Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9518, del 24-01-2023 (2023/512)

RESOLUCIÓ de 26 de desembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte planta solar fotovoltaica Requena 5, del terme municipal de Requena (València). Expedient: (2921964) 211/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9518

Data del DOGV
:   24-01-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/512

CVE


Data del document
:   26-12-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de desembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte planta solar fotovoltaica Requena 5, del terme municipal de Requena (València). Expedient: (2921964) 211/2022/AIA. [2023/512]  
«Declaració di impacte ambiental  
Expedient: (2921964) 211/2022/AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica Requena 5.  
Promotor: Solar Merope Requena, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/87.  
Localització: Requena.  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'empresa Solar Merope Requena, SLU, promou la instal·lació solar fotovoltaica PF Requena 5 de 39,99 MWp.  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es realitzarà de manera conjunta amb altres dos projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants PFV Requena 1 i PFV Requena. Aquestes plantes compartiran la subestació Requena col·lectora nord 132/30 kV, des de la qual s'elevarà la tensió a 132 kV per a evacuar l'energia mitjançant línia aèria comuna fins a la subestació elèctrica promotors Requena renovables 132/400 kV, i connectar amb la subestació Requena de 400 kV de REE. Així mateix, aquestes 3 plantes compartiran part d'aquesta línia d'evacuació aèria amb la procedent de la subestació Requena col·lectora sud, compartida aquesta per altres 4 plantes; Requena 2, Requena 3, Requena 4 i Requena 6.  
Tant la subestació col·lectora nord com la línia àrea d'evacuació aèria de 132 kV es contemplen en el projecte PFV Requena 1 ATALFE/2020/86, no sent objecte d'avaluació en la present declaració.  
b) Principals característiques del projecte  
La instal·lació fotovoltaica Requena 5 es localitza al sud del terme municipal, i ocupa les parcel·les 108, 132, 135, 138, 139, 141, 142, 143, 144, 147, 149, 150, 151, 154, 156, 158, 159, 160, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 174, 175, 176, 178, 179, 180, 181, 182,183, 184, 226 i 9013 del polígon 86, i les parcel·les 2, 3, 5, 9, 10 i 11 del polígon 87.  
  
L'àrea total vinculada és de 200,33 ha, sent l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures (perímetre barrat) de 72,95 ha. La longitud total de la tanca és de 5.266 m.  
La potència pic instal·lada serà de 39,99 MWp. Els panells es connecten en sèrie i s'agrupen en inversors de strings (cordatge) per al seu posterior augment de tensió en els transformadors a instal·lar des de 0,66 kV fins a 30 kV. La potència nominal en el punt de connexió estarà limitada a 29,4 MW.  
La infraestructura d'evacuació fins a la subestació col·lectora nord, es constitueix mitjançant una línia subterrània d'alta tensió de 30kV, de 2.843,7 m de longitud, que discorre per les parcel·les 144, 147, 148, 150, 151, 153, 172, 173, 174, 175, 179, 226, 9004 i 9014 del polígon 86 i les parcel·les 2 i 5 del polígon 87.  
Els mòduls solars són de tipus Si-mono (silici monocristal·lí) i s'instal·laran en seguidors solars d'un eix integrats en estructures metàl·liques, la fonamentació de les quals es desenvoluparà per clavat. Els seguidors orienten els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, augmentant així el seu rendiment en comparació amb sistemes estàtics.  
El cablejat de baixa tensió entre els mòduls i inversors es disposarà enterrat. La línia de tensió mitjana fins al centre de transformació transcorrerà sota camí quan travesse terreny forestal, i soterrada en les parcel·les agrícoles situades al costat dels camins existents quan aquestes existisquen, ocupant predominantment terrenys de domini públic.  
L'accés a la planta es realitzarà des dels camins públics que connecten amb la N-330, i se n'adequaran els accessos als diferents sectors de la planta.  
Per a l'execució del projecte es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant rebuig i desbrossament de totes les àrees on se situen els panells i desmunt de la zona d'instal·lacions i transformadors, obertura de rases per al cablejat, creació de vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb un ample mínim de 4 metres, així com el desenvolupament d'una xarxa del seu drenatge i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua minimitzant el seu impacte. Així mateix, s'instal·larà una tanca perimetral, una caseta de comunicació i monitoratge i centres de transformació de tipus prefabricat, i un centre de seccionament.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, se'n farà desmantellament i restauració del terreny, tot evitant en la mesura del possible el moviment de terres i retirant qualsevol estructura, fonament o altre element permanent.  
  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents  
En data 18 de novembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte ATALFE/2020/87. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica i pla de desmantellament.  
- Publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental (v.28.10.2020), memòria i annexos: estudi davant el risc d'accidents greus, estudi d'avifauna, estudi d'afecció a recàrrega d'aqüífers, estudi de sinergies, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000 i document de síntesi.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
b) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9250, amb data 5 de gener de 2022.  
Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de l'Associació Utiel-Requena Sostenible, finca Sant Blai, SL, i de la Societat Valenciana d'Ornitologia. Es resumeixen a continuació les referides a la planta i línia d'evacuació subterrània de la planta Requena 5 i contestació del promotor:  
- S'al·lega que el projecte forma part d'una mateixa unitat d'explotació al costat d'unes altres, fet que suposa fraccionament de projectes, i que d'aquesta manera se n'evita la tramitació davant l'organisme competent de l'administració estatal.  
El promotor respon que es va triar un model de desenvolupament de plantes no superior a 50 MW a fi d'adaptar-se a les característiques de l'entorn i propiciar un esponjament de les plantes en el territori. Aquest desenvolupament és previ a la publicació del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, en el qual s'estableix la competència dels òrgans de la Generalitat per al tràmit d'autorització de plantes fotovoltaiques de fins a 50 MW. En definitiva, cada projecte és una unitat de generació independent, tramitat per una societat vehicular independent i amb garantia, accés i connexió independents, sent sotmesos als procediments d'autorització i avaluació ambiental per l'autoritat competent en matèria mediambiental, en aquest cas de la Generalitat Valenciana. Amb la finalitat de minimitzar l'impacte de les infraestructures es decideix agrupar en una única línia elèctrica l'evacuació d'aquestes, al mateix temps que es realitza un estudi de sinergies i avifauna conjunt.  
- S'indica que en l'anàlisi d'alternatives no s'ha tingut en compte la implantació en zones urbanes i urbanitzables tal com marca l'art. 8 del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost.  
El promotor sosté que l'esmentat apartat està focalitzat a plantes de potència no superior a 5MW, que poden tindre sentit per a connexió a la xarxa de distribució. El desenvolupament de plantes de major potència no permet la connexió directa, sent necessàries noves línies elèctriques per a connectar amb les subestacions de les empreses distribuïdores de la zona.  
- Finca Sant Blai, SL, exposa fins a quatre localitzacions situades cap al nord en la plana de Requena, amb major proximitat a les línia d'alta tensió existents. Així com l'existència de la subestació de l'Assagador, més pròxima.  
El promotor indica que les localitzacions proposades se situen en zones de producció vitivinícola intensiva i afectaria el paisatge de rellevància regional 28. Vinyes d'Utiel-Requena. Igualment indica que el punt de connexió concedit per REE i que és el que aplica per a la instal·lació proposada és la subestació Requena 400 kV. S'indica que l'Assagador pertany a la xarxa de distribució de 66kV. S'indica que no es permet accedir directament a la xarxa de transport de 400 kV sense una potència igual o superior a 250 MW, i només amb diverses plantes es permet l'accés a una nova posició de la subestació Requena 400 kV. El desenvolupament dels projectes parteix d'una viabilitat d'accés i connexió a la xarxa de transport atorgada per REE.  
- Finca Sant Blai, SL, al·lega que tant la ubicació de les plantes com la línia d'evacuació han de ser objecte d'una valoració detallada de la seua afecció sobre el medi ambient, i considerar altres alternatives per a la seua ubicació.  
El promotor indica que els projectes estan sotmesos a avaluació d'impacte ambiental ordinària i per tant s'han redactat els respectius estudis d'impacte ambiental, amb el contingut establit en l'annex VI de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
- S'al·lega que la planta Requena 5 es localitza dins dels límits de la reserva de la biosfera de la Vall del Cabriol, concretament en la seua zona tampó.  
El promotor respon que l'afecció sobre els límits de la zona tampó de la reserva de la biosfera és de menys del 20 % de la superfície barrada. En la Llei 42/2007, de 13 de setembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, referent a les reserves de la biosfera, no s'hi prohibeix cap mena d'ús i, de conformitat amb els seus objectius i característiques exposats en els articles 69 i 70, el promotor considera que la planta és compatible amb la zona tampó de la reserva de la biosfera.  
  
- S'al·lega que el projecte va en contra de l'Objectiu 11 paisatge de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.  
El promotor indica que la zona d'implantació no es troba entre les zones amb elements i patrons estructurants inclosos en les instruccions tècniques dels objectius de qualitat del paisatge de rellevància regional 28. Vinyes d'Utiel-Requena, no formant part de cap gran extensió de vinya sobre fons plans o lleument abancalats. D'igual manera, indica que el projecte s'acompanya de pla de desmantellament, que pretén la recuperació i restauració del caràcter agrícola a la fi de la vida útil del projecte. En definitiva, el projecte compleix amb els objectius de qualitat dels paisatges de rellevància regional de la Comunitat Valenciana.  
  
- S'al·lega que l'estudi faunístic realitzat manca de cap repercussió sobre el contingut del projecte, sense prendre's com a base per a mesures preventives o correctores de les possibles afeccions. Alhora, s'indica que l'àrea d'implantació s'inclou dins de l'àrea d'importància per als ocells (IBA) núm. 158 Gorges del Cabriol i del Xúquer. I que la zona és emprada com a zona de campeig de les espècies de la ZEPA Gorges del Cabriol.  
El promotor comunica que s'ha realitzat un estudi d'avifauna en un àmbit territorial ampli i que les mesures correctores i d'integració paisatgística inclouen: tanca cinegètica amb plaques anticol·lisió, plantacions a l'interior i perímetre de la instal·lació de pantalles vegetals i de tessel·les aromàtiques arbustives, creació de clapers que permetran mantindre i augmentar la biodiversitat actual. Al seu torn, les línies aèries i els seus suports tindran en consideració les disposicions del Reial decret 1.432/2008, de 29 d'agost, i durant els primers anys d'explotació es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells.  
  
Respecte de la figura de l'IBA núm. 158, el promotor indica que es tracta d'un instrument desenvolupat per l'ONG BirdLife International sense caràcter normatiu, dins de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, ni suposa un impediment per al desenvolupament de projectes d'infraestructures, sempre que es garantisca la compatibilitat amb la fauna existent. En conclusió, la planta no es localitza en hàbitats de gran valor biològic per al desenvolupament d'ocells esteparis i resta d'espècies, i les mesures correctores i compensatòries de l'EsIA disminuiran qualsevol afecció a la fauna.  
Respecte al perjudici que poden provocar els panells solars en la fauna, no existeix cap raó objectiva per a pressuposar que les espècies de la ZEPA que actualment utilitzen aquestes zones agrícoles com a zona de campeig el puguen continuar fent en el futur. Cal recordar que els terrenys sobre els quals se situa aquest projecte estan actualment dedicats, majoritàriament, al cultiu de vinya, bona part de les quals estan cultivades en espatlera, amb espais entre les files de vinyes (entorn de 2,5 m), molt menors que els espais lliures entre seguidors que es preveu en el disseny del projecte (més de 6 metres). Per als rapinyaires de gran grandària, com l'àguila reial i/o la cuabarrada, és altament improbable que cacen en l'hàbitat actual de cultiu de vinya d'aquesta zona, ja que prefereixen com a zones de caça espais més oberts.  
- La Societat Valenciana d'Ornitologia al·lega una greu omissió de les dades generades per exemplars equipats amb GPS d'àguila cuabarrada i àguila reial.  
El promotor indica que des de Medi Natural i Parc Natural han indicat l'existència dels treballs de l'Institut Cavanilles de Biodiversitat i Biologia Evolutiva, i s'ha arribat a un acord, del qual ja hi ha un estudi inicial que recull l'estat previ a un desenvolupament a diversos anys amb el seguiment d'àguiles en l'àmbit d'actuació de la planta.  
  
En cap moment s'ha omés cap dada del qual es tinguera constància, es pot comprovar que pràcticament tota l'àrea de campeig dels exemplars d'àguila cuabarrada de la zona es concentra en la zona del PORN de les Gorges del Cabriol; i que, d'altra banda, resulten uns territoris de campeig de mitjana de 40 km² i fins a 90 km², això es tradueix en uns territoris de més de 40.000 ha, en comparació amb les 460 ha que ocupen els 7 projectes de Requena junts, l'ocupació dels mateixos suposa menys d'un 1,2 % del seu territori.  
Quant a l'àguila reial, segons els estudis de les 10 àguiles reials radiomarcades de la zona, resulten uns territoris per exemplar d'una grandària mitjana de 100 km² i fins a 500 km², és a dir, més de 100.000 ha, la qual cosa suposa una afecció a menys de 0,5 % del territori mitjà de cada individu.  
- En relació amb l'ocupació de zona de pastures i la seua afecció al retorn de l'àguila imperial ibèrica, que desaconsellarien la implantació de les infraestructures.  
El promotor indica que durant el període d'estudi que abasta un any complet no s'ha albirat cap exemplar de l'espècie, i que l'afecció a la zona de pastures dels projectes en desenvolupament que compartiran línia d'evacuació suposa un 5,75 % del total del paisatge agroforestal del sud de Requena.  
- La Societat Valenciana d'Ornitologia al·lega afeccions a les poblacions de gat salvatge i a la recolonització del linx ibèric:  
El promotor comunica que la població de linx ibèric és inexistent segons les dades del Banc de dades de la biodiversitat de la Comunitat Valenciana, i que únicament hi ha una cita de gat salvatge situat a més de 7 km de l'àmbit, no albirant-se espècimens en la zona.  
- S'al·lega que el projecte suposarà afeccions irreversibles a la flora, avifauna i massa forestal de la zona.  
El promotor respon que les mesures incloses en l'EsIA són adequades per a minimitzar els possibles efectes adversos de la instal·lació sobre la flora i l'avifauna. Entre elles es mantindran les massa forestals i individus aïllats de gran port existents en les parcel·les.  
- Que la consecució del present projecte junt els restants a desenvolupar en la zona afectaran la candidatures de la regió a patrimoni mundial de la Unesco i de paisatge agrícola mundial de la FAO.  
El promotor indica que no s'afecta el paisatge de vinya al qual es fa referència en les candidatures.  
- La Societat Valenciana d'Ornitologia indica que s'afecta la zona d'amortiment d'impactes del Parc Natural de les Gorges del Cabriol.  
  
El promotor comunica que es van realitzar consultes a Direcció del Parc Natural de les Gorges del Cabriol i a Espais Protegits, sol·licitant informe.  
En el PORN del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, s'estable en el seu article 15.3. el següent:  
En l'àmbit del PORN no es permet l'edificació de nova planta, amb les següents excepcions, prèvia autorització de l'administració competent en espais naturals, i en el cas de tractar-se d'actuacions no promogudes per la Conselleria competent en matèria de medi ambient:  
b) Edificacions, instal·lacions i equipaments d'interés públic, d'iniciativa tant pública com privada.»  
El desenvolupament d'aquesta mena d'instal·lacions de generació elèctrica amb fonts renovables es considera d'interés públic a més d'atendre els compromisos europeus assumits per l'estat i recollits en el PNIEC 2021-2030. Aquest pla identifica objectius i adopta mesures en les cinc dimensions de la unió de l'energia: la descarbonització, incloses les energies renovables; l'eficiència energètica; la seguretat energètica; el mercat interior de l'energia i la investigació, innovació i competitivitat.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts.  
Simultàniament, es va formular consulta i petició d'informes per part de l'òrgan substantiu a les següents administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades.  
- Amb data de 21.01.2022, l'Ajuntament de Requena trasllada al·legacions de la regidoria d'Eficiència energètica i lluita contra el canvi climàtic de l'ajuntament de Requena, que per acord de ple, sol·licita: «Proposar a Corts Valencianes que prenga les mesures legislatives adequades perquè aquells ajuntaments que així ho desitgen, puguen limitar el total de la superfície del seu municipi destinada a producció d'energia fotovoltaica a un màxim de l'1 % incloent-hi, en aqueix percentatge d'ocupació, els espais prioritzats en el decret llei de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables». En el seu informe de 28.02.2022, s'indica que l'ajuntament complirà el procediment legal segons la normativa vigent, i s'indica també que la moció referida en el seu informe anterior és una declaració d'intencions.  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Requena, de data 16.03.2022, favorable a la implantació de la central en sòl qualificat SNU-C4 i desfavorable per al sòl SNU-PF.  
- Informe favorable del Servei de Planificació de la Subdirecció General d'Emergències, de data 18.06.2021.  
- Informe favorable de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, de data 28.07.2021, condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals durant les fases d'execució i funcionament de la instal·lació en els terrenys forestals i els seus voltants.  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 07.11.2022, en el qual es recorda que perquè les mesures d'integració paisatgística tinguen una aplicació real han de traslladar-se al projecte d'execució, mitjançant plànols, memòria i pressupost, tal com s'exigeix en l'apartat j de l'annex II de la LOTUP.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 29.03.2021, als efectes patrimonials contemplats en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, amb subjecció a la condició que en les parcel·les 108, 138 i 139 del polígon 86, així com en les parcel·les 8,9,10 i 11 del polígon 87 de Requena, on s'ha detectat la presència de material arqueològic, s'imposa necessària la realització d'un seguiment intensiu dels moviment de terres de les obres de la planta solar.  
- Informe del Servei de Gestió Territorial de data 07.03.2022, tot indicant que la planta solar Requena 5 no es troba afectada per risc d'inundació i altres afeccions territorials i exposant les consideracions següents:  
«D'acord amb criteris territorials, i en coherència amb els objectius d'increments de la pròpia estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), s'estima, amb caràcter general, una ocupació límit del 2,5 % de SNUC en el global de la Comunitat Valenciana. Aquest límit es podrà concretar, segons la franja del territori on se situe el municipi, en funció de la capacitat d'acolliment i ocupació (a vegades massiva depenent de la franja) ja existent en el territori.  
Per tot això, i d'acord amb la Circular interpretativa de l'aplicació dels principis i criteris del ETCV als informes en matèria d'ordenació del territori en el marc de la tramitació de sol·licituds d'implantació de plantes fotovoltaiques (signada per la Secretaria Autonòmica de Política Territorial, Urbanisme i Paisatge, en data 16.12.2021), en els municipis de la franja rural en els quals ja existeix una certa transformació de la seua SNUC, seria adequada una ocupació aproximada de l'1 % del SNUC del seu terme municipal, que garantisca mantindre's dins d'aqueixos límits. No obstant això, donats els condicionants energètics quant a bolcat en la xarxa elèctrica, en el cas que el municipi es trobe a una distància raonable a grans punts de bolcat (com la subestació SET Requena 400 kV), es podria sobrepassar el llindar esmentat i permetre una ocupació de fins al 2,5 % del SNUC.  
  
Sobre la totalitat del SNUC de Requena, la planta solar fotovoltaica Requena 5 representa un percentatge del 0,2 % del total de l'ocupació del sòl SNUC. L'efecte acumulatiu amb altres plantes fotovoltaiques del municipi suposa una ocupació conjunta del 2,32 % del total del SNUC del terme municipal de Requena. Per tant, aquesta xifra se situa dins dels límits determinats.  
La planta solar estarà en sòl qualificat SNUC-C4. D'acord amb el Pla general d'ordenació urbana de Requena, de març de 2013, la implantació d'instal·lacions d'energia renovable es contempla solament en SNUC de categories C1 i C2, i en queda prohibida la implantació en la resta de categories. Per tant, la viabilitat de la implantació d'aquestes instal·lacions en sòl no urbanitzable comú C4 haurà de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan competent.  
  
Respecte a la línia d'evacuació, està projectada una línia subterrània alta tensió de 30 kV que connectarà amb la subestació Requena col·lectora nord 132/30kV. La línia projectada no es troba afectada per cap afecció.  
D'acord amb la cartografia del PATRICOVA es determina que no existeix cap afecció per perillositat d'inundació.  
Addicionalment, la implantació de la planta solar Requena 5 no té afecció per ocupació de sòls de molt alta capacitat agrològica ni per pendents majors a 25 %.  
El subsol on es localitza la instal·lació se situa en una àrea a millorar per a la recàrrega estratègica d'aqüífers. Per tant, s'hauran d'adoptar mesures correctores perquè l'estat global de la massa d'aigua passe a bo, evitant el segellament del sòl amb formigó i propiciant la plantació de vegetació que afavorisca la retenció d'aigua i la infiltració d'aquesta cap al subsol. Alhora, també s'hauran d'adoptar tècniques de construcció que eviten derivar compostos contaminants a les aigües en profunditat per infiltració a través del subsol.  
  
S'hauran de plantejar mesures correctores que incidisquen sobre la infiltració i la minimització de l'escolament i que se centren bàsicament en els següents aspectes:  
- El manteniment de les condicions d'infiltració amb els canvis dels pendents haurien de comptar amb una estratificació en forma de taules del terreny, entre zona de plaques solars i zones de pas, realitzades en sentit transversal al pendent que disminuïsquen l'escolament i augmenten la infiltració.  
- La conservació i plantació de zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració disminuint els escolaments.  
  
- El tancament perimetral de la parcel·la haurà de ser permeable al flux.  
- Es deixarà lliure d'ocupació per plaques solars els punts de desguàs de l'escolament superficial.»  
- Informe favorable de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 07.03.2022, en el qual s'estableixen les mesures correctores següents:  
«Per afecció a terreny forestal afectat per incendi forestal en 1994 en dues xicotetes zones, s'haurà d'ajustar la instal·lació de plaques al polígon cremat.  
En prevenció dels efectes erosius de l'escolament, es mantindrà una coberta vegetal sota les plaques, en fase prèvies s'instal·larà una capa de mulch, es crearà i mantindrà una tolla per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o es mantindran les basses de reg existents.  
  
En relació a l'afecció a la fauna silvestre, s'instal·laran plaques de poliestiré en la tanca per a evitar la col·lisió d'ocells, es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i adquirir o arrendar parcel·les de cultius en una proporció de la menys el 25 % de la superfície ocupada.  
En l'informe de data 16.05.2022, s'indica a més:  
La zona se situa en la llista de termes municipals afectats per la superpoblació de conills, pel que s'hauran d'adoptar les mesures de control del art 14 de l'Ordre d'11 de juny de 2009, per a la gestió i control del conill de muntanya.  
Es realitzarà una prospecció prèvia a l'inici de les obres per a evitar l'afecció als hàbitats 6110 i 6220, els quals es localitzen pròxims a la zona d'actuació.  
Per la proximitat amb el Parc Natural de les Gorges del Cabriol s'aplicaran mesures d'integració paisatgística com ara, fer ús dels camins existents, es descompactaran les zones afectades pel pas de maquinària, es respectaran els peus de Quercus Ilex presents en el perímetre, no es formigonaran o asfaltaran camins, manteniment d'una capa de cobertura vegetal natural en els terrenys a ocupar lliure de l'ús de fitosanitaris i mantinguda amb mitjans mecànics o manuals, es procurarà la integració cromàtica de les instal·lacions assemblant-les a les construccions rurals de la zona, s'implantaran pantalles vegetals d'espècies autòctones. S'instal·larà tancament compatible amb el pas de fauna.  
  
Es realitzarà una prospecció prèvia per a descartar la localització en l'àmbit de projecte de les espècies de fauna prioritària identificades en la zona, i els seus nius, amb especial atenció a l'alosa, àguila reial, àguila cuabarrada. Les actuacions més molestes es realitzaran fora dels períodes de posada, nidificació o cria. No es faran treballs en horari nocturn. Respecte de l'àguila reial i àguila cuabarrada estableixen com a mesura compensatòria la realització d'un seguiment durant els primers 5 anys de funcionament de la instal·lació mitjançant emissors GPS.  
S'escometrà el desmantellament de les instal·lacions al final de la vida útil».  
  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat, recullen els objectius i estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, plantejant com a objectiu l'aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
a) Ubicació  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen alternatives quant a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). Per a la ubicació de la planta s'analitzen en el projecte les zones dins del terme municipal que resulten aptes per a la instal·lació de la planta en funció dels condicionats del Decret llei 14/2020, triant-se les parcel·les definides en projecte pel seu compliment dels mateixos i pels acords amb el 100 % dels titulars dels drets reals afectats per la implantació. L'estudi d'alternatives no ha contemplat com a zones viables per a la implantació les zones catalogades com a sòl urbà o urbanitzable.  
  
La planta solar fotovoltaica Requena 5 es desenvolupen íntegrament sobre sòl classificat com a no urbanitzable comú (SNU) C4, sobre el qual l'Ajuntament de Requena ha emés informe de compatibilitat urbanística favorable a l'ús fotovoltaic.  
Les parcel·les a ocupar compleixen amb els criteris d'implantació contemplats en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, i tal com s'indica en l'informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge no es troba afectat per risc d'inundació o altres afeccions territorials.  
  
El corredor terrestre del Parc Natural de les Gorges del Cabriol-Serra de Malacara es troba situat al sud de l'àmbit d'aquest projecte. Una xicoteta franja de l'àmbit de la planta està dins del corredor, ocupant menys del 10 % de l'amplària del corredor.  
La línia de 30 kV subterrània no presenta afecció mediambientals rellevants, més enllà de les derivades per la seua execució, transcorrent soterrada per camins de domini públic en la seua major part.  
Els terrenys en els quals es desenvolupen el parc solar i la seua línia d'evacuació, no es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000, ni alberguen hàbitats d'interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats. Les instal·lacions se situen en la zona d'amortiment d'impacte establida pel PORN del Parc Natural de la Gorges del Cabriol. S'inclou com a annex a l'EsIA, estudi de valoració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en el qual se'n conclou la compatibilitat. D'igual manera l'informe favorable de la Direcció General de Medi Natural estableix la compatibilitat de la ubicació amb els objectius del PORN supeditada al compliment d'una sèrie mesures correctores en el projecte.  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les parcel·les a ocupar no es troben catalogades com a sòl forestal. I no es detecten zones amb el risc d'incendi en límits i zones de desenvolupament de la línia subterrània d'evacuació. Gran part de la superfície forestal contigua a les parcel·les agrícoles a ocupar es va veure afectada per incendi forestal en 1994; la distribució de plaques fotovoltaiques no afecta terreny forestal, únicament el perímetre barrat de la instal·lació afecta dues zones en les parcel·les 3 i 2d del polígon 87.  
No s'afecta cap barranc o llit superficial.  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat alta a molt alta, classificada com a àrea a millorar per a la recàrrega d'aqüífers.  
El sòl present en la zona és del tipus inceptisol amb valor agrològic baix o moderat. Els terrenys a ocupar presenten ús majoritàriament agrícola amb un grau de naturalitat poc significatiu, ocupat per cultius de secà de baix rendiment i vinyes, així com xicotets afloraments i bosquets d'espècies forestals típics del mediterrani (carrasques, savines, ginebre, etc).  
L'EsIA, tal com es recull en el banc de dades de la biodiversitat, indica la presència en l'àmbit de la instal·lació de l'espècie prioritària alosa totovia (Lullula arborea). Així mateix, dels estudis d'avifauna presentats pels promotors, indiquen la presència de les espècies prioritàries voltor lleonat (Gyps fulvus), àguila calçada (Hieraaetus pennatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), esparver cendrós (Circus pygargus), aguiló pàl·lid (Circus cyaneus), abeller europeu (Pernis apivorus), àguila reial (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), gralla (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmirla (Falque columbarius), arpella (Circus aeruginosus), tallareta (Sylvia undata), cotxa cua-roja reial (Phoenicurus phoenicurus), carraca europea (Coracias garrulus), trobat (Anthus campestris) i cogullada montesina (Galerida theklae).  
  
Consultades la carta arqueològica i l'inventari general del patrimoni cultural, no s'han identificat en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m), elements del patrimoni cultural inventariats. L'informe de la Direcció General de Patrimoni indica que serà necessari la realització d'un seguiment intensiu dels moviment de terres en les parcel·les indicades en aquest.  
Els elements que conformen la central no envaeixen l'amplària legal de vies pecuàries ni interfereixen en el trànsit ramader per aquestes.  
b) Impactes i mesures correctores  
Dins del perímetre barrat de la instal·lació, el projecte manté sense afectar els peus d'espècies forestals arbòries existents, en la seua majoria formacions aïllades de carrasques. No obstant això, es detecten peus arborescents existents dins del perímetre de la instal·lació sobre els quals el projecte preveu disposar plaques, en concret en les parcel·la 142, 143 i 183 del polígon 86. Tal com es desprén de l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'hauran de mantindre els peus de Quercux Ilex que s'hi detecten.  
Respecte a la proposta de compensació d'hàbitat que es fa en l'informe de la Subdirecció General de Medi Ambient i Avaluació Ambiental, en funció de la superfície de la planta solar fotovoltaica, el promotor es compromet, una vegada posada en marxa l'explotació del projecte, a fer les mesures indicades en una superfície equivalent al 10 % de la superfície barrada del projecte, consensuant aquestes ubicacions amb els propietaris i l'administració competent.  
S'inclou en l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), un estudi d'anàlisi de vulnerabilitat en el qual es conclou que la instal·lació dona com a resultat un risc mediambiental mitjà, en relació al risc d'incendi forestal, i s'estableixen mesures protectores com el monitoratge i control d'anomalies, pla d'autoprotecció, pla de protecció contra incendis. No s'identifiquen efectes ambientals significatius derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals.  
  
En l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es fa constar la presència de tres espècies prioritàries de fauna: alosa, àguila reial, àguila cuabarrada.  
El projecte contempla que durant la fase d'explotació es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona, almenys durant els primers 2-3 anys posteriors a la seua posada en funcionament.  
Es crearan clapers que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, que faciliten l'activitat de rapinyaires.  
S'adopten mesures antielectrocució tant a l'interior com en l'exterior de la planta.  
A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir línia d'evacuació amb els projectes esmentats en l'epígraf de descripció de projecte, es presenta un estudi de sinergies com a annex a l'EsIA, on s'analitzen els efectes esperables sobre factors mediambientals destacables, i on es conclou que les plantes respecten la distància mínima de separació de 500 que contempla l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana per als corredors, que el total de sòl agroforestal ocupat és d'un 2 % del total del terme, tot indicant que gran part es troba en situació d'abandó. S'indica al seu torn que compartint la línia d'evacuació i instal·lacions de transformació, s'obté un efecte menor sobre infraestructura verda, paisatge, sòl, vegetació, fauna i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, complint a més amb l'exigit en el Decret llei 14/2020, quant a l'aprofitament d'infraestructures existents.  
  
Com a afecció principal durant la fase d'implantació es procedirà al desbrossament i rebuig de la vegetació present durant la implantació dels seguidors solars. L'EsIA contempla mesures correctores de caràcter general per a mitigar els efectes de la generació de pols, soroll, així com per al control d'abocaments i aigües residuals. L'energia elèctrica se subministrarà mitjançant generadors dièsel; la superfície sobre la qual se situen estarà degudament senyalitzada i impermeabilitzada.  
Com a mesures correctores encaminades a mantindre la coberta natural del terreny i concorde a les prescripcions dels informes de les Subdireccions de Medi Natural i Avaluació Ambiental i Servei de Gestió Territorial, s'evita la compactació del sòl i no s'utilitzaran herbicides, eliminant únicament la vegetació que interferisca amb l'explotació normal de la central. Es fomentarà el creixement d'una cobertura vegetal espontània mantinguda per mitjans mecànics. Això, al seu torn, permet mantindre l'hàbitat d'espècies de fauna que utilitzen la zona per a alimentar-se i reduirà el risc d'erosió del terreny.  
Les tanques seran de tipus cinegètic i disposaran de plaques anticol·lisió. S'instal·laran panells amb tractament superficial antireflector, de manera que s'evite un possible efecte crida sobre els ocells. D'igual manera la separació entre seguidors és elevada, entorn als 6 m, la qual cosa permetrà el vol d'ocells passeriformes i deixarà la major part del perímetre barrat no ocupat per plaques o instal·lacions auxiliars.  
Així mateix, les fonamentacions en l'àmbit del projecte són mínimes amb el que s'evitarà l'excessiva compactació del sòl en l'àrea. D'igual manera, després de finalitzar les obres de construcció, es descompactaran aquelles zones compactades pel pas de la maquinària i s'empraran materials de la zona per a conformar els camins interiors de la planta, no utilitzant materials que segellen o impermeabilitzen el sòl.  
  
Les centrals fotovoltaiques, per les seues característiques i funcionament, no tenen associat un consum rellevant d'aigua durant la seua execució i funcionament. Durant les obres, s'adopten mesures preventives per a evitar abocaments accidentals, com per habilitar zones de manteniment i apilament de maquinària, equips i residus generats. Les aigües residuals que puguen generar-se en l'obra seran recollides en fossa estanca per a la seua posterior retirada i gestió per part de gestor autoritzat. El projecte no descriu com es realitzarà la neteja de les plaques solars per a evitar abocaments associats que puguen contaminar el medi.  
La generació de residus té major entitat en la fase de construcció. La totalitat dels residus generats en aquesta fase seran entregats a gestor autoritzat. L'execució de la central no comporta moviments de terres de gran entitat, ja que s'adapta a la topografia existent, per la qual cosa és possible estendre les terres excedents en l'àmbit del projecte.  
  
L'EsIA inclou annex d'avaluació de la potencial afecció a la recàrrega d'aqüífers, i estableix les mesures indicades anteriorment per a preservar la permeabilitat del sòl, tot minimitzant la part segellada. Els drenatges longitudinals s'executaran amb àrids. Els mòduls solars presenten buits entre si de manera que no es generen vies preferents d'aigua i no descarreguen en el mateix punt del terreny, més encara si es tenen en compte el seguiment solar dels panells a instal·lar. L'ombra provocada per les plaques reduirà l'evapotranspiració i en facilitarà la recàrrega. La qualitat de les aigües de recàrrega es veurà afavorida en no utilitzar-se productes fitosanitaris. L'orografia de la zona amb escàs pendent afavoreix la infiltració. La disposició de plaques i pals de fonamentació no fan preveure la formació de vies de desguàs preferent per a l'escolament, que suposen modificació de les condicions actuals.  
S'ha realitzat un estudi d'integració paisatgístic, el qual ha sigut complementat per informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Entre les mesures a adoptar es realitzarà la plantació d'una pantalla vegetal en el límit amb l'autovia A-3, aquesta pantalla vegetal es conformarà per agrupacions disperses en forma de bosquets conformats per espècies vegetals pròpies. La resta de mesures correctores de caràcter paisatgístic coincideixen amb les ja indicades anteriorment. En l'estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual de la planta des de diferents punts d'observació, i dona com a resultat que per les característiques del terreny on se situa aquesta només s'apreciarà des de l'entorn immediat i des dels camins rurals que li serveixen d'accés, concloent-se un impacte visual lleu-moderat.  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure del compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.), i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals, tant en la fase d'implantació com de funcionament.  
Després de la vida útil del projecte, es farà el desmantellament dels panells i cablejat elèctric, i la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats. Per a això, el projecte acompanya estudi de desmantellament amb pressupost. La gestió dels panells fotovoltaics es realitzarà amb un gestor autoritzat de residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l'epígraf 2.g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i de l'epígraf 4.i) de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'article 7 d'aquesta llei, determinen d'igual manera que resulta aplicable el règim d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot quant antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Formular la present declaració d'impacte ambiental, considerant acceptable el projecte de planta solar fotovoltaica, promogut per Solar Merope Requena, SLU, al terme municipal de Requena (València), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats es resol les condicions del projecte i mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els termes següents:  
1. Condicions al projecte.  
i) Condicions generals  
(1) Queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte Requena 5 al sentit que determine l'avaluació ambiental de l'expedient d'autorització que contemple la línia d'evacuació comuna i les seues instal·lacions.  
(2) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores contemplades en l'EsIA, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant no contradiguen el que s'estableix en la present resolució.  
(3) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable, i que afecte els elements del mitjà recollits en la present resolució.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4) La tanca de la instal·lació en les parcel·les 3 i parcel·la 2.d) del polígon 87, s'haurà d'ajustar al perímetre parcel·lari a fi d'evitar l'afecció a terreny forestal afectat per incendi, en el qual no està permés el canvi d'ús durant els 30 anys següents a l'esdeveniment segons la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de muntanyes, tal com es recull en l'informe de medi natural.  
(5) Relatiu a la ubicació de les plantes en la zona d'amortiment establit en el PORN del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, i l'afecció a la biodiversitat, se seguiran les indicacions dels informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. Previ al començament de les obres, es comprovarà la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas de la seua existència, s'informarà els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a la seua millor conservació. Les actuacions més molestes es realitzaran fora dels períodes de posada, nidificació o cria especialment de les espècies alosa, àguila reial, àguila cuabarrada. No es faran treballs en horari nocturn.  
(6) S'instal·laran posadors per a rapinyaires en les parcel·les de les instal·lacions i els seus voltants, després de consulta i vistiplau de l'òrgan competent, respecte al nombre i la seua localització.  
(7) Segons l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es mantindran els peus arborescents existents dins del perímetre de la instal·lació, en relació a aquest aspecte s'haurà de mantindre i no disposar plaques fotovoltaiques en el bosquet de la parcel·la 183 del polígon 86 i en les zones cobertes de les seues parcel·les 142 i 143.  
(8) En les parcel·les 108, 138 i 139 del polígon 86 així com en les parcel·les 8,9,10 i 11 del polígon 87 de Requena, es realitzarà seguiment intensiu dels moviment de terres. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de manera immediata, i adoptarà les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(9) Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fuites d'olis i combustibles, provinents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, establint-se les zones de recollida de residus, i no se'n farà apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
(10) Segons s'indica en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, es crearà i mantindrà una tolla per a fomentar la població d'amfibis i avifauna o es mantindran les basses de reg existents.  
(11) A fi de compensar la pèrdua d'hàbitats de caràcter agrícola es procurarà mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i dedicar noves superfícies a l'ús agrícola afectat, en una proporció equivalent d'almenys el 25 % de la superfície de la planta.  
(12) Quant a l'execució i explotació de la planta, es respectarà l'indicat en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis, així com la zona de servitud dels vials identificats en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena.  
  
(13) L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
(14) S'executaran les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració paisatgística i informes tècnics presentats.  
(15) L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al seu desmantellament, en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental  
(16) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
(17) Es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'ocells presents en la zona que s'estendrà més enllà dels cinc anys proposats i es prolongarà durant la vida útil de la planta, avaluant-se l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna presents en la zona. Els resultats de la seua evolució i comportament s'enviaran amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A l'efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si convé, escaiguen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 26 de desembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9518, del 24-01-2023 (2023/512)

RESOLUCIÓN de 26 de diciembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto planta solar fotovoltaica Requena 5, del término municipal de Requena (Valencia). Expediente: (2921964) 211/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9518

Fecha DOGV
:   24-01-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/512

CVE


Fecha del documento
:   26-12-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de diciembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto planta solar fotovoltaica Requena 5, del término municipal de Requena (Valencia). Expediente: (2921964) 211/2022/AIA. [2023/512]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2921964) 211/2022/AIA.  
Título: Planta solar fotovoltaica Requena 5.  
Promotor: Solar Merope Requena, SLU.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia.  
Ref. Órgano sustantivo: ATALFE/2020/87.  
Localización: Requena.  
  
1. Objeto y descripción del proyecto  
a) Objeto del proyecto  
La empresa Solar Merope Requena, SLU, promueve la instalación solar fotovoltaica PF Requena 5 de 39,99 MWp.  
La evacuación de la energía producida por la planta se realizará de forma conjunta con otros dos proyectos más que se encuentran en tramitación en parcelas circundantes PFV Requena 1 y PFV Requena. Estas plantas compartirán la subestación Requena colectora norte 132/30 kV desde la cual se elevará la tensión a 132 kV para evacuar la energía mediante línea aérea común hasta la subestación eléctrica promotores Requena renovables 132/400 kV y conectar con la subestación Requena de 400 kV de REE. Asimismo, estas 3 plantas compartirán parte de esta línea de evacuación aérea con la procedente de la subestación Requena colectora sur, compartida esta por otras 4 plantas; Requena 2, Requena 3, Requena 4 y Requena 6.  
Tanto la subestación colectora norte como la línea área de evacuación aérea de 132 kV se contemplan en el proyecto PFV Requena 1 ATALFE/2020/86, no siendo objeto de evaluación en la presente declaración.  
b) Principales características del proyecto  
La instalación fotovoltaica Requena 5 se localiza al sur del término municipal, ocupando las parcelas 108, 132, 135, 138, 139, 141, 142, 143, 144, 147, 149, 150, 151, 154, 156, 158, 159, 160, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 174, 175, 176, 178, 179, 180, 181, 182,183, 184, 226 y 9013 del polígono 86 y las parcelas 2, 3, 5, 9, 10 y 11 del polígono 87.  
El área total vinculada es de 200,33 ha, siendo el área de la superficie ocupada asociada al perímetro envolvente de todos los equipos e infraestructuras (perímetro vallado) de 72,95 ha. La longitud total de vallado es de 5.266 m  
La potencia pico instalada será de 39,99 MWp. Los paneles se conectan en serie y se agrupan en inversores de strings para su posterior aumento de tensión en los transformadores a instalar desde 0,66 kV hasta 30 kV. La potencia nominal en el punto de conexión estará limitada a 29,4 MW.  
La infraestructura de evacuación hasta la subestación colectora norte, se constituye mediante una línea subterránea de alta tensión de 30kV, de 2843,7 m de longitud, que discurre por las parcelas 144, 147, 148, 150, 151, 153, 172, 173, 174, 175, 179, 226, 9004 y 9014 del polígono 86 y las parcelas 2 y 5 del polígono 87.  
Los módulos solares son de tipo Si-mono (silicio monocristalino) y se instalarán en seguidores solares de un eje integrados en estructuras metálicas cuya cimentación se desarrollará por hincado. Los seguidores orientan los módulos para minimizar el ángulo de incidencia entre los rayos solares y la superficie de los módulos durante el día, aumentando así su rendimiento en comparación con sistemas estáticos.  
El cableado de baja tensión entre los módulos e inversores se dispondrá enterrado. La línea de media tensión hasta el centro de transformación trascurrirá bajo camino cuando atraviese terreno forestal, y enterrada en las parcelas agrícolas situadas junto a los caminos existentes cuando estas existan, ocupando predominantemente terrenos de dominio público.  
El acceso a la planta se realizará desde los caminos públicos que conectan con la N-330, adecuándose los accesos de estos a los diferentes sectores de la planta.  
Para la ejecución del proyecto se prevé un acondicionamiento previo del terreno mediante despeje y desbroce de todas las áreas donde se ubiquen los paneles y desmonte de la zona de instalaciones y transformadores, apertura de zanjas para el cableado, creación de viales para el acceso a los distintos puntos de la planta con un ancho mínimo de 4 metros, así como el desarrollo de una red de drenaje de los mismos y perimetral a la instalación con el fin de canalizar el agua minimizando su impacto. Asimismo, se instalará un vallado perimetral, una caseta de comunicación y monitorización y centros de transformación de tipo prefabricado y un centro de seccionamiento.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
  
2. Tramitación administrativa  
a) Antecedentes  
En fecha 18 de noviembre de 2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto ATALFE/2020/87. La misma se acompaña de:  
- Proyecto de ejecución de la planta solar fotovoltaica y plan de desmantelamiento.  
- Publicación del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la información pública de la solicitud de autorización administrativa y autorización de construcción.  
- Estudio de impacto ambiental (v.28.10.2020), memoria y anexos: estudio ante el riesgo de accidentes graves, estudio de avifauna, estudio de afección a recarga de acuíferos, estudio de sinergias, estudio de afección a Red Natura 2000 y documento de síntesis.  
- Estudio de integración paisajística.  
b) Información pública  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9250 con fecha 5 de enero de 2022.  
Durante el periodo de exposición pública se han presentado alegaciones por parte de la Asociación Utiel-Requena Sostenible, Finca San Blas, SL, y de la Societat Valenciana d'Ornitologia. Se resumen a continuación las referidas a la planta y línea de evacuación subterránea de la planta Requena 5 y contestación del promotor:  
- Se alega que el proyecto forma parte de una misma unidad de explotación junto a otras, suponiendo fraccionamiento de proyectos, y que de esta forma se evita su tramitación ante el organismo competente de la administración estatal.  
El promotor responde que se eligió un modelo de desarrollo de plantas no superior a 50 MW con el objeto de adaptarse a las características del entorno y propiciar un esponjamiento de las plantas en el territorio. Siendo este desarrollo previo a la publicación del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, en el que se establece la competencia de los órganos de la Generalitat para el trámite de autorización de plantas fotovoltaicas de hasta 50 MW. En definitiva, cada proyecto es una unidad de generación independiente, tramitado por una sociedad vehicular independiente y con garantía, acceso y conexión independientes, siendo sometidos a los procedimientos de autorización y evaluación ambiental por la autoridad competente en materia medioambiental, en este caso de la Generalitat Valenciana. Con el fin de minimizar el impacto de las infraestructuras se decide agrupar en un único tendido eléctrico la evacuación de las mismas, a la par que se realiza un estudio de sinergias y avifauna conjunto.  
- Se indica que en el análisis de alternativas no se ha tenido en cuenta la implantación en zonas urbanas y urbanizables tal y como marca el art 8 del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto.  
El promotor sostiene que el mencionado apartado está focalizado a plantas de potencia no superior a 5MW que pueden tener sentido para conexión a la red de distribución. El desarrollo de plantas de mayor potencia no permite la conexión directa, siendo necesarios nuevos tendidos eléctricos para conectar con las subestaciones de las empresas distribuidoras de la zona.  
- Finca San Blas, SL, expone hasta cuatro localizaciones situadas hacia el norte en la llanura de requena con mayor proximidad a las línea de alta tensión existentes. Así como la existencia de la subestación de El Azagador, más próxima.  
El promotor indica que las localizaciones propuestas se sitúan en zonas de producción vitivinícola intensiva y afectaría al paisaje de relevancia regional 28. Viñedos de Utiel-Requena. Igualmente indica que el punto de conexión concedido por REE y que es el que aplica para la instalación propuesta es la subestación requena 400 kV. Se indica que Azagador pertenece a la red de distribución de 66kV. Se indica que no se permite acceder directamente a la red de transporte de 400 kV sin una potencia igual o superior a 250 MW, y solo con varias plantas se permite el acceso a una nueva posición de la subestación Requena 400 kV. El desarrollo de los proyectos parte de una viabilidad de acceso y conexión a la red de transporte otorgada por REE.  
- Finca San Blas, SL, alega que tanto la ubicación de las plantas como la línea de evacuación deben ser objeto de una valoración pormenorizada de su afección sobre le medio ambiente y considerar otras alternativas para su ubicación.  
El promotor indica que los proyectos están sometidos a evaluación de impacto ambiental ordinaria y por lo tanto se han redacto los respectivos estudios de impacto ambiental, con el contenido establecido en el anexo VI de la ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
- Se alega que la planta Requena 5 se localiza dentro de los límites de la reserva de la biosfera del Valle del Cabriel, concretamente en su zona tampón.  
El promotor responde que la afección sobre los límites de la zona tampón de la reserva de la biosfera es de menos del 20 % de la superficie vallada. La Ley 42/2007, de 13 de septiembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad al respecto de las reservas de la biosfera no prohíbe ningún tipo de uso en la misma y de conformidad con los objetivos y características de las mismas expuestas en los artículos 69 y 70, el promotor considera que la planta es compatible con la zona tampón de la reserva de la biosfera.  
- Se alega que el proyecto va en contra del objetivo 11 paisaje de la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana.  
El promotor indica que la zona de implantación no se encuentra entre las zonas con elementos y patrones estructurantes incluidos en las instrucciones técnicas de los objetivos de calidad del paisaje de relevancia regional 28. Viñedos de Utiel-Requena, no formando parte de ninguna gran extensión de viñedo sobre fondos planos o levemente abancalados. De igual modo indica que el proyecto acompaña de plan de desmantelamiento que pretende la recuperación y restauración del carácter agrícola al fin de la vida útil del proyecto. En definitiva, el proyecto cumple con los objetivos de calidad de los paisajes de relevancia regional de la Comunitat Valenciana.  
- Se alega que el estudio faunístico realizado carece de repercusión alguna sobre el contenido del proyecto sin tomarse como base para medidas preventivas o correctoras de las posibles afecciones. Se indica a su vez, que el área de implantación se incluye dentro del área de Importancia para las aves (IBA) núm. 158 Hoces del Cabriel y del Júcar. Y que la zona es empleada como zona de campeo de las especies de la ZEPA Hoces del Cabriel.  
El promotor comunica que se ha realizado un estudio de avifauna en un ámbito territorial amplio y que las medidas correctoras y de integración paisajística incluyen: vallado cinegético con placas anticolisión, plantaciones en el interior y perímetro de la instalación de pantallas vegetales y de teselas aromáticas arbustivas, creación de majanos que permitirán mantener y aumentar la biodiversidad actual. A su vez, las líneas aéreas y sus apoyos tendrán en consideración las disposiciones del Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto, y durante los primeros años de explotación se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves.  
Respecto de la figura de la IBA núm. 158 el promotor indica que se trata de un instrumento desarrollado por la ONG BirdLife International sin carácter normativo dentro de la ley 21/2013, de 9 de diciembre, ni suponen un impedimento para el desarrollo de proyectos de infraestructuras, siempre que se garantice la compatibilidad con la fauna existente. En conclusión, la planta no se localiza en hábitats de gran valor biológico para el desarrollo de aves esteparias y resto de especies, y las medidas correctoras y compensatorias del EsIA disminuirán cualquier afección a la fauna.  
Respecto al perjuicio que pueden provocar los paneles solares en la fauna, no existe razón objetiva alguna para presuponer que las especies de la ZEPA que actualmente utilizan estas zonas agrícolas como zona de campeo lo puedan seguir haciendo en el futuro. Hay que recordar que los terrenos sobre los que se ubica este proyecto son actualmente dedicados, mayoritariamente al cultivo de viña, buena parte de la cual está cultivada en espaldera, con espacios entre las filas de viñedos (en torno a 2,5 m) mucho menores que los espacios libres entre seguidores que se prevé en el diseño del proyecto (más de 6 metros). Para las rapaces de gran tamaño, como el águila real y/o la perdicera, es altamente improbable que cacen en el hábitat actual de cultivo de viñedo de esta zona, ya que prefieren como zonas de caza espacios más abiertos.  
- La Societat Valenciana d'Ornitologia alega una grave omisión de los datos generados por ejemplares equipados con GPS de águila perdicera y águila real.  
El promotor indica que desde Medio Natural y Parque Natural han indicado la existencia de los trabajos del Instituto Cavanilles de Biodiversidad y Biología Evolutiva y se ha llegado a un acuerdo, del cual ya hay un estudio inicial que recoge el estado previo a un desarrollo a varios años con el seguimiento de águilas en el ámbito de actuación de la planta.  
En ningún momento se ha omitido ningún dato del que se tuviera constancia, se puede comprobar que prácticamente toda el área de campeo de los ejemplares de águila perdicera de la zona se concentra en la zona del PORN de las Hoces del Cabriel y que, por otra parte, resultan unos territorios de campeo de media de 40 km² y hasta 90 km², eso se traduce en unos territorios de más de 40.000 ha, en comparación con las 460 ha que ocupan los 7 proyectos de Requena juntos, la ocupación de los mismos supone menos de un 1,2 % de su territorio.  
En cuanto al águila real, según los estudios de las 10 águilas reales radiomarcadas de la zona, resultan unos territorios por ejemplar de un tamaño medio de 100 km² y hasta 500 km², es decir más de 100.000 ha, lo cual supone una afección a menos de 0,5 % del territorio medio de cada individuo.  
- En relación con la ocupación de zona de pastos y su afección al retorno del águila imperial ibérica, que desaconsejarían la implantación de las infraestructuras.  
El promotor indica que durante el periodo de estudio que abarca un año completo no se ha avistado ningún ejemplar de la especie, y que la afección a la zona de pastos de los proyectos en desarrollo que compartirán línea de evacuación supone un 5,75 % del total del paisaje agroforestal del sur de Requena.  
- La Societat Valenciana d'Ornitologia alega afecciones a las poblaciones de gato montés y a la recolonización del lince ibérico:  
El promotor comunica que la población de lince ibérico es inexistente según los datos del Banco de datos de la biodiversidad de la Comunitat Valenciana, y que únicamente hay una cita de gato montés situado a más de 7 km del ámbito, no avistándose especímenes en la zona.  
- Se alega que el proyecto supondrá afecciones irreversibles a la flora, avifauna y masa forestal de la zona.  
El promotor responde que las medidas incluidas en el EsIA son adecuadas para minimizar los posibles efectos adversos de la instalación sobre la flora y la avifauna. Entre ellas se mantendrán las masa forestales e individuos aislados de gran porte existentes en las parcelas.  
- Que la consecución del presente proyecto junto los restantes a desarrollar en la zona afectarán a la candidaturas de la región a patrimonio mundial de la Unesco y de paisaje agrícola mundial de la FAO.  
El promotor indica que no se afecta al paisaje de viñedo al que se hace referencia en las candidaturas.  
- La Societat Valenciana d'Ornitologia indica que se afecta a la zona de amortiguación de impactos del Parque Natural de las Hoces del Cabriel.  
El promotor comunica que se realizaron consultas a Dirección del Parque Natural de Hoces del Cabriel y a Espacios Protegidos, solicitando informe.  
En el PORN del Parque Natural de Hoces del Cabriel, se estable en su artículo 15.3. lo siguiente:  
En el ámbito del PORN no se permite la edificación de nueva planta, con las siguientes excepciones, previa autorización de la administración competente en espacios naturales y en el caso de tratarse de actuaciones no promovidas por la Conselleria competente en materia de medio ambiente:  
b) Edificaciones, instalaciones y equipamientos de interés público, de iniciativa tanto pública como privada.»  
El desarrollo de este tipo de instalaciones de generación eléctrica con fuentes renovables se considera de interés público además de atender a los compromisos europeos asumidos por el estado y recogidos en el PNIEC 2021-2030. Dicho plan identifica objetivos y adopta medidas en las cinco dimensiones de la unión de la energía: la descarbonización, incluidas las energías renovables; la eficiencia energética; la seguridad energética; el mercado interior de la energía y la investigación, innovación y competitividad.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos  
Simultáneamente, se formuló consulta y petición de informes por parte del órgano sustantivo a las siguientes Administraciones Públicas afectadas con competencias medioambientales y entidades interesadas.  
- Con fecha de 21.01.2022 el Ayuntamiento de Requena traslada alegaciones de la concejalía de Eficiencia energética y lucha contra el cambio climático del ayuntamiento de Requena, que por acuerdo de pleno, solicita: «Proponer a Corts Valencianes que tome las medidas legislativas adecuadas para que aquellos Ayuntamientos que así lo deseen, puedan limitar el total de la superficie de su municipio destinada a producción de energía fotovoltaica a un máximo del 1 % incluyendo, en ese porcentaje de ocupación, los espacios priorizados en el Decreto-ley de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables». En su informe de 28.02.2022 se indica que el ayuntamiento cumplirá el procedimiento legal según la normativa vigente y se indica que la moción referida en su informe anterior es una declaración de intenciones.  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Requena, de fecha 16.03.2022, favorable a la implantación de la central en suelo calificado SNU-C4 y desfavorable para el suelo SNU-PF.  
- Informe favorable del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Emergencias, de fecha 18.06.2021.  
- Informe favorable de la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales, de fecha 28.07.2021, condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de prevención de incendios forestales durante las fases de ejecución y funcionamiento de la instalación en los terrenos forestales y sus inmediaciones.  
- Informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de 07.11.2022, en el que se recuerda que para que las medidas de integración paisajística tengan una aplicación real deben trasladarse al proyecto de ejecución, mediante planos, memoria y presupuesto tal y como se exige en el apartado j del anexo II de la LOTUP.  
- Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 29.03.2021, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano con sujeción a la condición de que en las parcelas 108, 138 y 139 del polígono 86 así como en las parcelas 8,9,10 y 11 del polígono 87 de Requena, donde se ha detectado la presencia de material arqueológico se impone como necesario la realización de un seguimiento intensivo de los movimiento de tierras de las obras de la planta solar.  
- Informe del Servicio de Gestión Territorial de fecha 07.03.2022 indicando que la planta solar Requena 5 no se encuentra afectada por riesgo de inundación y otras afecciones territoriales y exponiendo las siguientes consideraciones:  
«De acuerdo a criterios territoriales, y en coherencia con los objetivos de incrementos de la propia estrategia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), se estima, con carácter general, una ocupación límite del 2,5 % de SNUC en el global de la Comunitat Valenciana. Este límite se podrá concretar, según la franja del territorio donde se sitúe el municipio, en función de la capacidad de acogida y ocupación (en ocasiones masiva dependiendo de la franja) ya existente en el territorio.  
Por todo esto, y de acuerdo con la Circular interpretativa de la aplicación de los principios y criterios del ETCV a los informes en materia de ordenación del territorio en el marco de la tramitación de solicitudes de implantación de plantas fotovoltaicas (firmada por la Secretaría Autonómica de Política Territorial, Urbanismo y Paisaje en fecha 16.12.2021), en los municipios de la franja rural en los cuales ya existe cierta transformación de su SNUC, sería adecuada una ocupación aproximada del 1 % del SNUC de su término municipal, que garantice mantenerse dentro de esos límites. Sin embargo, dados los condicionantes energéticos en cuanto a volcado en la red eléctrica, en el supuesto de que el municipio se encuentre a una distancia razonable a grandes puntos de volcado (como la subestación SET Requena 400 kV), se podría sobrepasar el umbral citado permitiendo una ocupación de hasta el 2,5 % del SNUC.  
Sobre la totalidad del SNUC de Requena, la planta solar fotovoltaica Requena 5 representa un porcentaje del 0,2 % del total de la ocupación del suelo SNUC. El efecto acumulativo con otras plantas fotovoltaicas del municipio supone una ocupación conjunta del 2,32 % del total del SNUC del término municipal de Requena. Por lo tanto, esta cifra se sitúa dentro de los límites determinados.  
La planta solar estará en suelo calificado SNUC-C4. De acuerdo con el Plan general de ordenación urbana de Requena, de marzo de 2013, la implantación de instalaciones de energía renovable se contempla solamente en SNUC de categorías C1 y C2, quedando prohibida la implantación de las mismas en el resto de categorías. Por tanto, la viabilidad de la implantación de estas instalaciones en suelo no urbanizable común C4 deberá contar con el informe favorable del órgano competente.  
Respecto a la línea de evacuación, está proyectada una línea subterránea alta tensión de 30 kV que conectará con la subestación requena colectora norte 132/30kV. La línea proyectada, no se encuentra afectada por ninguna afección.  
De acuerdo con la cartografía del PATRICOVA se determina que no existe ninguna afección por peligrosidad de inundación.  
Adicionalmente, la implantación de la planta solar Requena 5 no tiene afección por ocupación de suelos de muy alta capacidad agrológica ni por pendientes mayores a 25 %.  
El subsuelo donde se localiza la instalación se sitúa en una área a mejorar para la recarga estratégica de acuíferos. Por lo tanto, se tendrán que adoptar medidas correctoras porque el estado global de la masa de agua pase a bueno, evitando el sellado del suelo con hormigón y propiciando la plantación de vegetación que favorezca la retención de agua y la infiltración de esta hacia el subsuelo. Así como, se tendrán que adoptar técnicas de construcción que evitan derivar compuestos contaminantes a las aguas en profundidad por infiltración a través del subsuelo.  
Se deberán plantear medidas correctoras que incidan sobre la infiltración y la minimización de la escorrentía y que se centren básicamente en los siguientes aspectos:  
- El mantenimiento de las condiciones de infiltración con los cambios de las pendientes deberían contar con una estratificación en forma de tablas del terreno, entre zona de placas solares y zonas de paso, realizadas en sentido transversal a la pendiente que disminuyan la escorrentía y aumenten la infiltración.  
- La conservación y plantación de zonas de vegetación en los estratos herbáceos, arbustivos y arbóreos que sirvan de tamiz de la lluvia y generen condiciones favorables para la infiltración disminuyendo las escorrentías.  
- El cerramiento perimetral de la parcela deberá ser permeable al flujo.  
- Se dejará libre de ocupación por placas solares los puntos de desagüe de la escorrentía superficial.»  
- Informe favorable de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fecha 07.03.2022, en el que se establecen las siguientes medidas correctoras:  
«Por afección a terreno forestal afectado por incendio forestal en 1994 en dos pequeñas zonas, se deberá ajustar la instalación de placas al polígono quemado.  
En prevención de los efectos erosivos de la escorrentía, se mantendrá una cubierta vegetal bajo las placas, en fase previas se instalará una capa de mulch, se creará y mantendrá una charca para fomentar la población de anfibios y avifauna o se mantendrán las balsas de riego existentes.  
En relación a la afección a la fauna silvestre, se instalarán placas de poliestireno en el vallado para evitar la colisión de aves, se procurará mantener los cultivos existentes en las zonas de las parcelas no ocupadas por paneles, y adquirir o arrendar parcelas de cultivos en una proporción de la menos el 25 % de la superficie ocupada.  
En el informe de fecha 16.05.2022 se indica además:  
La zona se ubica en la lista de términos municipales afectados por la superpoblación de conejos por lo que se deberán adoptar las medidas de control del art 14 de la Orden de 11 de junio de 2009 para la gestión y control del conejo de montaña.  
Se realizará una prospección previa al inicio de las obras para evitar la afección a los hábitats 6110 y 6220, los cuales se localizan cercanos a la zona de actuación.  
Por la proximidad con el Parque Natural de las Hoces del Cabriel se aplicarán medidas de integración paisajística tales como, hacer uso de los caminos existentes, se descompactarán las zonas afectadas por el paso de maquinaria, se respetarán los pies de Quercus Ilex presentes en el perímetro, no se hormigonarán o asfaltarán caminos, mantenimiento de una capa de cobertura vegetal natural en los terrenos a ocupar libre del uso de fitosanitarios y mantenidas con medios mecánicos o manuales, se procurará la integración cromática de las instalaciones asemejándolas a las construcciones rurales de la zona, se implantarán pantallas vegetales de especies autóctonas. Se instalará cerramiento compatible con el paso de fauna.  
Se realizará una prospección previa para descartar la localización en el ámbito de proyecto de las especies de fauna prioritaria identificadas en la zona, y sus nidos, con especial atención a la alondra, águila real, águila perdicera. Las actuaciones más molestas se realizarán fuera de los periodos de puesta, nidificación o cría. No se realizarán trabajos en horario nocturno. Respecto del águila real y águila perdicera establecen como medida compensatoria la realización de un seguimiento durante los primeros 5 años de funcionamiento de la instalación mediante emisores GPS.  
Se acometerá el desmantelamiento de las instalaciones al final de la vida útil.»  
  
3. Análisis técnico del expediente. Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
a) Ubicación  
En el estudio de impacto ambiental se analizan alternativas en cuanto a la ubicación del proyecto, incluyendo la alternativa cero (no ejecución del proyecto). Para la ubicación de la planta se analizan en el proyecto las zonas dentro del término municipal que resultan aptas para la instalación de la planta en función de los condicionados del Decreto ley 14/2020, escogiéndose las parcelas definidas en proyecto por su cumplimiento de los mismos y por los acuerdos con el 100 % de los titulares de los derechos reales afectados por la implantación. El estudio de alternativas no ha contemplado como zonas viables para la implantación las zonas catalogadas como suelo urbano o urbanizable.  
La planta solar fotovoltaica Requena 5 se desarrollan íntegramente sobre suelo clasificado como no urbanizable común (SNU) C4, sobre el que el ayuntamiento de Requena ha emitido informe de compatibilidad urbanística favorable al uso fotovoltaico.  
Las parcelas a ocupar cumplen con los criterios de implantación contemplados en el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto de 2020, y tal y como se indica en el informe de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje no se encuentra afectado por riesgo de inundación u otras afecciones territoriales.  
El corredor terrestre del Parque Natural de las Hoces del Cabriel-Sierra de Malacara se halla situado al sur del ámbito de este proyecto. Una pequeña franja del ámbito de la planta está dentro del corredor, ocupando menos del 10 % de la anchura del corredor.  
La línea de 30 kV subterránea no presenta afección medioambientales relevantes, más allá de las derivadas por su ejecución, transcurriendo soterrada por caminos de dominio público en su mayor parte.  
Los terrenos en los que se desarrollan el parque solar y su línea de evacuación, no se localizan en el ámbito de espacios de la Red Natura 2000, ni albergan hábitats de interés comunitario ni otros espacios naturales protegidos o catalogados. Las instalaciones se ubican en la zona de amortiguación de impacto establecida por el PORN del Parque Natural de la Hoces del Cabriel. Se incluye como anexo al EsIA estudio de valoración de repercusiones sobre la Red Natura 2000 en el que se concluye la compatibilidad. De igual modo el informe favorable de la Dirección General de Medio Natural establece la compatibilidad de la ubicación con los objetivos del PORN supeditada al cumplimiento de una serie medidas correctoras en el proyecto.  
De acuerdo con la cartografía del PATFOR, las parcelas a ocupar no se encuentran catalogadas como suelo forestal. Y no se detectan zonas con riesgo de incendio en límites y zonas de desarrollo de la línea subterránea de evacuación. Gran parte de la superficie forestal contigua a las parcelas agrícolas a ocupar se vio afectada por incendio forestal en 1994, la distribución de placas fotovoltaicas no afecta a terreno forestal, únicamente el perímetro vallado de la instalación afecta a dos zonas en las parcelas 3 y 2d del polígono 87.  
No se afecta a ningún barranco o cauce superficial.  
La zona presenta vulnerabilidad baja de acuíferos y se encuentra en un área de permeabilidad alta a muy alta, clasificada como área a mejorar para la recarga de acuíferos.  
El suelo presente en la zona es del tipo inceptisoles con valor agrológico bajo o moderado. Los terrenos a ocupar presentan uso mayoritariamente agrícola con un grado de naturalidad poco significativo, ocupado por cultivos de secano de bajo rendimiento y viñedos, así como pequeños afloramientos y bosquetes de especies forestales típicos del mediterráneo (carrascas, sabinas, enebro, etc).  
El EsIA, tal y como se recoge en el banco de datos de la biodiversidad, indica la presencia en el ámbito de la instalación de la especie prioritaria alondra totovía (Lullula arborea). Asimismo, de los estudios de avifauna presentados por los promotores, indican la presencia de las especies prioritarias buitre leonado (Gyps fulvus), águila calzada (Hieraaetus pennatus), águila culebrera (Circaetus gallicus), aguilucho cenizo (Circus pygargus), aguilucho pálido (Circus cyaneus), abejero europeo (Pernis apivorus), águila real (Aquila chrysaetos), águila perdicera (Aquila fasciata), chova de pico rojo (Pyrrhocorax pyrrhocorax), esmerejón (Falco columbarius), aguilucho lagunero (Circus aeruginosus), curruca rabilarga (Sylvia undata), colirrojo real (Phoenicurus phoenicurus), carraca europea (Coracias garrulus), bisbita campestre (Anthus campestris) y cogujada montesina (Galerida theklae).  
Consultadas la carta arqueológica y el inventario general del patrimonio cultural, no se han identificado en el ámbito afectado por la actuación y su entorno más próximo (200 m), elementos del patrimonio cultural inventariados. El informe de la Dirección General de Patrimonio indica que será necesario la realización de un seguimiento intensivo de los movimiento de tierras en las parcelas indicadas en el mismo.  
Los elementos que conforman la central no invaden la anchura legal de vías pecuarias ni interfieren en el tránsito ganadero por estas.  
b) Impactos y medidas correctoras  
Dentro del perímetro vallado de la instalación, el proyecto mantiene sin afectar los pies de especies forestales arbóreas existentes, en su mayoría formaciones aisladas de carrascas. No obstante, se detectan pies arborescentes existentes dentro del perímetro de la instalación sobre los que el proyecto prevé disponer placas, en concreto en las parcela 142, 143 y 183 del polígono 86. Tal y como se desprende del informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental se deberán mantener los pies de Quercux Ilex que se detecten.  
Respecto a la propuesta de compensación de hábitat que se realiza en el Informe de la Subdirección General de Medio Ambiente y Evaluación Ambiental en función de la superficie de la planta solar fotovoltaica, el promotor se compromete, una vez puesta en marcha la explotación del proyecto, a realizar las medidas indicadas en una superficie equivalente al 10 % de la superficie vallada del proyecto, consensuando dichas ubicaciones con los propietarios y la administración competente.  
Se incluye en el estudio de impacto ambiental (EsIA), un estudio de análisis de vulnerabilidad en el que se concluye que la instalación da como resultado un riesgo medioambiental medio en relación al riesgo de incendio forestal y se establecen medidas protectoras como la monitorización y control de anomalías, plan de autoprotección, plan de protección contra incendios. No se identifican efectos ambientales significativos derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o de catástrofes naturales.  
El informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, se hace constar la presencia de tres especies prioritarias de fauna: alondra, águila real, águila perdicera.  
El proyecto contempla que durante la fase de explotación se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona, al menos durante los primeros 2-3 anos posteriores a su puesta en funcionamiento.  
Se crearán majanos que faciliten la cría de herpetofauna, roedores y micromamíferos, que faciliten la actividad de rapaces.  
Se adoptan medidas antielectrocución tanto en el interior como en el exterior de la planta.  
Debido a la ocupación de un espacio geográfico común y al compartir línea de evacuación con los proyectos mencionados en el epígrafe de descripción de proyecto, se presenta un estudio de sinergias como anexo al EsIA, donde se analizan los efectos esperables sobre factores medioambientales destacables, y donde se concluye que las plantas respetan la distancia mínima de separación de 500 que contempla la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana para los corredores, que el total de suelo agroforestal ocupado es de un 2 % del total del término indicando que gran parte se encuentra en situación de abandono. Se indica a su vez que compartiendo la línea de evacuación e instalaciones de transformación, se obtiene un efecto menor sobre infraestructura verde, paisaje, suelo, vegetación, fauna y espacios protegidos de la Red Natura 2000, cumpliendo además con lo exigido en el Decreto ley 14/2020 en cuanto al aprovechamiento de infraestructuras existentes.  
Como afección principal durante la fase de implantación se procederá al desbroce y despeje de la vegetación presente durante la implantación de los seguidores solares. El EsIA contempla medidas correctoras de carácter general para mitigar los efectos de la generación de polvo, ruido, así como para el control de vertidos y aguas residuales. La energía eléctrica se suministrará mediante generadores diésel; la superficie sobre la que se ubiquen estará debidamente señalizada e impermeabilizada.  
Como medidas correctoras encaminadas a mantener la cubierta natural del terreno y acorde a las prescripciones de los informes de las Subdirecciones de Medio Natural y Evaluación Ambiental y Servicio de Gestión Territorial, se evita la compactación del suelo y no se utilizarán herbicidas, eliminando únicamente la vegetación que interfiera con la explotación normal de la central. Se fomentará el crecimiento de una cobertura vegetal espontánea mantenida por medios mecánicos. Esto a su vez permite mantener el hábitat de especies de fauna que utilizan la zona para alimentarse y reducirá el riesgo de erosión del terreno.  
Los vallados serán de tipo cinegético y dispondrán de placas anticolisión. Se instalarán paneles con tratamiento superficial anti-reflectante, de manera que se evite un posible efecto llamada sobre las aves. De igual modo la separación entre seguidores es elevada, entorno a los 6 m, lo que permitirá el vuelo de aves paseriformes y dejará la mayor parte del perímetro vallado no ocupado por placas o instalaciones auxiliares.  
Así mismo, las cimentaciones en el ámbito del proyecto son mínimas con lo que se evitará la excesiva compactación del suelo en el área. De igual modo tras finalizar las obras de construcción se descompactarán aquellas zonas compactadas por el paso de la maquinaria y se emplearán materiales de la zona para conformar los caminos interiores de la planta, no utilizando materiales que sellen o impermeabilicen el suelo.  
Las centrales fotovoltaicas, por sus características y funcionamiento, no tienen asociado un consumo relevante de agua durante su ejecución y funcionamiento. Durante las obras, se adoptan medidas preventivas para evitar vertidos accidentales como habilitar zonas de mantenimiento y acopio de maquinaria, equipos y residuos generados. Las aguas residuales que puedan generarse en la obra serán recogidas en fosa estanca para su posterior retirada y gestión por parte de gestor autorizado. El proyecto no describe cómo va a realizarse la limpieza de las placas solares para evitar vertidos asociados que puedan contaminar el medio.  
La generación de residuos tiene mayor entidad en la fase de construcción. La totalidad de los residuos generados en esta fase serán entregados a gestor autorizado. La ejecución de la central no conlleva movimientos de tierras de gran entidad, puesto que se adapta a la topografía existente, por lo que es posible extender las tierras excedentes en el ámbito del proyecto.  
El EsIA ambiental incluye anexo de evaluación de la potencial afección a la recarga de acuíferos, y establece las medidas indicadas anteriormente para preservar la permeabilidad del suelo minimizando la parte sellada. Los drenajes longitudinales se ejecutarán con áridos. Los módulos solares presentan huecos entre si de forma que no se generan vías preferentes de agua y no descargan en el mismo punto del terreno, más aún si se tienen en cuenta el seguimiento solar de los paneles a instalar. La sombra provocada por las placas reducirá la evapotranspiración facilitando la recarga. La calidad de las aguas de recarga se verá favorecida al no utilizarse productos fitosanitarios. La orografía de la zona con escasa pendiente favorece la infiltración. La disposición de placas y postes de cimentación no hacen prever la formación de vías de desagüe preferente para la escorrentía que supongan modificación de las condiciones actuales.  
Se ha realizado un estudio de integración paisajístico, el cual ha sido complementado por informes técnicos de respuesta a los informes emitidos por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. Entre las medidas a adoptar se realizará la plantación de una pantalla vegetal en el linde con la autovía A-3, dicha pantalla vegetal se conformará por agrupaciones dispersas en forma de bosquetes conformados por especies vegetales propias. El resto de medidas correctoras de carácter paisajístico coinciden con las ya indicadas anteriormente. En el estudio se ha desarrollado una valoración de la integración visual de la planta desde diferentes puntos de observación dando como resultado que por las características del terreno donde se ubica esta solo se apreciará desde el entorno inmediato y desde los caminos rurales que sirven de acceso a la misma, concluyéndose un impacto visual leve-moderado.  
El plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un plan de seguimiento en el cual, se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto y que se asegure del cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en la DIA y en resoluciones complementarias. Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos y vertidos de aceite, etc) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como la de funcionamiento.  
Tras la vida útil del proyecto, se procederá al desmantelamiento de los paneles y cableado eléctrico, y a la restauración de los accesos y de los factores bióticos y abióticos afectados. Para ello el proyecto acompaña estudio de desmantelamiento con presupuesto. La gestión de los paneles fotovoltaicos se realizará con un gestor autorizado de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el artículo 7.1.d de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre. En todo caso, el principio de no fraccionamiento, así como las previsiones del epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, y del epígrafe 4.i del anexo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el artículo 7 de dicha ley, determinan de igual modo que resulta aplicable el régimen de evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Formular la presente declaración de impacto ambiental considerando aceptable el proyecto de planta solar fotovoltaica, promovido por Solar Merope Requena, SLU, en el término municipal de Requena (Valencia), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
1. Condiciones al proyecto.  
i) Condiciones generales  
(1) Queda condicionada la viabilidad ambiental del proyecto Requena 5 al sentido que determine la evaluación ambiental del expediente de autorización que contemple la línea de evacuación común y sus instalaciones.  
(2) El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el EsIA, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
(3) Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
(4) El vallado de la instalación en las parcelas 3 y parcela 2d del polígono 87 se deberá ajustar al perímetro parcelario al objeto de evitar la afección a terreno forestal afectado por incendio, en el que no está permitido el cambio de uso durante los 30 años siguientes al evento según la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de montes, tal y como se recoge en el informe de medio natural.  
(5) Relativo a la ubicación de las plantas en la zona de amortiguación establecida en el PORN del Parque Natural de las Hoces del Cabriel y la afección a la biodiversidad, se seguirán las indicaciones de los informes emitidos por la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental. Previo al comienzo de las obras, se comprobará la inexistencia de nidos o camadas de especies protegidas. En caso de su existencia, se informará a los agentes medioambientales para que dispongan las actuaciones necesarias para su mejor conservación. Las actuaciones más molestas se realizarán fuera de los periodos de puesta, nidificación o cría en especial de las especies alondra, águila real, águila perdicera. No se realizarán trabajos en horario nocturno  
(6) Se instalarán posaderos para rapaces en las parcelas de las instalaciones y sus alrededores, tras consulta y visto bueno del órgano competente, respecto al número y su localización  
(7) Según el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, se mantendrán los pies arborescentes existentes dentro del perímetro de la instalación, en relación a este aspecto se deberá mantener y no disponer placas fotovoltaicas en el bosquete de la parcela 183 del polígono 86 y en las zonas cubiertas de las parcelas 142 y 143 del mismo.  
(8) En las parcelas 108, 138 y 139 del polígono 86 así como en las parcelas 8,9,10 y 11 del polígono 87 de Requena, se realizará seguimiento intensivo de los movimiento de tierras. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
(9) Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas y peligrosidad de inundación.  
(10) Según se indica en el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental se creará y mantendrá una charca para fomentar la población de anfibios y avifauna o se mantendrán las balsas de riego existentes.  
(11) Al objeto de compensar la pérdida de hábitats de carácter agrícola se procurará mantener los cultivos existentes en las zonas de las parcelas no ocupadas por paneles, y dedicar nuevas superficies al uso agrícola afectado en una proporción equivalente de al menos el 25 % de la superficie de la planta.  
(12) En cuanto a la ejecución y explotación de la planta, se respetará lo indicado en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, relativo a prevención de incendios, así como la zona de servidumbre de los viales identificados en el Plan de prevención de incendios de la demarcación de Requena.  
(13) El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
(14) Se ejecutarán las medidas de integración paisajísticas desarrolladas en el estudio de integración paisajística e informes técnicos presentados.  
(15) La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de la misma en los términos definidos en el plan aportado.  
iii) Condiciones al plan de vigilancia ambiental  
(16) Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
(17) Se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona que se extenderá más allá de los cinco años propuestos y se prolongará durante la vida útil de la planta, evaluándose la efectividad de las medidas correctoras previstas para evitar la pérdida de hábitat de alimentación de las especies de fauna presentes en la zona. Los resultados de su evolución y comportamiento se enviarán con la periodicidad que se acuerde con el órgano competente en materia de biodiversidad.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 26 de diciembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML