctica totalitat de l'àmbit territorial dels LIC que es troben a l'esmentat municipi.   
4. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 19 de juliol de 2006, referent a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Bejís per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana municipal; on s'indica el que a continuació es detalla:  
- L'EDAR de Bejís dóna servei a l'esmentat municipi i està dissenyada per a tractar 480 m³/dia; actualment és de 162 m³/dia el cabal influent.  
- En el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana sí que estan previstes actuacions en les instal·lacions, incloses en un conveni entre la Generalitat Valenciana i la Diputació de Castelló.   
- Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst estimat és de 239 m³/dia.   
- D'acord amb el que assenyala el Reial decret 3288/1978, els urbanitzadors hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació.  
- El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures es calcularà en funció dels habitants equivalents; i s'establirà l'import, per cada desenvolupament urbanístic, en el moment en què es produïsca la corresponent sol·licitud que s'informe la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades per un determinat desenvolupament en la infraestructura pública de depuració.   
Conclou el referit informe amb allò que s'ha indicat a continuació:   
Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures que hi ha, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en el sistema de sanejament de Bejís de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana de Bejís, sempre que es done compliment als condicionants següents:  
- Al seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari a compte i risc d'aquest.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'entitat de Sanejament la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuat, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Bejís.  
5. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, subscrit pel cap de la Secció Forestal i enginyer tècnic forestal, de data 4 d'abril de 2006, relatiu a l'afecció al camí ramader assegador d'Aragó, en el qual s'indica el que s'especifica a continuació:   
Atés que el plànol núm. OP-2, d'octubre de 2002 se substituïsca pel plànol núm. OP-2, Ordenació Detallada Aldees (E-1/1.000), de data desembre de 2005, els canvis més significatius que s'aprecien a Las Ventas, són els següents:  
- S'ha reduït la superfície del SUR-02 (abans sector Las Ventas-1 SUR), que ara és limítrof a l'est de l'assegador d'Aragó en l'extrem nord de Las Ventas en el seu recorregut cap a Torás i l'accés es dissenya creuant l'assegador des del límit del nucli consolidat; a l'esmentat accés hauria d'habilitar-se pas de vianants.   
- Part de l'assegador quedaria inclòs en la zona urbana en connexió amb la zona de la piscina RD-DE/3, el traçat de la qual hauria d'habilitar-se per a l'ús de vianants i vehicles no motoritzats. La resta fora del SU i SUR, continua amb la seua qualificació genèrica de SNUP-VP.   
- S'ha eliminat el grafiat longitudinal del recorregut de l'assegador d'Aragó a través del nucli de Las Ventas, i es considera convenient que quede reflectit.  
- En la llegenda Simbologia Planejament, es considera que hauria d'eliminar-se el text actual sobre camins ramaders, per no ser correcte i induir a error allò que s'ha indicat en la llegenda amb relació a l'amplària que la Llei 3/95 estatal, assignaria a camins ramaders per categories.   
6. Memòria per a la modificació de la forest d'utilitat pública núm. 124, Barranco Hondo, El Cerro i altres, de data 27 d'abril de 2006, subscrita pel cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Castelló i tècnic forestal competent; per la qual es justifica la segregació de tres parcel·les del polígon 6, concretament la 309, 327 i 328, amb una superfície total de 14,8 hectàrees; degut fonamentalment als motius que a continuació s'indiquen:  
- No tenen cap valor ecològic, forestal o paisatgístic.  
- No hi ha vegetació, ni tan sols de tipus matoll.  
- Se situen en el límit amb el nucli urbà de la masia Ríos Abajo, i alberguen, a més, els dipòsits reguladors d'aigua potable i conduccions.   
Es proposa al seu torn, basant-se en això, la inclusió en la forest de les parcel·les rústiques de titularitat municipal 103, 108, 180, 181, 182, 191, 192, 193 i 194 del polígon 14; i s'incrementen amb això, en 46,4 hectàrees la superfície d'aquesta; sent l'extensió total de la forest resultant de 455,9 hectàrees.   
En l'esmentada memòria, s'estimen com a actuacions prioritàries les pràctiques de conservació de sòls, la protecció de zones forestals despoblades d'arbres i el manteniment i millora de les masses forestals que hi ha.   
Cal destacar que durant la tramitació d'aquesta resolució, s'ha publicat en el DOCV núm. 5483, de data 3 d'abril de 2007, el Decret 34/2007, de 30 de març, del Consell, pel qual s'exclouen les 14,8 hectàrees de terreny anteriorment mencionades, i s'inclouen les 61,2 hectàrees anteriorment referides; i es modifica amb això, la inscripció en el catàleg de l'esmantada forest.   
7. Informe realitzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 14 de febrer de 2007, en el qual s'emet informe favorable, de conformitat amb el que disposa l'article 47 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el catàleg d'elements patrimonials protegits presentat, i concretament, els immobles proposats per a la seua declaració de béns de rellevància local; són aquests, els que a continuació s'indiquen:  
- Església parroquial de Nuestra Señora de los Ángeles  
- Ermita de la Virgen del Loreto  
- Ermita d'Arteas de Abajo  
- Aqüeducte de la Patrona  
- Molí de l'Infante  
- Geleres de la Bellida o Ventisquero de la Buitrera  
- Geleres de la Juliana  
- Fàbrica de llum  
- Mines  
- Pont carretera Bejís-Arteas  
- Séquia del Poble  
- Cova de la Purna (espai de protecció arqueològica)  
- Cova de Los Encantados (espai de protecció arqueològica)  
- Cova del Mardano (espai de protecció arqueològica)  
- Cova Xicoteta (espai de protecció arqueològica)  
- El Turco (espai de protecció arqueològica)  
- Necròpolis del Mas del Tendero (espai de protecció arqueològica)  
- Necròpolis del Collado Girón o Masadica (espai de protecció arqueològica)  
- Masia del Collado Escudo (espai de protecció arqueològica)  
- Pont de Jérica (espai de protecció arqueològica)  
- La Purna- Oliveral de la Iglesia   
Així mateix, en el referit informe, també es desenvolupen, entre altres, les observacions que a continuació s'indiquen:  
- Ha d'introduir-se el nucli històric tradicional de Bejís com a bé de rellevància local.  
- Els àmbits reflectits en l'inventari de jaciments arqueològics previstos com àrees de vigilància arqueològica, hauran de perdre la categoria de bé de rellevància local i mantenir-se com a elements catalogats, on, en tot cas, s'hauran d'aplicar les cauteles arqueològiques previstes en la Llei.  
- Hauran de perdre la categoria de bé de rellevància local els elements etnològics als quals s'aplica el grau 3 de protecció; i es mantindrà el nivell de catalogació d'aquests a l'espera que el resultat de la valoració final a què es fa referència en el catàleg, determine la necessitat de la catalogació d'aquests com a béns de rellevància local.   
- Els elements etnològics catalogats no tenen una fitxa específica de catàleg com l'establida per als béns arquitectònics.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, al terme municipal de Bejís es distingeixen dos LIC:  
- Alt Palància: Comprén la majoria del terme municipal exceptuant la zona est del terme on se situen els nuclis urbans de Bejís, Les Ventas i masia Los Pérez, i queden aquests tres nuclis fora de l'àmbit del LIC. Als nuclis urbans d'Arteas de Arriba i Arteas de Abajo, situats dins d'aquest LIC no es proposen canvis d'ús del sòl.  
- Curs mijà del riu Palància: Es tracta d'una zona exclusivament fluvial que inclou bàsicament el domini públic hidràulic i terrenys adjacents del curs mitjà de riu Palància. Aquest LIC comprén tot el nucli urbà de Las Ventas i la zona est de Bejís, i queda dins d'aquest LIC la unitat d'execució terciària Bejís-2 i les unitats d'execució residencial UE R.1-1 (sector Bejís-1), UE R.1-2 (sector Bejís-1) i Las Ventas-1.  
Aquest aspecte no ha sigut considerat en l'EIA ni en el pla general, i no s'ha assignat protecció especial en tot el territori corresponents als LIC, encara que bona part d'aquests, principalment les formacions arborades, sí que s'han qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
2. Al terme de Bejís es va declarar paratge natural municipal l'enclavament denominat Peñaescabia, per acord del 26 de novembre de 2004. En ser la data d'incoació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental anterior a la declaració d'aquest paratge no cal considerar-lo com una deficiència de la documentació aportada; no obstant això, s'haurà d'incloure aquest paratge natural municipal entre la documentació definitiva que constituïsca el projecte del planejament proposat.  
3. La Llei de la Generalitat Valenciana 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana, vigent durant la redacció del PGOU i quan es va tramitar el pla, determina en el capítol IV, secció segona, article 69, una franja de protecció per a tots els llits públics. Igual que s'assenyala en aquesta llei, en les normes urbanístiques del PGOU s'indica que queda prohibit tot tipus d'edificacions a 20 m a cada costat de les vores del llit dels rius i barrancs del terme.  
En el pla general es classifiquen aquestes zones, quan estan fora del nucli urbà, com a sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic però no es planimetren aquestes superfícies ni es cartografien adequadament.  
En l'estudi d'impacte ambiental es destaca la conveniència d'ampliar aquesta àrea de protecció per al riu Palància a un mínim de 500 metres, consideració que no es veu reflectida en el pla general; igual que tampoc es manifesta expressament en el pla general la determinació d'un perímetre de protecció de 100 metres per als punts de proveïment públics tal com se suggereix l'estudi presentat.  
Paral·lelament, encara que en l'àmbit del nucli urbà de Las Ventas s'han delimitat aquestes zones com a no edificables, hauran de classificar-se aquestes zones com a sòl no urbanitzable d'especial protecció domini públic hidràulic.   
4. Tal com es reflecteix en el projecte de classificació de camins ramaders, en el pla general i en l'estudi d'impacte ambiental remés, pel terme municipal de Bejís discorren dos camins ramaders:  
Assegador d'Aragó: Segons el projecte l'amplària legal d'aquesta via és de 37,61 metres i la longitud aproximada d'aquest dins del terme és de 6.400 metres.   
Assegador de Las Peñas de Diablo: Segons el projecte presentat, l'amplària legal d'aquest és de 37,61 metres i la seua longitud aproximada d'aquest dins del terme municipal és de 1.400 metres.  
L'assegador d'Aragó discorre pel nucli urbà de Las Ventas i una part d'ella s'inclou en la Unitat d'Execució Residencial Las Ventas 1, i és qualificada la superfície del camí ramader com a sòl urbà no edificable protecció camins ramaders, sense especificar-se en la normativa els usos permesos en aquesta àrea.   
En el pla general s'especifica que es va formular una consulta als Serveis Territorials de Castelló de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, i no es va trobar inicialment cap impediment al criteri de classificació seguit (que respecta absolutament el caràcter no edificable en tota l'amplària d'aquesta i qualifica com a zona verda de la xarxa secundària de part de l'assegador). No obstant això, entre la documentació complementària relativa a aquest projecte que es localitza en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, no hi ha constància de l'esmentada consulta, ni del posterior informe al qual s'al·ludeix en el pla.   
5. La Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, indica en els articles 32 i 33 d'aquesta, la amb l'autorització prèvia de l'administració titular del camí, per a la realització d'obres o instal·lacions, en la zona de domini públic (3 m) o zona de protecció (18 m), no relacionades amb la construcció, conservació o explotació del camí.  
Les unitats d'execució residencial UE R.1-1 (sector Bejís-1) i UE R.1-2 (sector Bejís-1) i la unitat d'execució terciària Bejís-2 afecten, tal com es reflecteix en el pla general, a la zona de domini públic i a la zona de protecció. En la major part d'aquesta zona de protecció es planteja ampliar la xarxa viària excepte en un sector de la UE R.1-1 on una part de la zona residencial afecta aquesta zona de protecció; havent de ser, l'administració titular de la via, basant-se en l'anteriorment exposat, qui atorgue la seua conformitat amb el planejament proposat mitjançant les corresponents i pertinents autoritzacions.   
Consideracions ambientals  
Hi ha diversos aspectes fonamentals, en relació amb aquest apartat, en els quals l'estudi d'impacte ambiental i el pla general presenten deficiències importants i de les quals poden derivar-se afeccions notables. Aquestes afeccions s'han avaluat principalment a partir de la cartografia temàtica de la COPUT; atés que la cartografia temàtica presentada en l'estudi d'impacte ambiental és molt deficient, en no tenir els continguts bàsics que tot pla ha de presentar.   
A continuació s'especifiquen les afeccions ambientals més rellevants observades mitjançant la corresponent cartografia temàtica consultada:  
1. Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
Les noves zones urbanitzables de Bejís, Las Ventas i masia Los Pérez afecten zones de risc de contaminació d'aqüífers de nivell mitjà, sense que en l'estudi d'impacte ambiental es proposen mesures correctores suficients per a minimitzar els impactes susceptibles de produir-se sobre aquest aspecte.   
L'adequació urbanística d'aquesta categoria de terrenys és compatible amb els usos residencials intensius i extensius, i presenta limitacions per als usos industrials; no obstant això, qualsevol activitat o ús que s'implante en aquestes zones hauran de tenir un adequat tractament controlat dels seus residus.   
2. Risc de lliscament-despreniment  
Al municipi, predomina el risc nul de lliscament, però hi ha zones de risc mitjà, alt i de despreniment. En les noves zones urbanitzables de Las Ventas i de Bejís aquest risc s'ha classificat com a mitjà, i també afecta en part al nucli ja consolidat, la qual cosa també ocorre en la Masia de Los Pérez. No hi ha risc de despreniment en les noves zones urbanitzables ni en els nuclis consolidats. Tan sols s'assenyala una zona amb risc puntual de lliscament i despreniment, al sud del nucli de Bejís, molt prop, a l'entorn de la Fuente del Santo.  
Aquestes zones no s'identifiquen en l'estudi d'impacte ambiental, no es té constància que s'haja considerat en el planejament proposat ni es proposen mesures preventives o correctores.  
3. Risc d'erosió actual  
Segons la cartografia temàtica de la COPUT al terme municipal predominen els graus moderats i baixos d'erosió actual, no obstant això, destaca una franja de risc alt d'erosió que afecta les noves zones urbanitzables de Masia de Los Pérez i en la unitat d'execució residencial Las Ventas 1 sense que es faça menció d'aquest risc en l'estudi d'impacte ambiental remés, ni es proposen les corresponents mesures correctores.  
Al terme municipal predomina un grau molt alt d'erosió potencial segons la cartografia temàtica de la COPUT; aspecte que tampoc ha sigut considerat en l'estudi presentat.   
4. Abocador de residus inerts  
En la cartografia inclosa en el pla general se situa un abocador de residus inerts en Las Cuevas, sense que en la memòria justificativa ni en la part amb eficàcia normativa s'establisquen més consideracions respecte d'això. Únicament, és l'apartat de l'estudi relatiu a les mesures preventives i correctores s'estableix la proposta de realitzar paral·lelament a l'abocador la construcció d'un ecoparc amb l'objecte d'establir una millor gestió d'aquests residus.  
Encara que aquest tipus de projectes requereixen un projecte i un estudi d'impacte ambiental propis, la ubicació de l'abocador dins del pla general hauria d'estar justificada de manera més concreta, amb el seu corresponent estudi d'alternatives i almenys, una anàlisi de les cartografies temàtiques de la COPUT.  
5. Disponibilitat de recursos hídrics  
En l'estudi d'impacte ambiental s'especifica que al terme municipal hi ha un pou aforat amb capacitat per a 3.000 l/min del qual s'extrauen actualment 500 l/min, amb la qual cosa, en principi, el proveïment d'aigua estaria assegurat per a les noves unitats d'execució; no obstant això, no consta entre la documentació tècnica de l'expedient informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, relatiu a la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del sector plantejat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
6. Incendis forestals  
El PGOU de Bejís en un principi, plantejava part de la unitat d'execució residencial Las Ventas-1 sobre una zona de sòl forestal afectada per un incendi ocorregut el 17 de març de 1998. No obstant això, tal com consta en els certificats municipals, de data 23 de novembre de 2006 i 21 de febrer de 2007, respectivament, remesos al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, segons acord plenari de data 17 de novembre de 2006, es va procedir a l'exclusió de la referida zona del sector que va patir l'efecte d'un incendi i a deixar sense ordenació detallada el sector urbanitzable SUD-02 de l'aldea de Las Ventas, i queda aquest amb una superfície de 15.928 m².   
7. Risc d'inundació  
Consultada la cartografia corresponent, s'observa que part del nucli urbà de Las Ventas, concretament la zona corresponent al riu Palància, presenta un risc d'inundació de nivell 4. En el pla general s'al·ludeix que les edificacions situades a la vora del llit del riu a la part nord es troben a una cota molt superior que fa altament improbable el risc d'inundabilitat. No obstant això, cal considerar aquesta totalment insuficient; no hi ha, al seu torn, constància que s'haja remés l'estudi d'inundabilidad, que es trobava en fase de redacció quan es va iniciar a tràmit el pla general, en el qual, hauria d'analitzar-se més detalladament aquest aspecte, i valorar-se, entre altres qüestions, la viabilitat de la compatibilitat del planejament proposat amb el risc d'inundació que hi ha.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada llei, atés que el primer acte preparatori formal es va formular el 15 d'octubre de 2002; i s'ha seguit, en la tramitació del procediment d'avaluació ambiental, les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
Cal assenyalar-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els extrems requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006, als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i han de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril. No obstant això, en tot cas, serà l'administració pública competent, qui decidisca, cas per cas i de manera motivada, que això és inviable, d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera de la referida llei.   
4. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Tenint en compte tot l'exposat l'anteriorment, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Bejís, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. Prèviament a l'aprovació dels instruments urbanístics de desenvolupament del pla general (programes d'actuació integrada dels sòls urbanitzables amb ordenació detallada i plans parcials dels sectors de sòl urbanitzable sense ordenació detallada), haurà d'obtenir-se l'informe sobre suficiència de recursos hídrics de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable, i basar-se en el que estableix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana i en l'article 25.4 del Text refós de la llei d'aigües.  
2. Haurà d'obtenir-se informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació de les diverses unitats d'execució, respecte als aspectes que a continuació s'indiquen, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Possible afecció de les actuacions previstes pel que fa al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia, i incidències de les actuacions sobre el règim de corrents.  
3. Hauran de complir-se les consideracions establides en l'informe realitzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 14 de febrer de 2007, en el qual s'emet informe favorable, de conformitat amb el que disposa l'article 47 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el catàleg d'elements patrimonials protegits presentat.  
4. Hauran de complir-se els condicionants establits en l'informe elaborat per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, de data 19 de juliol de 2006, referent a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Bejís per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament d'aquest pla general d'ordenació urbana avaluat.   
5. Atés que part del nucli urbà de Las Ventas, concretament la zona corresponent al riu Palància, presenta un risc d'inundació de nivell 4, aquest sector queda exclòs d'aquesta declaració, fins que no es realitze el preceptiu estudi d'inundabilitat, el qual haurà de ser avaluat per l'organisme competent en la matèria, s'obtinga el corresponent informe favorable a aquest i es realitze una resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental, formulada per la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient.   
6. Les àrees de terrenys forestals afectats per incendis d'acord amb la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable, s'hauran de recollir en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis, per a garantir segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que els esmentats terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable, ni se'n minoren les proteccions.  
Així mateix, de conformitat amb l'article 24 de la Llei 3/1993, hauria d'estudiar-se la possibilitat de classificar els terrenys afectats per incendis forestals, o almenys aquells que actualment presenten indicis de regeneració, com a zones d'actuació urgent ZAU, amb la finalitat de conservar-los i afavorir-ne la restauració.  
7. Prèviament al desenvolupament de qualsevol sector de sòl classificat com a urbanitzable haurà de complir les consideracions següents:  
- El desenvolupament dels sòls urbanitzables haurà de quedar supeditat a la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cada un d'ells, degudament acreditada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a òrgan de conca competent.  
- Haurà de garantir-se el desenvolupament de les infraestructures de depuració corresponents, i permetre una adequada depuració de les aigües residuals generades, de manera que es garantisca el correcte i ple funcionament d'aquestes a l'inici de l'ocupació dels diversos sectors previstos. Al sector industrial serà aplicable la legislació vigent, pel que fa al tractament previ a l'abocament de les aigües residuals.  
- Per al funcionament correcte del sistema de sanejament proposat, s'haurà de construir per a donar servei als usos previstos, una xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals.  
- S'haurà de prioritzar la reutilització d'aigües residuals depurades, i obtenir en tot cas, la corresponent autorització per als diferents usos a què hagen de ser destinades.   
8. Els camins ramaders hauran de grafiar-se degudament en els plans d'ordenació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i mantenir-ne la amplària legal corresponent i integrant-la en els nous desenvolupaments urbanístics, en cas de veure's afectades, de manera que mai computen a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic.  
9. Hauran de ser aplicables totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, i s'han d'incloure aquestes en les corresponents normes urbanístiques municipals.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eólicos Valencianos   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 6   
- Línia elèctrica de 220 KV d'evacuació des de ST- El Campo- ST Sogorb. Suports 29, 30, 68 i 88.  
- Parc eòlic Cerro Rajola   
- Parc eòlic Mazorral   
Localització: Termes d'El Toro, Barracas, Viver, (Alto Palancia)  
L'empresa promotora va presentar el 19 d'octubre i 13 de novembre de 2006 els resultats corresponents a l'informe provisional (setembre de 2006) i l'informe final sobre l'estudi del comportament d'aus carronyeres, d'acord amb el que requereix la Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2006, sol·licitant l'alçament de les mesures cautelars establit en aquesta.  
D'altra banda en els informes mensuals ordinaris d'agost i setembre de 2006 del programa de vigilància ambiental es plantegen modificacions als suports 68 i 88 de la línia elèctrica de 220 KV que redueixen l'impacte ambiental respecte dels accessos establits en la resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural d'11 de juliol de 2006.   
Les modificacions consisteixen, en el cas del suport 68, en un lleuger desplaçament cap al nord-oest la qual cosa implica la ubicació del suport a una cota inferior i l'accés des del camí existent a l'oest a través d'antics bancals.  
Es manté la situació del suport 88 però es proposa l'accés des del nord-oest en aprofitar en gran part un camí existent i terrenys cultivats.   
A més, el dia 30 de novembre es va comunicar telefònicament una incidència respecte dels accessos 30 i 31 ja que resulta impossible executar-los d'acord amb el projecte presentat. Es va realitzar visita de camp l'1 de desembre de 2006 a fi de determinar-hi una solució.   
Respecte a l'aixecament de les mesures cautelars establit en l'execució parcial dels parcs de Mazorral i Cerro Rajola es va sol·licitar informe al Servei de Biodiversitat, i es rebé contestació el dia 30 de novembre de 2006 en els termes següents:  
La mesura cautelar es va imposar pel fet que els estudis realitzats mostraven un gran trànsit de voltors i algun aufrany per la zona prevista per a situar els parcs de Rajola i Mazorral i no obstant això no resultaven concloents referent als aerogeneradors que podrien causar major impacte ni respecte a les causes de trànsit.  
S'han realitzat, per tant, visites setmanals a ambdós parcs i s'ha ressenyat el nombre de voltors i aufranys que travessaven les zones, les alçàries dels encreuaments i els aerogeneradors afectats i relacionat la presència d'abocaments il·legals de carronya a les zones pròximes. Les dades obtingudes han mostrat:  
1r) El trànsit de voltors s'ha mantingut durant tots els mesos de realització de l'estudi (d'agost a octubre), encara que no ha sigut possible detectar la presència de carronyes a la zona.  
2n) Durant els últims dies d'octubre, aquest flux sembla haver-hi disminuït, i no són concloents els resultats ja que es refereixen a un molt escàs període de temps,   
3r) El nombre de voltors que creuen per l'alçària de risc oscil·la fins a màxims de 42 aus, però en general, és escàs.  
4t) No s'hi detecten aerogeneradors d'especial risc i es produeixen els encreuaments en diferents zones de l'alineació i afecten en general un ampli nombre d'aerogeneradors.  
5é) No ha pogut determinar-se la relació entre el funcionament de menjadors pròxims (Vilafermosa) i el trànsit de voltors, ja que no s'aporten dades del funcionament del menjador, aquestes dades hagueren resultat d'interés per a avaluar la proposta de mesura correctora d'instal·lació d'un nou menjador a la Pobla d'Arenós. Tampoc s'ha avançat en la realització de tràmits per a la instal·lació d'aquest.  
En aquestes circumstàncies i tenint en compte la situació de creixement en què es troba la població de voltor comú de Castelló, la possible atracció a la zona de voltors procedents de Terol, la inexistència de control sobre les aportacions a l'abocador de Vilafermosa, els canvis en les pautes de comportament de les poblacions que podrien veure's afectades pels parcs a causa de les circumstàncies anteriors i, per tant, les dificultats de previsió de l'impacte concret d'aquests parcs sobre els voltors, la línia d'actuació més adequada seria la següent:  
Instal·lar tots els aerogeneradors previstos als parcs de Rajola i Mazorral, però condicionar-ne l'entrada en funcionament al resultat dels estudis i actuacions següents:  
- Continuació amb l'estudi de comportament d'aus carronyeres amb la mateixa metodologia seguida fins a la data i per un període mínim de 6 mesos, utilitzant la metodologia comuna establida per aquesta Conselleria i en particular les alçàries de risc.  
- Posada en funcionament regular d'un menjador de voltors que permeta garantir l'alimentació i concentració dels voltors fora de les zones de risc. L'empresa haurà d'aportar garanties de manteniment a llarg termini d'aquestes aportacions (acord de col·laboració amb l'Ajuntament o propietari del terreny i amb l'empresa encarregada de la recollida de restes càrnies a Castelló, permís de la Conselleria d'Agricultura, etc.).  
Finalment, atés que l'empresa promotora va utilitzar unes alçàries de risc no acords amb la metodologia comuna establida per aquesta Conselleria per a l'avaluació del risc d'aerogernadors en època prenupcial i atés que és previsible un retard de sis mesos en l'entrada en funcionament d'aquests parcs resultaria interessant que es repetira l'estudi dels passos prenupcials durant la pròxima temporada (almenys en els mesos de març, abril i maig).   
Consideracions ambientals   
- Respecte de les modificacions dels accessos als suports o en la ubicació d'aquests.  
Es consideren viables, sense més comentaris, les modificacions dels suports 68 i 88, tal com queden plasmades en la documentació presentada els dies 25 de setembre i 10 de novembre de 2006, respectivament.  
Respecte als suports 30 i 31. Tal com s'ha indicat anteriorment l'accés per als suports 30 i 31 es va projectar des d'un camí que hi ha i que ha sigut tallat per l'execució del moviment de terres per a la construcció de l'aeròdrom AVIALSA T-35.   
A més, el replantejament sobre el terreny dels camins projectats dóna lloc a un moviment de terra considerable perquè el vessant pel qual discorre té un pendent bastant acusat i, en conseqüència, els impactes residuals seran notables.   
A fi de trobar una solució es va realitzar, el dia 1 de desembre de 2006, una visita de camp, per a estudiar sobre el terreny les possibilitats alternatives.  
En principi es va observar clarament que l'accés al suport 30 des del nord no sols és possible, sinó que presenta avantatges des del punt de vista ambiental i constructiu que el projectat des del suport 31. Així, el condicionament d'un accés des del suport 29 discorreria per un terreny amb pendent suau i encara que és lleugerament més llarg, a penes presenta dificultats constructives. Es va recórrer la totalitat del traçat marcant els punts clau, mitjançant GPS, per on el vial havia de discórrer.   
Evidentment l'accés al suport 31 s'ha de fer des del sud ja que ha sigut descartat l'accés des del suport 30. Segons el projecte aprovat presenta un moviment de terres considerable i requereix la reposició del camí tallat per l'obres de l'aeròdrom. Les possibles alternatives són:   
- Modificar l'accés de manera que partisca des del camí inferior que hi ha i que no ha sigut tallat per les obres de l'aeròdrom, la qual cosa comporta un notable increment de longitud.  
- Accedir aprofitant la superfície alterada per a efectuar l'obra de fábrica sobre el xicotet barranc que se situa a l'est de l'àrea del parc de maquinària de l'obres de la pista d'aterratge. La longitud de l'esmentat accés és aproximadament un 33% de la projectada i un 15% del que comportarien l'alternativa a).   
Com a conseqüència de tot l'anterior l'alternativa més adequada és la b.   
S'hi adjunta ortofoto a escala 1:5.000 (annex1) amb el traçat aprovat i amb les diferents alternatives estudiades.  
- Respecte a l'alçada de les mesures cautelars establides sobre l'execució de les obres dels parcs de Mazorral i Rajola, es considera factible sempre que es realitzen els estudis i s'hi apliquen les mesures correctores assenyalades pel Servei de Conservació de la Biodiversitat anteriorment exposat.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Resolució   
Primer  
1) Estimar acceptable des del punt de vista ambiental, sense perjudici de les modificacions o condicionants que establisca la Conselleria de Cultura per a evitar l'afecció al patrimoni, les modificacions referents a la línia elèctrica d'evacuació que a continuació es detallen:   
1.1) Nou accés al suport 88, d'acord amb la documentació presentada el 25 de setembre de 2006 (informe mensual ordinari agost de 2006 del programa de vigilància ambiental).   
1.2) La reubicació i nou accés al suport 68, d'acord amb la documentació presentada el 10 de novembre de 2006 (informe mensual ordinari setembre de 2006 del programa de vigilància ambiental).   
1.3) L'accés al suport 30 s'haurà de realitzar de manera independent al 31 i des del nord (des del suport 29) d'acord amb el plànol adjunt (annex 2), ajustant el traçat en els punts clau a les coordenades mesurades en camp mitjançant GPS el dia 1 de desembre de 2006.   
1.4) L'accés al suport 31 s'haurà de realitzar d'acord amb l'alternativa b descrita en la part expositiva d'aquesta resolució, és a dir, condicionant l'àrea afectada per l'obra de fàbrica per a la protecció de capçalera del barranc, a la vora del parc de maquinària de l'aeròdrom AVIALSA T-35 i obrint un nou accés fins al punt d'ubicació del suport, tal com s'assenyala en l'ortofoto adjunta (annex 3). L'esmentat camí serà utilitzat per a l'execució de les obres d'instal·lació de la línia elèctrica, com també per a aquelles labors de manteniment que resulten necessàries.   
2) Alçar les mesures cautelars en relació amb l'execució de les obres establides sobre els parcs de Mazorral i Cerro Rajola en la Resolució de 27 de juliol de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural, i queda no obstant això, la posada en funcionament supeditada al compliment dels condicionants següents:  
2.1) Ampliació de l'estudi de comportament d'aus carronyeres amb la metodologia utilitzada fins a la data (que s'ajusta a l'establida per aquesta Conselleria) durant 6 mesos, sense perjudici de la presa de dades respecte de qualsevol tipus d'aus i en especial dels passos migratoris prenupcials de la pròxima temporada (almenys durant els mesos de març, abril i maig de 2007, a fi de:  
- Determinar la relació entre el funcionament dels menjadors de voltors preexistents pròxims a la zona 6 i el trànsit de voltors en aquesta, i realitzar els assajos d'aportacions (increment d'aportacions percentuals en cada mes) que permeten concretar el volum i la freqüència més adequats per a evitar o almenys minimitzar el trànsit de voltors per la zona.  
Basant-se en els resultats de l'estudi, s'haurà de detallar de quina manera es materialitza la mesura correctora que garantisca l'alimentació i concentració dels voltors fora de les zones de risc, és a dir, si es contribuirà al manteniment de menjadors preexistents o si s'opta per l'obertura d'un nou menjador.  
En ambdós casos l'empresa haurà d'aportar garanties de manteniment a llarg termini de les aportacions que s'hagen determinat en l'estudi (acord de col·laboració amb l'ajuntament o propietari del terreny i amb l'empresa encarregada de la recollida de restes càrnies a Castelló, permís de la Conselleria d'Agricultura).   
- Determinar les mesures correctores que s'han d'aplicar en la fase de funcionament dels parcs (ex. parades temporals) en el cas que puga determinar-se, basant-se en les dades de la totalitat dels estudis de seguiment realitzats, quina part del trànsit és imputable a la dispersió juvenil o a altres causes no lligades al funcionament dels menjadors pròxims.   
2.2) L'estudi de comportament d'aus carronyeres serà presentat, en tot cas, en finalitzar aquest per a la seua avaluació, i es poden presentar, si es considera convenient, informes, resultats provisionals o tràmits realitzats sobre els aspectes assenyalats en aquest.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant una resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 200, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 desembre de 2006.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5941, del 27-01-2009 (2009/494)

RESOLUCIÓN de 10 de noviembre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Alpuente, Ondara, Dénia, Cinctorres, Bejís, El Toro, Barracas y Viver.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5941

Fecha DOGV
:   27-01-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/494

CVE


Fecha del documento
:   10-11-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Bejís](javascript:void(0))
    * [Toro, El](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Viver](javascript:void(0))
    * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de noviembre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Alpuente, Ondara, Dénia, Cinctorres, Bejís, El Toro, Barracas y Viver. [2009/494]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 303/06-AIA Alpuente, 282/06-AIA Ondara, Dénia, 417/06-AIA Cinctorres, 158/04-AIA Bejís y 028/02-AIA El Toro, Barracas, Viver.  
Valencia, 10 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 303/06-AIA  
Título: Explotación de Terneros de Cebo en Alpuente   
Promotor: Celia Martínez Estors  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente  
Objeto del proyecto: Legalización de la explotación de vacuno de cebo  
Localización: Paraje Cañadizos, polígono 5, parcela 258, 259 y 260, término municipal de Alpuente (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad de una explotación de terneros de cebo. La explotación estará ubicada dentro de tres parcelas con una superficie total de 15.515 m² con una superficie ocupada es de 5.350 m² (34,48%). La explotación estará constituida por:  
- Cinco naves. Con solera de hormigón armado de 15 cm, fratasado y bruñido posterior. Con ligera pendiente para facilitar la recogida de aguas residuales y pluviales. Cada nave dispondrá de una fosa para el almacenamiento de estas aguas residuales con una capacidad de 6 m³. La superficie de cada una de las naves es:  
Nave y nº de módulos Superficie (m²)  
1 (9 módulos) 1.350  
2 (8 módulos) 1.200  
3 (6 módulos) 900,30  
4 y 5 (5 módulos) 750,13  
- Estercolero. Solera de hormigón armado de 150 m². En ligera pendiente y con poceta para la recogida de lixiviados.  
- Pajar con una superficie de 100 m².  
- Otras instalaciones: nave de almacén, aseo y oficina de 150 m²; Depósito de agua de 150 m³. Silos de almacenamiento de pienso.  
La capacidad de la explotación está prevista para 1000 cabezas de cebo (600 UGM, vacunos de más de seis meses y hasta dos años). Entrarán terneros con una masa aproximado de 150 kg y permanecerán en la explotación hasta alcanzar 350-400 kg. El sistema de manejo será todo dentro todo fuera, se estima que se podrán realizar 1,2 ciclos por año.   
Los residuos generados en la explotación serán: estiércol, residuos sólidos, aguas residuales (deyecciones líquidas, aguas de limpieza y pluviales en contacto con aguas sucias y aguas sanitarias) y cadáveres.   
El estiércol generado(deyecciones y paja) se empleará como abono en campos de cultivo aunque se contempla la posibilidad de entregarlo a un gestor. Se dispondrá de un libro de registro en el que se refleje la fecha de entrada y salida, la cantidad y el receptor a donde irá destinado el estiércol. Se ha estimado una producción de estiércol de 6.753 Tm/año en función de los datos que configuran el Código Valenciano de Buenas Prácticas agrarias, estimación para vacuno animales jóvenes.   
El suministro de agua procederá de la red abastecimiento municipal. Se estima un consumo de:  
- 5.760 m³/año para el consumo de animales.  
- 50 m³/ciclo para la limpieza.  
- 82,125 m³/año aguas sanitarias.  
Se adjunta informe favorable del Ayuntamiento de disponibilidad ante el aumento del consumo, la estimación del consumo en este informe es de 9.125 m³.   
Se dispondrá de un grupo electrógeno para el abastecimiento de energía eléctrica.  
La explotación contará con un vallado perimetral de 1,8 m de altura.  
La distancia a la aldea de Campo de Abajo, población más próxima es de 1800 metros.  
Tramitación administrativa  
1. Remisión del expediente. Información pública.  
El expediente se inició el 28 de julio de 2006, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda del Proyecto de Actividad y el Expediente administrativo.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 14, de 17 de enero de 2006, sin que se presentaran alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
El expediente se inició el 28 de julio de 2006, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda del Proyecto de Actividad y el Expediente municipal.  
Con fecha 28 de septiembre de 2006 se hace un requerimiento de documentación.  
Con fecha 3 de octubre de 2006 se remite una copia del EIA remitido por el Ayuntamiento.  
Con fecha 27 de octubre de 2006 se remite parte de la documentación del requerimiento.  
Con fecha 15 de enero de 2007, se remite el informe de la Conselleria de Cultura.  
La documentación presentada incluye:  
- Informe del arquitecto técnico municipal en cuanto a la clasificación del suelo y la adecuación al planeamiento municipal vigente de la parcela donde se ha proyectado la actuación. Se indica:  
Las normas subsidiarias de Planeamiento, aprobadas definitivamente el 17 de septiembre de 1.990 por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, así como sus modificaciones nº 7, 8 y 9 (disposición transitoria), vigentes en la actualidad en el municipio, clasifican el suelo como no Urbanizable y lo clasifica de Común, cumpliendo las parcelas referenciadas con los parámetros urbanísticos requeridos para albergar las instalaciones proyectadas.  
- Informe favorables del ingeniero municipal.  
- Informe favorable del técnico veterinario.  
- Copia de la información pública realizada en el BOP, comunicación a los vecinos de las parcelas colindantes.  
- Diligencia de la Alcaldía.  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte en cuanto a los resultados negativos de la prospección Arqueológica y a la no afección al patrimonio etnológico.  
- Informe favorable de la Conselleria de Agricultura Pesca y Alimentación.   
- Certificado de la alcaldesa de Alpuente en el que se indica:  
«(...) el Ayuntamiento de Alpuente autoriza la conexión a la red de agua potable de la explotación de terneros de cebo (...) siempre que se cumplan las condiciones determinadas en la autorización (satisfacción de las tasas, ejecución de las conducciones, etc.); Dicha autorización no supone un problema para el acuífero de la población por cuanto la concesión actual lo es para 358.528,55 m³ anuales de los que se consumen 229.000 m³ anuales (consumo año 2005) y se calcula un consumo aproximado de la explotación propuesta de 9.125 m³».  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como Suelo No Urbanizable común según las normas contenidas en las ordenanzas municipales que resultan de aplicación y a las del planeamiento urbanístico vigentes en este Municipio.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Alpuente no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de Impacto Ambiental incluye una descripción del medio natural donde estará situada la explotación y que incluye: aire, agua, suelo, flora, fauna, paisaje y el entorno socioeconómico de la zona. Se aporta también cartografía referente a los posibles riesgos naturales que pueden afectar a la zona: riesgo de inundación, vulnerabilidad de acuíferos, erosión y riego de deslizamiento entre otros. En el estudio de las alternativas se hace referencia, al sistema de alojamiento, materiales y equipos en la construcción y el desarrollo de la actividad y en el manejo de los residuos generados.  
La explotación se ubicará en una zona agrícola. Son tierras dedicadas a cultivos de secano: cereales, vid, almendros y olivos. Existen en las inmediaciones otras explotaciones ganaderas que por los informes Municipales remitidos están dedicadas a explotaciones porcinas. Presenta una fisiografía fuertemente ondulada y una litología compuesta por cantos gravas y limos. La vulnerabilidad de acuíferos es baja. Actualmente las parcelas señaladas están en desuso sin que existe vegetación alguna.   
Se han identificado las posibles acciones impactantes y los factores potencialmente impactables que se producirán en la construcción y desarrollo de la actividad proyectada. Para la valoración se ha empleado una matriz de impacto.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental algunas de las medidas protectoras propuestas son las siguientes:  
Fase de construcción  
- Se minimizarán los movimientos de tierra y la superficie de desbroce.  
- Se reutilizará el suelo vegetal extraido.  
- En la construcción se emplearán materiales que armonicen con el entorno, evitándose los materiales reflectantes y brillantes.  
- En caso de la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos se suspenderá la actuación, se delimitará el perímetro y se notificará inmediatamente a la Conselleria de Cultura.  
Fase de explotación  
- Se realizará una buena gestión del estiércol para minimizar olores, posible contaminación de acuíferos o suelos y las emisiones atmosféricas.   
- Se impermeabilizará el suelo de la zona de estabulación y depósito de almacenado de residuos.  
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental; ampliándose con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la construcción de la explotación de vacuno de cebo, situada en el Polígono 5, parcelas 258, 259 y 260 en el término municipal Alpuente (Valencia) promovida por Celia Martínez Estors siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
1. Previo a la concesión de la Licencia de Actividad, deberá disponerse del informe favorable definitivo de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, debiendo ser presentados ante el Órgano Sustantivo.  
2. Las aguas residuales generadas en la explotación serán gestionadas de forma adecuada. Se deberá garantizar la impermeabilidad de las fosas de recogida tanto de las naves como de la poceta del estercolero. Se vigilará el nivel de llenado de las mismas y la frecuencia de vaciado será suficiente para evitar su vertido en la parcela.   
3. Antes del inicio de la actividad se deberá disponer de los contratos de aceptación, las cédulas y planos catastrales de las parcelas en las que se aplicará el estiércol. La superficie total ha de ser suficiente para que como máximo la adición de N al suelo no supere la dosis anual de 170 kg/ha. Deben ser terrenos agrícolas. En el caso de que el estiércol se entregue a un gestor, éste deberá estar autorizado y se dispondrá de un contrato actualizado.   
4. Los acabados exteriores de las edificaciones armonizarán con el entorno de tal manera que se reduzca el impacto visual que generará la presencia de las edificaciones. De igual forma, la pantalla vegetal estará constituida por especies autóctonas y en concordancia con las características de la zona.   
5. La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 31 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 282/06-AIA  
Título: Antena de alta presión A para suministro de gas natural al termino municipal de Dénia  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Localización: Ondara, Denia  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del Proyecto es la construcción de una Antena de Alta Presión A, para suministro de gas natural al término municipal de Denia. La presión máxima de servicio será de 16 bar relativos. La Antena partirá de la Posición P-01 del Gasoducto de Transporte Secundario Marina Alta (en proyecto) en el término de Ondara y tendrá como destino el Armario de regulación APA/MP situado próximo a la población de La Xara y a la Carretera CV- 7221, en el término de Denia. La longitud total del trazado será de 3.032 m, discurriendo 725 metros en el término municipal de Ondara y 2.307 metros en el término municipal de Denia.   
El material empleado en la construcción del gasoducto será tubería de acero al carbono de 6" de diámetro revestida exteriormente con polietileno aplicado en fábrica por extrusión en caliente. En condiciones normales de tendido, dicha tubería irá enterrada a profundidad mínima de 1,00 m siendo la anchura de la zanja de 0,50 metros. En cruce de ríos, torrentes o arroyos importantes, se ha previsto alcanzar una profundidad mínima de enterramiento del orden de 1,50 a 2,50 metros o superior. En los cruces con carreteras, autovías, autopistas, ferrocarriles y otros viales, la tubería se instalará a 1,50 metros como mínimo de profundidad. La pista de trabajo prevista es de 14 metros.  
A fin de poder efectuar el suministro a los usuarios domésticos comerciales, se instalará el correspondiente armario de regulación y medida APA/MPB de caudal nominal 2 X 3.000Nm³/h de presión de entrada máxima 16 bar y de salida regulable entre 4 y 0,4 bar, que alimentará la red de distribución del municipio de Denia.  
Además, la instalación de la tubería comprenderá la realización de las siguientes obras o trabajos:  
- Replanteo y balizado del terreno  
- Apertura de pista de trabajo. Despeje y desbroce del terreno.  
- Apertura de la zanja.  
- Distribución de materiales de obra.  
- Curvado, soldadura, puesta en zanja.  
- Control radiográfico de las uniones soldadas.  
- Estabilización en caso necesario de márgenes de ríos mediante escollera.  
- Reforzamiento de la seguridad de la instalación mediante vainas de protección y doble señalización, una enterrada y otro visible sobre el terreno.  
- Pruebas hidráulicas de estanqueidad y resistencia.   
- Restitución del terreno.  
Una vez restituido el terreno se recupera su uso con las únicas limitaciones que imponen las zonas de servidumbre distribuidas de la manera siguiente:  
- Zona A: se trata de un corredor de 2 m (1 m a cada lado de la tubería), en el que está prohibido arar o cavar a una profundidad mayor de 50 cm, plantar árboles y arbustos de talle alto y realizar obras o edificaciones en esta banda de terreno, sin permiso de la administración.  
- Zona B: de 4 m de anchura a cada lado de la zona A, en donde la única restricción es la imposibilidad de realizar obras o edificaciones sin la autorización de la administración.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El proyecto, estudio de impacto ambiental y el resultado de la Información pública fueron remitidos al Servicio de Impacto Ambiental por el Servicio Territorial de Energía de Alicante teniendo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 2 de agosto de 2006.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana del día 19 de mayo de 2005 y mediante Edicto publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 19 de mayo de 2006.  
Durante el periodo de información pública se presentaron las siguientes alegaciones (en extracto):  
Alegaciones presentadas por particulares:  
- La memoria presentada no motiva la idoneidad del trazado propuesto ni propone otras alternativas.  
- En la planificación de este tipo de instalaciones deberá tenerse en cuenta el correspondiente instrumento de ordenación del territorio.  
- La clasificación que el Plan General de Ondara otorga a sus parcelas es la de Suelo no Urbanizable Común, esto es, un suelo con tradicional vocación agrícola y en perfecto estado de conservación, gracias a que se preservan los valores medioambientales de la zona. En consecuencia, no sólo no es ésta la clase de suelo más apta para la imposición de una infraestructura de estas características, sino que su eventual implantación en él desvirtuaría los valores agrícolas, ambientales y paisajísticos de la zona.  
- Existen alternativas al trazado por zona donde ya transcurren otro tipo de infraestructuras.  
- El proyecto debe contener un estudio sobre la incidencia de la actuación en el paisaje, de conformidad con el artículo 11.3 de la Ley 4/04, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Gas Alicante manifiesta:  
- La compatibilidad del proyecto con la ordenación urbanística se verifica a través de las correspondientes licencias municipales.  
- La instalación del gasoducto es compatible con el uso agrícola de las parcelas clasificadas como Suelo No Urbanizable Común, puesto que, una vez instalada la tubería, el terreno se restituye a su estado inicial, quedando apto para su posterior cultivo.  
- La posibilidad de instalar el gasoducto en la zona de servidumbre de la autopista provocaría un aumento de la longitud del trazado afectando en este caso a un número elevado de propiedades privadas.  
- Se debe desestimar el trazado para la zona prevista de equipamientos por no coincidir con la dirección del gasoducto.  
- La prohibición de plantar árboles se establece a dos metros a contar desde el eje de la tubería, distancia inferior a cualquier marco de plantación por lo que una vez finalizadas las obras se puede restituir la actividad agrícola en el terreno afectado.  
El Ayuntamiento de Denia alega:  
- Se deberá modificar el trazado del último tramo para evitar el paso en el ámbito del Plan Especial Beniadla para la reserva de suelo dotacional destinado a equipamientos asistenciales e infraestructuras - servicios urbanos en suelo no urbanizable.  
- Se deberán tener en cuenta los cruces que afecten a vías pecuarias y barrancos, estableciendo las medidas correctoras y compensatorias que sean adecuadas.  
- Será necesaria la gestión de residuos que puedan producirse.  
- De acuerdo con las Ordenanzas de la Construcción de Denia y del Plan General aquellos árboles de carácter no productivo que deban ser eliminados deberán reponerse obteniéndose previamente licencia municipal.  
Gas Alicante manifiesta:  
- Se modificará el trazado en el ámbito del Plan Especial Beniadla.  
- Se solicitarán los permisos de cruce que sean necesarios.  
- Se arbitrarán medidas para la efectiva gestión de residuos.  
- Se repondrá el arbolado y se obtendrá la correspondiente licencia municipal.  
La Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y vivienda manifiesta:  
- Que el proyecto afecta a terrenos forestales, mayoritariamente pertenecientes al Barranco del Pont de Fusta.  
- Que el proyecto afecta a varias vías pecuarias por lo que el interesado habrá de tramitar las oportunas ocupaciones.  
Gas Alicante manifiesta:  
- Se solicitará la ocupación de las vías pecuarias afectadas y se cumplirán los condicionados que se impongan en la Declaración de Impacto Ambiental.  
Informes sectoriales  
El Expediente contiene copia de los siguientes informes/autorizaciones:  
- Informe de la Sección Forestal de los servicios Territoriales de Medio Ambiente de Alicante.  
- Informe relativo a la Solicitud de autorización para cruce subterráneo de cauce público emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Condicionado de autorización de cruzamiento subterráneo para antena de alta presión para suministro de gas natural en la carretera CV-725, km 2,100.  
- Escrito de Iberdrola relativo a condiciones de cruzamiento y paralelismo.  
- Informe de Telefónica relativo a posibles afecciones.  
- Copia de informe de Impacto Arqueológico y Etnológico remitido a la Dirección Territorial de Cultura.  
Afecciones legales  
El trazado de la Antena de Alta Presión A, para suministro de gas natural al municipio de Denia discurre en su totalidad por suelo No Urbanizable (Rústico sin protección), presentando las siguientes afecciones:  
- Dominio Público Hidráulico: en el cruce del barranco del Pont de Fusta (Término municipal de Ondara).  
- Suelo Forestal de acuerdo con el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana.  
- Vías pecuarias: de acuerdo con el informe de la Sección Forestal de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante se verán afectadas: Colada del Camino Viejo de Denia, Colada del Camino de Vergel a Jávea, Colada de Alfatara a Denia, Colada de Alfatara al Molino de Coi.  
- Elementos arqueológicos y etnológicos: de acuerdo con el informe emitido al respecto el proyecto presenta a priori una nula incidencia en el patrimonio arqueológico debiendo efectuarse controles entre los vértices v-AL-029 y V- AL-030, por la posible incidencia de las obras al Pozo de San Joaquin.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos ni a ningún hábitat definido en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El Estudio de Impacto Ambiental presenta dos alternativas al trazado:  
1. Trazado básico: parte de la Posición P-01 del Gasoducto de Transporte Secundario Marina Alta, en el Término de Ondara, y se dirige hacia el Sureste en paralelo al Gasoducto antes citado cruzando por tierras de cultivos de frutales. Al llegar al paraje de la Torreta gira al Este cruzando dicho paraje y el de Torrecarrals, situándose entre las carreteras CV-725 y CV-7221 hasta alcanzar la zona de La Xara y Manxent donde finaliza.  
2. Alternativa 1: se dirige al Sureste en paralelo al Gasoducto de Transporte Secundario Marina Alta y al alcanzar la Colada de Alfatara a Denia gira al Este siguiendo en paralelo a esta vía pecuaria. Durante este paralelismo se cortan los parajes de Molí d'en Coll y La Torreta, y al llegar a este último paraje gira ligeramente al Sur hasta alcanzar la carretera CV-725 volviendo a girar al Este siguiendo el paralelismo con esta infraestructura hasta llegar a La Xara y Manxent donde se une al trazado básico.  
A la vista de los condicionantes existentes en el área se elige el trazado básico ya que, aunque es de mayor longitud, presenta nula afección sobre las edificaciones dispersas.  
El trazado elegido discurre en su mayor parte por campos de cultivo siendo la única zona natural del proyecto la correspondiente al cruce con el barranco de la Fusta donde se localizan especies vegetales tales como Rubus sp., Arundo donax, y otras.  
El Proyecto a realizar afectará a los siguientes factores del medio físico: atmósfera, suelos, hidrología, cubierta vegetal, fauna, paisaje, medio socio-económico.   
2. Identificación y valoración de impactos.  
El Estudio de Impacto Ambiental identifica y valora los siguientes impactos ambientales que se prevén pueden aparecer en el transcurso de la realización del proyecto:  
- Alteración de la calidad del aire por aumento de partículas sólidas en suspensión: se considera como un impacto moderado debido a que se trata de un impacto muy localizado y que deja de presentarse al finalizar las obras, aunque para disminuir al máximo su acción se van a implementar medidas minimizadoras durante las obras.   
- Aumento del ruido: es de escasa magnitud ya que se trata de una actividad puntual, temporal y discontinua a lo largo de la traza. Con esto y considerando que la fuente de emisión de ruido se encuentra alejada de los núcleos de población, el impacto se estima compatible.  
- La alteración del relieve es un impacto producido por el movimiento de tierras realizado durante las obras. Debido a que la Antena en estudio no presenta áreas de orografía accidentada y a la escasa magnitud de excavación necesaria para esta obra, se considera que el impacto será compatible.  
- Compactación de suelos: en todo el trazado de la Antena de APA. Esta compactación por el paso continuado de vehículos durante la fase de ejecución de las obras es fácilmente corregible. Además, la destrucción de la cubierta vegetal, el tránsito de maquinaria pesada, la apertura de la pista de trabajo y la excavación de zanja favorecen la erosión y en consecuencia la pérdida de suelo por la disgregación del suelo en partículas más finas. Por tanto el impacto sobre el suelo se considera como moderado.  
- Afección al Barranco del Pont de Fusta: en la ejecución de las obras, si el curso hídrico se cruza con caudal, se va a provocar un descenso de la calidad del agua, si bien sería conveniente que el cruce se realizara en máximo estiaje o en su defecto siempre que el cauce presente un caudal nulo, para evitar estos impactos. El impacto se estima moderado.  
- Eliminación de la vegetación: es el impacto más importante que van a producir las obras de esta Antena, ya que es necesario limpiar mediante la tala y desbroce la pista de trabajo necesaria para el paso de la maquinaria. La estimación del impacto es distinta si el trazado atraviesa cultivos herbáceos, pastizales o eriales; o bien si cruza por cultivos arbóreos o zonas de vegetación natural (en este caso reducida al curso hídrico). En el primer caso, el impacto se estima compatible debido a que el terreno se recupera una vez finalizadas las obras; mientras que en el segundo, el impacto se estima moderado ya que para favorecer la recuperación natural de la zona se considera imprescindible la implementación de medidas correctoras.  
- Alteraciones a la fauna: impacto de carácter potencial y temporal, siendo necesaria la adopción de medidas preventivas, minimizadoras y/o correctoras en aquellas zonas susceptibles de nidificación de aves o de presentar hábitats de especies catalogadas. Se considera por tanto moderado y en caso de afectarse por accidente a algún individuo de estas especies se estimará como severo.  
- Paisaje: se verá modificado de forma temporal durante el período que duren las obras y, la correspondiente afección, se ha considerado como compatible en la totalidad del trazado, debido a su elevado nivel de antropización, exceptuando las zonas atravesadas de vegetación natural, donde se estima moderada.  
- Factores del medio socio-económico : impacto positivo debido a las ventajas desde el punto de vista ambiental de la utilización del gas natural frente a los actuales combustibles (mayoritariamente, fuel). Sólo el impacto puede ser negativo en el sector agrícola, por la afección a los regadíos y cultivos arbóreos, el cruce de caminos y vías pecuarias.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
El estudio de Impacto Ambiental propone las siguientes medidas protectoras y correctoras (entre otras):  
- Ejecución de laboreo de descompactación.  
- Reposición de tierra vegetal.  
- Instalación de gaviones o escolleras en caso de riesgo de erosión.  
- Aplicación de riegos para disminuir la emisión de partículas sólidas sedimentables.  
- Adecuado mantenimiento de la maquinaria.  
- Protección de la capa de tierra vegetal evitando el tránsito sobre ella.  
- Señalización de la pista de trabajo.  
- Recogida y adecuada gestión de los vertidos ocasionados por la maquinaria.  
- Ejecución de obras sobre cauce hídrico en época de estiaje.  
- Adecuada gestión del agua empleada en la prueba hidráulica.  
- Comprobación de inventario de flora sobre el terreno evitando talas innecesarias.  
- Ajuste del calendario de las obras con el fin de no afectar a las épocas de reproducción de la fauna.  
- Se habilitarán rampas en las zanjas para facilitar la salida de la fauna atrapada.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental anexo I apartado 7 y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006 del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación el proyecto Antena de alta presión A, para suministro de Gas Natural al término municipal de Denia, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Con anterioridad al inicio de las obras se obtendrá: a) el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano; b) el permiso de ocupación temporal de vías pecuarias así como cualquier otro que en su caso sea necesario en relación a la afección a terreno forestal en el cruce del Barranco del Pont de Fusta cumpliéndose las limitaciones que a tal efecto se impongan; c) los permisos pertinentes emitidos al efecto por la Confederación Hidrográfica del Júcar debiendo cumplirse las limitaciones que al efecto se impongan.  
2. Se vigilará la posible afección a la fauna y vegetación existentes en el cauce y zona adyacente al Barranco del Pont de Fusta evitando perjuicios a la fauna presente en la zona y reduciendo en la medida de lo posible los impactos negativos sobre la vegetación natural.   
3. Se reducirá al máximo la anchura de la pista de trabajo y ésta será señalizada convenientemente para evitar desplazamientos innecesarios fuera de ésta.  
4. Con el fin de evitar posibles afecciones a cauce público se evitará la instalación de playas de acopio o zonas de aparcamientos de vehículos en las inmediaciones del Barranco del Pont de Fusta.  
5. En su caso, en el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la Contaminación Acústica y las Ordenanzas municipales dictadas al respecto.   
8. Se efectuará una correcta gestión de los residuos debiendo quedar el terreno libre de cualquier tipo de residuo a la finalización de las obras y respetando los preceptos contenidos en la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
9. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes, se derivarán a gestor autorizado.  
10. Los trabajos se realizarán con medios adecuados que impidan conatos de incendios contando con extintores homologados y dispositivos matachispas en las maquinarias. En todo caso se respetarán los preceptos y normas contenidos en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación con las obras realizados en zona forestal o en sus inmediaciones.  
11. Cualquier variación en el trazado de la Antena que afecte a terreno natural, seminatural o inculto clasificado como suelo no urbanizable deberá someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 417/06 AIA  
Título: Modificación Puntual nº4 del Plan General de Ordenación Urbana de Cinctorres  
Promotor: Ayuntamiento de Cinctorres  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón  
Localización: Término Municipal de Cinctorres, Castellón  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La actuación propuesta a desarrollar consiste en la ampliación del suelo urbano en una superficie de 1.733 m², para destinarse a uso residencial.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El terreno a urbanizar objeto del presente proyecto, y cuya superficie total es de 2.159 m², se localiza en la parte norte del término municipal de Cinctorres, estando limitado por solares y el límite del suelo urbano municipal.   
Planeamiento vigente y propuesto  
El Plan General de Ordenación Urbana de Cinctorres, aprobado definitivamente el 29 de febrero de 2000, clasifica los terrenos comprendidos dentro del ámbito de la presente actuación, como Suelo No Urbanizable de Régimen Común. Incluyéndose en el Estudio de Impacto Ambiental una referencia a las determinaciones establecidas por el PGOU para esta tipología de suelos, de las que cabe destacar, de forma resumida, aquellas relativas a las determinaciones a cumplir cuando el destino de las obras está asociado a la construcción de una vivienda, siendo éstas las que a continuación se indican:  
- No formará núcleo de población.  
- La parcela mínima edificable es de 1 Ha.  
- La altura máxima edificable es de 7 metros.  
- La ocupación máxima será del 2%.  
- El número máximo de plantas será 2.  
- La separación a lindes y al eje de caminos privados será de 10 metros.  
- la separación al eje de camino público será de 15 metros.  
Igualmente, cabe señalar la referencia incluida a las condiciones estéticas que deberán cumplir las viviendas que se implanten en esta clase de suelo:  
Deberá quedar garantizado su adaptación al ambiente rural, los materiales a utilizar serán obligatoriamente cubierta de teja árabe en su totalidad, carpintería exterior de madera barnizada, cerramientos exteriores de mampostería cerramientos enfoscados pintados con materiales no brillantes y con colores adecuados al ambiente en el que se encuentren.  
Ordenación prevista y usos  
En la documentación remitida se especifica que dada la escasa magnitud de la ampliación, no se considera necesario complementar la urbanización con las pertinentes redes de servicios e infraestructuras.   
Tramitación administrativa  
En fecha 15 de diciembre de 2006, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón, remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Según Sesión Ordinaria celebrada en fecha 3 de noviembre de 2006, el Pleno del Ayuntamiento acuerda aprobar provisionalmente el la Modificación Puntual nº 4 del PGOU de Cinctorres.   
1. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental, se expuso al público, junto con el resto de la correspondiente documentación técnica, según anuncios publicados en el DOGV nº 5345 de fecha 13 de septiembre de 2006, y en el Diario Levante de fecha 8 de agosto de 2006.  
Durante el periodo de Información Pública no se presentaron alegaciones, tal y como consta en el Certificado suscrito por el Alcalde de Cinctorres y la Secretaria-Interventora de dicho municipio, de fecha 4 de diciembre de 2006.   
2. Peticiones de información o documentación complementaria  
La documentación presentada, y especialmente por lo que respecta al Estudio de Impacto Ambiental, carece de los contenidos mínimos establecidos por la Orden del 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de Impacto ambiental que se hayan de tramitar en esta Conselleria; a pesar de lo cual, se ha continuado con el trámite de Evaluación Ambiental sin requerir una posible ampliación de documentación, debido a las dimensiones de la superficie afectada, al objetivo buscado con dicha modificación y especialmente, porque no se han observado condicionantes ambientales que hagan inviable dicha propuesta.   
Informes sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial, publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.  
Consideraciones ambientales  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una descripción muy generalista del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actuación; describiéndose posteriormente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: edafología, climatología, geología, vegetación, fauna, hidrología, patrimonio arqueológico y etnológico, vías pecuarias y paisaje.   
El término municipal de Cinctorres, ubicado en la provincia de Castellón, pertenece a la comarca de Els Ports, ocupando una extensión aproximada de 35 km². Con un medio natural bastante uniforme, el municipio se caracteriza por presentar una zona de cultivos de secano, concentrada alrededor del núcleo de población, y otra zona forestal, situada en la periferia del término.  
Los suelos del término municipal de Cinctorres, en los que se aprecia un predominio de rocas calcáreas y margas fundamentalmente, presentan en general, un escaso estadio de evolución, reproduciéndose casi totalmente, las características del material originario.   
En cuanto a la capacidad de uso agrario de la zona objeto de actuación, puede caracterizarse como baja.   
En cuanto a la identificación de impactos susceptibles de producirse como consecuencia del desarrollo de actuación, asi como su correspondiente valoración, se han destacado en el Estudio de Impacto Ambiental presentado, de forma muy generalista, los siguientes:  
- Cambio del uso del suelo, y eliminación de la cubierta vegetal durante la fase de construcción. No obstante, dado que el terreno donde se llevará a cabo la urbanización se caracteriza por su carácter marcadamente llano, no se prevén sustanciales actuaciones de desmonte o relleno, limitándose las mismas para la realización de cimentaciones y zanjas asociadas a la construcción de las infraestructuras previstas.   
- No se prevén afecciones sobre las características hidrológicas de la zona de actuación, ya que existe una depuradora municipal que recoge las aguas residuales generadas en la localidad, evacuándose las mismas a través de un colector que ya discurre por la zona.   
- Presencia de nuevas infraestructuras. En el estudio de Impacto ambiental se señala, igualmente, que la parcela resultante de la actuación, se encuentra conectada a la red de alcantarillado y de pluviales, por lo que el vertido resultante se efectuará correctamente, no previéndose ninguna afección sobre los acuíferos de la zona.   
- Emisión de polvo y gases a la atmósfera; asi como un aumento de los niveles de ruido generados   
- No se prevé afección sobre la fauna existente en la zona, dada el escaso aumento de la superficie urbanizable que se introducirá con la modificación  
- El impacto sobre los cultivos también se ha caracterizado como mínimo, dado que no sólo se sustituirán pocos cultivos existentes por terreno urbano, si no que dada la cantidad de zona cultivada en el entorno, la pérdida de dicho uso agrícola en términos generales es mínima en comparación con el cómputo global.  
- Se incluye una mención expresa a la existencia de unos condicionantes específicos y unas ordenanzas municipales, que tenderán a minimizar el impacto de las construcciones sobre el terreno, al introducir un control sobre sus características volumétricas y de altura.   
- Modificación del paisaje, introduciéndose un paisaje urbano, dominando los elementos artificiales o modificaciones antrópicas  
Respecto a las medidas protectoras y correctoras propuestas en la documentación remitida, cabe señalar las que a continuación se indican:  
- Durante la fase de construcción se deberá evitar que los movimientos de maquinaria pesada, asi como los acopios de materiales, originen la compactación de los suelos en el entorno de las obras. Por lo que se considera la conveniencia de proceder a un laboreo de los terrenos una vez finalizadas las mismas.  
- Se procederá a una adecuada revegetación de las posibles áreas y zonas afectadas por el desarrollo de la obra.  
- La ampliación del suelo urbano no supondrá una interceptación ni obstaculización de los caminos rurales y puntos de paso utilizados por la población residente de la zona.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, se destacan únicamente en la documentación presentada, la vigilancia por parte del Ayuntamiento de Cinctorres, sobre el cumplimiento de las ordenanzas y el control del posible desarrollo de edificios ilegales en la zona.   
No obstante, y pese a la excesiva visión generalista desde la que se ha abordado este apartado en el Estudio de Impacto Ambiental, puede considerarse en términos generales, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, asi como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación Puntual nº4 del Plan General de Ordenación Urbana de Cinctorres, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse, previamente a la ejecución de las obras, informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
- El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
- Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
- Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
- La tierra vegetal extraída que sea susceptible de aprovechamiento, si se procediese a desmotar el talud, se mantendrá en condiciones adecuadas y se destinará al relleno de las posibles zonas verdes previstas. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que no pierda sus propiedades.  
- El Ayuntamiento deberá hacerse cargo de la gestión de los residuos sólidos cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, la ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana, y el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero.  
- Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 158/2004 AIA  
Promotor: Ayuntamiento de Bejís   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón   
Título del proyecto: Plan General de Ordenación Urbana de Bejís   
Localización: Término municipal de Bejís (Castellón)  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El Plan General de Ordenación Urbana de Bejís se redacta de acuerdo con lo previsto en el artículo 35 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística. El contenido del Plan se adapta a lo establecido en la misma y en el Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, aprobado por Decreto 201/1998, de 15 de diciembre.  
El desarrollo del Plan General tiene por objeto la ordenación urbanística estructural, estableciendo, al efecto, las siguientes determinaciones:  
a) Directrices definitorias de la estrategia de definición urbana y de ocupación del territorio.  
b) Clasificación del suelo.  
c) División del territorio en zonas de ordenación urbanística, determinando para cada una de ellas la normativa que sea de aplicación.  
d) Ordenación del Suelo No Urbanizable.  
e) Delimitación de sectores definitorios de ámbitos mínimos de planeamiento parcial o de reforma interior  
f) Tratamiento, conforme a su legislación reguladora, para su protección y funcionalidad, de los bienes de dominio público no municipal.  
g) Establecimiento de áreas de reparto y determinación de los aprovechamientos tipo correspondientes.  
h) Expresión de los objetivos a considerar en la redacción de los instrumentos de desarrollo del Plan General, indicando, como mínimo, las posibles tipologías y las densidades máximas y, para los Planes Parciales y Estudios de Detalle, el coeficiente de máxima edificabilidad.  
i) Ordenación de los centros cívicos y de las actividades susceptibles de generar tránsito intenso.  
j) Delimitación de una red primaria o estructural de reservas de terrenos y construcciones de destino dotacional público que asegure la racionalidad y coherencia del desarrollo urbanístico, garantizando la calidad y funcionalidad de los principales espacios de uso colectivo.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Planeamiento vigente y propuesto  
El planeamiento vigente del municipio de Bejís, está constituido por las Normas Subsidiarias Municipales aprobadas el 23 de febrero de 1993; tratándose por tanto, de un documento redactado de acuerdo con la normativa del suelo estatal, precisa de revisión o de un correspondiente PGOU A grandes rasgos, la clasificación y calificación del suelo que establecen estas Normas pueden resumirse de la siguiente manera:  
Suelo Urbano: 17,745 ha (0,41%)  
- Residencial 16,97 ha  
- Industrial 0,775 ha  
- Terciario 0,775 ha  
Suelo no Urbanizable: 4.276,45 ha (99,59%)  
- Dotacional 6,4 ha  
- Protegido 3.393,69 ha  
- No protegido 876,36 ha  
La tabla que se incluye a continuación expresa la clasificación y calificación del suelo del término, estableciéndose la distinción entre los ámbitos sometidos a un planeamiento parcial, los incluidos dentro de unidades de ejecución en suelo urbano y los ejecutables por actuaciones aisladas:   
SUELO URBANO   
 SUELO URBANO CONSOLIDADO 218.222  
 Núcleo de Bejís 162.017  
 Núcleo de Las Ventas - Ríos de Abajo 21.598  
 Núcleo de Masía Los Pérez 15.436  
 Núcleo de Arteas de Arriba 8.141  
 Núcleo de Arteas de Abajo 11.030  
 SUELO URBANO (Unidades de Ejecución) 31.609  
 UER-01 (BEJÍS) 9.915  
 UER-02 (Masía Los Pérez) 11.393  
 UET-01 (Bejís) 3.582  
 UET-02 (Bejís) 6.719  
Total suelo urbano 249.831  
Suelo urbanizable   
 Suelo urbanizable residencial 30.260  
 SUR-01 (Bejís) 14.332  
 SUR-02 (Las Ventas - Ríos de Abajo) 15.928  
Total suelo urbanizable 30.260  
Suelo no urbanizable   
 SNUC-AG -  
 SNUC-EM -  
 SNUC-P 428.409  
 SNUP-F 41.071.995  
 SNUP-IP 395.827  
 SNUP-VP 210.480  
 SNUP-DH -  
Total suelo no urbanizable 42.106.711  
Total suelo del término de Bejís 42.386.802  
A continuación se detalla la clasificación del suelo relativa al suelo dotacional propuesto en el ámbito del término municipal de Bejís.  
Calificación del suelo urbano de Bejís: síntesis estadística  
 Superficie (m²) % del Suelo   
 urbano  
Suelo dotacional de la red primaria  
Red viaria  
Viario (RV) 16.047 64  
Aparcamiento (AV) 886 0,35  
Entorno Urbano (EU) - -  
Equipamientos  
Educativo (ED) 1.713 0,69  
Recreativo-Deportivo (RD) 10.149 4,06  
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*Asistencial (TD) 1.472 0,59  
Infraestructuras (ID) 2.069 0,83  
Administrativo-Institucional (AD) 271 0,11  
Zonas verdes   
Parques (ZV-QL) - -  
Jardines (ZV-JL) 31.273 12,52  
Total suelo dotacional de la red primaria 63.880 25,57  
Suelo dotacional de la red secundaria  
Red viaria   
Viario (RV) 59.163 23,68  
Aparcamiento (AV) - -  
Área peatonal (AP) 5.631 2,25  
Equipamientos   
Educativo (ED) - -  
Recreativo-Deportivo (RD) 2.465 0,99  
Asistencial (TD) - -  
Infraestructuras (ID) 136 0,05  
Administrativo-Institucional (AD) - -  
Zonas verdes   
Jardines (ZV-JL) 1.662 0,67  
Área de Juego (ZV-AL) 3.390 1,36  
Total suelo dotacional de la red secundaria 72.447 29,00  
Suelo lucrativo  
Residencial: Casco Histórico (Z-1) 55.240 22,11  
Residencial: Ensanche, Edificación   
Cerrada (Z-2) 22.957 9,19  
Residencial: Zona ext. Consolidada,   
Edif. Abierta (Z-3) 29.332 11,74  
Terciario (Z-T) 5.975 2,39  
Total suelo lucrativo 113.504 45,43  
Total suelo urbano 249.831 100  
Dado que la ampliación de las zonas urbanas se va a efectuar mediante las correspondientes unidades de ejecución propuestas, cabe esquematizar el contenido de las diferentes fichas elaboradas de la siguiente manera:  
  
Los usos planteados en función de la clasificación urbanística otorgada de Suelo No Urbanizable, pueden esquematizarse tal y como se indica a continuación:   
- Suelo No Urbanizable Común   
Dentro de esta clasificación, se distinguen las siguientes zonas, delimitadas en los correspondientes planos de ordenación incorporados en la documentación técnica del proyecto:  
- Suelo No Urbanizable Común de uso agrícola, ganadero, cinegético (SNUC-AG); englobando todos aquellos terrenos definidos en el artículo 18.1ª. de la Ley 10/2004.  
- Suelo No Urbanizable Común de uso autorizado de extracción de áridos (SNUC-EM); incluyéndose todos aquellos terrenos definidos en el artículo 18.1.b de la ley 10/2004.   
- Suelo No urbanizable Común de uso industrial, terciario o productivo (SNUC-P); englobándose los terrenos definidos en el artículo 18.1.d. de la Ley 10/2004 del Suelo No Urbanizable.   
- Suelo No Urbanizable Protegido  
Dentro de esta clasificación se distinguen las siguientes categorías de protección:  
- Suelo No Urbanizable Protegido Forestal (SNUP-F); incluyéndose los terrenos definidos por la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana, como suelo forestal, incorporándose las masas forestales englobadas en campos de cultivo.   
- Suelo No Urbanizable Protegido de Infraestructuras Públicas (SNUP-IP); protegiendo todos aquellos terrenos afectados por una infraestructura y su área de protección.   
- Suelo No Urbanizable Protegido de Vías Pecuarias (SNUP-VP); incluyéndose las distintas vías pecuarias que recorren el término municipal; rigiéndose por la Ley estatal 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.   
- Suelo No Urbanizable Protegido de Dominio Público Hidráulico (SNUP-DH); comprendiendo aquellas áreas que afectan a los cursos de agua, incluyéndose los cauces naturales, ríos y barrancos, y los canales artificiales, temporales y permanentes. Se encuentran regulados por el Real Decreto Legislativo 1/2001, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas.   
- Suelo No Urbanizable Protegido Arqueológico (SNUP-Arq); englobándose los yacimientos arqueológicos y bienes culturales protegidos, tal y como establece la ley 7/2004 de Patrimonio de la Generalitat Valenciana.   
Alternativas  
No se han analizado alternativas ni en el Estudio de Impacto Ambiental, ni en la documentación complementaria que acompaña al mismo.   
Tramitación administrativa  
En fecha 5 de noviembre de 2002, el Pleno del Ayuntamiento de Bejís acuerda aprobar provisionalmente el PGOU de Bejís, incluyéndose las rectificaciones oportunas tras el estudio de las alegaciones admitidas a trámite y los Informes al respecto elaborados por el Equipo redactor del Plan.  
Según Certificado del Ayuntamiento de Bejís de fecha 3 de julio de 2002, en la sesión extraordinaria celebrada por el Pleno del Ayuntamiento el día 1 de julio de 2002, se acuerda la tramitación previa a aprobación del Plan General de Ordenación Urbana de Bejís y la apertura del correspondiente procedimiento de información pública. Entre otros aspectos, se acuerda:  
- Someter a información pública por periodo de un mes, anunciando en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana y en un diario no oficial de amplia difusión en la provincia, la documentación correspondiente al PGOU de Bejís, incluido el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental del mismo; depositando asimismo, el correspondiente Proyecto diligenciado del Plan en las Oficinas municipales para su consulta pública,  
- Solicitar a los distintos Departamentos y órganos administrativos competentes, que se efectúe la emisión de los preceptivos informes previos.  
- Instar a los municipios colindantes a que realicen la emisión de los dictámenes oportunos.  
En fecha 26 de marzo de 2004, se remitió a la Conselleria de Territorio y Vivienda la documentación relativa al proyecto, constituida por un ejemplar del P.G.O.U., Estudio de Impacto Ambiental y copia diligenciada del expediente administrativo; incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental. No obstante, señalar, que aunque en la remisión de la documentación se indicaba que el Estudio de Inundabilidad se encontraba en fase de redacción, no existe constancia, hasta la fecha, que se haya tramitado posteriormente.  
Estudiada la documentación remitida, en fechas 17 de octubre de 2005 y 17 de enero de 2006, respectivamente, se efectúa requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Ordenación y Planificación Territorial de Castellón, comunicándose la necesidad de presentar documentación complementaria con el objeto de poder continuar con la tramitación de la correspondiente Evaluación de Impacto Ambiental del Proyecto  
En fecha 11 de octubre de 2006, la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente dictó Resolución de Caducidad al presente procedimiento administrativo, ordenándose el archivo de las actuaciones; no obstante, en base a la pretensión formulada en requerimiento interpuesto por la Alcaldesa-Presidenta del Ayuntamiento de Bejís, en fecha 23 de noviembre de 2006, contra la Resolución anteriormente mencionada, se procede a la reapertura del expediente, por no tratarse de una causa imputable al interesado, debido a que éste presentó en tiempo y forma adecuados la documentación solicitada por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.   
Información pública  
Según consta en la documentación integrante del expediente administrativo municipal, el día 8 de julio de 2002 el Ayuntamiento de Bejís solicita al diario Mediterráneo la publicación del anuncio referente al acuerdo de exposición pública del documento de Plan General de Ordenación Urbana y de su correspondiente Estudio de Impacto Ambiental.   
El día 8 de agosto de 2002 se anuncia la información pública del PGOU de Bejís por periodo de un mes, mediante edicto publicado en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana (nº 4.310).  
En fecha de 10 de septiembre de 2002 el Ayuntamiento de Bejís vuelve a solicitar al diario Mediterráneo la publicación del anuncio referente al acuerdo de exposición pública del Plan General y de su documentación correspondiente; realizándose la publicación finalmente el 11 de septiembre de 2002.   
Resumen de alegaciones  
Durante el periodo de información pública, se formularon 31 alegaciones, de las cuales 4 son de carácter ambiental, estando referidas a los contenidos que a continuación se resumen:  
- R.E. nº 416, de 7 de agosto de 2002. Dictamen Informe emitido por el Arqueólogo director del Museo Municipal y responsable del Área técnica de Arqueología y Etnología de Bejís. Relativo a la necesidad de complementar la documentación del PGOU con el correspondiente Catálogo de yacimientos arqueológicos.  
- R.E. nº 453, 455 y 458, Solicitud de revisión de la calificación de parcelas como suelo no urbanizable en la zona residencial Las Ventas.   
- R.E. nº 460 y 461. Solicitud de revisión del ancho vial previsto para la Urbanización Ptda. Plano-Arenales.   
- R.E. nº 459. Solicitud de recoger el Uso Actual del Camping Los Cloticos.   
De las 31 alegaciones presentadas en el periodo de información pública 11 fueron desestimadas, 12 estimadas y 8 estimadas parcialmente. Entre las alegaciones de carácter ambiental referidas, las dos primeras fueron desestimadas por los redactores del PGOU, que informan lo siguiente:  
- Respecto a la alegación R.E. nº 416, en el contenido del presente PGOU se señala de manera clara la existencia de las áreas de protección de los bienes patrimoniales, que han sido delimitados con las fichas de los yacimientos arqueológicos existentes en la Conselleria de Cultura. Siendo el contenido del Catálogo correspondiente con lo establecido en el Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana.   
No se ha indicado en ningún apartado del Plan General cuál es el régimen de protección existente para las áreas de protección de los bienes patrimoniales señalados como Patrimonio Artístico Protegido en el Suelo No Urbanizable. Únicamente se hace referencia a que corresponde a Suelo No Urbanizable de Protección de Yacimiento Arqueológicos, sin indicar usos permitidos, prohibidos o el régimen de protección.   
- Respecto a las alegaciones R.E. nº 453 y 455, se desestiman ya que se indica que están incluidas en un suelo Urbanizable, si bien están afectadas por las zonas de servidumbres existentes, tanto por parte de la CHJ, como por las existentes debido al paso de una Vereda.   
Atendiendo a lo establecido en la Ley 4/1992, de 5 de junio de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Suelo No Urbanizable, todo el ámbito de las Vías Pecuarias existentes en el municipio, así como el Dominio Público Hidráulico asociado a todos los cauces debe calificarse como Suelo No Urbanizable Protegido.  
- Respecto a las alegaciones R.E. nº 460 y 461, se desestiman ya que se indica que están en relación con la zona que debe considerarse como zona de servidumbre de carreteras en el suelo urbanizable del PGOU de Bejís, aplicable por ejemplo al sector Bejís-1, ya que la normativa estatal y autonómica de carreteras establece la obligación de respetar en los suelos urbanizables y no urbanizables dicha zona de servidumbre (con una anchura de 18 m en el caso de la CV-236 Red Diputación, es decir que no se podrá construir dentro de ese ámbito.  
El resto de alegaciones que fueron estimadas se proponen de forma general cambios en el uso del suelo y en el tamaño de las parcelas correspondientes a zonas urbanizables.  
- Ocho de los interesados presentaron posteriormente recurso contra la desestimación de las alegaciones presentadas por los mismos en su día, siendo los recursos interpuestos desestimados nuevamente por el Ayuntamiento.   
Informes sectoriales  
1. Resolución de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de Castellón de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, relativa al Concierto Previo del Plan General, de fecha 21 de mayo de 2002.   
2. Certificado de la mercantil Reciclados Palancia Belcaire, adjudicataria de la gestión de los residuos sólidos urbanos municipales del Plan Zonal III y VIII, Área de Gestión 2; de fecha 7 de febrero de 2006, en el que se suscribe lo que a continuación se indica:  
- El compromiso por parte de esta empresa de que los residuos urbanos generados en el municipio de Bejís reciban un correcto tratamiento, asi como la capacidad de las instalaciones planteadas en cuanto al tratamiento de los residuos que se deriven de la aprobación definitiva del Plan General de Ordenación Urbana del municipio.   
- Que los residuos municipales, en la actualidad, hasta que entren en funcionamiento las nuevas instalaciones adjudicadas, se transfieren desde la planta de transferencia de Segorbe al vertedero controlado de Tales, siendo ambas instalaciones propiedad de la Excma. Diputación de Castellón.   
3. Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de fecha 2 de marzo de 2006, en el que se indican, en el ámbito de sus competencias, las cuestiones que a continuación se desarrollan:   
1. En base a la documentación aportada a este Servicio, cuando se presentó la documentación del PGOU, en octubre 2002, el marco legislativo era completamente distinto al actual. Las transformaciones sufridas para acogerse a esta nueva normativa permite afirmar que todo cuerpo legal que determina el PGOU ha sido modificado.   
En lo relativo a la ordenación del término municipal, dos leyes de reciente publicación (Ley 10/2004, Ley del suelo No Urbanizable y Ley 4/2004, ley de Ordenación del Territorio y del Paisaje) condicionaron un escenario distinto al que el Plan debía orientarse, en opinión del equipo redactor y del propio Ayuntamiento.   
Con respecto a la Ley 4/2004, el PGOU responde a la filosofía del mismo y a determinaciones muy concretas, pudiendo afirmarse que se encuentra homologado, excepto a la incorporación de un Estudio de Paisaje.   
Respecto a la Ley 10/2004, se ha seguido la aplicación de los contenidos de las cartografías temáticas al plano de zonificación del suelo no urbanizable.   
El documento definitivo del Plan que ahora se presenta contiene un 98,33% del érmino municipal protegido, y de él, el 96,90% por interés forestal. El suelo no urbanizable común, denominado en el Plan SNUC-P ha quedado reducido a una mínima expresión (1,01% del término), localizado en torno a Bejís y la Masía Los Pérez, con el fin de dar un pequeño desahogo a estos núcleos para el desarrollo de algunas de las actividades productivas contempladas por la Ley 10/2004.  
2. En referencia a la posible afección de la revisión del PGOU en materias de la competencia del presente Servicio, se informa lo siguiente:  
- El Plan General ha previsto una superficie clasificada como Suelo No Urbanizable Común calificada como posible Productivo, Industrial y Terciario de 429.685 m². Dicha superficie se encuentra dividida en dos, localizadas una de ellas en torno a Bejís y la otra en torno a Masía Los Pérez.   
De las superficies anteriormente referidas, únicamente la que se encuentra en torno a Bejís afecta al ámbito territorial del LIC Curs Mitjà del Riu Palancia. Dicho LIC se caracteriza por ser una zona exclusivamente fluvial destinada a incluir básicamente el dominio público hidráulico y terrenos adyacentes del curso medio del río Palancia, desde el límite con el LIC anterior hasta la presa del Algar. Su objetivo se reduce en general a la protección del medio fluvial como hábitat de diversas especies de peces.  
En ese sentido, y de acuerdo con la cartografía de hábitats de que dispone la Conselleria de Territorio y Medio Ambiente, no se ve afectado ningún hábitat de interés comunitario.  
- Paralelamente, es de destacar la clasificación del 96,90% del término municipal como suelo no urbanizable protegido con la calificación de protegido forestal, coincidiendo con la mayoría del ámbito territorial de los LICs Curs Mitjà del Riu Palancia y Alto Palancia que afectan a dicho municipio.   
En ese sentido, los usos incompatibles descritos en el PGOU para esta clasificación son los siguientes:  
- Las nuevas edificaciones de uso residencial.  
- El uso ganadero intensivo, excepto si se trata de explotaciones vinculadas a masías existentes.  
- La explotación de canteras o extracción de áridos o tierras.  
- Las actividades mineras o extractivas.  
- Las actividades industriales y productivas.  
- Las actividades terciarias, salvo las previstas en el apartado anterior.   
- Los cambios en el uso del suelo o transformaciones del mismo que impliquen perdida de la cobertura vegetal.  
- La transformación de áreas de cultivo tradicional de secano y la roturación de nuevas áreas para el cultivo.  
- La instalación de artefactos, soportes de publicidad u otros elementos análogos que puedan suponer menoscabo.  
- Los movimientos de tierra de cualquier tipo, salvo aquellos ligados a los usos agrícolas tradicionales.  
En base a las consideraciones anteriormente descritas, se concluye con las siguientes consideraciones:  
- Según los criterios tomados en la evaluación del punto anterior, se considera que el proyecto, en cuanto a su clasificación de suelo no urbanizable común, no afecta a la integridad del LIC, ya que el porcentaje de superficie implicado es muy reducido (menos del 0,8%).   
- El presente Plan General de Ordenación Urbana no tiene una afección significativa al LIC Curs Mitjà del Riu Palancia ni Alto Palancia que ponga en peligro los objetivos conservacionistas de los mismos.   
- Se considera positivo la clasificación de suelo no urbanizable protegido forestal que realiza el PGOU, al afectar a la práctica totalidad del ámbito territorial de los LIC que se encuentran en dicho municipio.   
4. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas (EPSAR), de fecha 19 de julio de 2006, referente a la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Bejís para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana municipal; indicándose lo que a continuación se detalla:  
- La EDAR de Bejís da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 480 m³/día; siendo actualmente el caudal influyente de 162 m³/día.  
- En el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana sí están contempladas actuaciones en las instalaciones, incluidas en un convenio entre la Generalitat Valenciana y la Diputación de Castellón.   
- Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto estimado es de 239 m³/día.   
- De acuerdo con lo señalado en RD 3.288/1978, los Urbanizadores deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación.  
- El coste estimado de este suplemento de infraestructuras se calculará en función de los habitantes equivalentes; estableciéndose el importe, por cada desarrollo urbanístico, en el momento en que se produzca la correspondiente solicitud de que se informe la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas por un determinado desarrollo en la infraestructura pública de depuración.   
Concluyendo el referido informe con lo indicado a continuación:   
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que los Urbanizadores decidan no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en el sistema de saneamiento de Bejís de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana de Bejís, siempre y cuando se de cumplimiento a los siguientes condicionantes:  
- En su día, los Urbanizadores responsables de los desarrollos urbanísticos deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos, o en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los Urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, deben disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante del cálculo del suplemento de infraestructuras efectuado, a cuyos efectos deberá establecerse el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Bejís.  
5. Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, suscrito por el Jefe de la Sección Forestal e Ingeniero Técnico Forestal, de fecha 4 de abril de 2006, relativo a la afección a la Vía Pecuaria Cordel de Aragón, en el que se indica lo que se especifica a continuación:   
Considerando que el plano nºOP-2, de octubre de 2002 se sustituya por el plano nºOP-2 Ordenación Pormenorizada Aldeas (E-1/1.000), de fecha diciembre de 2005, los cambios más significativos que se aprecian en Las ventas, son los siguientes:  
- Se ha reducido la superficie del SUR-02 (antes Sector Las Ventas-1 SUR), que ahora es colindante al Este del Cordel de Aragón en el extremo Norte de Las ventas en su recorrido hacia Torás y el acceso se diseña cruzando el cordel desde el límite del núcleo consolidado; en dicho acceso debería habilitarse paso de peatones.   
- Parte del Cordel quedaría incluido en la zona urbana en conexión con la zona de la Piscina RD-DE/3, cuyo trazado debería habilitarse para el uso peatonal y vehículos no motorizados. El resto fuera de SU y SUR, continúa con su calificación genérica de SNUP-VP.   
- Se ha eliminado el grafiado longitudinal del recorrido del Cordel de Aragón a través del Núcleo de Las ventas, considerando conveniente que quede reflejado.  
- En la leyenda Simbología Planeamiento, se considera que debería eliminarse el texto actual sobre Vías pecuarias, por no ser correcto e inducir a error lo indicado en la leyenda con relación a la anchura que la ley 3/95 estatal, asignaría a vías pecuarias por categorías.   
6. Memoria para la modificación del Monte de Utilidad Pública Nº 124, Barranco Hondo, El Cerro y Otros, de fecha 27 de abril de 2006, suscrita por el jefe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Castellón y Técnico Forestal competente; por la cual se justifica la segregación de tres parcelas del Polígono 6, concretamente la 309, 327 y 328, con una superficie total de 14,8 hectáreas; debido fundamentalmente a los motivos que a continuación se indican:  
- No tienen ningún valor ecológico, forestal o paisajístico.  
- No existe vegetación, ni siquiera de tipo matorral.  
- Se ubican en el linde con el casco urbano de la Masía Ríos Abajo, albergando además los depósitos reguladores de agua potable y conducciones.   
Proponiéndose a su vez, en base a ello, la inclusión en el Monte de las parcelas rústicas de titularidad municipal 103, 108, 180, 181, 182, 191, 192, 193 y 194 del polígono 14; incrementándose con ello, en 46,4 hectáreas la superficie del mismo; siendo la extensión total del Monte resultante de 455,9 hectáreas.   
En dicha Memoria, se estiman como actuaciones prioritarias las prácticas de conservación de suelos, la protección de zonas forestales desarboladas y el mantenimiento y mejora de las masas forestales existentes.   
Cabe destacar que durante la tramitación de la presente resolución, se ha publicado en el DOCV nº 5.483, de fecha 3 de abril de 2007, el Decreto 34/2007, de 30 de marzo, del Consell, por el que se excluyen las 14,8 hectáreas de terreno anteriormente mencionadas, y se incluyen las 61,2 hectáreas anteriormente referidas; modificándose con ello, la inscripción en el Catálogo de dicho monte.   
7. Informe realizado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de fecha 14 de febrero de 2007, en el que se informa favorablemente, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 47 de la ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el catálogo de elementos patrimoniales protegidos presentado, y concretamente, los inmuebles propuestos para su declaración de Bienes de Relevancia Local; siendo éstos, los que a continuación se indican:  
- Iglesia Parroquial de Nuestra Señora de los Ángeles  
- Ermita de la Virgen del Loreto  
- Ermita de Arteas de Abajo  
- Acueducto de la Patrona  
- Molino del Infante  
- Neveros de la Bellida o Ventisquero de la Buitrera  
- Neveros de la Juliana  
- Fábrica de Luz  
- Minas  
- Puente carretera Bejís-Arteas  
- Acequia del Pueblo  
- Cueva de la Purna (Espacio de Protección Arqueológica)  
- Cueva de los Encantados (Espacio de Protección Arqueológica)  
- Cueva del Mardano (Espacio de Protección Arqueológica)  
- Cueva Pequeña (Espacio de Protección Arqueológica)  
- El Turco (Espacio de Protección Arqueológica)  
- Necrópolis del Mas del Tendero (Espacio de Protección Arqueológica)  
- Necrópolis del Collado Girón o Masadica (Espacio de Protección Arqueológica)  
- Masía del Collado Escudo (Espacio de Protección Arqueológica)  
- Puente de Jérica (Espacio de Protección Arqueológica)  
- La Purna- Oliveral de la Iglesia   
Asimismo, en el referido informe, también se desarrollan, entre otras, las observaciones que a continuación se indican:  
- Debe introducirse el Núcleo histórico Tradicional de Bejís como Bien de Relevancia Local.  
- Los ámbitos reflejados en el inventario de yacimientos arqueológicos contemplados como Áreas de Vigilancia Arqueológica, deberán perder la categoría de Bien de Relevancia Local y mantenerse como elementos catalogados, en donde, en todo caso, se deberán aplicar las cautelas arqueológicas contempladas en la Ley.  
- Deberán perder la categoría de Bien de Relevancia Local los elementos etnológicos a los que se les aplica el grado 3 de protección; manteniendo su nivel de catalogación a la espera de que el resultado de la valoración final a que se hace referencia e el Catálogo, determine la necesidad de su catalogación como Bienes de Relevancia Local.   
- Los elementos etnológicos catalogados carecen de una ficha específica de catálogo como la establecida para los bienes arquitectónicos.   
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el término municipal de Bejís se distinguen dos LICs:  
- Alt Palància: Abarca la mayoría del término municipal exceptuando la zona este del término donde se sitúan los núcleos urbanos de Bejís, Las Ventas y Masía Los Pérez, quedando estos tres núcleos fuera del ámbito del LIC. En los núcleos urbanos de Arteas de Arriba y Arteas de Abajo, situados dentro de este LIC no se proponen cambios de uso del suelo.  
- Curs Mijà del Riu Palància: Se trata de una zona exclusivamente fluvial que incluye básicamente el dominio público hidráulico y terrenos adyacentes del curso medio de río Palancia. Este LIC abarca todo el núcleo urbano de Las Ventas y la zona este de Bejís, quedando dentro de este LIC la Unidad de Ejecución terciaria Bejís-2 y las unidades de ejecución residencial UE R.1-1 (Sector Bejís-1), UE R.1-2 (Sector Bejís-1) y Las Ventas-1.  
Este aspecto no ha sido considerado en el EIA ni en el Plan General, no habiéndose asignado protección especial en todo el territorio correspondientes a los LICs, aunque buena parte de los mismos, principalmente las formaciones arboladas, sí que se han calificado como Suelo No Urbanizable de Protección Forestal.  
2. En el término de Bejís se declaró Paraje Natural Municipal el enclave denominado Peñaescabia, por acuerdo del 26 de noviembre de 2004. Al ser la fecha de incoación del expediente de Evaluación de Impacto Ambiental anterior a la declaración de este Paraje no cabe considerarlo como una deficiencia de la documentación aportada; no obstante, se deberá incluir este Paraje Natural Municipal entre la documentación definitiva que constituya el proyecto del planeamiento propuesto.  
3. La ley de la Generalitat Valenciana 6/1989, de 7 de julio, de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana, vigente durante la redacción del PGOU y cuando se tramitó el Plan, determina en el capitulo IV, sección segunda, artículo 69, una franja de protección para todos los cauces públicos. Al igual que se señala en esta ley, en las Normas Urbanísticas del PGOU se indica que queda prohibido todo tipo de edificaciones a 20 m a cada lado de los bordes del cauce de los ríos y barrancos del término.  
En el Plan General se clasifican estas zonas, cuando están fuera del núcleo urbano, como Suelo No Urbanizable de Protección del Dominio Público Hidráulico pero no se planimetran estas superficies ni se cartografían adecuadamente.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se destaca la conveniencia de ampliar esta área de protección para el río Palancia a un mínimo de 500 metros, consideración que no se ve reflejada en el Plan General; al igual que tampoco se manifiesta expresamente en el Plan General la determinación de un perímetro de protección de 100 metros para los puntos de abastecimiento públicos tal y como se sugiere el Estudio presentado.   
Paralelamente, aunque en el ámbito del núcleo urbano de Las Ventas se han delimitado estas zonas como no edificables, deberán clasificarse estas zonas como suelo no urbanizable de especial protección Dominio Público Hidráulico.   
4. Tal y como se refleja en el Proyecto de clasificación de vías pecuarias, en el Plan General y en el Estudio de Impacto Ambiental remitido, por el término municipal de Bejís discurren dos vías pecuarias:  
Cordel de Aragón: Según el proyecto la anchura legal de esta vía es de 37,61 metros y su longitud aproximada dentro del término es de 6.400 metros.   
Cordel de Las Peñas de Diablo: Según el proyecto presentado, la anchura legal de éste es de 37,61 metros y su longitud aproximada dentro del término municipal es de 1.400 metros.  
El Cordel de Aragón discurre por el núcleo urbano de Las Ventas y una parte de ella se incluye en la Unidad de Ejecución Residencial Las Ventas 1, siendo calificada la superficie de la vía pecuaria como suelo urbano no edificable protección vías pecuarias, sin especificarse en la normativa los usos permitidos en esta área.   
En el Plan General se especifica que se formuló una consulta a los servicios territoriales de Castellón de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, no encontrándose inicialmente impedimento alguno al criterio de clasificación seguido (que respeta absolutamente el carácter no edificable en toda su anchura y califica como zona verde de la red secundaria de parte del cordel). No obstante, entre la documentación complementaria relativa al presente proyecto que se localiza en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, no existe constancia de la citada consulta, ni del posterior informe al que se alude en el Plan.   
5. La Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, indica en sus artículos 32 y 33, la previa autorización de la administración titular de la vía, para la realización de obras o instalaciones, en la zona de dominio público (3 m) o zona de protección (18 m), no relacionadas con la construcción, conservación o explotación de la vía.  
Las unidades de ejecución residencial UE R.1-1 (Sector Bejís-1) y UE R.1-2 (Sector Bejís-1) y la unidad de ejecución terciaria Bejís-2 afectan, tal y como se refleja en el Plan General, a la zona de dominio público y a la zona de protección. En la mayor parte de esta zona de protección se plantea ampliar la red viaria excepto en un sector de la UE R.1-1 donde una parte de la zona residencial afecta a esta zona de protección; debiendo ser, la administración titular de la vía, en base a lo anteriormente expuesto, quien otorgue su conformidad con el planeamiento propuesto mediante las correspondientes y pertinentes autorizaciones.   
Consideraciones ambientales  
Existen varios aspectos fundamentales, en relación con el presente apartado, en los que el Estudio de Impacto Ambiental y el Plan General presentan deficiencias importantes y de las que pueden derivarse afecciones notables. Estas afecciones se han evaluado principalmente a partir de la cartografía temática de la COPUT; dado que la cartografía temática presentada en el Estudio de Impacto Ambiental es muy deficiente, al carecer de los contenidos básicos que todo plano debe presentar.   
A continuación se especifican las afecciones ambientales más relevantes observadas mediante la correspondiente cartografía temática consultada:  
1. Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación  
Las nuevas zonas urbanizables de Bejís, Las Ventas y Masía Los Pérez afectan a zonas de riesgo de contaminación de acuíferos de nivel medio, sin que en el Estudio de Impacto Ambiental se propongan medidas correctoras suficientes para minimizar los impactos susceptibles de producirse sobre este aspecto.   
La adecuación urbanística de esta categoría de terrenos es compatible con los usos residenciales intensivos y extensivos, presentando limitaciones para los usos industriales; no obstante, cualquier actividad o uso que se implante en estas zonas deberán tener un adecuado tratamiento controlado de sus residuos.   
2. Riesgo de Deslizamiento-Desprendimiento  
En el municipio, predomina el riesgo nulo de deslizamiento, pero existen zonas de riesgo medio, alto y de desprendimiento. En las nuevas zonas urbanizables de Las Ventas y de Bejís este riesgo se ha clasificado como medio, y también afecta en parte al casco ya consolidado, lo que también ocurre en la Masía de los Pérez. No existe riesgo de desprendimiento en las nuevas zonas urbanizables ni en los cascos consolidados. Tan sólo se señala una zona con riesgo puntual de deslizamiento y desprendimiento, al sur del núcleo de Bejís, muy cerca, en el entorno de la Fuente del Santo.  
Estas zonas no se identifican en el EIA, no se tiene constancia de que se haya considerado en el planeamiento propuesto ni se proponen medidas preventivas o correctoras.  
3. Riesgo de Erosión Actual  
Según la cartografía temática de la COPUT en el término municipal predominan los grados moderados y bajos de erosión actual, sin embargo, destaca una franja de riesgo Alto de erosión que afecta a las nuevas zonas urbanizables de Masía de Los Pérez y en la unidad de ejecución residencial Las Ventas 1 sin que se haga mención a este riesgo en el Estudio de Impacto Ambiental remitido, ni se propongan las correspondientes medidas correctoras.  
En el término municipal predomina un grado muy alto de erosión potencial según la cartografía temática de la COPUT; aspecto que tampoco ha sido considerado en el Estudio presentado.   
4. Vertedero de residuos inertes  
En la cartografía incluida en el Plan General se ubica un vertedero de residuos inertes en Las Cuevas, sin que en la memoria justificativa ni en la parte con eficacia normativa se establezcan más consideraciones al respecto. Únicamente, es el apartado del Estudio relativo a las medidas preventivas y correctoras se establece la propuesta de realizar paralelamente al vertedero la construcción de un ecoparque con el objeto de establecer una mejor gestión de estos residuos.  
Aunque este tipo de proyectos requieren un Proyecto y un Estudio de Impacto Ambiental propios, la ubicación del vertedero dentro del Plan General debería estar justificada de forma más concreta, con su correspondiente estudio de alternativas y al menos, un análisis de las cartografías temáticas de la COPUT.  
5. Disponibilidad de recursos hídricos  
En el EIA se especifica que en el término municipal existe un pozo aforado con capacidad para 3.000 l/min del cual se extraen actualmente 500 l/min, con lo cual, en principio, el abastecimiento de agua estaría asegurado para las nuevas unidades de ejecución; no obstante, no consta entre la documentación técnica del expediente informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio, relativo a la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo del Sector planteado, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
6. Incendios forestales  
El PGOU de Bejís en un principio, planteaba parte de la unidad de ejecución residencial Las Ventas-1 sobre una zona de suelo forestal afectada por un incendio ocurrido el 17 de marzo de 1998. No obstante, tal y como consta en los certificados municipales, de fecha 23 de noviembre de 2006 y 21 de febrero de 2007, respectivamente, remitidos al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, según acuerdo plenario de fecha 17 de noviembre de 2006, se procedió a la exclusión de la referida zona del sector que sufrió los efectos de un incendio y a dejar sin ordenación pormenorizada el sector urbanizable SUR-02 de la Aldea de las Ventas, quedando el mismo con una superficie de 15.928 m².   
7. Riesgo de inundación  
Consultada la cartografía correspondiente, se observa que parte del núcleo urbano de Las Ventas, concretamente la zona correspondiente al río Palancia, presenta un riesgo de inundación de nivel 4. En el Plan General se alude a que las edificaciones situadas junto al cauce del río en la parte norte se encuentran a una cota muy superior que hace altamente improbable el riesgo de inundabilidad. No obstante, cabe considerar esta totalmente insuficiente; no habiendo, a su vez, constancia de que se haya remitido el Estudio de Inundabilidad, que se encontraba en fase de redacción cuando se inició a trámite el Plan General, en el cual, debería analizarse más pormenorizadamente este aspecto, valorándose, entre otras cuestiones, la viabilidad de la compatibilidad del planeamiento propuesto con el riesgo de inundación existente.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. A los efectos del cumplimiento de la ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, el plan se considera incluido en el supuesto establecido en la Disposición Transitoria Primera, apartado 2, de la citada ley, dado que el primer acto preparatorio formal se formuló el 15 de octubre de 2002; habiéndose seguido, en la tramitación del procedimiento de evaluación ambiental, las actuaciones previstas en el artículo 7 de la ley 9/2006, de 28 de abril.  
Señalarse igualmente que el contenido documental del Estudio de Impacto Ambiental sometido a información pública no sólo abarca todos los extremos requeridos por el artículo 8 de la ley 9/2006 a los denominados Informes de sostenibilidad, sino que incluso se detiene a valorarlos con mayor amplitud y profundidad que la exigida en el citado precepto, por lo que debe concluirse que durante el periodo transitorio de adaptación de procedimientos a las exigencias de la nueva ley, el Estudio de Impacto Ambiental de referencia cumple idéntico cometido al de los Informes de Sostenibilidad Ambiental, debiendo tramitarse el resto de actuaciones conforme a las previsiones de la ley 9/2006, de 28 de abril. No obstante, en cualquier caso, será la administración pública competente, quien decida, caso por caso y de forma motivada, que ello es inviable, de acuerdo con lo establecido en la Disposición Transitoria Primera de la referida ley.   
4. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
En base a todo lo anteriormente expuesto, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de Bejís, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado Segundo de la presente Declaración.   
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado Proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. Previamente a la aprobación de los instrumentos urbanísticos de desarrollo del Plan General (Programas de Actuación Integrada de los suelos urbanizables con ordenación pormenorizada y Planes Parciales de los sectores de suelo urbanizable sin ordenación pormenorizada), deberá obtenerse el informe sobre suficiencia de recursos hídricos de la Confederación Hidrográfica del Júcar o entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable, en base a lo establecido en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004 de la Generalitat Valenciana y en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas.  
2. Deberá obtenerse Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la aprobación de las diferentes Unidades de Ejecución, respecto a los aspectos que a continuación se indican, adecuándose a lo que dicte la Confederación respecto a los procedimientos de concesión y autorización pertinentes:  
- Posible afección de las actuaciones previstas en cuanto al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía, e incidencias de las actuaciones sobre el régimen de corrientes.  
3. Deberá darse cumplimiento a las consideraciones establecidas en informe realizado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de fecha 14 de febrero de 2007, en el que se informa favorablemente, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 47 de la ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el catálogo de elementos patrimoniales protegidos presentado.  
4. Deberá darse cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe elaborado por la Entidad de Saneamiento de Aguas, de fecha 19 de julio de 2006, referente a la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Bejís para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo del presente Plan General de Ordenación Urbana evaluado.   
5. Dado que parte del núcleo urbano de Las Ventas, concretamente la zona correspondiente al Río Palancia, presenta un riesgo de inundación de nivel 4, este Sector queda excluido de la presente Declaración, en tanto que no se realice el preceptivo Estudio de Inundabilidad, que será evaluado por el organismo competente en la materia, se obtenga el correspondiente informe favorable al mismo y se proceda a la realización de una Resolución complementaria a la presente Declaración de Impacto Ambiental, formulada por la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente.   
6. Las áreas de terrenos forestales afectados por incendios de acuerdo a la ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable se recogerán en el planeamiento como suelo no urbanizable de protección Forestal de incendios, para garantizar según el artículo 59.1 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana, que dichos terrenos no puedan clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable, ni se minoren sus protecciones.  
Asimismo, de conformidad con el artículo 24 de la Ley 3/1993, debería estudiarse la posibilidad de clasificar los terrenos afectados por incendios forestales, o al menos aquellos que actualmente presentan indicios de regeneración, como Zonas de Actuación Urgente ZAU, con la finalidad de conservarlos y favorecer su restauración.  
7. Previo al desarrollo de cualquier sector de suelo clasificado como urbanizable deberá darse cumplimiento a las siguientes consideraciones:  
- El desarrollo de los suelos urbanizables quedará supeditado a la disponibilidad de recursos hídricos para atender la demanda de cada uno de ellos, debidamente acreditada por la Confederación Hidrográfica del Júcar, como Órgano de Cuenca competente.  
- Deberá garantizarse el desarrollo de las infraestructuras de depuración correspondientes, permitiéndose una adecuada depuración de las aguas residuales generadas, de forma que se garantice el correcto y pleno funcionamiento de las mismas al inicio de la ocupación de los diferentes sectores previstos. En el sector industrial será de aplicación la legislación vigente, en cuanto al tratamiento previo al vertido de las aguas residuales.  
- Para el correcto funcionamiento del sistema de saneamiento propuesto, se construirá para dar servicio a los usos previstos, una red separativa de aguas pluviales y residuales.  
- Se deberá priorizar la reutilización de aguas residuales depuradas, obteniendo en cualquier caso, la correspondiente autorización para los diferentes usos a los que vayan a ser destinadas.   
8. Las vías pecuarias deberán grafiarse debidamente en los planos de ordenación como suelo no urbanizable de especial protección, manteniendo su anchura legal correspondiente e integrándola en los nuevos desarrollos urbanísticos, en caso de verse afectadas, de manera que nunca computen a efectos de aprovechamiento ni estándares urbanísticos al corresponderse con bienes de dominio público.  
9. Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente Declaración, debiéndose incluir las mismas en las correspondientes Normas Urbanísticas Municipales.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental  
Expediente: 28/02-AIA  
Promotor: Proyectos Eolicos Valencianos   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto del proyecto: Instalaciones eólicas de la Zona 6 .   
- Línea eléctrica de 220 Kv de evacuación desde ST- El Campo- ST Segorbe. Apoyos 29, 30, 68 y 88.  
- Parque eólico Cerro Rajola   
- Parque eólico Mazorral   
Localización: Términos de El Toro, Barracas, Viver, (Alt Palancia)  
La Empresa promotora presentó el 19 de octubre y 13 de noviembre de 2006 los resultados correspondientes al informe provisional (septiembre de 2006) e informe final sobre el estudio del comportamiento de aves carroñeras, de acuerdo con lo requerido en la Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 27 de julio de 2006, solicitando el levantamiento de las medidas cautelares establecido en la misma.  
Por otra parte en los informes mensuales ordinarios de agosto y septiembre de 2006 del programa de vigilancia ambiental se plantean modificaciones a los apoyos 68 y 88 de la línea eléctrica de 220 Kv que reducen el impacto ambiental respecto de los accesos establecidos en la Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 11 de julio de 2006.   
Las modificaciones consisten en el caso del apoyo 68 en un ligero desplazamiento hacia el noroeste lo que implica la ubicación del apoyo a una cota inferior y el acceso desde el camino existente al oeste a través antiguos bancales.  
Se mantiene la situación el apoyo 88 pero se propone el acceso desde el noroeste aprovechando en gran parte un camino existente y terrenos cultivados.   
Además el día 30 de noviembre se comunicó telefónicamente una incidencia respecto de los accesos 30 y 31 ya que resulta imposible ejecutarlos de acuerdo con el proyecto presentado. Se realizó visita de campo el 1 de diciembre de 2006 con el fin de determinar una solución   
Respecto al levantamiento de las medidas cautelares establecida en la ejecución parcial de los parques de Mazorral y Cerro Rajola se solicitó informe al servicio de Biodiversidad, recibiéndose contestación el día 30 de noviembre de 2006 en los siguientes términos:  
La medida cautelar se impuso debido a que los estudios realizados mostraban un gran tránsito de buitres y algún alimoche por la zona prevista para ubicar los parques de Rajola y Mazorral y sin embargo no resultaban concluyentes referente a los aerogeneradores que podrían causar mayor impacto ni respecto a las causas de tránsito  
Se han realizado por tanto visitas semanales a ambos parques reseñándose el número de buitres y alimoches que atravesaban las zonas, las alturas de los cruces y los aerogeneradores afectados y relacionando la presencia de vertidos ilegales de carroña en las zonas próximas. Los datos obtenidos han mostrado:  
1º) El tránsito de buitres se ha mantenido durante todos los meses de realización del estudio (de agosto a octubre), aún cuando no ha sido posible detectar la presencia de carroñas en la zona.  
2º) Durante los últimos días de octubre, este flujo parece haber disminuido, no siendo concluyentes los resultados dado que se refieren a un muy escaso periodo de tiempo,   
3º) El número de buitres que cruzan por la altura de riesgo oscila hasta máximos de 42 aves, pero en general, es escaso.  
4º) No se detectan aerogeneradores de especial riesgo produciéndose los cruces en diferentes zonas de la alineación y afectando en general a un amplio número de aerogeneradores.  
5º) No ha podido determinarse la relación entre el funcionamiento de comedores próximos (Villahermosa) y el tránsito de buitres, ya que no se aportan datos del funcionamiento del comedero, estos datos hubieran resultado de interés para evaluar la propuesta de medida correctora de instalación de un nuevo comedero en la Puebla de Arenoso. Tampoco se ha avanzado en al realización de trámites para la instalación del mismo.  
En estas circunstancias y teniendo en cuenta la situación de crecimiento en que se encuentra la población de buitre leonado de Castellón, la posible atracción a la zona de buitres procedentes de Teruel, la inexistencia de control sobre los aportes al vertedero de Villahermosa, los cambios en las pautas de comportamiento de las poblaciones que podrían verse afectados por los parques debido a las circunstancias anteriores y por tanto la dificultades de previsión del impacto concreto de estos parques sobre los buitres, la línea de actuación, más adecuada sería la siguiente:  
Instalar todos los aerogeneradores previstos en los parques de Rajola y Mazorral pero condicionar su entrada en funcionamiento al resultado de los siguientes estudios y actuaciones:  
- Continuación con el estudio de comportamiento de aves carroñeras con la misma metodología seguida hasta la fecha y por un periodo mínimo de 6 meses, utilizando la metodología común establecida por esta Conselleria y en particular las alturas de riesgo.  
- Puesta en funcionamiento regular de un comedero de buitres que permita garantizar la alimentación y concentración de los buitres fuera de las zonas de riesgo. la empresa deberá aportar garantías de mantenimiento a largo plazo de tales aportes (acuerdo de colaboración con el Ayuntamiento o propietario del terreno y con la empresa encargada de la recogida de restos cárnicos en Castellón, permiso de la Conselleria de Agricultura, etc,.)  
Por fin dado que la empresa promotora utilizó unas alturas de riesgo no acordes con al metodología común establecida por esta Conselleria para la evaluación del riesgo de aerogernadores en época prenupcial y dado que es previsible un retraso de seis meses en la entrada en funcionamiento de estos parques resultaría interesante que se repitiese el estudio de los pasos prenupciales durante la próxima temporada (al menos en los meses de marzo, abril y mayo).   
Consideraciones ambientales   
- Respecto de las modificaciones de los accesos a los apoyos y/o en la ubicación de los mismos.  
Se consideran viable sin más comentarios las modificaciones de los apoyos 68 y 88, tal y como quedan plasmadas en la documentación presentada los días 25 de septiembre y 10 de noviembre de 2006 respectivamente.  
Respecto a los apoyos 30 y 31. Tal y como se ha indicado anteriormente el acceso para los apoyos 30 y 31 se proyectó desde un camino existente que ha sido cortado por la ejecución del movimiento de tierras para la construcción del aeródromo AVIALSA T-35.   
Además el replanteo sobre el terreno de los caminos proyectados da lugar a un movimiento de tierra considerable porque la ladera por la que discurre tiene una pendiente bastante acusada y en consecuencia los impactos residuales serán notables.   
Con el fin de encontrar una solución se realizó el día 1 de diciembre de 2006, una visita de campo, estudiando sobre el terreno las posibilidades alternativas.  
En principio se observó claramente que el acceso al apoyo 30 desde el norte no sólo es posible sino que presenta ventajas desde el punto de vista ambiental y constructivo que el proyectado desde el apoyo 31. Así el acondicionamiento de un acceso desde el apoyo 29 discurriría por un terreno con pendiente suave y aunque es ligeramente más largo apenas presenta dificultades constructivas. Se recorrió la totalidad del trazado marcando los puntos clave, mediante GPS, por el que el vial debía discurrir.   
Evidentemente el acceso al apoyo 31 se debe hacer desde el sur ya que ha sido descartado el acceso desde el apoyo 30. Según el proyecto aprobado presenta un movimiento de tierras considerable y requiere la reposición del camino cortado por la obras del aeródromo. Las posibles alternativas son:   
a) modificar el acceso de forma que parta desde el camino inferior existente que no ha sido cortado por las obras del aeródromo, lo que supone un notable incremento de longitud.  
b) Acceder aprovechando la superficie alterada para efectuar la obra de fabrica sobre el pequeño barranco que se sitúa al este del área del parque de maquinaria de la obras de la pista de aterrizaje. La longitud de dicho acceso es aproximadamente un 33% de la proyectada y un 15% de lo que supondrían la alternativa a)   
Como consecuencia de todo lo anterior la alterativa más adecuada es la b   
Se adjunta ortofoto a escala 1:5.000 (anexo1) con el trazado aprobado y con las diferentes alternativas estudiadas.  
- Respecto al levantamiento de las medidas cautelares establecidas sobre la ejecución de las obras de los parques de Mazorral y Rajola, se considera factible siempre y cuando se realicen los estudios y se apliquen las medidas correctoras señaladas por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad anteriormente expuesto.   
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente  
Resolución   
Primero  
1) Estimar aceptable desde el punto de vista ambiental, sin perjuicio de las modificaciones y/o condicionantes que establezca la Conselleria de Cultura para evitar la afección al patrimonio, las modificaciones referentes a la línea eléctrica de evacuación que a continuación se detallan:   
1.1) Nuevo acceso al apoyo 88, de acuerdo con la documentación presentada el 25 de septiembre de 2006 (informe mensual ordinario agosto 2006 del programa de vigilancia ambiental).   
1.2) La reubicación y nuevo acceso al apoyo 68, de acuerdo con la documentación presentada el 10 de noviembre de 2006 (informe mensual ordinario septiembre de 2006 del programa de vigilancia ambiental).   
1.3) El acceso al apoyo 30 se realizará de forma independiente al 31 y desde el norte (desde el apoyo 29) de acuerdo con el plano adjunto (anexo 2), ajustando el trazado en los puntos clave a las coordenadas medidas en campo mediante GPS el día 1 de diciembre de 2006.   
1.4) El acceso al apoyo 31 se realizará de acuerdo con la alternativa b descrita en la parte expositiva de esta resolución, es decir acondicionando el área afectada por la obra de fábrica para la protección de cabecera del barranco, junto al parque de maquinaria del aeródromo AVIALSA T-35 y abriendo un nuevo acceso hasta el punto de ubicación del apoyo, tal y como se señala en la ortofoto adjunta (anexo 3). Dicho camino será utilizado para la ejecución de las obras de instalación de la línea eléctrica así como para aquellas labores de mantenimiento que resulten necesarias.   
2) Levantar las medidas cautelares en relación con la ejecución de las obras establecidas sobre los parques de Mazorral y Cerro Rajola en la Resolución de .27 de julio de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural, quedando no obstante su puesta en funcionamiento supeditada al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
2.1) Ampliación del estudio de comportamiento de aves carroñeras con la metodología utilizada hasta la fecha /(que se ajusta a la establecida por esta Conselleria) durante 6 meses, sin perjuicio de la toma de datos respecto de cualquier tipo de aves y en especial de los pasos migratorios prenupciales de la próxima temporada (al menos durante los meses de marzo abril y mayo de 2007, con el fin de:  
- Determinar la relación entre el funcionamiento de los comederos de buitres preexistentes próximos a la zona 6 y el tránsito de buitres en la misma, realizando los ensayos de aportes (incremento de aportes porcentuales en cada mes) que permitan concretar el volumen y frecuencia más adecuados para evitar o al menos minimizar el tránsito de buitres por la zona.  
En base a los resultados del estudio, se detallará de qué forma se materializa la medida correctora que garantice la alimentación y concentración de los buitres fuera de las zonas de riesgo, es decir si se contribuirá al mantenimiento de comederos preexistentes o si se opta por la apertura de un nuevo comedero.  
En ambos casos la empresa deberá aportar garantías de mantenimiento a largo plazo de los aportes que se hayan determinado en el estudio (acuerdo de colaboración con el Ayuntamiento o propietario del terreno y con la empresa encargada de la recogida de restos cárnicos en Castellón, permiso de la Conselleria de Agricultura)   
- Determinar las medidas correctoras a aplicar en la fase de funcionamiento de los parques (ej. paradas temporales) en el caso de que pudiera determinarse, en base a los datos de la totalidad de los estudios de seguimiento realizados, que parte del tránsito es achacable a la dispersión juvenil o a otras causas no ligadas al funcionamiento de los comederos próximos.   
2.2) El estudio de comportamiento de aves carroñeras será presentado, en todo caso, al finalizar el mismo para su evaluación, pudiendo presentarse si se considera conveniente, informes, resultados provisionales y/o trámites realizados sobre los aspectos señalados en el mismo.   
Segundo   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente resolución complementaria de la Declaración de Impacto formulada mediante Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 27 de julio de 200, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución e ña Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental.  
Valencia, 13 diciembre de 2006.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML