Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7275, del 16-05-2014 (2014/4227)

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2014, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7275

Data del DOGV
:   16-05-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/4227

CVE


Data del document
:   29-04-2014

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 d'abril de 2014, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana. [2014/4227]  
La norma tècnica vigent a la Comunitat Valenciana sobre producció integrada en cítrics va ser establida per la Resolució de 27 d'octubre de 2008, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària.  
  
L'experiència adquirida i alguns canvis normatius sobre productes fitosanitaris van aconsellar fer diverses revisions i modificacions, i actualment estan vigents, a més de la resolució anterior, els apartats primer i segon de la Resolució de 28 d'abril de 2010, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, i la Resolució de 26 d'abril de 2013, del director general de Producció Agrària i Ramaderia.  
  
Així mateix, s'ha modificat la normativa general sobre producció integrada a la Comunitat Valenciana amb la publicació de l'Orde 44/2010, de 14 de desembre, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sobre reglamentació de les produccions obtingudes per tècniques d'agricultura integrada i de les condicions d'autorització de les entitats de control i certificació. Esta orde va ser modificada per les ordes 1/2012 i 13/2012 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
En conseqüència, i segons la disposició final primera, d'aplicació de l'Orde 44/2010 anteriorment esmentada, que faculta el director general competent en matèria de sanitat vegetal per a dictar els actes, resolucions i instruccions que siguen necessaris per a l'aplicació de l'orde esmentada, resolc:  
  
Primer  
Derogar:  
- La Resolució de 27 d'octubre de 2008, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, per la qual s'establixen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- La Resolució de 28 d'abril de 2010, del director general d'Investigació i Tecnologia Agroalimentària, per la qual es modifiquen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
- La Resolució de 26 d'abril de 2013, del director general de Producció Agrària i Ramaderia, per la qual es modifiquen les normes per a la producció integrada en cítrics en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
  
Segon  
Establir la reglamentació per al cultiu dels cítrics a la Comunitat Valenciana sota la denominació de producció integrada fixant les normes estrictes i prohibicions que han de complir-se, així com les recomanacions.  
  
  
PRÀCTICA: PREPARACIÓ DEL TERRENY PER A LA PLANTACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
Eliminar les restes vegetals procedents de cultius anteriors.  
No està permesa la desinfecció química del terreny, excepte casos tècnicament justificats i autoritzats per l'organisme oficial corresponent.  
  
En els sòls poc profunds o amb tendència a l'entollada, la plantació s'efectuarà sobre cavallons, replans o llomes, a fi d'evitar problemes fitosanitaris en el sistema radicular.  
La profunditat mínima de sòl utilitzable per les arrels haurà de ser de 40 cm.  
  
  
Recomanació  
Desfonar el terreny quan apareguen capes compactades a escassa profunditat.  
En les replantacions és convenient voltar el sòl i deixar-lo airejar durant almenys un any abans d'efectuar una nova plantació.  
Efectuar una aportació de matèria orgànica i adob de fons segons les dades obtingudes de l'anàlisi del sòl.  
És recomanable la pràctica de la solarització.  
  
  
PRÀCTICA: PLANTACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
El material vegetal utilitzat en les noves plantacions procedirà de vivers autoritzats, haurà d'estar certificat i, si és el cas, proveït de passaport fitosanitari.  
El patró emprat haurà d'adaptar-se a les condicions edàfiques de la parcel·la i ser resistent a les fisiopaties predominants en aquella (annex I).  
No podran utilitzar-se patrons sensibles al fong Phytophthora sp. (annex II).  
Tampoc no es permet la implantació de combinacions empelt/patró sensibles al virus de la tristesa (annex II).  
Quan l'empelt el realitze el mateix agricultor o se sobreempelte la plantació, els botons utilitzats hauran d'estar certificats lliures de virus.  
  
Les varietats hauran de triar-se per la seua adaptació a les condicions microclimàtiques de la parcel·la, de manera que es minimitzen els possibles danys per accidents meteorològics (fred, vent, pluja, etc.). En àrees amb risc freqüent de gelades s'utilitzaran varietats que, per la seua època de recol·lecció, estiguen menys exposades a patir danys en el fruit (annex III).  
Quan hi haja distintes varietats dins d'una mateixa explotació, la seua distribució haurà de permetre el cultiu independent de cada una. Es permetrà excepcionalment el doblament amb dos varietats distintes en una parcel·la quan es tracte d'un canvi varietal mitjançant empelt o per doblament. En este cas haurà d'haver-hi un compromís escrit del titular de l'explotació d'arrancar la varietat antiga abans de 3 anys des del doblament. Així mateix, el tècnic responsable de l'explotació emetrà un informe agronòmic en què donarà el vistiplau a la situació.  
  
No es permeten els cultius associats de distintes espècies en la mateixa parcel·la.  
En les parcel·les establides es realitzarà una avaluació de la incidència de virosi. La manifestació de símptomes d'estes malalties en més del 25 % dels arbres exclourà la plantació de la producció integrada.  
  
Les afeccions greus del fong Phytophthora sp. en el coll de l'arrel o en el tronc de més del 25 % de l'arbratge també exclourà la plantació de la producció integrada.  
En les parcel·les no abancalades la disposició de les files dels arbres serà aquella que minimitze l'erosió del terreny seguint, en la mesura que es puga, les corbes de nivell.  
  
Recomanació  
A fi d'aconseguir una estructura de plantació que permeta el pas de la maquinària i agilitze les labors, es recomanen els marcs de plantació següents (separació entre files x separació entre plantes dins de la fila):  
  
Tarongers: 6 x 4 m  
Mandariners (en general): 5,5 x 4 m  
Marisol: 5 x 3,5 m  
Clausellina i Okitsu: 4 x 2 m  
Llimeres i pomelos: 7 x 5 m  
Estos marcs podran ampliar-se o reduir-se en funció del vigor de la combinació empelt/patró i de la fertilitat i profunditat del sòl.  
Han d'evitar-se els doblaments de plantacions adultes amb plançons, excepte quan estiguen tècnicament molt justificats.  
Ha d'evitar-se la plantació de varietats autocompatibles a les existents en les proximitats de la parcel·la, per a evitar la pol·linització encreuada.  
   
PRÀCTICA: REG  
  
Norma estricta o prohibició  
El volum màxim anual utilitzat en el reg no podrà sobrepassar els 7.000 m³/ha, en el reg per inundació, i els 6.000 m³/ha, en el reg localitzat.  
La dosi d'aigua per unitat de superfície utilitzada en cada reg i la freqüència de reg hauran d'acomodar-se a la capacitat de retenció d'humitat del terreny per a evitar les pèrdues d'aigua en profunditat i la lixiviació de nutrients consegüent. Esta pràctica haurà de planificar-se amb l'assessorament del tècnic corresponent.  
S'haurà de disposar de les característiques analítiques de qualitat i contingut de nutrients de l'aigua de reg, a fi de prendre decisions sobre la seua utilització. A este efecte, es realitzaran anàlisis de l'aigua de reg cada tres anys.  
Es prohibix la utilització d'aigües residuals sense depuració prèvia.  
En el reg per inundació, la longitud dels bancals i el seu pendent hauran d'adaptar-se a la textura del terreny i al mòdul de reg, a fi d'aconseguir la màxima uniformitat possible en la distribució de l'aigua.  
  
En el reg per goteig, el nombre d'emissors per arbre, el volum d'aigua aportat per cadascun i la freqüència de reg hauran d'establir-se en funció de la textura del terreny, de manera que s'aconseguisca una superfície mullada a la profunditat radicular aproximadament del 50 % de l'àrea ombrejada i s'eviten problemes de saturació d'humitat o de pèrdues d'aigua en profunditat.  
En el reg localitzat, el coeficient d'uniformitat del sector de reg (eficiència d'aplicació) haurà de superar el 85 %.  
Les parcel·les hauran de tindre un adequat drenatge o disposar de la possibilitat d'evacuació superficial de les aigües, per a evitar l'entollada prolongada quan es produïsquen fortes precipitacions.  
S'haurà de mantindre en bon estat de conservació els sistemes de distribució de l'aigua per a evitar les pèrdues de recursos.  
  
Recomanació  
Es recomana, si això és possible, no utilitzar aigües per al reg la conductivitat de les quals supere els 3 mil·lisiemens/cm, amb un RAS (relació d'absorció de sodi) major de 9, o amb una concentració d'ions clorur que excedisca els 10 meq/l. Tampoc no és convenient utilitzar aigües amb concentracions de bor superiors a 0,75 mg/l.  
En el reg per inundació es recomana no utilitzar bancals amb una longitud superior als 120 m en sòls argilosos i 75 m en arenosos.  
  
En els terrenys de naturalesa argilosa convé que el pendent del terreny, en el sentit del reg, s'aproxime al 0,5 per mil, mentres que en els arenosos pot arribar al 2 per mil. No és aconsellable utilitzar mòduls de reg superiors a 40 l/seg.  
En els annexos IV i V s'exposa, a títol orientatiu, el nombre d'emissors per arbre i les freqüències de reg que es consideren òptimes en funció de la textura del sòl.  
Per a determinar el volum d'aigua que s'ha d'aportar en cada reg, es recomana utilitzar les lectures d'un tanc evaporimètric (aplicant-hi els càlculs que s'exposen en l'annex VI) o, a falta d'això, usar una bateria de tensiòmetres.  
En les instal·lacions de reg localitzat es recomana la utilització de materials certificats pel programa de control i certificació desenrotllat en el conveni Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació - Universitat Politècnica de València.  
  
  
PRÀCTICA: FERTILITZACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
El programa d'adobament s'efectuarà en funció de les característiques de la plantació (edat, varietat, patró, marc de plantació, producció, tipus de sòl, sistema de cultiu, etc.) i dels nivells d'elements nutritius continguts en el sòl i aigua de reg, tenint en compte l'estat nutricional de la planta definit per l'anàlisi foliar. Per a això serà obligatori efectuar, com a mínim, una anàlisi de sòl per parcel·la homogènia cada 5 anys, un de l'aigua de reg cada 3 anys, i un altre de fulles cada 2 anys.  
  
Les anàlisis esmentades s'adjuntaran al llibre d'explotació i estaran a disposició dels organismes encarregats de la supervisió de la producció integrada.   
A l'inici del programa de producció integrada és necessari realitzar les anàlisis anteriors.  
La quantitat de nitrogen aportada no podrà superar els 240 kg/ha i any en reg per inundació i els 200 kg/ha i any en reg localitzat.  
La dosi màxima de fòsfor no haurà de sobrepassar els 80 kg de P2O5 per hectàrea i any, i la de potassi els 160 kg. de K20 per hectàrea i any. No obstant això, estes limitacions podran reduir-se o incrementar-se, en funció de la riquesa del sòl en fòsfor i potassi assimilables i la resposta de la planta expressada per l'anàlisi foliar, segons els percentatges que s'exposen en els annexos VIII i IX.  
En plantacions jóvens les quantitats de nitrogen, fòsfor i potassi per arbre i any no hauran de superar les exposades en l'annex X, encara que en el cas del fòsfor i potassi es permeten correccions de les dosis màximes, en els percentatges exposats en els annexos VIII i IX, dins dels mateixos condicionants. No obstant això, en el cas de plantacions de molt alta densitat, mai no es podran sobrepassar les dosis per hectàrea que es definixen en els dos apartats anteriors.  
La dosi de nitrogen mineral s'establirà per diferència entre les necessitats totals i la quantitat de N aportada per l'aigua de reg, que depén de la seua concentració en nitrat i del volum d'aigua aportat (vegeu l'annex XI).  
De forma semblant, també haurà de tindre's en compte el N aportat per la matèria orgànica del sòl (vegeu l'annex XII).  
La concentració foliar de N no podrà sobrepassar el valor del 2,9 % sobre matèria seca.  
Els nivells foliars de fòsfor i potassi no hauran de sobrepassar els valors del 0,16 % i l'1 % sobre matèria seca respectivament. Esta norma s'establix amb l'excepció dels sòls que en la primera anàlisi mostren una alta riquesa en estos elements.  
Els elements nutritius han de ser subministrats fonamentalment a través del sòl. Les polvoritzacions foliars de macroelements i oligoelements hauran de limitar-se a la correcció d'estats carencials (annex VII), sempre que les condicions edàfiques de la parcel·la restringisquen l'eficàcia del seu tractament pel sòl. Els tractaments destinats a previndre carències estaran protegits tècnicament, per a la qual cosa es tindrà en compte el balanç d'aportacions i extraccions.  
No s'adobarà durant la parada vegetativa hivernal.  
En les plantacions regades per inundació, l'adobament nitrogenat haurà de fraccionar-se, com a mínim, en dos aportacions ?una a la primavera i una altra a l'estiu- excepte en els terrenys marcadament arenosos on s'aplicarà, almenys, en tres fraccions distribuïdes entre ambdós períodes.  
En plantacions amb reg localitzat, la fertilització s'efectuarà per mitjà d'adobaments solubles dissolts en l'aigua de reg (annex XIII).  
Estos es dosificaran amb alta freqüència, que haurà de ser com a mínim setmanal.   
L'aplicació d'altres nutrients només es realitzarà quan estiga tècnicament justificada per la manifestació de la seua deficiència en l'anàlisi foliar (annex VII), i s'aplicaran d'acord amb les seues prescripcions tècniques.  
Els adobs orgànics i minerals han de presentar un baix contingut en metalls pesants i altres productes tòxics.  
No s'usaran llots de depuradora o altres residus sòlids urbans sense tractament previ i el seu ús respectarà les exigències dels annexos XIV i XV. Es disposarà de la documentació corresponent d'acord amb l'article 4 del RD 1310/1990, pel qual es regula la utilització de llots de depuradora en el sector agrari, que inclourà el contingut en metalls pesants i organismes patògens.  
Se seguiran estrictament les normes exposades en els apartats corresponents al reg, quant a no aplicar excessius volums d'aigua i procurar-ne una màxima uniformitat en la distribució, per a evitar la lixiviació de nitrats o altres nutrients.  
S'evitaran les entollades prolongades del terreny per a minimitzar les pèrdues de N per desnitrificació.  
En tot cas, i per a aquelles explotacions agràries ubicades en els termes municipals designats pel Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, i les modificacions posteriors, com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, l'aportació de nitrogen s'ajustarà a les quantitats, si són menors a les exigides en esta reglamentació, i períodes de prohibició de fertilització nitrogenada establits en el programa d'actuació corresponent aprovat per orde de la conselleria competent en matèria d'agricultura.  
  
  
Recomanació  
Es recomana seguir el programa informàtic FERTICIT per al càlcul de la dosificació de l'adobament.  
Es recomana l'aplicació de matèria orgànica d'origen vegetal o animal, com a millorant de la condició i fertilitat del sòl. La dosificació orientativa és de 20-30 t/ha cada 2-3 anys.  
Es recomana aplicar els fertilitzants nitrogenats amb el major grau de fraccionament possible.  
És molt convenient seleccionar els fertilitzants en funció de la seua naturalesa química, perquè esta cause els menors efectes adversos possibles sobre l'estructura i pH del sòl i no provoque efectes tòxics en les plantes (annexos XVI i XVII).  
Es tendirà a l'ús d'adobs preparats en formes que reduïsquen la contaminació de sòls i aigües.  
En el reg per inundació, els adobs s'aplicaran amb el sòl al punt i es colgaran immediatament per mitjà d'una llaurada. Este sistema és preferible a la seua incorporació al terreny per mitjà d'un reg, ja que amb això es poden produir pèrdues de nutrients per llavat o una deficient distribució d'estos per arrossegament superficial. En tot cas, quan s'apliquen els adobs amb el reg a manta el pendent del terreny haurà de ser l'adequat a la seua textura, per a aconseguir una distribució tan homogènia com siga possible dels nutrients.  
   
  
PRÀCTICA: FITOREGULADORS  
  
Norma estricta o prohibició  
Els tractaments hormonals hauran d'efectuar-se amb l'autorització expressa i amb l'estricte control del responsable tècnic.  
En tot cas, només podran utilitzar-se els compostos següents amb activitat en la regulació del desenrotllament:  
- Àcid gibberèl·lic i la seua mescla amb MCPA per a augmentar el quallat de les varietats improductives i evitar alteracions de la corfa del fruit sempre que s'utilitze a una dosi inferior als 10 mg/l de matèria activa i 45 dies abans de la recol·lecció. També se n'autoritza la utilització per al control de la floració.  
- Per a evitar la caiguda del fruit en taronger podrà utilitzar-se Triclopir i Diclorprop-p, seguint les dosis, els terminis de seguretat i la resta de condicions d'ús establits en la seua autorització  
- Per a augmentar la grandària del fruit es permet la utilització d'auxines de síntesi autoritzades, sempre que no se superen els 25 mg/l de matèria activa aplicada i s'efectue el tractament abans del 15 de juliol, sense haver-hi fruits madurs en l'arbre.  
  
Recomanació  
El ratllament de branques pot utilitzar-se com a tècnica alternativa per a incrementar el quallat de les varietats amb problemes de fructificació.  
   
  
PRÀCTICA: ESPORGADA  
  
Norma estricta o prohibició  
Els arbres han d'esporgar-se, com a mínim, amb freqüència bianual, per a millorar la qualitat del fruit, evitar la fructificació anyívola, millorar l'aireig i il·luminació de l'arbre, facilitar la recol·lecció de la fruita, augmentar la penetració i eficàcia dels tractaments fitosanitaris i reduir el consum de plaguicides.  
En l'esporgada s'eliminaran els pollissos i rebrots del tronc, les branques seques o debilitades, les que per la seua posició o orientació poden dificultar els tractaments i les que creixen verticalment en el centre de l'arbre, per a obrir la part superior de la copa.  
Es prohibix la crema de les restes de poda en condicions incontrolades i quan existisca risc de propagació del foc.  
En la realització de l'esporgada s'hauran de desinfectar els instruments de tall quan es canvie de parcel·la o varietat.  
  
Recomanació  
Es recomana incorporar al terreny les restes de poda per mitjà de trossejament i trituració in situ, excepte en el cas que manifesten símptomes d'atac de plagues o malalties (alternària?). En este cas, es retiraran del camp i es cremaran immediatament.  
   
  
PRÀCTICA: MANEIG DEL SÒL, TREBALL I CONTROL DE MALES HERBES  
  
Norma estricta o prohibició  
S'adoptaran mesures de conservació de sòl, a fi d'evitar fenòmens d'erosió.  
Es prohibix la utilització repetitiva d'eines que destruïsquen l'estructura del sòl i propicien la formació de soles de llaurada.  
Els herbicides permesos són aquells autoritzats per al cultiu de cítrics en el Registre Oficial de Productes Fitosanitaris del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Es prohibix l'ús d'herbicides residuals en els sòls arenosos o prop de fonts d'aigua, o quan la capa freàtica estiga a menys d'un metre de profunditat.   
L'aplicació d'herbicides es durà a terme en el moment de màxima sensibilitat de les males herbes, la qual cosa permetrà l'aplicació de les matèries actives en les seues dosis mínimes.  
Des de mitjan de la tardor a finals d'hivern es mantindrà la coberta vegetal espontània.  
  
Recomanació  
Les males herbes es controlaran, sempre que es puga, amb mitjans mecànics, efectuant llaurades superficials amb eines que causen una mínima alteració del terreny. Es recomana realitzar les tasques quan el sòl es trobe en saó.  
Només s'utilitzaran herbicides en aquells casos en què l'ús de maquinària siga molt dificultós.  
Els herbicides s'aplicaran preferentment de forma localitzada.  
El volum màxim de caldo recomanat per a aplicació d'herbicides és de 400 l/ha de sòl tractat.  
S'aconsella la rotació de matèries actives a fi d'evitar l'aparició de resistències.  
   
  
  
PRÀCTICA: CONTROL DE PLAGUES I MALALTIES  
  
Norma estricta o prohibició  
En el control de plagues i malalties s'anteposaran els mètodes biològics, biotècnics, culturals, físics i genètics als químics. L'estimació del risc es farà per mitjà d'avaluacions dels nivells poblacionals, estat de desenrotllament de les plagues i fauna útil, fenologia del cultiu i condicions climàtiques, d'acord amb l'estratègia de control integrat establida en l'annex XVIII. El nombre d'arbres a mostrejar per a l'avaluació dels nivells poblacionals serà de 25, excepte quan en l'annex esmentat s'establisca un altre nombre.  
El tractament químic haurà de respondre a una estimació poblacional de la plaga o malaltia que el justifique com a única alternativa per al control del problema fitosanitari present. Amb tal fi, es consideraran els llindars reflectits en l'annex XVIII. Els nivells de plaga previs als tractaments hauran d'anotar-se en el llibre d'explotació.  
Les matèries actives autoritzades són les exposades en l'annex XVIII que han sigut seleccionades basant-se en criteris d'eficàcia, toxicitat, persistència, efecte sobre la fauna útil i impacte ambiental.  
Queda, per tant, estrictament prohibida la utilització de productes no especificats en eixe annex.  
Queda prohibit l'ús de formulacions classificades com a «molt tòxiques (T+)».  
Es prohibixen els tractaments periòdics i sistemàtics sense justificació tècnica (calendaris de tractaments).  
Queda prohibit abandonar el control fitosanitari abans de la finalització del cicle vegetatiu del cultiu; així com l'ús de productes fitosanitaris en els marges dels corrents d'aigua.  
  
  
Recomanació  
Es recomana alternar matèries actives per a evitar problemes de resistències, així com reduir l'àrea tractada a focus o rodals de la parcel·la quan siga possible.  
Es recomana la reducció, al mínim possible, de la concentració de matèria activa i volum de caldo utilitzat, i disminuir la superfície vegetal tractada; tot això sense comprometre l'eficàcia del tractament.  
La presència de residus haurà de minimitzar-se per mitjà de la màxima ampliació possible dels terminis de seguretat.  
En els tractaments efectuats amb polvoritzadors hidropneumàtics, els volums màxims de caldo i d'aire recomanats són:  
1. Per a agents parasitaris de localització externa:  
- Volum d'aplicació: 1.200 l/ha.  
- Cabal d'aire: 30.000 m³/ha.  
2. Per a agents parasitaris de localització interna:  
- Volum d'aplicació 2.500 l/ha. En el cas d'emprar oli mineral només, o en especials estructures de plantació, el volum màxim de caldo podrà ser de fins a 3.500 l/ha.  
- Cabal d'aire: 50.000 m³/ha.  
3. La velocitat d'eixida de l'aire no haurà d'excedir els 30 m/seg i la pressió de treball de 20 bars.  
En els tractaments efectuats amb polvoritzadors hidràulics amb disparadors accionats manualment, el volum màxim de caldo és 1. Per a agents parasitaris de localització externa: 2.500 l/ha, amb un diàmetre màxim només de boca d'1,5 mm.  
2. Per a agents parasitaris de localització interna: 5.000 l/ha, amb un diàmetre màxim només de boca de 2 mm.  
3. La pressió de treball no haurà d'excedir els 30 bars.  
   
  
PRÀCTICA: MAQUINÀRIA D'APLICACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
La maquinària utilitzada en l'aplicació de productes fitosanitaris, herbicides, adobamens foliars, etc. haurà de trobar-se en un adequat estat de funcionament, la qual cosa permetrà elevar l'eficàcia de la seua utilització i, per tant, disminuirà els efectes contaminants que provoquen les pèrdues incontrolades, amb un sensible estalvi econòmic.  
Només podran ser utilitzats, per a la producció integrada, els equips de tractament revisats per la Unitat de Mecanització i Tecnologia Agrària de la Universitat Politècnica de València o per qualsevol estació d'inspecció tècnica d'equips d'aplicació de fitosanitaris (ITEAF), autoritzada segons el Reial Decret 1702/2011, de 18 de novembre, d'inspeccions periòdiques dels equips d'aplicació de productes fitosanitaris.  
  
La maquinària d'aplicació de productes fitosanitaris haurà de sotmetre's a una revisió per l'organisme competent cada tres anys i tots els anys pel productor. Només en el cas que l'equip siga declarat apte podrà seguir emprant-se per als tractaments de lluita integrada, per als efectes de la qual serà degudament identificat.  
Quan s'utilitzen polvoritzadors hidràulics amb disparadors d'acció manual, estos hauran de ser regulables en cabal i angle de con d'eixida.  
  
El responsable dels tractaments i els aplicadors hauran d'estar en possessió del carnet de manipulador de plaguicides d'ús fitosanitari corresponent.  
No hauran d'efectuar-se tractaments quan la velocitat del vent supere els 15 km/h. La temperatura màxima durant el tractament no superarà els 28 ºC i la HR mínima serà del 40 %.  
El sistema de càrrega dels depòsits i el seu transport no ha de permetre abocaments de cap tipus a les séquies, canals, camins, etc.  
  
Recomanació  
Extremar les mesures de protecció personal abans, durant i després de les aplicacions de productes plaguicides (utilitzar un equip de protecció adequat, canviar-se de roba després dels tractaments, etc.).  
Calibrar la maquinària abans de començar els tractaments, adequant els reglatges als requeriments de cada tipus d'aplicació.  
La maquinària emprada ha d'assegurar un correcte repartiment del producte i absència de deriva.  
Es recomana l'ús d'embocadures de baixa deriva.  
  
PRÀCTICA: RECOL·LECCIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
La recol·lecció s'efectuarà en les millors condicions i amb la major atenció per a evitar lesions en els fruits que reduïsquen la seua qualitat i propicien les infeccions.  
No es recol·lectaran fruits mullats.  
S'eliminaran els fruits que presenten símptomes de la presència de patògens causants de podridures.  
Els fruits hauran de recol·lectar-se en un estat de maduresa que permeta aconseguir les exigències de qualitat comercial. Els paràmetres de maduresa mínims seran els establits en la part 2 de l'annex I del Reglament d'execució UE núm. 543/2011, de la Comissió, i les seues modificacions, així com les categories de cítrics emparades per la denominació de producció integrada i els calibres mínims.  
Els productes recol·lectats, fins que no s'envien al centre de manipulació, es col·locaran davall sostre o en condicions tals que eviten la incidència directa dels agents atmosfèrics i en un lloc amb màxima ventilació.  
La fruita entrarà en el magatzem el mateix dia de la seua recol·lecció.  
  
  
PRÀCTICA: TRACTAMENT POSTCOLLITA I CONSERVACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
En el cas de desverdiment de la fruita, s'efectuarà amb un flux continu d'etilè a una concentració inferior a 5 mg/l i temperatura de 20-22 ºC durant un màxim de 60 hores, a fi de no provocar l'envelliment de la pell.  
Les matèries actives i dosis autoritzades per als tractaments postcollita s'arrepleguen en l'annex XIX.  
Quan s'hi apliquen ceres, es compliran estrictament les condicions per al tractament de superfície de fruites que figuren en les llistes oficials d'additius per a l'elaboració de productes alimentaris.  
  
Recomanació  
- S'evitarà en la mesura que es puga els tractaments postrecol·lecció.  
- Es recomana l'ús de ceres naturals.  
  
  
PRÀCTICA: EMMAGATZEMATGE I ENVASAMENT  
  
Norma estricta o prohibició  
S'efectuaran anàlisis per mostreig per a analitzar la possible presència de residus de productes fitosanitaris i garantir que s'han emprat exclusivament les matèries actives autoritzades en este reglament, que es complixen els límits màxims de residus de productes fitosanitaris (LMR) legalment establits, i amb els paràmetres de qualitat intrínseca i extrínseca exigits per les normes establides per a la producció integrada.   
  
L'emmagatzematge ha de realitzar-se amb procediments que permeten garantir la millor qualitat possible dels productes.  
En els magatzems ha de separar-se clarament els productes procedents de cultiu de producció integrada de la resta de productes convencionals.  
La neteja, desinfecció i lluita contra els paràsits dels llocs d'emmagatzematge es realitzarà de manera que no s'hi produïsca cap tipus de contaminació dels productes.  
Es prendran les mesures adequades per a mantindre tots els elements que intervenen en el procés d'emmagatzematge i manipulació dels fruits amb la major neteja i asèpsia possibles:  
- Es procedirà a la desinfecció total de la central hortofructícola una vegada a l'any.  
- Les instal·lacions i maquinària de la línia de confecció del fruit es netejaran i desinfectaran a l'inici, i almenys una vegada cada 15 dies durant el període de funcionament.  
- Els caixons i recipients utilitzats en el transport i emmagatzematge de la fruita es netejaran i desinfectaran almenys una vegada a l'any.  
- Com a norma general, tots aquells elements que puguen afectar la condició dels fruits es netejaran a l'inici de la seua utilització per a la confecció de productes procedents d'agricultura integrada.  
Totes les màquines, recipients, elements de transport, envasos i llocs d'emmagatzematge i envasament hauran de reunir les condicions següents:  
- No transmetre als productes amb què entren en contacte substàncies tòxiques o que puguen contaminar, ni originar reaccions químiques perjudicials.  
- No alterar les característiques de composició i els caràcters organolèptics dels productes.  
- La neteja es realitzarà amb mètodes i productes autoritzats, igual que el control de rosegadors i d'insectes.  
Les operacions d'envasament han d'efectuar-se per sèries completes, separades físicament o en el temps d'operacions amb productes convencionals.  
   
  
PRÀCTICA: PROTECCIÓ DE L'ENTORN  
  
Norma estricta o prohibició  
Es prohibix l'abocament dels productes agroquímics sobrants i dels líquids procedents de la neteja de la maquinària emprada en els tractaments a les aigües de canals, séquies, rius, pous, camins, etc.  
Els embolcalls, envasos i recipients de productes d'ús agrícola no hauran d'abandonar-se en la parcel·la ni en els seus voltants, sinó que s'arreplegaran i eliminaran a través de les vies legalment establides.  
  
Els envasos s'esbaldiran i l'aigua de la seua neteja s'incorporarà al depòsit de l'equip de tractament.  
   
  
PRÀCTICA: LLIBRE D'EXPLOTACIÓ  
  
Norma estricta o prohibició  
Els agricultors que s'incorporen a la producció integrada hauran de proveir-se d'un llibre d'explotació, en paper o informatitzat, preferentment segons el model publicat en la pàgina web de la conselleria competent en matèria d'agricultura. No obstant això, es considerarà complit el requisit del llibre d'explotació en tots aquells casos en què l'agricultor mantinga actualitzat, per a altres fins o compromisos, un registre de dades de l'explotació en què consten, almenys, totes les dades arreplegades en el llibre d'explotació esmentat.  
En este llibre s'anotaran amb prou detall totes les tasques i incidències del cultiu, en les dates en què s'han realitzat o produït.  
  
La seua posada al dia haurà d'efectuar-se almenys setmanalment. L'agricultor o el tècnic responsable de l'explotació en règim de producció integrada es responsabilitzarà, amb la seua firma, de la veracitat de les operacions registrades en el llibre.  
Este llibre estarà sempre disponible per a la seua inspecció per l'entitat de control i certificació (ECC) de la producció integrada corresponent, o pels servicis oficials. A l'efecte, podrà reclamar-se en qualsevol moment i sense avís previ.  
Al llibre d'explotació haurà d'adjuntar-se la documentació que acredite les pràctiques de cultiu (factures, etc.), així com els resultats de les anàlisis exigides. L'ECC i l'Administració tindran lliure accés a les parcel·les de producció integrada per a efectuar les comprovacions oportunes.  
  
València, 29 d'abril de 2014.- El director general de Producció Agrària i Ramaderia: José Miguel Ferrer Arranz.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7275, del 16-05-2014 (2014/4227)

RESOLUCIÓN de 29 de abril de 2014, del director general de Producción Agraria y Ganadería, por la que se establecen las normas para la producción integrada en cítricos, en el ámbito de la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7275

Fecha DOGV
:   16-05-2014

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2014/4227

CVE


Fecha del documento
:   29-04-2014

Organismo emisor
:   Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de abril de 2014, del director general de Producción Agraria y Ganadería, por la que se establecen las normas para la producción integrada en cítricos, en el ámbito de la Comunitat Valenciana. [2014/4227]  
La norma técnica vigente en la Comunitat Valenciana sobre producción integrada en cítricos fue establecida por la Resolución de 27 de octubre de 2008, del director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria.  
La experiencia adquirida y algunos cambios normativos sobre productos fitosanitarios aconsejó hacer varias revisiones y modificaciones, estando vigentes actualmente, además de la anterior resolución, los apartados primero y segundo de la Resolución de 28 de abril de 2010, del director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria, y la Resolución de 26 de abril de 2013, del director general de Producción Agraria y Ganadería.  
Asimismo, se ha modificado la normativa general sobre producción integrada en la Comunitat Valenciana con la publicación de la Orden 44/2010, de 14 de diciembre, de la Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación, sobre reglamentación de las producciones obtenidas por técnicas de agricultura integrada y de las condiciones de autorización de las entidades de control y certificación. Esta orden fue modificada por las órdenes 1/2012 y 13/2012 de la Consellería de Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua.  
En consecuencia, y según la disposición final primera, de aplicación de la Orden 44/2010 anteriormente citada, que faculta al director general competente en materia de sanidad vegetal para dictar los actos, resoluciones e instrucciones que sean precisos para la aplicación de dicha orden, resuelvo:  
  
Primero  
Derogar:  
- La Resolución de 27 de octubre de 2008, del director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria, por la que se establecen las normas para la producción integrada en cítricos, en el ámbito de la Comunidad Valenciana.  
- La Resolución de 28 de abril de 2010, del director general de Investigación y Tecnología Agroalimentaria, por la que se modifican las normas para la producción integrada en cítricos, en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
- La Resolución de 26 de abril de 2013, del director general de Producción Agraria y Ganadería, por la que se modifican las normas para la producción integrada en cítricos, en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
  
Segundo  
Establecer la reglamentación para el cultivo de los cítricos en la Comunitat Valenciana bajo la denominación de producción integrada, fijando las normas estrictas y prohibiciones que deben cumplirse, así como las recomendaciones.  
  
  
PRÁCTICA: PREPARACIÓN DEL TERRENO PARA LA PLANTACIÓN  
  
Norma estricta o prohibición  
Eliminar los restos vegetales procedentes de anteriores cultivos.  
No está permitida la desinfección química del terreno, salvo casos técnicamente justificados y autorizados por el organismo oficial correspondiente.  
En los suelos poco profundos o con tendencia al encharcamiento, la plantación se efectuará sobre caballones, mesetas corridas o lomas, con objeto de evitar problemas fitosanitarios en el sistema radicular.  
La profundidad mínima de suelo utilizable por las raíces deberá ser de 40 cm.  
  
  
Recomendación  
Desfondar el terreno cuando aparezcan capas compactadas a escasa profundidad.  
En las replantaciones es conveniente voltear el suelo y dejarlo airear durante al menos un año antes de efectuar una nueva plantación.  
Efectuar una aportación de materia orgánica y abonado de fondo según los datos obtenidos del análisis del suelo.  
Es recomendable la práctica de la solarización.  
  
  
PRÁCTICA: PLANTACIÓN  
  
Norma estricta o prohibición  
El material vegetal utilizado en las nuevas plantaciones procederá de viveros autorizados, deberá estar certificado y, en su caso, provisto de pasaporte fitosanitario.  
El patrón empleado deberá adaptarse a las condiciones edáficas de la parcela y ser resistente a las fisiopatías predominantes en la misma (anexo I).  
No podrán utilizarse patrones sensibles al hongo Phytophthora sp. (anexo II)  
Tampoco se permite la implantación de combinaciones injerto/patrón sensibles al virus de la tristeza (anexo II).  
Cuando el injerto lo realice el propio agricultor o bien se sobreinjerte la plantación, las yemas utilizadas deberán estar certificadas como libres de virus.  
Las variedades deberán escogerse por su adaptación a las condiciones microclimáticas de la parcela de forma que se minimicen los posibles daños por accidentes meteorológicos (frío, viento, lluvia, etc.). En áreas con riesgo frecuente de heladas se utilizarán variedades que, por su época de recolección estén menos expuestas a sufrir daños en el fruto (anexo III)  
Cuando existan distintas variedades, dentro de una misma explotación, su distribución deberá permitir el cultivo independiente de cada una de ellas. Se permitirá excepcionalmente el doblado con dos variedades distintas en una parcela cuando se trate de un cambio varietal mediante injerto o por doblado. En este caso deberá haber un compromiso escrito del titular de la explotación de arrancar la variedad antigua antes de 3 años desde el doblado. Asimismo el técnico responsable de la explotación emitirá un informe agronómico dando el visto bueno a la situación.  
No se permiten los cultivos asociados de distintas especies en la misma parcela.  
En las parcelas establecidas se realizará una evaluación de la incidencia de virosis. La manifestación de síntomas de estas enfermedades en más del 25 % de los árboles excluirá la plantación de la producción integrada.  
Las afecciones graves del hongo Phytophthora sp. en el cuello de la raíz o en el tronco de más del 25 % del arbolado también excluirá la plantación de la producción integrada.  
En las parcelas no abancaladas la disposición de las filas de los árboles será aquella que minimice la erosión del terreno siguiendo, en lo posible, las curvas de nivel.  
  
Recomendación  
Con objeto de alcanzar una estructura de plantación que permita el paso de la maquinaria y agilice las labores, se recomiendan los siguientes marcos de plantación (separación entre filas x separación entre plantas dentro de la fila):  
Naranjos: 6 x 4 m.  
Mandarinos (en general): 5,5 x 4 m.  
Marisol: 5 x 3,5 m.  
Clausellina y Okitsu: 4 x 2 m.  
Limoneros y pomelos: 7 x 5 m.  
Estos marcos podrán ampliarse o reducirse en función del vigor de la combinación injerto/patrón y de la fertilidad y profundidad del suelo.  
Deben evitarse los doblados de plantaciones adultas con plantones, excepto cuando estén técnicamente muy justificados.  
Debe evitarse la plantación de variedades autocompatibles a las existentes en las proximidades de la parcela, para evitar la polinización cruzada.  
  
PRÁCTICA: RIEGO  
  
Norma estricta o prohibición  
El volumen máximo anual utilizado en el riego no podrá sobrepasar los 7.000 m³/ ha en el riego por inundación y los 6.000 m³/ha en el riego localizado.  
La dosis de agua por unidad de superficie utilizada en cada riego y la frecuencia de riego deberán acomodarse a la capacidad de retención de humedad del terreno para evitar las perdidas de agua en profundidad y la consiguiente lixiviación de nutrientes. Esta práctica deberá planificarse bajo el asesoramiento del técnico correspondiente.  
Se deberá disponer de las características analíticas de calidad y contenido de nutrientes del agua de riego, al objeto de tomar decisiones sobre su utilización. A tal efecto se realizarán análisis del agua de riego cada tres años.  
Se prohibe la utilización de aguas residuales sin previa depuración.  
En el riego por inundación, la longitud de los tablares y su pendiente deberán adaptarse a la textura del terreno y al módulo de riego, con objeto de conseguir la máxima uniformidad posible en la distribución del agua.  
En el riego por goteo, el número de emisores por árbol, el volumen de agua aportado por cada uno de ellos y la frecuencia de riego deberán establecerse en función de la textura del terreno, de forma que se consiga una superficie mojada a la profundidad radicular de aproximadamente el 50 % del área sombreada, y se eviten problemas de saturación de humedad o de pérdidas de agua en profundidad.  
En el riego localizado, el coeficiente de uniformidad del sector de riego (eficiencia de aplicación) deberá superar el 85 %.  
Las parcelas deberán tener un adecuado drenaje o disponer de la posibilidad de evacuación superficial de las aguas, para evitar el encharcamiento prolongado cuando se produzcan fuertes precipitaciones.  
Se deberá mantener en buen estado de conservación los sistemas de distribución del agua para evitar las pérdidas de recursos.  
  
Recomendación  
Se recomienda, si ello es posible, no utilizar aguas para el riego cuya conductividad supere los 3 milisiemens/cm, con un RAS (Relación de Absorción de Sodio) mayor de 9, o con una concentración de iones cloruro que exceda de 10 meq/l. Tampoco es conveniente utilizar aguas con concentraciones de boro superiores a 0,75 mg/l.  
En el riego por inundación se recomienda no utilizar tablares con una longitud superior a los 120 m en suelos arcillosos y 75 m en arenosos.  
En los terrenos de naturaleza arcillosa conviene que la pendiente del terreno, en el sentido del riego, se aproxime al 0,5 por mil, mientras que en las arenosos puede alcanzar el 2 por mil. No es aconsejable utilizar módulos de riego superiores a 40 l/seg.  
En los anexos IV y V se expone, a título orientativo, el número de emisores por árbol y las frecuencias de riego que se consideran optimas en función de la textura del suelo.  
Para determinar el volumen de agua que se debe aportar en cada riego, se recomienda utilizar las lecturas de un tanque evaporimétrico (aplicando los cálculos que se exponen en el anexo VI) o, en su defecto, usar una batería de tensiómetros.  
En las instalaciones de riego localizado se recomienda la utilización de materiales certificados por el programa de control y certificación desarrollado en el convenio Consellería de Agricultura, Pesca y Alimentación - Universidad Politécnica de Valencia.  
  
  
PRÁCTICA: FERTILIZACIÓN  
  
Norma estricta o prohibición  
El programa de abonado se efectuará en función de las características de la plantación (edad, variedad, patrón, marco de plantación, producción, tipo de suelo, sistema de cultivo, etc.) y de los niveles de elementos nutritivos contenidos en el suelo y agua de riego, teniendo en cuenta el estado nutricional de la planta definido por el análisis foliar. Para ello será obligatorio efectuar, como mínimo, un análisis de suelo por parcela homogénea cada 5 años, uno del agua de riego cada 3 años y otro de hojas cada 2 años.  
Dichos análisis se acompañarán al libro de explotación, estando a disposición de los organismos encargados de la supervisión de la producción integrada.  
Al inicio del programa de producción integrada es necesario realizar los anteriores análisis.  
La cantidad de nitrógeno aportada no podrá superar los 240 kg/ha y año en riego por inundación y los 200 kg/ha y año en riego localizado.  
La dosis máxima de fósforo no deberá sobrepasar los 80 kg de P2O5 por hectárea y año y la de potasio los 160 kg. de K20 por hectárea y año. Sin embargo estas limitaciones podrán reducirse o incrementarse, en función de la riqueza del suelo en fósforo y potasio asimilables y la respuesta de la planta expresada por el análisis foliar, según los porcentajes que se exponen en los anexos VIII y IX.  
En plantaciones jóvenes las cantidades de nitrógeno, fósforo y potasio por árbol y año no deberán superar las expuestas en el anexo X, aunque en el caso del fósforo y potasio se permiten correcciones de las dosis máximas, en los porcentajes expuestos en los anexos VIII y IX, dentro de los mismos condicionantes. No obstante, en el caso de plantaciones de muy alta densidad, nunca se podrán sobrepasar las dosis por hectárea que se definen en los dos apartados anteriores.  
La dosis de nitrógeno mineral se establecerá por diferencia entre las necesidades totales y la cantidad de N aportado por el agua de riego, que depende de su concentración en nitrato y del volumen de agua aportado (ver anexo XI).  
De forma semejante, deberá también tenerse en cuenta el N aportado por la materia orgánica del suelo (ver anexo XII).  
La concentración foliar de N no podrá sobrepasar el valor del 2,9 % sobre materia seca.  
Los niveles foliares de fósforo y potasio no deberán sobrepasar los valores del 0,16 % y 1 % sobre materia seca respectivamente. Esta norma se establece con la excepción de los suelos que en el primer análisis muestren una alta riqueza en estos elementos.  
Los elementos nutritivos deben ser suministrados fundamentalmente a través del suelo. Las pulverizaciones foliares de macro y oligoelementos deberán limitarse a la corrección de estados carenciales (anexo VII), siempre y cuando las condiciones edáficas de la parcela restrinjan la eficacia de su tratamiento por el suelo. Los tratamientos destinados a prevenir carencias estarán respaldados técnicamente, para lo que se tendrá en cuenta el balance de aportes y extracciones.  
No se abonará durante la parada vegetativa invernal.  
En las plantaciones regadas por inundación, el abonado nitrogenado deberá fraccionarse, como mínimo, en dos aportaciones ?una en primavera y otra en verano- excepto en los terrenos marcadamente arenosos donde se aplicará, al menos, en tres fracciones distribuidas entre ambos períodos.  
En plantaciones con riego localizado, la fertilización se efectuará mediante abonos solubles disueltos en el agua de riego (anexo XIII).  
Estos se dosificarán con alta frecuencia, que deberá ser como mínimo semanal.  
La aplicación de otros nutrientes solo se realizará cuando esté técnicamente justificada por la manifestación de su deficiencia en el análisis foliar (anexo VII) y se aplicarán de acuerdo con sus prescripciones técnicas.  
Los abonos orgánicos y minerales deben presentar un bajo contenido en metales pesados y otros productos tóxicos.  
No se usarán lodos de depuradora u otros Residuos Sólidos Urbanos sin tratamiento previo y su uso respetará las exigencias de los anexos XIV y XV. Se dispondrá de la documentación correspondiente conforme al artículo 4 del RD 1310/1990 por el que se regula la utilización de lodos de depuradora en el sector agrario, que incluirá el contenido en metales pesados y organismos patógenos.  
Se seguirán estrictamente las normas expuestas en los apartados correspondientes al riego, en cuanto a no aplicar excesivos volúmenes de agua y procurar una máxima uniformidad en la distribución de la misma, para evitar la lixiviación de nitratos u otros nutrientes.  
Se evitarán los encharcamientos prolongados del terreno para minimizar las pérdidas de N por desnitrificación.  
En todo caso, y para aquellas explotaciones agrarias ubicadas en los términos municipales designados por el Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano y las posteriores modificaciones, como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, el aporte de nitrógeno se ajustará a las cantidades, si son menores a las exigidas en esta reglamentación, y periodos de prohibición de fertilización nitrogenada establecidos en el correspondiente Programa de Actuación aprobado por Orden de la Consellería competente en materia de Agricultura.  
  
Recomendación  
Se recomienda seguir el programa informático FERTICIT para el cálculo de la dosificación del abonado.  
Se recomienda la aplicación de materia orgánica de origen vegetal o animal, como mejorante de la condición y fertilidad del suelo. La dosificación orientativa es de 20-30 tm/ha cada 2-3 años.  
Se recomienda aplicar los fertilizantes nitrogenados con el mayor grado de fraccionamiento posible.  
Es muy conveniente seleccionar los fertilizantes en función de que su naturaleza química, para que esta cause los menores efectos adversos posibles sobre la estructura y pH del suelo, y no provoque efectos tóxicos en las plantas (anexos XVI y XVII)  
Se tenderá al empleo de abonos preparados en formas que reduzcan la contaminación de suelos y aguas.  
En el riego por inundación, los abonos se aplicarán con el suelo en sazón y se enterrarán inmediatamente mediante una labor. Este sistema es preferible a su incorporación al terreno mediante un riego ya que con ello se pueden producir pérdidas de nutrientes por lavado o una deficiente distribución de los mismos por arrastre superficial. En todo caso, cuando se apliquen los abonos con el riego a manta la pendiente del terreno deberá ser la adecuada a su textura, para lograr una distribución lo más homogénea posible de los nutrientes.  
  
  
PRÁCTICA: FITORREGULADORES  
  
Norma estricta o prohibición  
Los tratamientos hormonales deberán efectuarse con la expresa autorización y bajo el estricto control del responsable técnico.  
En cualquier caso, solo podrán utilizarse los siguientes compuestos con actividad en la regulación del desarrollo:  
- Ácido giberélico y su mezcla con MCPA para aumentar el cuajado de las variedades improductivas y evitar alteraciones de la corteza del fruto siempre que se utilice a una dosis inferior a los 10 mg/l de materia activa y 45 días antes de la recolección. También se autoriza su utilización para el control de la floración.  
- Para evitar la caída del fruto en naranjo podrá utilizarse Triclopir y Diclorprop-p, siguiendo las dosis, plazos de seguridad y demás condiciones de uso establecidos en su autorización  
- Para aumentar el tamaño del fruto se permite la utilización de auxinas de síntesis autorizadas, siempre y cuando no se superen los 25 mg/l de materia activa aplicada y se efectúe el tratamiento antes del 15 de julio, sin haber frutos maduros en el árbol.  
  
Recomendación  
El rayado de ramas puede utilizarse como técnica alternativa para incrementar el cuajado de las variedades con problemas de fructificación.  
  
  
PRÁCTICA: PODA  
  
Norma estricta o prohibición  
Los árboles deben podarse, como mínimo, con frecuencia bianual, para mejorar la calidad del fruto, evitar la vecería, mejorar la aireación e iluminación del árbol, facilitar la recolección de la fruta, aumentar la penetración y eficacia de los tratamientos fitosanitarios y reducir el consumo de plaguicidas.  
En la poda se eliminarán los chupones y rebrotes del tronco, las ramas secas o debilitadas, las que por su posición u orientación pueden dificultar los tratamientos y las que crecen verticalmente en el centro del árbol, para abrir la parte superior de la copa.  
Se prohíbe la quema de los restos de poda en condiciones incontroladas y cuando exista riesgo de propagación del fuego.  
En la realización de la poda se deberán desinfectar los instrumentos de corte cuando se cambie de parcela o variedad.  
  
Recomendación  
Se recomienda incorporar al terreno los restos de poda mediante troceado y trituración in situ, salvo en caso de que manifiesten síntomas de ataque de plagas o enfermedades (alternaria,?). En este caso, se retirarán del campo y quemarán inmediatamente.  
  
  
PRÁCTICA: MAnexo DEL SUELO, LABOREO Y CONTROL DE MALAS HIERBAS  
  
Norma estricta o prohibición  
Se adoptarán medidas de conservación de suelo, con el fin de evitar fenómenos de erosión.  
Se prohíbe la utilización repetitiva de aperos que destruyan la estructura del suelo y propicien la formación de suelas de labor.  
Los herbicidas permitidos son aquellos autorizados para el cultivo de cítricos en el Registro Oficial de Productos Fitosanitarios del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Se prohíbe el uso de herbicidas residuales en los suelos arenosos o cerca de fuentes de agua o cuando la capa freática esté a menos de un metro de profundidad.  
La aplicación de herbicidas se llevará a cabo en el momento de máxima sensibilidad de las malas hierbas, lo que permitirá la aplicación de las materias activas en sus dosis mínimas.  
Desde mediados de otoño a finales de invierno se mantendrá la cubierta vegetal espontánea.  
  
Recomendación  
Las malas hierbas se controlarán, siempre que se pueda, con medios mecánicos, efectuando labores superficiales con aperos que causen una mínima alteración del terreno. Se recomienda realizar las labores cuando el suelo se encuentre en sazón.  
Solamente se utilizarán herbicidas en aquellos casos en que el empleo de maquinaria sea muy dificultoso.  
Los herbicidas se aplicarán preferentemente de forma localizada.  
El volumen máximo de caldo recomendado para aplicación de herbicidas es de 400 l/ha de suelo tratado.  
Se aconseja la rotación de materias activas con el fin de evitar la aparición de resistencias.  
  
  
  
PRÁCTICA: CONTROL DE PLAGAS Y ENFERMEDADES  
  
Norma estricta o prohibición  
En el control de plagas y enfermedades se antepondrán los métodos biológicos, biotécnicos, culturales, físicos y genéticos a los químicos.  
La estimación del riesgo se hará mediante evaluaciones de los niveles poblacionales, estado de desarrollo de las plagas y fauna útil, fenología del cultivo y condiciones climáticas, de acuerdo con la estrategia de control integrado establecida en el anexo XVIII. El número de árboles a muestrear para la evaluación de los niveles poblacionales será de 25, salvo cuando en dicho anexo se establezca otro número.  
El tratamiento químico deberá responder a una estimación poblacional de la plaga o enfermedad que lo justifique como única alternativa para el control del problema fitosanitario presente. Con tal fin se considerarán los umbrales reflejados en el anexo XVIII. Los niveles de plaga previos a los tratamientos deberán anotarse en el libro de explotación.  
Las materias activas autorizadas son las expuestas en el anexo XVIII que han sido seleccionadas en base a criterios de: eficacia, toxicidad, persistencia, efecto sobre la fauna útil e impacto ambiental.  
Queda, por tanto, estrictamente prohibida la utilización de productos no especificados en ese anexo.  
Queda prohibido el uso de formulaciones clasificadas como «muy tóxicas (T+)».  
Se prohíben los tratamientos periódicos y sistemáticos sin justificación técnica (calendarios de tratamientos).  
Queda prohibido abandonar el control fitosanitario antes de la finalización del ciclo vegetativo del cultivo; así como el empleo de productos fitosanitarios en los márgenes de las corrientes de agua.  
  
  
Recomendación  
Se recomienda alternar materias activas para evitar problemas de resistencias, así como reducir el área tratada a focos o rodales de la parcela cuando sea posible.  
Se recomienda la reducción, al mínimo posible, de la concentración de materia activa y volumen de caldo utilizado, y disminuir la superficie vegetal tratada; todo ello sin comprometer la eficacia del tratamiento.  
La presencia de residuos deberá minimizarse mediante la máxima ampliación posible de los plazos de seguridad.  
En los tratamientos efectuados con pulverizadores hidroneumáticos, los volúmenes máximos de caldo y de aire recomendados son:  
1. Para agentes parasitarios de localización externa  
- Volumen de aplicación: 1.200 l/ha  
- Caudal de aire: 30.000 m³/h  
2. Para agentes parasitarios de localización interna  
- Volumen de aplicación 2.500 l/ha. En el caso de emplear aceite mineral solo, o en especiales estructuras de plantación, el volumen máximo de caldo podrá ser de hasta 3.500 l/ha.  
- Caudal de aire: 50.000 m³/h  
3. La velocidad de salida del aire no deberá exceder los 30 m/seg y la presión de trabajo de 20 bar.  
En los tratamientos efectuados con pulverizadores hidráulicos con disparadores accionados manualmente, el volumen máximo de caldo es 1. Para agentes parasitarios de localización externa: 2.500 l/ha, con un diámetro máximo de boquilla de 1,5 mm.  
2. Para agentes parasitarios de localización interna: 5.000 l/ha, con un diámetro máximo de boquilla de 2 mm.  
3. La presión de trabajo no deberá exceder los 30 bar.  
  
  
PRÁCTICA: MAQUINARIA DE APLICACIÓN  
  
Norma estricta o prohibición  
La maquinaria utilizada en la aplicación de productos fitosanitarios, herbicidas, abonados foliares, etc., deberá encontrarse en un adecuado estado de funcionamiento, lo que permitirá elevar la eficacia de su utilización, y por tanto, disminuirá los efectos contaminantes que provocan las pérdidas incontroladas, con un sensible ahorro económico.  
Sólo podrán ser utilizados, para la producción integrada, los equipos de tratamiento revisados por la Unidad de Mecanización y Tecnología Agraria de la Universidad Politécnica de Valencia o por cualquier Estación de Inspección Técnica de Equipos de Aplicación de Fitosanitarios (ITEAF) autorizada según el Real decreto 1702/2011, de 18 de noviembre, de inspecciones periódicas de los equipos de aplicación de productos fitosanitarios.  
La maquinaria de aplicación de productos fitosanitarios deberá someterse a una revisión por el organismo competente cada tres años y todos los años por el productor. Sólo en el caso de que el equipo sea declarado apto, podrá seguir empleándose para los tratamientos de lucha integrada, para cuyos efectos será debidamente identificado.  
Cuando se utilicen pulverizadores hidráulicos con disparadores de acción manual, estos deberán ser regulables en caudal y ángulo de cono de salida.  
El responsable de los tratamientos y los aplicadores deberán estar en posesión del carnet de manipulador de plaguicidas de uso fitosanitario correspondiente.  
No deberán efectuarse tratamientos cuando la velocidad del viento supere los 15 km/h. La temperatura máxima durante el tratamiento no superará los 28ºC y la HR mínima será del 40 %.  
El sistema de carga de los depósitos y su transporte no debe permitir vertidos de ningún tipo a las acequias, canales, caminos, etc.  
  
Recomendación  
Extremar las medidas de protección personal antes, durante y después de las aplicaciones de productos plaguicidas (utilizar un equipo de protección adecuado, cambiarse de ropa tras los tratamientos, etc).  
Calibrar la maquinaria antes de comenzar los tratamientos, adecuando los reglajes a los requerimientos de cada tipo de aplicación.  
La maquinaria empleada debe asegurar un correcto reparto del producto y ausencia de deriva.  
Se recomienda el empleo de boquillas de baja deriva.  
  
PRÁCTICA: RECOLECCIÓN  
  
Norma estricta o prohibición  
La recolección se efectuará en las mejores condiciones y con el mayor cuidado para evitar lesiones en los frutos que reduzcan su calidad y propicien las infecciones.  
No se recolectarán frutos mojados.  
Se eliminarán los frutos que presenten síntomas de la presencia de patógenos causantes de podredumbres.  
Los frutos deberán recolectarse en un estado de madurez que permita alcanzar las exigencias de calidad comercial. Los parámetros de madurez mínimos serán los establecidos en la Parte 2 del Anexo I del Reglamento de ejecución UE núm. 543/2011 de la Comisión y sus modificaciones, así como las categorías de cítricos amparadas por la denominación de producción integrada y los calibres mínimos.  
Los productos recolectados, hasta tanto no se envíen al centro de manipulación, se colocarán bajo techo o en condiciones tales que eviten la incidencia directa de los agentes atmosféricos y en un lugar con máxima ventilación.  
La fruta entrará en el almacén el mismo día de su recolección.  
  
  
  
PRÁCTICA: TRATAMIENTO POSTCOSECHA Y CONSERVACIÓN  
  
Norma estricta o prohibición  
En el caso de desverdización de la fruta, se efectuará con un flujo continuo de etileno a una concentración inferior a 5 mgr/l. y temperatura de 20-22ºC durante un máximo de 60 horas, con objeto de no provocar el envejecimiento de la piel.  
Las materias activas y dosis autorizadas para los tratamientos postcosecha se recogen en el anexo XIX.  
Cuando se apliquen ceras, se cumplirán estrictamente las condiciones para el tratamiento de superficie de frutas que figuran en las listas oficiales de aditivos para la elaboración de productos alimenticios.  
  
Recomendación  
- Se evitará en lo posible los tratamientos post-recolección.  
  
- Se recomienda el uso de ceras naturales.  
  
  
PRÁCTICA: ALMACENAMIENTO Y ENVASADO  
  
Norma estricta o prohibición  
Se efectuarán análisis por muestreo para analizar la posible presencia de residuos de productos fitosanitarios y garantizar que se han empleado exclusivamente las materias activas autorizadas en este reglamento, que se cumple con los límites máximos de residuos de productos fitosanitarios (LMR) legalmente establecidos, y con los parámetros de calidad intrínseca y extrínseca exigidos por las normas establecidas para la producción integrada.  
El almacenamiento debe realizarse con procedimientos que permitan garantizar la mejor calidad posible de los productos.  
En los almacenes debe separarse claramente los productos procedentes de cultivo de producción integrada del resto de productos convencionales.  
La limpieza desinfección y lucha contra los parásitos de los lugares de almacenamiento se realizará de manera que no se produzca ningún tipo de contaminación de los productos.  
Se tomarán las medidas adecuadas para mantener todos los elementos que intervienen en el proceso de almacenamiento y manipulación de los frutos con la mayor limpieza y asepsia posibles:  
- Se procederá a la desinfección total de la central hortofrutícola una vez al año.  
- Las instalaciones y maquinaria de la línea de confección del fruto se limpiarán y desinfectarán al inicio, y al menos una vez cada 15 días durante el período de funcionamiento.  
- Los cajones y recipientes utilizados en el transporte y almacenamiento de la fruta se limpiarán y desinfectarán al menos una vez al año.  
- Como norma general, todos aquellos elementos que puedan afectar la condición de los frutos se limpiarán al inicio de su utilización para la confección de productos procedentes de agricultura integrada.  
Todas las máquinas, recipientes, elementos de transporte, envases y lugares de almacenamiento y envasado deberán reunir las condiciones siguientes:  
- No transmitir a los productos con que entren en contacto sustancias tóxicas o que puedan contaminar, ni originar reacciones químicas perjudiciales.  
- No alterar las características de composición y los caracteres organolépticos de los productos.  
- La limpieza se realizará con métodos y productos autorizados, al igual que el control de roedores y de insectos  
Las operaciones de envasado deben efectuarse por series completas, separadas físicamente o en el tiempo de operaciones con productos convencionales.  
  
  
PRÁCTICA: PROTECCIÓN DEL ENTORNO  
  
Norma estricta o prohibición  
Se prohíbe el vertido de los productos agroquímicos sobrantes y de los líquidos procedentes de la limpieza de la maquinaria empleada en los tratamientos a las aguas de canales, acequias, ríos, pozos, caminos, etc.  
Los envoltorios, envases y recipientes de productos de uso agrícola no deberán abandonarse en la parcela ni en sus inmediaciones, sino que se recogerán y eliminarán a través de los cauces legalmente establecidos.  
Los envases se enjuagarán y el agua de su limpieza se incorporará al depósito del equipo de tratamiento.  
  
  
PRÁCTICA: LIBRO DE EXPLOTACIÓN  
  
Norma estricta o prohibición  
Los agricultores que se incorporen a la producción integrada deberán proveerse de un libro de explotación, en papel o informatizado, preferentemente según el modelo publicado en la página web de la Consellería competente en materia de agricultura. No obstante, se considerará cumplido el requisito del libro de explotación en todos aquellos casos en que el agricultor mantenga actualizado, para otros fines o compromisos, un registro de datos de la explotación en el que consten, al menos, todos los datos recogidos en el libro de explotación citado.   
En este libro se anotarán con suficiente detalle todas las labores e incidencias del cultivo, en las fechas en que se han realizado o producido.  
Su puesta al día deberá efectuarse al menos semanalmente.  
El agricultor o el técnico responsable de la explotación en régimen de producción integrada se responsabilizará, con su firma, de la veracidad de las operaciones registradas en el libro.  
Este libro estará siempre disponible para su inspección por la entidad de Control y Certificación (ECC) de la producción integrada correspondiente, o por los servicios oficiales. A tal efecto podrá reclamarse en cualquier momento y sin aviso previo.  
Al libro de explotación deberá adjuntarse la documentación que acredite las prácticas de cultivo (facturas etc.) así como los resultados de los análisis exigidos. La ECC y la administración tendrán libre acceso a las parcelas de producción integrada para efectuar las comprobaciones oportunas.  
  
Valencia, 29 de abril de 2014.- El director general de Producción Agraria y Ganadería: José Miguel Ferrer Arranz.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML