Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 594, del 26-05-1987 (1987/808846)

DECRET 56/1987, de 24 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es modifiquen la delimitació i el Pla General de Transformació de la Zona Regable de Pedralba-Vilamarxant.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1987/04/24/56/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   594

Data del DOGV
:   26-05-1987

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1987/808846

CVE


Data del document
:   24-04-1987

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca

Tipus de document
:   Decret

Decret 56/1987, de 24 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es modifica la delimitació i el Pla General de Transformació de la Zona Regable de Pedralba-Vilamarxant.  
El Reial Decret 1158/1981, de 8 de maig, declarà d'interés nacional la transformació en regadiu de la Zona de Pedralba Vilamarxant i aprovà el Pla General de Transformació, pel qual aquella era delimitada.   
Posteriorment, fou redactat el Pla de Millores Territorials i Obres, que aprovà l'Ordre del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació de data 15 d'octubre de 1981.   
A proposta de l'Ajuntament de Pedralba, formulada per raó de les peticions reiterades dels propietaris afectats, la Conselleria d'Agricultura i Pesca de la Comunitat Valenciana estudià la possibilitat d'estendre el perímetre inicialment determinat i així s' ha vist la conveniència d? inclou re a la zona dues àrees menudes de terrenys de característiques climatològiques i edafològiques anàlogues a l'actual. Ambdues partides, denominades «Zambuch» i «Chucheve» queden dominades pels sondeigs ja realizats i, per tant, l'aigua de reg hi arribarà sense necessitat de cap elevació.   
La inclusió de les dues partides es faria com a integrants del Sector I al qual són confrontants. Per a aquesta ampliació no cal cap cabdal nou, ja que hi hauria prou amb el disponible als deu sondeigs existents.   
D'altra banda, és oportú amb aquest motiu de fixar els preus màxims i mínims aplicables als terrenys de la Zona, d'acord amb el que disposa l'apartat i) de l'article 97 de la Llei de Reforma i Desenvolupament Agrari de 12 de gener de 1973 i la disposició final primera del Reial Decret 1158/1981, de 8 de maig.   
En atenció d'aquests motius, a proposta del Conseller d'Agricultura i Pesca i amb la deliberació prèvia del Consell en sessió celebrada el dia 24 d'abril de 1987,   
DECRETE:   
Article primer  
U. Es declaren d'interés per a la Comunitat Valenciana les actuacions a seguir d'acord amb el que disposen el Capitol I del Títol III, Llibre III, de la Llei de Reforma i Desenvolupament Agrari (Zones regables), a l'àrea geogràfica que determina el punt dos d'aquest article, com a ampliació de la zona regable de Pedralba-Vilamarxant que figurava al Reial Decret 1158/1981, de 8 de maig, que declarà d'interés nacional i aprovà el Pla General de Transformació de la Zona Regable de Pedralba-Vilamarxant (València).   
Dos. La delimitació de cadascuna de les dues parcel·les en què s'amplia és la següent:   
Partida de «Zambuch»: Comença a l'encreuament del cami de Zambuch amb el comí Pla de Blai, segueix per aquest fins a la línia divisoria dels termes Pedralba-Bugarra, continua aquesta línia en direcció sud fins al seu embrancament amb el camí de Zambuch i després per aquest últim en direcció est, fins a l'encreuament amb el camí Pla de Blai, punt de partida.   
La superfície total així delimitada és de 90 Ha., de les quals són regables 50 Ha., i 22 Ha. són de regadiu nou.   
Partida de «Chucheve»: Comença a l'encreuament de la carretera Pedralba-Quart de Poblet amb la línia de separació dels termes de Pedralba-Vilamarxant, continua per aquesta línia de terme en direcció nord fins trobar el riu Túria, el qual seguirà aigües amunt fins a la línia de terme, punt de partida.   
La superfície total així delimitada és de 265 Ha., de les quals 43 Ha., són regables i 32 Ha. són de regadiu nou.   
Tres. La delimitació completa de la zona, incloent-hi l?ampliació actual, és la següent: comença a l'encreuament de la carretera de Pedralba a Quart de Poblet amb el riu Túria, segueix aquest aigües amunt fins trobar el camí de Zambuch pel qual continua fins que el creua el camí del Pla de Blai després seguirà per aquest fins a la línia divisoria dels termes de Pedralba-Bugarra, i per aquesta en direcció sud, fins al camí de la Serratilla, el qual segueix fins als sondejos quatre a deu, tot unint-los en línia recta fins al Corral de Colàs. Del Corral de Colàs en línia recta fins al Corral del Pelao i, d?ací en línia recta, fins a la confluència del barranc Seco i el vessant del Purtel. Des d'aquest punt, seguirà la línia recta fins a la intersecció del camí de la Bassa de Matenet i Camí Corral de Vela, després seguirà per aquest últim fins a l'encreuament del barranc del Lidonero, per continuar en línia recta fins a la Font de la Teja.   
Des de la Font de la Teja, en línia recta a l'encreuament de la carretera de Pedralba a Xiva i el camí del Seguero Quito. Des d'aquest encreuament i en línia recta a Volá del Cuervo, segueix en línia recta fins a l'encreuament de la carretera de Pedralba a Xest i la local de Vilamarxant. Segueix cap al Sud per l'esmentada carretera de Pedralba a Xest fins trobarse amb el camí de Teulada a Xest. Per aquest cami continua fins creuar-se amb el camí del corral de Masaseir, pel qual continua fins que conflueix amb el camí del Salto de la Zona pel qual segueix fins creuar-se amb la travessia de La Hoya i per aquesta fins trobar-se amb el camí de Jelosa. Segueix per aquest camí fins l?encreuament amb el camí de la Llomayna, per on segueix fins ajuntar-se amb el camí del Corral de la Pedrera, pel qual continua fins al cami del Cabo Blanco, i d'aci fins unir-se amb la travessia de Fuente Caliente per la qual segueix fins a la carretera de Tavernes de la Valldigna a Llíria.   
Continua per aquesta carretera fins que aquesta creua la local de Pedralba a Quart de Poblet i per aquesta fins arribar a la intersecció amb la línia de termes i en direcció Nord fins que es troba amb el riu Túria, el qual seguirà aigües amunt fins trobar-se amb la carretera Pedralba-Quart de Poblet, punt de partida.   
La zona així delimitada té una superfície de 3120 Ha., de les quals es consideren regables 2087, pertanyents als termes municipals de Pedralba i Vilamarxant, de la Província de València.   
Article segon  
Amb caràcter general i a partir d'aquesta data serà d'aplicació a la superfície que s'amplia el que disposa el Reial Decret 1158/1981, de 8 de maig, que aprova, junt amb la declaració d'interés nacional, el Pla General de Transformació de la Zona Regable amb aigües subterrànies de Pedralba-Vilamarxant (València).   
Article tercer  
En raó de la productivitat i per tal d'aplicar els preus màxims i mínims pagables als propietaris, s'estableixen les classes de terra següents:   
I. SECA.   
A. Terres de conreu.   
Classe primera - conreu primer.   
Terrenys de coloració rogenca o marró rogenca, profunds, amb sol homogeni format per grans fins sense intercalacions de capes de graveta, sense d'altres elements grossos, en profunditat inferior a 1 m.; composició argiloso-calcària o calcàrio-argilosa; textura forta o mitjana, segons la proporció d'argila; terrenys plans (pendent inferior a un 201o) de fertilitat bona, aptes per a tots els conreus bons per a les condicions meteorològiques de la zona, susceptibles de conreu de cereal, amb producció mitjana per al blat superior a 15 Qm. per hectàrea.   
Classe segona - coureu segon  
Sols de coloració marró rogenc o marró, moderadament profunds, no inferior a 1 m. però amb intercalacions a partir de 35 cm. d'alguna capa de graveta o de pedra menuda de grossària no inferior als 25 cm. Composició calcàrio-argilosa o lleugerament arenosa.   
Textura mitjana o lleugera, terrenys plans o de poc pendent. Fertilitat mitjana, aptes per a tots els conreus bons per a les condicions meteorològiques de la zona, susceptibles de conreu de cereal, amb una producció mitjana per al blat de 9 Qm. per hectàrea.   
B. Terres de conreu amb plantacions.   
VINYA  
Classe tercera - vinyar primer.   
Ceps amb ben formats, sobre sol de primera classe, amb una producció mitjana anual superior a 50 Qm. per Ha de raïm de taula o per a vinificació. Sense presentar atac fil·loxèric. En conreu únic o associat.   
Classe quarta - vinyar segon.   
Ceps sobre qualsevol classe de terreny, amb una producció mitja de 40 Qm. per Ha. de raïm de taula o per a vinificació en cultiu únic o associat.   
GARROFERES  
Classe cinquena - garroferes primera  
Plantació de garroferes amb copa ben formada, amb densitat mitja de 40 arbres per Ha. Producció mitjana per Ha. superior a 38 Qm.   
Classe sisena - garroferes segona  
Plantació de garroferes amb una densitat mitjana de 30 arbres per Ha. i una producció mitjana per Ha. de 26 Qm.   
OLIVERES  
Classe setena - oliverar primera  
Constituït per oliveres de bon port i desenvolupament, en plantació regular en març de 9-11 metres i producció mitjana superior a 15 Qm. d'olives per Ha.   
Classe vuitena - oliverar segona  
Oliveres en plantació regular en març de 9-11 metres i una producció mitja superior a 7 Qm. d'olives per hectàrea.   
FRUITERS  
Classe novena - Fruiters secà, única  
Fruiters de pinyol o llavor en plantació regular en març de 5-8 metres, amb una producció mitjana referida a l'albercoquer de 50 Qm. per hectàrea.   
AMETLERS  
Classe desena - ametlers, única  
Plantació regular d'ametlers, en març de 6-7 metres, amb una producció mitjana d'ametla superior a 9 Qm. per Ha.   
C. Forest erma o pasturatges  
Classe onzena - forest erma o pasturatges, única  
Terrenys no susceptibles de conreu normal perquè tenen escàs o nul sol laborable, aprofitable en part per a llenya o per a pastures d'escàs valor, així com per a forest alta, i fins i tot per a plantacions arbòries de poc de tronc.   
II. REGADIU  
D. Cítrics  
Classe dotzena - cítrics, classe única  
Tarongers amb una producció mitjana per hectàrea compresa entre 130 i 200 Qm.   
E. Fruiters  
Classe tretzena - fruiters reg, classe única  
Plantació regular d'arbres fruiters de pinyol o llavor (en conreu únic o associats), amb una producció mitjana referida a l'albercoquer compresa entre 140 i 180 Qm. per Ha.   
F. Terres en blanc  
Classe catorzena - conreu reg, classe única  
Regadius dedicats al conreu hortícola o herbaci, en alternativa adient a la zona.   
Article quart  
Per a les classes de terres establertes a l'article anterior es fixen els preus màxims i mínims que figuren a l'escala següent:   
 PREUS PER HECTAREA (PTES)  
 CLASSES DE TERRA MINIM MÀXIM  
I. SECÀ  
Classe I Conreu de la 1a 625.000 790.000  
Classe II Conreu de 2ª 460.000 625.000  
Classe III Vinyar de 1ª 750.000 900.000  
Classe IV Vinyar de 2ª 600.000 750.000  
Classe V Garroferes de 1ª 620.000 760.000  
Classe VI Garroferes de 2ª 480.000 620.000  
Classe VII Oliveres de 1ª 565.000 650.000  
Classe VIII Oliveres de 2ª 480.000 565.000  
Classe IX Fruiters única 800.000 960.000  
Classe X Ametlers única 700.000 830.000  
Classe XI Forest erma o pasturatge 160.000 200.000  
II. REGADIU  
Classe XII Cítrics única 2.100.000 3.600.000  
Classe XIII Fruiters única 1.400.000 2.200.000  
Classe XIV Conreu única 1.600.000 2.400.000  
Aquests preus tindran una vigència màxima de cinc anys.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
Aquest Decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.   
Segona  
La Conselleria d'Agricultura i Pesca dictarà, en l'àmbit de les seues competències, totes les disposicions complementàries de rang inferior que considere necessàries per al compliment d'aquest Decret.   
València, 24 d'abril de 1987.   
El President de la Generalitat,  
JOAN LERMA I BLASCO  
El Conseller d'Agricultura i Pesca,  
LLUIS FONT DE MORA I MONTESINOS



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 594, del 26-05-1987 (1987/808846)

DECRETO 56/1987, de 24 de abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se amplía la delimitación y el Plan General de Transformación de la Zona Regable de Pedralba-Vilamarxant .
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/1987/04/24/56/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   594

Fecha DOGV
:   26-05-1987

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1987/808846

CVE


Fecha del documento
:   24-04-1987

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca

Tipo de documento
:   Decreto

Decreto 56/1987, de 24 de abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se amplía la delimitación y el Plan General de Transformación de la Zona Regable de Pedralba-Vilamarxant.  
Por Real Decreto 1158/1981, de 8 de mayo, se declaró de interés nacional la transformación en regadío de la Zona de Pedralba-Vilamarxant y fue aprobado el Plan General de Transformación, con la correspondiente delimitación de la misma.  
Posteriormente, se redactó el Plan de Mejoras Territoriales y Obras, que fue aprobado por Orden del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de fecha 15 de octubre de 1981.  
A propuesta del Ayuntamiento de Pedralba, formulada en virtud de las peticiones reiteradas de los propietarios afectados, la Conselleria de Agricultura y Pesca de la Generalitat Valenciana estudió la posibilidad de extender el perímetro inicialmente determinado y así se ha visto la conveniencia de incluir en la zona dos pequeñas áreas de terrenos de análogas características climatológicas y edafológicas que la actual. Ambas partidas denominadas «Zambuch» y «Chucheve» quedan dominadas por los sondeos ya realizados y, por tanto, el agua de riego llegará sin necesidad de elevación alguna.  
La inclusión de las dos partidas se haría como integrantes del Sector I al que son colindantes. Para esta ampliación no se necesita ningún nuevo caudal, pues sería suficiente con el disponible en los diez sondeos existentes.  
Por otra parte, es oportuno con este motivo la fijación de los precios máximos y mínimos aplicables a los terrenos de la Zona, de acuerdo con lo dispuesto en el apartado i) del artículo 97 de la Ley de Reforma y Desarrollo Agrario de 12 de enero de 1973 y en la disposición final primera del Real Decreto 1158/1981, de 8 de mayo.  
En su virtud, a propuesta del Conseller de Agricultura y Pesca y previa deliberación del Consell de la Generalitat Valenciana en sesión celebrada el día 24 de abril de 1987,  
DISPONGO:  
Artículo primero  
Uno. Se declaran de interés de la Comunidad Valenciana las actuaciones a seguir de conformidad con lo dispuesto en el Capítulo I del Título III, Libro III, de la Ley de Reforma y Desarrollo Agrario (Zonas regables) en el área geográfica que se determina en el punto dos de este artículo, como ampliación de la zona regable de Pedralba-Vilamarxant que figuraba en el Real Decreto 1158/1981, de 8 de mayo, que declaró de interés nacional y aprobó el Plan General de Transformación de la Zona Regable de Pedralba-Vilamarxant (Valencia).  
Dos. La delimitación de cada una de las dos partidas en que se amplía es la siguiente:  
Partida de «Zambuch». Empieza en el cruce del camino de Zambuch con camino Llano de Blay, siguiendo por éste hasta la línea divisoria de los términos Pedralba-Bugarra, continuando dicha línea en dirección sur hasta su encuentro con el camino de Zambuch y por este último en dirección este, hasta el cruce con el camino Llano de Blay, punto de partida.  
La superficie total así delimitada es de 90 Ha., de las que son regables 50 Has. siendo de nuevo regadío 22 Ha.  
Partida de «Chucheve». Empieza en el cruce de la carretera Pedralba-Quart de Poblet con la línea de separación de los términos de Pedralba-Vilamarxant, por esta línea de término en dirección norte hasta su encuentro con el río Turia por donde discurrirá aguas arriba hasta su encuentro con la línea de término, punto de partida.  
La superficie total así delimitada es de 265 Ha., de las que son regables 43 Ha. siendo de nuevo regadío 32 Ha.  
Tres. La delimitación completa de la zona, incluyendo la ampliación actual, es la siguiente: empieza en el cruce de la carretera de Pedralba a Quart de Poblet con el río Turia, por éste, aguas arriba, hasta su encuentro con el camino de Zambuch, continuando dicho camino hasta su cruce con el de Llano de Blay, por el que seguirá hasta la línea divisoria de los términos de Pedralba-Bugarra y por ésta, en dirección sur, hasta el camino de La Serratilla, siguiendo dicho camino hasta los sondeos cuatro a diez, uníendolos en línea recta hasta el Corral de Colás. Del Corral de Colás en línea recta hasta el Corral de Pelao y, de aquí, en línea recta, hasta la confluencia del barranco Seco y vertiente del Purtel. Desde este punto, siguiendo en línea recta hasta la intersección del camino de la Balsa de Matenet y camino Corral de Vela, siguiendo por este camino hasta el cruce con el barranco del Lidonero, para continuar en línea recta hasta la Fuente de la Teja.  
Desde la Fuente de la Teja, en la línea recta al cruce de la carretera de Pedralba a Chiva y camino del Seguero Quito.  
Desde dicho cruce y en línea recta a Volá del Cuervo, siguiendo en línea recta hasta el cruce de la carretera de Pedralba a Cheste y local de Vilamarxant. Sigue hacia el sur por la citada carretera de Pedralba a Cheste hasta encontrarse con el camino de Teulada a Cheste. Por este camino continua hasta cruzarse con el camino del Corral de Masaseir, siguiendo hasta su confluencia con el camino del Salto de la Zona, por el que discurre hasta cruzarse con la travesía de La Hoya y por ésta hasta su encuentro con el camino de Jelosa. Sigue por dicho camino hasta el cruce con el camino de la Llomayna, por donde discurre hasta juntarse con el camino del Corral de la Pedrera, continuando hasta el camino del Cabo Blanco, y de aquí hasta su unión con la travesía de Fuente Caliente, siguiendo por este camino hasta la carretera de Tavernes de la Valldigna a Llíria.  
Continúa por esta carretera hasta su cruce con la local de Pedralba a Quart de Poblet y por ella hasta llegar a la intersección con la línea de términos y en dirección norte hasta su encuentro con el río Turia, por donde se seguirá aguas arriba hasta encontrarse con la carretera Pedralba-Quart de Poblet, punto de partida.  
La zona así delimitada tiene una superficie de 3120 Ha., de las que se consideran regables 2087, pertenecientes a los términos municipales de Pedralba y Vilamarxant, de la Provincia de Valencia.  
Artículo segundo  
A todos los efectos y a partir de esta fecha será de aplicación a la superficie que se amplía lo dispuesto en el Real Decreto 1158/1981, de 8 de mayo, que aprueba junto a la declaración de interés nacional, el Plan General de Transformación de la Zona Regable con aguas subterráneas de Pedralba-Vilamarxant (Valencia).  
Artículo tercero  
Por su productividad y a los efectos de aplicación de los precios máximos y mínimos abonables a los propietarios, se establecen las siguientes clases de tierra:  
I. SECANO  
A. Tierras de labor  
Clase primera - labor primera  
Terrenos de coloración rojiza o pardo rojiza, profundos, con suelo homogéneo formado por granos finos sin intercalaciones de capas de gravilla, sin otros elementos gruesos, en profundidad inferior a 1 m.; composición arcilloso-calizo o calizo-arcilloso; textura fuerte o media, según la proporción de arcilla; terrenos llanos (pendiente inferior a un 2%) de buena fertilidad, aptos para todos los cultivos propios de las condiciones meteorológicas de la Zona, susceptibles del cultivo de cercal, con producción media para el trigo superior a 15 Qm. por hectárea.  
Clase segunda - labor segunda  
Suelos de coloración pardo rojiza o parda, moderadamente profundos, no inferior a 1 m. pero intercalándose en ellos a a partir de los 35 cm. alguna capa de gravilla o piedra pequeña en espesor no inferior a los 25 cm. Composición calizo-arcillosa o ligeramente arenosa. Textura media o ligera, terrenos llanos o de ligera pendiente. Fertilidad media, aptos para todos los cultivos propios de las condiciones meteorológicas de la zona, susceptibles de cultivo de cereal, con producción media para el trigo de 9 Qm. por hectárea.  
B. Tierras de labor con plantaciones.  
VIÑEDO  
Clase tercera - viñedo primera  
Cepas con cabeza bien formada, sobre suelo de primera clase, con producción media anual superior a 50 Qm. por Ha. de uva de mesa o para vinificación. Sin presentar ataque filoxérico. En cultivo único o asociado.  
Clase cuarta - viñedo segunda  
Cepas sobre cualquier clase de terreno, con producción media de 40 Qm. por Ha. de uva de mesa o para vinificación en cultivo único o asociado.  
ALGARROBOS  
Clase Quinta - algarrobos primera  
Plantación de algarrobos con copa bien formada, con densidad media de 40 árboles por Ha. Producción media por Ha. superior a 38 Qm.  
Clase sexta - algarrobos segunda  
Plantación de algarrobos con una densidad media de 30 árboles por Ha. y una producción media por Ha. de 26 Qm.  
OLIVOS  
Clase séptima - olivar primera  
Constituida por olivos de buen porte y desarrollo, en plantación regular a marco de 9-11 metros y producción media superior a 15 Qm. de aceituna por Ha.  
Clase octava - olivar segunda  
Olivos en plantación regular a marco de 9-11 metros y producción media superior a 7 Qm. de aceituna por hectárea.  
FRUTALES  
Clase novena - frutales secano, única  
Frutales de hueso o pepita en plantación regular con marco de 5-8 metros, con producción media referida al albaricoquero de 50 Qm. por hectárea.  
ALMENDROS  
Clase décima - almendros, única  
Plantación regular de almendros, con marco de 6-7 metros, con producción media de almendra superior a 9 Qm. por Ha.  
C. Monte erial o pastos  
Clase undécima - monte erial o pastos, única  
Terrenos no susceptibles de cultivo normal por su escaso o nulo suelo laborable, aprovechable en parte para leñas o pastos de escaso valor, así como para monte alto e incluso plantaciones arbóreas de escaso fuste.  
II. REGADIO  
D. Agrios  
Clase duodécima - agrios, clase única  
Naranjas con producción media por hectárea comprendida entre 130 y 200 Qm.  
E. Frutales  
Clase decimotercera - frutales riego, clase única  
Plantación regular de árboles frutales de hueso o pepita (en cultivo único o asociados), con producción media referida al albaricoquero comprendida entre 140 y 180 Qm. por Ha.  
F. Tierras en blanco  
Clase decimocuarta - labor riego, clase única  
Regadíos dedicados al cultivo hortícola o herbáceo, en alternativa propia de la zona.  
Artículo cuarto  
Para las clases de tierras establecidas en el artículo anterior se fijan los precios máximos y mínimos que figuran en la siguiente escala:  
 PRECIOS POR HECTÁREA (PTAS)  
 CLASES DE TIERRA MÍNIMO MÁXIMO  
I. SECANO  
Clase I Labor de 1.ª 625.000 790.000  
Clase II Labor de 2.ª 460.000 625.000  
Clase III Viñedo de 1.ª 750.000 900.000  
Clase IV Viñedo de 2.ª 600.000 750.000  
Clase V Algarrobos 1.ª 620.000 760.000  
Clase VI Algarrobos 2.ª 480.000 620.000  
Clase VII Olivos 1.ª 565.000 650.000  
Clase VIII Olivos 2.ª 480.000 565.000  
Clase IX Frutales única 800.000 960.000  
Clase X Almendros única 700.000 830.000  
Clase XI Monte erial a pastos única 160.000 200.000  
II. REGADIO  
Clase XII Agrios única 2.100.000 3.600.000  
Clase XIII Frutales única 1.400.000 2.200.000  
Clase XIV Labor única 1.600.000 2.400.000  
Estos precios tendrán una vigencia máxima de cinco años.  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera  
El presente Decreto entrará en vigor el día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Segunda  
La Conselleria de Agricultura y Pesca dictará, en el ámbito de sus competencias, cuantas disposiciones complementarias de rango inferior se consideren precisas para el cumplimiento del presente Decreto.  
Valencia, a 24 de abril de 1987.  
El Presidente de la Generalitat,  
JOAN LERMA I BLASCO  
El Conseller de Agricultura y Pesca,  
LUIS FONT DE MORA MONTESINOS



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI