Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8003, del 20-03-2017 (2017/2018)

RESOLUCIÓ d'1 de març de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/16-AIA Benassal.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8003

Data del DOGV
:   20-03-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/2018

CVE


Data del document
:   01-03-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 de març de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/16-AIA Benassal. [2017/2018]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 119/16-AIA Benassal.  
  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 119/2016-AIA.  
Títol: Perforació de sondeig d'investigació per a valoració del potencial hidrogeològic de formacions de Juràssic Inferior al sud-est de Vilafranca.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua.  
Localització: Benassal (Castelló).  
  
En data 16 d'agost de 2016, el Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes (adscrit a la Direcció General de l'Aigua, òrgan substantiu), remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una consulta sobre la necessitat de sotmetre el «projecte de perforació de sondeig d'investigació per a valoració del potencial hidrogeològic de les formacions de Juràssic Inferior al sud-est de la localitat de Vilafranca» a avaluació d'impacte ambiental. Analitzat l'objecte del projecte, l'àmbit de l'actuació i la legislació ambiental vigent, en data 22 de setembre de 2016, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informa (exp. 142/2016-CON) que el projecte ha de ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental simplificada. L'òrgan ambiental aprofita el dit informe per a descriure breument quin ha de ser el contingut del document ambiental i els principals aspectes de la seua tramitació.  
  
El dia 11 d'octubre de 2016 té entrada en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental sol·licitud del Servei d'Infraestructures Hidràuliques Urbanes d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte «perforació de sondeig d'investigació per a valoració del potencial hidrogeològic de formacions de Juràssic Inferior al sud-est de Vilafranca».  
La sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Objecte  
El projecte té per objecte definir les obres a executar per a la investigació de les possibilitats d'existència de recursos hídrics subterranis i, si és el cas, posterior explotació, per a destinar-los a la millora de l'abastiment urbà d'aigua potable a la localitat de Vilafranca (Castelló). El sondeig s'ubica en el punt de coordenades X 737.862 Y 4.475.520, en el terme municipal de Benassal. La profunditat final prevista per a l'obra s'estima en uns 950 m.  
  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LAA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. L'annex II de la LAA, inclou en el grup 3, apartat a, les perforacions profundes de més de 120 metres per a l'abastiment d'aigua, a excepció de les perforacions per a investigar l'estabilitat o l'estratigrafia dels sòls i subsòl.  
Així doncs, el projecte ha de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada. Aquest procediment queda regulat en la secció segona del capítol II del títol II de la LAA.  
L'òrgan ambiental determinarà d'acord amb els criteris de l'annex III, i amb les consultes a les administracions afectades, si els aspectes ambientals estan prou considerats i integrats amb la formulació d'un informe d'impacte ambiental o resulta necessari complementar l'avaluació d'impacte ambiental per mitjà de la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària que conclou amb la formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tramitació  
En data 19 d'octubre l'òrgan ambiental consulta les administracions públiques afectades i les persones interessades, i posa a la seua disposició el document ambiental del projecte. En concret es consulta la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i els ajuntaments de Benassal i Vilafranca.  
Únicament s'ha rebut en data 22 de novembre de 2016 l'informe de l'Ajuntament de Benassal, en què s'informa que «Es consideren adequats els objectius i els criteris mediambientals del projecte i, a més, es considera necessària la infraestructura per a l'abastiment d'aigua potable per a les localitats de Vilafranca i Benassal».  
  
S'aporta així mateix l'informe realitzat per la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Es transcriu a continuació el contingut més important d'aquest:  
«Afecció a espais inclosos en la Xarxa Natura 2000  
El punt de sondeig es troba dins de la Xarxa Natura 2000, en concret LIC l'Alt Maestrat [?] Respecte a hàbitats i d'acord amb la cartografia interna [?], la formació vegetal majoritària són alzinars basòfils baix-aragonesos i riojans pertanyents a l'aliança Quercion ilicis Br-Bl [?], associació Quercetum rotundifoliae [?] i espècies característiques, Quercus ilex subsp. Gracilis, Teucrium charmaedrys subsp. Pinnatifidum, codi Hàbitat 834034 alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia.  
La zona concreta de sondeig té vegetació molt escassa amb dos o tres peus de Quercus ilex.  
Vist l'anterior es conclou que no hi ha afecció significativa a Xarxa Natura 2000.  
[?]No hi ha afecció a espècies de flora i fauna prioritàries ni en règim de protecció especial.  
[?]No està inclòs en cap espai de protecció especial.  
  
Afecció a vies pecuàries.  
La via pecuària denominada Assagador del Descansador del Riu Sec discorre pel centre del llit. La data d'aprovació de la classificació en el municipi de Benassal és de 22 de febrer de 1993 i la data de publicació en el DOCV de l'aprovació de la classificació de data 26 d'abril de 1993, l'amplària legal i necessària és de 20.00 m.  
Vist l'anterior i vist que la via pecuària no es troba delimitada, s'haurà de deixar una distància de 10 metres des del centre del llit, acte en què haurà d'estar present un representant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Desenvolupament Rural i Canvi Climàtic, a través de la Direcció Territorial de Castelló.  
En el cas que les estructures hagen d'estar dins d'aquesta franja hauran de tramitar en expedient separat, una ocupació o concessió depenent del termini temporal de l'ocupació.  
Per tot això [?] el projecte [?] és compatible [?]. L'actuació sol·licitada queda condicionada als aspectes següents:  
1. Les restes dels elements constructius, restes de materials i formigó o qualsevol altre producte utilitzat seran retirats de la zona i depositats en abocador autoritzat i d'acord amb la normativa sectorial vigent en residus. No se'n permet l'abocament en el medi natural.  
  
2. L'accés es realitzarà per la pista forestal, no es permet la circulació de vehicles per sendes ni camp a través.  
3. En ser l'actuació immediata no està subjecta a les restriccions de nidificació de les espècies identificades en aquest informe.  
4. En el cas que s'utilitzen grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etc. s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
5. Respecte a la via pecuària Assagador del Descansador del riu Sec, s'haurà de deixar una distància de 10 metres des del centre del llit, acte en què haurà d'estar present un representant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Desenvolupament Rural i Canvi Climàtic, a través de la Direcció Territorial de Castelló. En el cas que les estructures hagen d'estar dins d'aquesta franja, hauran de tramitar-se en expedient separat, una ocupació o concessió depenent del termini temporal de l'ocupació.  
  
Aquesta actuació es considera compatible amb la normativa mediambiental constituïda pels apartats reflectits en el present informe i en les condicions exposades i, en aquest sentit pot continuar la tramitació de conformitat amb el que s'ha establit en la seua legislació reguladora, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LAA.  
Característiques del projecte.  
L'abastiment urbà d'aigua potable en el municipi de Vilafranca s'ha realitzat històricament des de les captacions següents:  
  
- Barranc de la Parreta (terme municipal Vilafranca): dels cinc sondejos que integraven la bateria, només roman un en explotació (Parreta-5), a causa del seu envelliment.  
- Pou de la Teuleria (terme municipal Vilafranca): actualment en explotació, però amb poca aportació de volum (tan sols entre 3 i 11 % del període 2006-2015).  
- Brollador de la Tosquilla (terme municipal La Iglesuela del Cid-Terol): actualment en explotació, però amb un règim de funcionament molt variable, condicionat per les precipitacions.  
- Sondeig de Llargueres (terme municipal Benassal): també està molt condicionat pels recursos disponibles en la resta de captacions municipals i per les precipitacions. L'actual sondeig de Llargueres es troba en explotació des de l'any 2005. Té problemes de contaminació microbiològica i d'arrossegaments de fins.  
La disminució progressiva dels recursos procedents del sector de la Parreta a causa del mal estat, el poc volum existent en Teuleria i la irregularitat del funcionament del brollador de La Tosquilla i Llargueres dificulten l'abastiment al municipi de Vilafranca.  
L'emplaçament del nou sondeig proposat s'ubica als voltants de l'actual de Llargueres, a 13 metres de la ubicació actual, la qual cosa permetrà l'aprofitament de l'accés i les infraestructures d'explotació i transport existents. El subministrament elèctric arriba fins al punt del sondeig i alimenta l'electrobomba submergible. Del sondeig parteix una conducció que connecta amb el depòsit de capacitat de 330 m³. Des del depòsit es disposen dues eixides independents: una cap a la xarxa de Vilafranca i una altra cap a la xarxa de Benassal.  
La cota a què es troba el nivell piezomètric de l'aqüífer Juràssic en aquesta zona és de l'ordre dels 400 metres sobre el nivell de mar, equivalent a uns 330 metres de profunditat del sondeig. El sostre de la zona saturada s'espera trobar cap als 700 m de profunditat.  
El termini d'execució per a la construcció del nou sondeig és de 28 setmanes. El termini per a connectar el sondeig amb el sistema d'abastiment és de 6 setmanes.  
L'accés es realitza a través de la carretera CV-167, d'un camí asfaltat de 3 km i una pista (parcialment formigonada en 200 m i en determinades corbes). Aquest accés requerirà únicament treballs de desbrossament, ja que ja va ser utilitzat com a accés a l'antic sondeig de Llargueres.  
Es diferencien tres fases en el projecte:  
  
Fase de construcció.  
Les distintes operacions del procés constructiu són:  
- Perforació amb aire en circuit de circulació invers. Es recorrerà a l'ús de llot bentonític de forma puntual quan es produïsquen inestabilitats incontrolables en les parets de la perforació. Únicament, depenent de les condicions de treball, a fi de millorar l'agranat, s'injectarà un xicotet cabal d'aigua, que s'evacuaria junt amb el material sobrant.  
  
- Eixamplament de la perforació en la profunditat adequada per a la cambra de bombament.  
- Cimentació de la cambra de bombament per mitjà de lletada de ciment-bentonita distribuïda amb bomba de pistó.  
- Entubament telescòpic.  
- Injecció d'àcid clorhídric a fi d'augmentar el rendiment hidràulic de la captació.  
- Assaig de bombament per a neteja i normalització del pH i conductivitat de l'aigua extreta.  
El producte de la reacció de l'àcid clorhídric (HCl) amb el carbonat càlcic (CO3Ca) constitutiu de la roca calcària és aigua (H2O), clorur de calci (Cl2Ca) i diòxid de carboni (CO2). El clorur de calci roman en dissolució, mentre que el diòxid de carboni és evacuat a través d'una mànega flexible dins d'un bidó, perquè no es produïsquen emissions aèries del gas esmentat.  
Per a la injecció de l'àcid clorhídric cal proporcionar un tancament hermètic al sondeig per mitjà de segellament amb una tapa que incorpora tres conductes dotats de vàlvules independents. Una d'elles s'empra per a la injecció de l'àcid, una altra per a la d'aigua i la tercera per a evacuació del gas. La pressió de CO2 es controla per mitjà d'un manòmetre, procedint al seu alleugeriment en cas necessari.  
Els vehicles que han d'accedir a l'emplaçament són: camió amb sonda perforadora, camió per a transport d'equips auxiliars, màquina retroexcavadora, formigonera, camió cisterna i tancs d'aigua.  
  
L'aigua necessària en el sondeig serà aportada per tancs i emmagatzemades en depòsit de plàstic. El subministrament de combustible es realitzarà en el punt del sondeig, a través de camió auxiliar i s'emmagatzemarà en depòsits especials. La lletada de cementació se serveix directament en formigoneres i l'àcid clorhídric en cisterna, per la qual cosa no s'arrepleguen en la zona del sondeig.  
Durant el procés constructiu, l'empresa disposarà de dos equips de treball compostos per un cap de torn, un ajudant i dos peons. Ambdós equips comptaran amb la supervisió d'un capatàs. Durant les operacions de testificació geofísica intervenen un o dos operadors de l'empresa de serveis. Les operacions de cimentació i acidificació impliquen la presència de l'operador que porta la formigonera o cisterna, respectivament.  
Fase d'explotació.  
Una vegada construït el sondeig, es procedirà a la substitució de la bomba situada actualment instal·lada en l'antic sondeig per aquella altra que s'acomode a les condicions d'explotació que determine l'assaig de bombament.  
La utilització en el nou sondeig de la canonada d'impulsió, cablejat elèctric i quadre de maniobra de l'antic serà una qüestió a decidir després de conéixer els resultats del sondeig.  
Fase d'abandó  
L'abandó del pou que es pretén explotar no es preveu en la documentació remesa. Sí que es preveu l'abandó del sondeig antic de Llargueres, per a això s'extraurà la instal·lació d'impulsió i es practicarà un tancament hermètic.  
  
Ubicació dels projectes.  
El sondeig s'ubica en el terme municipal de Benassal. La superfície susceptible d'ocupació temporal és de 770 m². La distància entre l'actual sondeig i l'antic sondeig de Llargueres és de 13,30 m. La distància entre la zona d'obres i les poblacions de Vilafranca i de Benassal és d'uns 6 km i 5 km respectivament.  
Es troba en el LIC l'Alt Maestrat. Es tracta d'un sòl forestal arreplegat en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana i en el PATFOR. No obstant això, el punt concret té vegetació molt escassa amb dos o tres peus de Quercus ilex (alzines).  
La via pecuària denominada Assagador del Descansador del riu Sec discorre pel centre del llit, aproximadament a uns 20 metres del punt de sondeig. La data d'aprovació de la classificació en el municipi de Benassal és de 22 de febrer de 1993 i la data de publicació en DOCV de l'aprovació de la classificació de data 26 d'abril de 1993 amplària legal i necessària és de 20.00 m.  
L'enclavament on s'executarà el projecte es troba als voltants del fons del barranc de la Fos (coincident amb la via pecuària) pel seu marge esquerre, uns 200 m aigües amunt de la seua confluència amb el barranc d'En Ramos, punt a partir del qual el curs passa a anomenar-se riu Sec. La conca vessant al barranc de la Fos a l'altura de l'emplaçament del sondeig s'estima en 38 km². El barranc de la Fos rep les aportacions dels barrancs de les Coves i de Teuleries i d'altres cursos menors tributaris pel seu marge esquerre. Es tracta d'un canal d'elevada permeabilitat.  
Els sondejos s'ubiquen en la rambla seca, replena de boles i còdols calcaris amb grau de rodament variable, flanquejada per vessants de fort pendent les superfícies dels quals es troben escampades d'arbust i vegetació de bosc baix i depòsits de col·luvions al peu d'aquestes.  
  
  
Característiques del potencial impacte.  
L'aigua evacuada aportada pel medi subterrani o, si és el cas, durant les operacions de perforació, i l'aigua de l'assaig de bombament serà evacuada al barranc de la Fos. Aquesta aigua portarà en dissolució Cl2Ca. Durant les 48 hores de bombament posterior a l'acidificació, la conductivitat de l'aigua extreta superarà els 1000 micro S/cm. La conductivitat (a causa de la presència del clorur de calci) experimentarà una progressiva normalització de manera que s'haurà completat en un 65 % després de 24 h des de l'inici del bombament i en un 85 % després de 48 hores. L'aigua bombada sol estar completament normalitzada després d'una setmana de bombament ininterromput.  
La perforació del sondeig comporta un cert volum de terreny natural triturat (estimat en 160 m³). Es proposa la seua acumulació en una bassa metàl·lica, d'on serà periòdicament retirat i traslladat fora de la zona d'obra o estés en el llit del barranc de Fos.  
Durant les operacions de construcció del sondeig es produeixen emissions gasoses al medi, procedents dels motors de combustió de la maquinària emprada. No s'emetrà el CO2 provinent de l'operació d'injecció d'àcid clorhídric, atés que està previst la seua evacuació a través d'una mànega flexible dins d'un bidó o contenidor d'aigua, impedint que es puga alliberar alguna emulsió àcida de l'aire.  
  
En tractar-se d'un sondeig encaixat en el terreny, l'impacte visual durant la fase d'explotació és pràcticament nul.  
No es preveu la generació de majors impactes en utilitzar les instal·lacions ja existents en l'actual sondeig de Llargueres.  
No obstant això, l'òrgan substantiu haurà de:  
- Comptar, si és el cas, amb les corresponents autoritzacions de l'organisme de conca.  
- Gestionar adequadament el CO2 produït en l'operació d'injecció d'àcid clorhídric.  
- Realitzar un seguiment de la qualitat de l'aigua abocada després del procés d'acidificació i de la gestió del CO2 produït en l'operació d'injecció d'àcid clorhídric.  
  
Conclusió  
Considerant les característiques i destinació dels terrenys afectats, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que estableix el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
1. Es realitzarà una correcta gestió dels residus generats en l'obra, d'acord amb la normativa sectorial vigent en residus. No se'n permet l'abocament en el medi natural. En concret, l'òrgan substantiu vetlarà pel tractament que es done als bidons o contenidors d'aigua per a l'eliminació del CO2.  
2. L'accés es realitzarà per la pista forestal i no es permet la circulació de vehicles per sendes ni camp a través.  
3. En el cas que s'utilitzen grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etc. s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4. Respecte a la via pecuària Assagador del Descansador del riu Sec, s'haurà de deixar una distància de 10 metres des del centre del llit, acte en què haurà d'estar present un representant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Desenvolupament Rural i Canvi Climàtic, a través de la direcció territorial de Castelló. En el cas que les estructures hagen d'estar dins d'aquesta franja, hauran de tramitar-se en expedient separat, una ocupació o concessió depenent del termini temporal de l'ocupació.  
  
5. L'òrgan substantiu haurà de realitzar un seguiment del volum i qualitat de l'aigua abocada al barranc de la Fos durant l'execució del sondeig.  
Per tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
El «projecte de perforació de sondeig d'investigació per a valoració del potencial hidrogeològic de les formacions de Juràssic Inferior al sud-est de la localitat de Vilafranca» no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que estableix l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, sempre que es realitze segons el que estableix el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
  
1. Es realitzarà una correcta gestió dels residus generats en l'obra, d'acord amb la normativa sectorial vigent en residus. No se'n permet l'abocament en el medi natural. En concret, l'òrgan substantiu vetlarà pel tractament que es done als bidons o contenidors d'aigua per a l'eliminació del CO2.  
2. L'accés es realitzarà per la pista forestal i no es permet la circulació de vehicles per sengles ni camp a través.  
3. En el cas que s'utilitzen grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etc. s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4. Respecte a la via pecuària Assagador del Descansador del riu Sec, s'haurà de deixar una distància de 10 metres des del centre del llit, acte en què haurà d'estar present un representant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, a través de la direcció territorial de Castelló. En el cas que les estructures hagen d'estar dins d'aquesta franja, haurà de tramitar-se en expedient separat una ocupació o concessió depenent del termini temporal de l'ocupació.  
  
5. L'òrgan substantiu haurà de realitzar un seguiment del volum i qualitat de l'aigua abocada al barranc de la Fos durant l'execució del sondeig.  
  
Segon  
D'acord amb el que disposa l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i s'ha d'entendre que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles així com del compliment de tots els preceptes legals que siguen aplicables.  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si és el cas, pertoquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
València, 31 de gener de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 1 de març de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8003, del 20-03-2017 (2017/2018)

RESOLUCIÓN de 1 de marzo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 119/16-AIA Benassal.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8003

Fecha DOGV
:   20-03-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/2018

CVE


Fecha del documento
:   01-03-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de marzo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 119/16-AIA Benassal. [2017/2018]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 119/16-AIA Benassal.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 119/2016-AIA.  
Título: Perforación de sondeo de investigación para valoración del potencial hidrogeológico de formaciones de Lías al sureste de Villafranca del Cid.  
Órgano sustantivo: Dirección General del Agua.  
Localización: Benassal (Castellón).  
  
En fecha 16 de agosto de 2016, el Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas (adscrito a la Dirección General del Aguas, órgano sustantivo), remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental una consulta sobre la necesidad de someter el «proyecto de perforación de sondeo de investigación para valoración del potencial hidrogeológico de las formaciones de Lías al sureste de la localidad de Villafranca del Cid» a evaluación de impacto ambiental. Analizado el objeto del proyecto, el ámbito de la actuación y la legislación ambiental vigente, en fecha 22 de septiembre de 2016, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental informa (expte. 142/2016-CON) que el proyecto debe ser sometido a evaluación de impacto ambiental simplificada. El órgano ambiental aprovecha dicho informe para describir brevemente cuál debe ser el contenido del documento ambiental y los principales aspectos de su tramitación.  
El día 11 de octubre de 2016 tiene entrada en la Subdirección General de Evaluación Ambiental solicitud del Servicio de Infraestructuras Hidráulicas Urbanas de inicio de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto «perforación de sondeo de investigación para valoración del potencial hidrogeológico de formaciones de Lías al sureste de Villafranca del Cid».  
Dicha solicitud se acompaña de un documento ambiental cuyo contenido se adecua al artículo 45 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
Objeto  
El proyecto tiene por objeto definir las obras a ejecutar para la investigación de las posibilidades de existencia de recursos hídricos subterráneos y, en su caso, posterior explotación, para destinarlos a la mejora del abastecimiento urbano de agua potable a la localidad de Villafranca del Cid (Castellón). El sondeo se ubica en el punto de coordenadas X 737.862 Y 4.475.520, en el término municipal de Benassal. La profundidad final prevista para la obra se estima en unos 950 m.  
  
Marco normativo  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental. El anexo II de la LEA, incluye en el grupo 3, apartado a, las perforaciones profundas de más de 120 metros para el abastecimiento de agua, con excepción de las perforaciones para investigar la estabilidad o la estratigrafía de los suelos y subsuelo.  
Así pues, el proyecto debe someterse a evaluación de impacto ambiental simplificada. Dicho procedimiento queda regulado en la sección segunda, del capítulo II del título II de la LEA.  
El órgano ambiental determinará, de acuerdo con los criterios del anexo III, y con las consultas a las administraciones afectadas, si los aspectos ambientales están suficientemente considerados e integrados con la formulación de un informe de impacto ambiental o resulta necesario complementar la evaluación de impacto ambiental mediante la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria que concluye con la formulación de la declaración de impacto ambiental.  
  
Tramitación  
En fecha 19 de octubre el órgano ambiental consulta a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas, poniendo a su disposición el documento ambiental del proyecto. En concreto se consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar y Ayuntamientos de Benassal y Villafranca.  
Únicamente se ha recibido en fecha 22 de noviembre de 2016 el informe del Ayuntamiento de Benassal, en el que se informa que «Se considera adecuados los objetivos y los criterios medioambientales del proyecto, considerándose además necesaria la infraestructura, para el abastecimiento de agua potable para las localidades de Villafranca y Benassal».  
Se aporta asimismo del informe realizado por la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Se transcribe a continuación el contenido más importante del mismo:  
«Afección a Espacios incluidos en la Red Natura 2000  
El punto de sondeo se encuentra dentro de la Red Natura 2000, en concreto LIC L'Alt Maestrat [?] Con respecto a hábitats y conforme a la cartografía interna [?], la formación vegetal mayoritaria son Encinares basófilos bajoaragoneses y riojanos pertenecientes a la Alianza Quercion ilicis Br-Bl [?], asociación Quercetum rotundifoliae [?] y especies características, Quercus ilex subsp. Gracilis, Teucrium charmaedrys subsp. Pinnatifidum, código Hábotat 834034 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia.  
La zona concreta de sondeo tiene vegetación muy escasa con dos o tres pies de Quercus ilex.  
Visto lo anterior se concluye que no hay afección significativa a Red Natura 2000.  
[?] No habiendo afección a especies de flora y fauna prioritarias ni en régimen de protección especial.  
[?] No está incluido en ningún espacio de protección especial.  
  
Afección a vías pecuarias.  
La vía pecuaria denominada Colada del Descansadero del río Seco discurre por el centro del cauce. La fecha de aprobación de la clasificación en el municipio de Benassal es de 22 de febrero de 1993 y la fecha de publicación en DOCV de la aprobación de la clasificación de fecha 26 de abril de 1993 anchura legal y necesaria es de 20.00 m.  
Visto lo anterior y visto que la vía pecuaria no se encuentra deslindada, se deberá de dejar una distancia de 10 metros desde el centro del cauce, acto en el que deberá de estar presente un representante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Desarrollo Rural y Cambio Climático, a través de la Dirección Territorial de Castellón.  
En caso de que las estructuras deban de estar dentro de esta franja deberán de tramitar en expediente separado, una ocupación o concesión dependiendo del plazo temporal de la ocupación.  
Por todo ello [?] el proyecto [?] es compatible [?]. La actuación solicitada queda condicionada a los siguientes aspectos:  
1. Los restos de los elementos constructivos, restos de materiales y hormigón o cualquier otro producto utilizado serán retirados de la zona y depositados en vertedero autorizado y conforme a la normativa sectorial vigente en residuos. No se permite el vertido de los mismos en el medio natural.  
2. El acceso se realizará por la pista forestal, no se permite la circulación de vehículos por sendas ni campo a través.  
3. Al ser la actuación inmediata no está sujeta a las restricciones de nidificación de las especies identificadas en este informe.  
4. En caso de que se utilice grupos electrógenos, motores, equipos eléctricos o de explosión, aparatos de soldadura, etc. se deberá cumplir el Decreto 7/2004, de 23 enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
5. Con respecto a la vía pecuaria Colada del Descansadero del río Seco, se deberá de dejar una distancia de 10 metros desde el centro del cauce, acto en el que deberá de estar presente un representante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Desarrollo Rural y Cambio Climático, a través de la Dirección Territorial de Castellón. En caso de que las estructuras deban de estar dentro de esta franja, deberán de tramitarse en expediente separado, una ocupación o concesión dependiendo del plazo temporal de la ocupación.  
Esta actuación se considera compatible con la normativa medioambiental constituida por los apartados reflejados en el presente informe y en las condiciones expuestas y, en este sentido puede continuar con la tramitación de conformidad con lo establecido en su legislación reguladora, sin necesidad de realizar una evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000».  
  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
Características del proyecto.  
El abastecimiento urbano de agua potable en el municipio de Villafranca del Cid se ha realizado históricamente desde las siguientes captaciones:  
- Barranco de la Parreta (término municipal Villafranca): de los cinco sondeos que integraban la batería, solo permanece uno en explotación (Parreta-5), debido a su envejecimiento.  
- Pozo de la Teulería (término municipal Villafranca): actualmente en explotación, pero con poco aporte de volumen (tan solo entre 3 y 11 % del período 2006-2015).  
- Manantial de la Tosquilla (término municipal La Iglesuela del Cid-Teruel-): actualmente en explotación, pero con un régimen de funcionamiento muy variable, condicionado por las precipitaciones.  
- Sondeo de Llargueres (término municipal Benassal): también está muy condicionado por los recursos disponibles en el resto de captaciones municipales y por las precipitaciones. El actual sondeo de Llargueres se encuentra en explotación desde el año 2005. Tiene problemas de contaminación microbiológica y de arrastres de finos.  
La disminución progresiva de los recursos procedentes del sector de La Parreta debido al mal estado, el poco volumen existente en Teulería y la irregularidad del funcionamiento del manantial de La Tosquilla y Llargueres dificultan el abastecimiento al municipio de Villafranca.  
El emplazamiento del nuevo sondeo propuesto se ubica en las inmediaciones del actual de Llargueres, a 13 metros de la ubicación actual, lo que permitirá el aprovechamiento del acceso y las infraestructuras de explotación y transporte existentes. El suministro eléctrico llega hasta el punto del sondeo y alimenta la electrobomba sumergible. Del sondeo parte una conducción que conecta con el depósito de capacidad de 330 m³. Desde el depósito se disponen dos salidas independientes: una hacia la red de Villafranca y otra hacia la red de Benassal.  
La cota a la que se encuentra el nivel piezométrico del acuífero jurásico en esa zona es del orden de los 400 metros sobre el nivel de mar, equivalente a unos 330 metros de profundidad del sondeo. El techo de la zona saturada se espera encontrar hacia los 700 m de profundidad.  
El plazo de ejecución para la construcción del nuevo sondeo es de 28 semanas. El plazo para conectar el sondeo con el sistema de abastecimiento es de 6 semanas.  
El acceso se realiza a través de la carretera CV-167, de un camino asfaltado de 3 km y una pista (parcialmente hormigonada en 200 m y en determinadas curvas). Este acceso requerirá únicamente trabajos de desbroce puesto que ya fue utilizado como acceso al antiguo sondeo de Llargueres.  
Se diferencian tres fases en el proyecto:  
  
Fase de construcción.  
Las distintas operaciones del proceso constructivo son:  
- Perforación con aire en circuito de circulación inverso. Se recurrirá al empleo de lodo bentonítico de forma puntual cuando se produzcan inestabilidades incontrolables en las paredes de la perforación. Únicamente, dependiendo de las condiciones de trabajo, con objeto de mejorar el barrido, se inyectará un pequeño caudal de agua, que se evacuaría junto al material sobrante.  
- Ensanche de la perforación en la profundidad adecuada para la cámara de bombeo.  
- Cementación de la cámara de bombeo mediante lechada de cemento-bentonita distribuida con bomba de pistón.  
- Entubación telescópica.  
- Inyección de ácido clorhídrico con objeto de aumentar el rendimiento hidráulico de la captación.  
- Ensayo de bombeo para limpieza y normalización del pH y conductividad del agua extraída.  
El producto de la reacción del ácido clorhídrico (HCl) con el carbonato cálcico (CO3Ca) constitutivo de la roca caliza es agua (H2O), cloruro de calcio (Cl2Ca) y dióxido de carbono (CO2). El cloruro de calcio permanece en disolución, mientras que el dióxido de carbono es evacuado a través de una manguera flexible dentro de un bidón, para que no se produzcan emisiones aéreas de dicho gas.  
Para la inyección del ácido clorhídrico es necesario proporcionar un cierre hermético al sondeo mediante sellado con una tapa que incorpora tres conductos dotados de válvulas independientes. Una de ellas se emplea para la inyección del ácido, otra para la de agua y la tercera para evacuación del gas. La presión de CO2 se controla mediante un manómetro, procediendo a su alivio en caso necesario.  
Los vehículos que han de acceder al emplazamiento son: camión con sonda perforadora, camión para transporte de equipos auxiliares, máquina retroexcavadora, hormigonera, camión cisterna y cubas de agua.  
El agua necesaria en el sondeo será aportada por cubas y almacenadas en depósito de plástico. El suministro de combustible se realizará en el punto del sondeo, a través de camión auxiliar y se almacenará en depósitos especiales. La lechada de cementación se sirve directamente en hormigoneras y el ácido clorhídrico en cisterna, por lo que no se acopian en la zona del sondeo.  
Durante el proceso constructivo, la empresa dispondrá de dos equipos de trabajo compuestos por un jefe de turno, un ayudante y dos peones. Ambos equipos contarán con la supervisión de un capataz. Durante las operaciones de testificación geofísica intervienen uno o dos operadores de la empresa de servicios. Las operaciones de cementación y acidificación implican la presencia del operador que lleva la hormigonera o cisterna, respectivamente.  
Fase de explotación.  
Una vez construido el sondeo, se procederá a la sustitución de la bomba situada actualmente instalada en el antiguo sondeo por aquella otra que se acomode a las condiciones de explotación que determine el ensayo de bombeo.  
La utilización en el nuevo sondeo de la tubería de impulsión, cableado eléctrico y cuadro de maniobra del antiguo será una cuestión a decidir tras conocer los resultados del sondeo.  
Fase de abandono  
El abandono del pozo que se pretende explotar no se contempla en la documentación remitida. Sí se contempla el abandono del sondeo antiguo de Llargueres, para lo que se extraerá la instalación de impulsión y se practicará un cierre hermético.  
  
Ubicación de los proyectos.  
El sondeo se ubica en el término municipal de Benassal. La superficie susceptible de ocupación temporal es de 770 m². La distancia entre el actual sondeo y el antiguo sondeo de Llargueres es de 13,30 m. La distancia entre la zona de obras y las poblaciones de Villafranca del Cid y de Benassal es de unos 6 km y 5 km respectivamente.  
Se encuentra en el LIC L'Alt Maestrat. Se trata de un suelo forestal recogido en el inventario forestal de la Comunitat Valenciana y en el PATFOR. No obstante, el punto concreto tiene vegetación muy escasa con dos o tres pies de Quercus ilex (encinas).  
La vía pecuaria denominada Colada del Descansadero del río Seco discurre por el centro del cauce, aproximadamente a unos 20 metros del punto de sondeo. La fecha de aprobación de la clasificación en el municipio de Benassal es de 22 de febrero de 1993 y la fecha de publicación en DOCV de la aprobación de la clasificación de fecha 26 de abril de 1993 anchura legal y necesaria es de 20.00 m.  
El enclave donde se ejecutará el proyecto se encuentra a las inmediaciones del fondo del barranco de la Fos (coincidente con la vía pecuaria) por su margen izquierda, unos 200 m aguas arriba de su confluencia con el barranco d'En Ramos, punto a partir del cual el curso pasa a llamarse Río Seco. La cuenca vertiente al barranco de la Fos a la altura del emplazamiento del sondeo se estima en 38 km². El barranco de la Fos recibe las aportaciones de los barrancos de Cuevas y de Tejerías y de otros cursos menores tributarios por su margen izquierda. Se trata de un canal de elevada permeabilidad.  
Los sondeos se ubican en la rambla seca, rellena por bolos y cantos calcáreos con grado de rodamiento variable, flanqueada por laderas de fuerte pendiente cuyas superficies se encuentran salpicadas de arbusto y vegetación de monte bajo y depósitos de coluviones al pie de las mismas.  
  
Características del potencial impacto.  
El agua evacuada aportada por el propio medio subterráneo o, en su caso, durante las operaciones de perforación, y el agua del ensayo de bombeo será evacuada al barranco de la Fos. Este agua llevará en disolución Cl2Ca. Durante las 48 horas de bombeo posterior a la acidificación, la conductividad del agua extraída superará los 1000 micro S/cm. La conductividad (debido a la presencia del cloruro de calcio) experimentará una progresiva normalización de manera que se habrá completado en un 65 % tras 24 h desde el inicio del bombeo y en un 85 % tras 48 horas. El agua bombeada suele estar completamente normalizada tras una semana de bombeo ininterrumpido.  
La perforación del sondeo conlleva un cierto volumen de terreno natural triturado (estimado en 160 m³). Se propone su acumulación en una balsa metálica, de donde será periódicamente retirado y trasladado fuera de la zona de obra o extendido en el lecho del barranco de Fos.  
Durante las operaciones de construcción del sondeo se producen emisiones gaseosas al medio, procedentes de los motores de combustión de la maquinaria empleada. No se emitirá el CO2 proveniente de la operación de inyección de ácido clorhídrico, dado que está previsto su evacuación a través de una manguera flexible dentro de un bidón o contenedor de agua, impidiendo que se pueda liberar alguna emulsión ácida del aire.  
Al tratarse de un sondeo encajado en el terreno, el impacto visual durante la fase de explotación es prácticamente nulo.  
No se prevé la generación de mayores impactos al utilizar las instalaciones ya existentes en el actual sondeo de Llargueres.  
No obstante, el órgano sustantivo deberá:  
- Contar, en su caso, con las correspondientes autorizaciones del organismo de cuenca.  
- Gestionar adecuadamente el CO2 producido en la operación de inyección de ácido clorhídrico.  
- Realizar un seguimiento de la calidad del agua vertida tras el proceso de acidificación y de la gestión del CO2 producido en la operación de inyección de ácido clorhídrico.  
  
Conclusión  
Considerando las características y destino de los terrenos afectados, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
1. Se realizará una correcta gestión de los residuos generados en la obra, conforme a la normativa sectorial vigente en residuos. No se permite el vertido de los mismos en el medio natural. En concreto, el órgano sustantivo velará por el tratamiento que se dé a los bidones o contenedores de agua para la eliminación del CO2.  
2. El acceso se realizará por la pista forestal y no se permite la circulación de vehículos por sendas ni campo a través.  
3. En caso de que se utilice grupos electrógenos, motores, equipos eléctricos o de explosión, aparatos de soldadura, etc. se deberá cumplir el Decreto 7/2004, de 23 enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
4. Con respecto a la vía pecuaria Colada del Descansadero del río Seco, se deberá de dejar una distancia de 10 metros desde el centro del cauce, acto en el que deberá de estar presente un representante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Desarrollo Rural y Cambio Climático, a través de la dirección territorial de Castellón. En caso de que las estructuras deban de estar dentro de esta franja, deberán de tramitarse en expediente separado, una ocupación o concesión dependiendo del plazo temporal de la ocupación.  
5. El órgano sustantivo deberá realizar un seguimiento del volumen y calidad del agua vertida al barranco de la Fos durante la ejecución del sondeo.  
Por tanto, no es necesario tramitar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2.ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia sobre evaluación ambiental de planes y programas y de proyectos.  
  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
El «proyecto de perforación de sondeo de investigación para valoración del potencial hidrogeológico de las formaciones del Lías al sureste de la localidad de Villafranca del Cid» no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
1. Se realizará una correcta gestión de los residuos generados en la obra, conforme a la normativa sectorial vigente en residuos. No se permite el vertido de los mismos en el medio natural. En concreto, el órgano sustantivo velará por el tratamiento que se dé a los bidones o contenedores de agua para la eliminación del CO2.  
2. El acceso se realizará por la pista forestal y no se permite la circulación de vehículos por sendas ni campo a través.  
3. En caso de que se utilice grupos electrógenos, motores, equipos eléctricos o de explosión, aparatos de soldadura, etc. se deberá cumplir el Decreto 7/2004, de 23 enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
4. Con respecto a la vía pecuaria Colada del Descansadero del río Seco, se deberá de dejar una distancia de 10 metros desde el centro del cauce, acto en el que deberá de estar presente un representante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, a través de la dirección territorial de Castellón. En caso de que las estructuras deban de estar dentro de esta franja, deberán de tramitarse en expediente separado, una ocupación o concesión dependiendo del plazo temporal de la ocupación.  
5. El órgano sustantivo deberá realizar un seguimiento del volumen y calidad del agua vertida al barranco de la Fos durante la ejecución del sondeo.  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
València, 31 de enero de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 1 de marzo de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML