Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3047, del 31-07-1997 (1997/9387)

RESOLUCIÓ de 21 de juliol de 1997, de la Secretaria General i de les Direccions Generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Personal sobre ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres de titularitat de la Generalitat Valenciana que imparteixen ensenyaments del Batxillerat Unificat i Polivalent, del Curs d'Orientació Universitària i de la Formació Professional.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/res/1997/07/21/(2)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3047

Data del DOGV
:   31-07-1997

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1997/9387

CVE


Data del document
:   21-07-1997

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

RESOLUCIÓ de 21 de juliol de 1997, de la Secretaria General i de les Direccions Generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Personal sobre ordenació acadèmica i organització de l'activitat docent dels centres de titularitat de la Generalitat Valenciana que imparteixen ensenyaments del Batxillerat Unificat i Polivalent, del Curs d'Orientació Universitària i de la Formació Professional.  
La disposició final primera de l'Ordre de 29 de juny de 1992, que regula en el seu annex II l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana, autoritza les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa, de Centres i Promoció Educativa i de Règim Econòmic i de Personal, en l'àmbit de les seues respectives competències, a aclarir, adequar i desenvolupar les instruccions que s'hi aproven.  
Les Resolucions de 6 de juny de 1994, de 24 de maig de 1995, de 28 d'agost de 199 i de 19 de juliol de 1996 completaven i desenvolupaven respectivament a partir del curs escolar indicat en cada cas, alguns aspectes referents a l'ordenació acadèmica, l'activitat docent dels centres i la determinació de les disponibilitats i necessitats de professorat en els centres que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat, BUP, COU i Formació Professional.   
Després de transcórrer diversos cursos acadèmics i per tal de completar, ampliar o rectificar alguns aspectes de les Resolucions indicades, la Secretaria General i les Direccions Generals de Centres Docents, d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, i de Personal, en els respectius àmbits de competències, han resolt elaborar un únic text refós que facilite la seua utilització pels centres educatius, mentre continuen vigents aquests ensenyaments.  
I. Qüestions generals  
1. Confecció de l'horari general del centre  
a). En compliment del que estipula l'apartat 1.1 de l'epígraf I de l'annex II de l'Ordre de 29 de juny de 1992, els períodes lectius diaris seran distribuïts de manera que es preveja el temps necessari per al canvi de classe del professorat, per tal de garantir la duració efectiva de 50 minuts, com a mínim, de cadascun.  
b). Els centres que, per necessitats d'escolarització, estiguen obligats a funcionar en doble torn establiran un màxim de set períodes lectius diaris, de dilluns a divendres, en sessió de matí per a un torn i de vesprada per a l'altre. En aquests centres els períodes lectius tindran una duració de quaranta-cinc minuts efectius, com a mínim.  
c). En els altres centres, llevat del Curs d'Orientació Universitària, només s'autoritzaran horaris extraordinaris que comporten una jornada intensiva de matí o de vesprada quan hi concórreguen les circumstàncies excepcionals previstes en l'apartat 1.1 de l'epígraf I, de l'annex II, de l'Ordre de 29 de juny de 1992.  
d). Per tal de realitzar les reunions de coordinació establertes per als seminaris i departaments didàctics, departaments d'orientació, Claustres i comissions de coordinació pedagògica o de normalització lingüística, els caps d'estudis preveuran en la confecció d'horaris una vesprada lliure de classes o, si es tracta de centres amb horari a doble torn, un període de temps suficient lliure de classes. En cap cas no es podran suspendre les classes per a realitzar aquestes o altres activitats del professorat.  
e). Durant totes les hores en què el centre estiga en funcionament ha de garantir-se la presència d'almenys un membre de l'equip directiu.  
2. Criteris per a la constitució de grups  
Els grups d'alumnes es confeccionaran tenint en compte els següents criteris:  
a) Els grups han de ser homogenis pel que fa al nombre, i s'exclourà en la seua composició tot criteri discriminatori.  
b) Els alumnes repetidors i amb assignatures pendents de cursos anteriors o amb necessitats educatives especials hauran d'estar repartits de forma homogènia entre tots els grups d'un mateix curs, d'acord amb l'Ordre de 15 de juliol de 1994 (DOGV 14 de setembre).  
Nombre d'alumnes per grup  
1. Diürn: 36 alumnes per grup en primer i 38 en la resta de cursos, llevat d'aquells casos en què per manifesta insuficiència de les infraestructures no siga possible, tant per a matèries comunes com optatives, llevat del que es preveu per a les EATP i el Segon Idioma Estranger. En l'assignatura de Pràctiques de Formació Professional de totes les branques i de les especialitats d'Informàtica de Gestió i Informàtica d'Empreses de la branca Administrativa i Comercial, 25 alumnes per grup. Per a la resta d'especialitats de la branca Administrativa i Comercial els grups seran de 38 alumnes.  
2. Nocturn: 50 alumnes per grup, tant per a matèries comunes com optatives, llevat que, pels informes emesos per la Inspecció Educativa sobre assistència real de l'alumnat a l'aula durant el curs anterior, aquesta supere els 40 alumnes, en aquest cas s'aplicarà el mòdul indicat en l'apartat anterior per als grups o matèries que siga procedent.  
3. EATP:   
- Informàtica, Mitjans Audiovisuals, Teatre i Expressió Corporal: 20 alumnes per grup.  
- Ciències Aplicades: tècniques de laboratori: 20 alumnes per grup.  
- Altres: 38 alumnes per grup.  
Nombre mínim per a constituir grup en segon curs: 20 alumnes, llevat dels casos següents:  
- Disseny i qualsevol EATP de Francés, quan no comporte increment de professorat. En el cas de Francés, es requerirà a més que, prèviament, hagen sigut assumides totes les hores de Segon Idioma dels alumnes inscrits.  
- Llar i Electricitat, quan siguen impartides per professors especials d'ITEM o dels identificatius de cos en els NRP A31 i A34 amb destinació definitiva en el centre.  
En tercer no hi haurà mínim per a la constitució de grup, a l'efecte de garantir la continuïtat als alumnes que s'hagueren matriculat en la mateixa EATP en el curs anterior.   
4. Desdoblament de grups:  
- Assignatures del Seminaris de Física i Química, i Ciències Naturals: 1 hora setmanal per assignatura, curs i grup per a pràctiques de laboratori.  
- Idiomes estrangers: 1 hora setmanal per idioma, curs i grup per al desenvolupament de la competència comunicativa oral.  
Perquè puguen programar-se aquests desdoblaments caldrà un mínim de 25 alumnes per grup i el mòdul horari de l'assignatura no serà inferior a 4 hores setmanals. Els dits desdoblaments seran autoritzats pel director Territorial, a proposta de la Inspecció Educativa, en el moment de la determinació de les necessitats del professorat i sempre que es presente una programació didàctica específica realitzada pel seminari o departament corresponent.  
5. Segon Idioma Estranger:  
Els centres organitzaran l'oferta del Segon Idioma Estranger d'acord amb els criteris següents:  
a) 1r de BUP, 1r FP2: 25 alumnes per grup (mínim per a constituir grup: 15 alumnes).  
b) En els cursos següents no hi haurà mínim per a la constitució de grup a l'efecte de garantir la continuïtat als alumnes que hagen iniciat els seus estudis en 1r de BUP o 1r FP2.  
c) El Segon Idioma Estranger, atès el seu caràcter d'assignatura opcional en BUP i FP2 i voluntari en COU, s'impartirà en horari que no genere buits als alumnes que no cursen aquests ensenyaments. Excepcionalment i en la mesura de les possibilitats organitzatives del centre, quan la matrícula d'un curs tinga o supere els 25 alumnes, es procurarà agrupar-los en el mateix grup/classe per tal d'integrar aquests ensenyaments en l'horari general del grup.  
Hores lectives de l'alumnat  
1. L'horari de l'alumnat comprendrà els següents tipus d'hores lectives:  
a) Hores pròpies del currículum, incloses les d'EATP i les del Segon Idioma Estranger.  
b) Hores de tutoria: 1 hora setmanal per grup.  
c) Hores de repàs per a alumnes amb assignatures pendents de cursos anteriors: 1 hora setmanal per curs i assignatura. En els centres de doble torn, en què per imposició de l'horari siga incompatible l'assistència al repàs en una assignatura dels alumnes del torn del matí i del torn de la vesprada es podrà autoritzar una segona hora.  
Les hores de repàs seran autoritzades pel director Territorial, a proposta de la Inspecció Educativa. La sol·licitud acompanyada d'una programació didàctica específica realitzada pel seminari o departament corresponent, serà presentada per la direcció del centre a la Inspecció Educativa en el moment de la determinació de les necessitats del professorat. El director Territorial podrà autoritzar més d'una hora setmanal per curs i assignatura, sempre que el nombre d'alumnes assistents així ho aconselle.  
d) Hores per a seminaris, tallers i cursos monogràfics: 2 hores setmanals per curs i seminari.  
e) Hores de dedicació a alumnes amb necessitats educatives especials, previstos a l'article 36 de la LOGSE, escolaritzats en centres acollits al Pla Experimental d'Integració: 1 hora setmanal per curs.  
2. El nombre d'hores lectives dels apartats b), i d) compreses en l'horari d'un alumne en cap cas no sobrepassarà les 2 hores setmanals.  
3. Pla anual de normalització lingüística  
L'Ordre de 29 de juny de 1992 estableix en el seu annex II, epígraf I, apartat 1.2.7. que els centres elaboraran, en el marc de la programació general, el Pla Anual de Normalització Lingüística, per tal de programar activitats que afavoresquen la presència del valencià com a llengua vehicular, de relació i d'ús en tots els àmbits: pedagògics, de gestió, de convivència i de projecció a l'entorn.  
Una de les finalitats del Pla Anual de Normalització Lingüística està determinada per la Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià que estableix que, en acabar els diferents cicles educatius, els alumnes dominaran en igualtat les dues llengües oficials. És evident que, per a aconseguir aquest objectiu, l'aprenentatge del valencià en l'aula, únicament com a assignatura, no és suficient, ja que les llengües s'aprenen en contextos comunicatius i per a la comunicació. L'aprenentatge d'una llengua es produeix lligat a l'ús i a través d'intercanvis lingüístics significatius. Aquest enfocament comunicatiu de l'aprenentatge lingüístic ens obliga a considerar el procés d'ensenyament i aprenentatge del valencià en un àmbit que vaja més enllà del recinte tancat de l'aula. Per això, i perquè l'institut ha de convertir-se en un espai d'integració i de recuperació lingüística, cal que els centres elaboren els plans anuals de normalització d'acord amb les seues situacions i contextos determinats.  
Per a l'elaboració i el seguiment de l'esmentat pla, els centres comptaran amb les orientacions i el suport de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, a través dels assessors del Servei d'Ensenyaments en Valencià.  
3.1. Contingut  
El Pla Anual de Normalització Lingüística s'ajustarà, en el seu contingut, al següent:  
a) Objectius.  
b) Actuacions en cadascun dels àmbits d'intervenció:  
- en l'administració,  
- en la gestió pedagògica,  
- en la transmissió docent,  
- en la interrelació amb l'entorn educatiu.  
c) Òrgans del centre implicats en el projecte i els seus àmbits de competència.  
d) Necessitats:  
- en activitats de formació i actualització lingüística del personal docent, d'administració i serveis i laboral,  
- en recursos econòmics, materials i humans que el centre puga aportar.  
e) Calendari d'aplicació:  
- priorització d'objectius,  
- seqüenciació del procés.  
f) Criteris d'avaluació del Pla.  
3.2. Comissió de Normalització Lingüística  
a) Constitució  
- En tots els centres on no estiga constituïda la Comissió de Coordinació Pedagògica, es constituirà la Comissió de Normalització Lingüística, que serà l'òrgan encarregat de l'elaboració i posterior seguiment, avaluació i modificació del Pla Anual de Normalització Lingüística i, si s'escau, del Projecte de Normalització Lingüística del centre. Aquesta Comissió és l'agent coordinador i dinamitzador per excel·lència de la normalització lingüística del centre.  
- Aquesta Comissió estarà formada per:   
- El cap d'estudis (el vicedirector en les extensions de BUP), que hi farà les funcions de president.  
- Quatre professors, dels quals un serà de Valencià.  
- Actuarà com a secretari de la Comissió el professor més jove.  
- Podran incorporar-se a la Comissió un pare o mare i un alumne. El director realitzarà aquesta proposta en la primera reunió del Consell Escolar per tal que, en un termini màxim de 20 dies, els representants d'aquests sectors comuniquen, si s'escau, els noms dels qui formaran part de l'esmentada comissió.   
- Les hores dedicades a les reunions de la comissió seran computades en els horaris individuals dels professors com a hores complementàries de còmput mensual.  
b) Funcions de la Comissió  
La Comissió de Normalització Lingüística realitzarà les funcions següents:   
- Elaborar el Pla Anual de Normalització Lingüística del centre.  
- Coordinar la recollida i la sistematització de les dades sociolingüístiques necessàries per a la seua elaboració.   
- Coordinar i promoure les actuacions encaminades a sensibilitzar la comunitat educativa cap a l'augment de l'ús vehicular i social del valencià.   
- Coordinar l'aplicació dels Programes d'Educació Bilingüe.  
- Establir els mitjans per a la correcció dels textos que s'editen en els diferents àmbits d'intervenció, i per a la informació bibliogràfica.   
- Dissenyar estratègies per a la realització, en el mateix centre, d'activitats de formació i actualització lingüístiques, d'acord amb les necessitats detectades, i informar de l'oferta existent d'aquest tipus d'activitats fora del centre.  
- Fer el seguiment de l'aplicació del Pla i avaluar-ne els resultats.   
- Proposar-ne les modificacions necessàries d'acord amb els resultats obtinguts.  
- Establir el calendari de reunions de la Comissió.  
- A través del seu president, informar el Claustre i presentar la proposta del Pla Anual al Consell Escolar, en el marc de la Programació General Anual, perquè siga aprovat pel Consell Escolar que, en tot cas, en respectarà els aspectes docents.  
4. Reglament de règim interior  
4.1. Elaboració  
- Correspon als Consells Escolars l'elaboració i l'aprovació de les normes de convivència del centre d'acord amb allò establert en el títol II, capítol I, article 11.1.d. de la Llei Orgànica 9/1995, de 20 de novembre, de la participació, avaluació i govern dels centres docents (BOE del dia 21).  
- El Reglament de Règim Interior no es preveu com un codi de sancions sinó com la concreció dels principis i objectius del centre docent, i ofereix un servei escolar per a la formació d'un model de persona lliure que ha assimilat la seua pròpia escala de valors i la projecta mitjançant l'exercici de la solidaritat i el respecte als altres, a les instal·lacions del centre en particular i als béns col·lectius, socials, culturals i mediambientals en general.   
- Aquest reglament haurà d'especificar les faltes de disciplina de l'alumnat i les corresponents mesures correctores, que s'hauran d'ajustar a allò establert a l'article 11.1.e de l'esmentada Llei Orgànica i al Decret 246/1991, de 23 de desembre, sobre drets i deures de l'alumnat (DOGV 3 de gener de 1992).  
- D'acord amb la disposició transitòria primera de l'esmentat Decret 246/1991, de 23 de desembre, el Reglament de Règim Interior, elaborat amb anterioritat a la data de la seua publicació, s'haurà d'adaptar al que disposa l'esmentat Decret i els centres que no tingueren elaborat aquest reglament hauran de dotar-se'n.  
4.2. Tramesa a la Direcció Territorial  
- Quan ja haja sigut elaborat, el Reglament de Règim Interior serà inclòs en la Programació General Anual del centre i tramés a la Direcció Territorial corresponent en els terminis establerts per a l'esmentada programació.  
- Les Direccions Territorials, a través del servei d'Inspecció Educativa, podran revisar els Reglaments de Règim Interior elaborats pels centres per a garantir la seua adequació als principis constitucionals i als drets i deures dels membres de la comunitat educativa.  
II. Qüestions relatives a l'alumnat  
1. Comunes a BUP, COU i FP  
A. Matrícula d'alumnes procedents d'estudis regulats per la LOGSE  
La incorporació a BUP o COU d'alumnes procedents de l'Educació Secundària Obligatòria o el nou Batxillerat regulat per la LOGSE es realitzarà d'acord amb les normes i el procediment establert en la Resolució de 26 de maig de 1997 (DOGV de 25 de juny), de les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística i de Centres Docents, per la qual es regula el procediment per a la sol·licitud i la concessió d'autorització per a l'accés als ensenyaments regulats per la Llei 14/1970, de 4 d'agost, General d'Educació, de l'alumnat procedent dels ensenyaments derivats de la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu i es determinen les convalidacions d'estudis entre ambdós sistemes educatius.  
B. Adaptacions curriculars i exempcions  
Principis generals  
a) D'acord amb l'article 17.1 i 2, del capítol III, del Reial Decret 334/85, de 6 de març, d'Ordenació de l'Educació Especial (BOE del dia 16), l'alumnat amb necessitats educatives especials tindrà dret a les adaptacions curriculars que possibiliten o faciliten el seu procés educatiu.  
b) El seminari de la matèria, a proposta del professor i amb l'assessorament del Departament d'Orientació, si s'escau, farà les adaptacions curriculars necessàries que podran afectar a la metodologia didàctica, a la priorització i a la temporalització en la consecució dels objectius.   
c) L'avaluació del progrés dels alumnes estarà basada en els objectius proposats per a ells i, per a la seua qualificació, es tindran en compte no sols els continguts, sinó el procés seguit pels alumnes, l'interès i l'esforç manifestats.  
d) No es concediran exempcions sempre que siga possible l'adaptació curricular. No obstant això, podran ser declarats exempts de qualificació en determinades matèries del currículum els alumnes amb problemes greus d'audició, visió o motricitat per als quals no siga possible realitzar adaptació curricular sense afectar el nivell bàsic dels continguts exigits.  
e) Als efectes previstos en d), els pares o representants legals presentaran la sol·licitud d'exempció a la direcció del centre abans del 30 de novembre. La direcció del centre trametrà l'expedient a la Direcció Territorial de Cultura i Educació corresponent en el termini de 20 dies hàbils i inclourà necessàriament, junt a la sol·licitud presentada pels pares o representants legals, un informe psicopedagògic. Al seu torn, la Direcció Territorial de Cultura i Educació completarà l'expedient adjuntant un informe emés pel Servei d'Inspecció Educativa i el trametrà, en el termini de 20 dies hàbils, a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística per a la seua resolució.  
C. Exempció d'educació física  
En Formació Professional, l'Educació Física es regula en l'Ordre de 13 de juliol de 1974 per la qual s'estableixen els qüestionaris i les orientacions pedagògiques del pla d'estudis de la Formació Professional de Primer Grau (BB.OO.MEC 29 d'agost).  
Es complementa amb l'Ordre de 24 de setembre de 1975 per la qual es disposen el pla d'estudis i les orientacions metodològiques, i els qüestionaris del curs d'ensenyaments complementaris per a l'accés del primer al segon grau de FP (BOMEC octubre 1975) i l'Ordre de 13 de setembre de 1975 sobre orientacions metodològiques i qüestionaris de Segon Grau de FP (BOMEC octubre 1975).  
D'acord amb el que estableix l'Ordre de 7 de juliol de 1994 (BOE del 14 de juliol), els alumnes que tenen el títol de Batxiller i hagen superat el Curs d'Orientació Universitària, en matricular-se en Formació Professional de segon grau, tindran revalidada la matèria d'Educació Física de tots els cursos.  
L'assignatura d'Educació Física, com la resta de les matèries del pla d'estudis vigent, ha de preveure en la seua programació l'atenció singular per als alumnes que per circumstàncies determinades, avalades per la documentació pertinent, no puguen seguir tot el procés d'ensenyament i aprenentatge.  
La dita incapacitat, ja siga temporal o definitiva, podrà estar relacionada amb aspectes motrius determinats, fet que pot incapacitar-lo per a uns exercicis concrets i específics i no per a uns altres que contribuesquen a aconseguir alguns objectius de la programació establerta pel seminari respectiu.  
Segons l'Ordre de 18 de setembre de 1987 (BOE 23 de setembre), per la qual s'aproven els programes i les orientacions didàctiques de l'Educació Física i Esportiva en el BUP, l'adaptació curricular té vies clares d'actuació en tots els casos de sol·licitud d'exempció d'aquesta matèria.  
A aquest efecte, el seminari d'Educació Física a proposta del professor de la matèria i amb l'assessorament del Departament d'Orientació, si s'escau, establira l'adaptació curricular que corresponga.  
Quan l'adaptació curricular no siga possible, i els alumnes siguen majors de 25 anys o complesquen aquesta edat en el període per al qual formalitzen la matrícula el director del centre, en el cas dels centres públics, o el director de l'institut al qual estiga adscrit el centre privat, podrà concedir-ne l'exempció. Ordre Ministerial de 10 de juliol de 1995 (BOE de 15 de juliol de 1995).  
D. Exempció de valencià  
- Per a l'exempció de la matèria de Valencià, s'actuarà segons l'Ordre d'1 de setembre de 1984, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència (DOGV del 25 de setembre), que desenvolupa el Decret 79/1984, de 30 de juliol, sobre l'aplicació de la Llei 4/1983 d'Ús i Ensenyament del Valencià i en l'Ordre de 14 de desembre 1993 de la Conselleria d'Educació i Ciència que la modifica (DOGV de 10 de gener de 1994).  
- Els alumnes amb necessitats educatives especials s'atindran al que estableix l'apartat B d'aquest capítol 2.  
D.1. Criteris d'actuació  
a) Centres situats en la zona de predomini lingüístic castellà   
- Els alumnes residents en les poblacions que figuren en el títol cinquè de la Llei 4/1983, de predomini lingüístic castellà, i que assistesquen a centres d'aquests territoris, formularan la petició d'exempció de l'ensenyament del valencià d'acord amb la Resolució del director general d'Ordenació i Innovació Educativa de 24 de maig de 1993 (DOGV d'1 de juliol de 1993) i s'atindran a les instruccions de 5 de juliol de 1993 de l'esmentada Direcció General.  
- Els alumnes residents fora de la Comunitat Valenciana que acudesquen a centres situats en aquesta zona i que no hagen estudiat anteriorment la matèria de valencià, justificaran la sol·licitud d'exempció per residir en una comunitat autònoma en què concorren les mateixes circumstàncies que en la zona de predomini lingüístic castellà de la Comunitat Valenciana, i adjuntaran a la sol·licitud una fotocòpia compulsada del DNI i un certificat acadèmic de tots els estudis cursats amb anterioritat.  
Els centres adequaran la redacció de l'apartat b) del model de sol·licitud inclòs en l'annex I de les instruccions de 5 de juliol de 1993 al que preveu el paràgraf anterior.  
b) Centres situats en la zona de predomini lingüístic valencià   
Els centres seguiran les instruccions de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa de 12 de juliol de 1993, elaborades a partir de la normativa esmentada anteriorment.   
D.2. Situacions previstes per la normativa:  
- Residència temporal: s'entendrà com un període cronològic no superior a dos anys o dos cursos acadèmics.   
- Incorporació tardana al sistema educatiu valencià: en aquests casos els alumnes quedaran exempts de l'avaluació el primer curs de la seua incorporació.  
D.3. Orientacions per al professorat de valencià i els equips directius   
- Els alumnes que hagen sol·licitat l'exempció de la matèria per incorporació tardana o per residència temporal hauran d'assistir obligatòriament a les classes. Aquestes hauran de servir per a iniciar els alumnes en el coneixement de la matèria, de manera que l'any en què hagen de ser avaluats puguen integrar-se plenament a les classes de valencià.   
- El primer any de la seua incorporació, els professors prestaran especial atenció a aquests alumnes, procuraran cobrir les mancances de la seua formació i els exigiran, en el procés d'avaluació, un nivell que tinga en compte la situació individual de cada alumne i l'esforç en la consecució dels objectius marcats en la programació didàctica per a aquests casos concrets.   
- El professorat de valencià, els tutors i l'equip directiu dels centres recomanaran l'assistència a les classes d'actualització durant el curs en què se'ls concedesca exempció perquè puguen obtenir un nivell de competència suficient el primer curs en què hagen de ser avaluats.  
D.4. Mesures de suport per a l'alumnat exempt   
- Els centres organitzaran classes d'actualització de valencià per als alumnes exempts, d'acord amb els criteris per a la constitució d'aquests grups establerts en l'apartat IV, A, 3.  
- Aquestes classes tindran una distribució de dues hores setmanals i s'impartiran fora de l'horari lectiu de l'alumnat per a qui tindrà caràcter voluntari. S'organitzaran, conjuntament, per als tres cursos de BUP i COU.  
- Aquestes classes seran impartides pel professorat de valencià, a qui els seran computades com a lectives.   
D.5. Renúncia a l'exempció de valencià  
Els alumnes que, per qualsevol motiu, vulguen renunciar a l'exempció de valencià després d'haver-la demanat, hauran de sol·licitar-ho a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística a través del centre.   
E. Inscripció en l'assignatura de valencià dels alumnes procedents d'altres comunitats autònomes que havien iniciat els seus estudis a la Comunitat Valenciana  
Els alumnes que han cursat estudis en la Comunitat Valenciana i traslladen el seu expedient acadèmic a altres comunitats autònomes o a l'estranger i tornen a cursar estudis amb assignatures pendents, hauran de matricular-se d'aquesta assignatura sols en el curs complet en què es matriculen i, si s'escau, podran sol·licitar l'exempció d'acord amb la normativa vigent.   
F. Matrícula d'alumnes estrangers  
F.1. Normes generals  
Tota persona de nacionalitat estrangera que tinga títols, diplomes o estudis estrangers homologats o revalidats, o bé amb l'expedient de revalidació en tramitació, podrà matricular-se en les mateixes condicions que els alumnes espanyols, d'acord amb els requisits que estableix el Reial Decret 104/1988, de 29 de gener, sobre homologació i revalidació de títols i estudis estrangers d'educació no universitària (BOE del 17 de febrer) i l'Ordre de 30 d'abril de 1996 (BOE de 8 de maig) per la qual s'adeqüen a la nova ordenació educativa determinats criteris en matèria d'homologació i revalidació de títols i estudis estrangers de nivells no universitaris i s'estableix el règim d'equivalències amb els corresponents espanyols.  
Els criteris i les normes que tindran en compte els centres per a formalitzar aquestes matrícules són els següents:  
1r Podran matricular-se els ciutadans de nacionalitat estrangera que tinguen els requisits acadèmics establerts per a cada curs i nivell del sistema educatiu espanyol.  
2n Amb aquesta finalitat, hauran de tenir la credencial de revalidació d'estudis, facilitada per la Sotsdirecció General de Títols, Revalidacions i Homologacions, del Ministeri d'Educació i Ciència, o el volant acreditatiu de tenir l'expedient de revalidació d'estudis en tràmit.   
3r Si la inscripció es realitza mitjançant el volant a què fa referència l'apartat anterior, aquesta matrícula tindrà caràcter condicional i no serà efectiva fins que l'alumne presente la resolució del seu expedient de revalidació. Si no la presenta abans de la finalització, al setembre, del curs escolar, o si la resolució correspon a un curs o nivell inferior al que l'interessat va sol·licitar, quedaran sense efecte els resultats de les avaluacions realitzades i la inscripció produïda com a conseqüència de la utilització de l'esmentat volant.   
4t La direcció del centre adoptarà les mesures que considere més adequades per a informar aquests alumnes i els seus pares o representants legals del següent:  
a) La validesa, els efectes i les conseqüències acadèmiques de la inscripció que realitza amb caràcter condicional, d'acord amb l'apartat anterior, responsabilitat única de l'interessat.  
b) L'organisme competent per a informar, rebre i trametre l'expedient de revalidació d'estudis és l'oficina provincial del Ministeri d'Educació i Ciència.  
c) El termini màxim de tres mesos que el Reial Decret 104/1988, de 29 de gener, atorga al Ministeri d'Educació i Ciència per a resoldre els expedients de revalidació d'estudis comptarà a partir de la data en què l'expedient continga tota la documentació prescriptiva, i això és decisiu als efectes de possibles recursos contra la resolució emesa, ja que el volant justificatiu de tenir l'expedient de revalidació en tràmit als únics efectes d'inscripció condicional en centres educatius, es dóna a l'interessat encara que no aporte tota la documentació necessària.  
5è Els centres docents a què s'incorporen alumnes estrangers o que hagen realitzat estudis a l'estranger prestaran especial atenció a l'aprenentatge del castellà i del valencià. En aquest últim cas, caldrà informar-los adequadament de la normativa vigent a aquest respecte.  
G. Esportistes d'alt nivell  
Quan el centre docent tinga matriculats alumnes qualificats oficialment com a esportistes d'alt nivell, els professors tutors respectius prestaran especial atenció a:  
a) Recollir els documents acreditatius de les absències derivades de la seua activitat esportiva, per tal que les faltes tinguen la consideració de justificades.  
b) Proposar als diferents seminaris la possibilitat de promoure un treball personalitzat conduent a minorar les mancances d'aprenentatge motivades per aquestes absències.  
En cap cas la justificació de les absències no servirà de motiu per a l'eliminació de contingut de les matèries que ha de superar tot alumne. A aquest efecte, el professorat procurarà orientar el procés d'aprenentatge adaptant-lo a cada cas concret.  
H. Reclamació de qualificacions  
H.1. Alumnes de BUP i FP  
Es farà el que estableix l'Ordre de 23 de gener de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula l'exercici del dret de reclamació de qualificacions estimades incorrectes en els nivells d'ensenyaments no universitaris (DOGV del 7 de febrer), i en la Resolució de 23 de gener de 1990, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa, per la qual s'estableix el procediment i els terminis per a exercir l'esmentat dret (DOGV del 7 de febrer).  
La direcció del centre farà públics els continguts mínims, els criteris d'avaluació i els sistemes de recuperació acordats per cada seminari i inclosos en les seues respectives programacions didàctiques, sense perjudici de la responsabilitat que té cada professor d'informar els seus alumnes sobre el contingut de la programació, els mínims exigibles i els criteris d'avaluació i de qualificació.  
H.2. Alumnes de COU  
H.2.1. Reclamacions a les qualificacions de caràcter ordinari, obtingudes durant el curs acadèmic i derivades del procés d'avaluació contínua  
Es farà el que disposa l'apartat anterior (H.1.).  
H.2.2. Reclamacions a les qualificacions finals  
Segons l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971 (BOE del 24 de gener de 1972), l'estudiant que considere que no ha sigut respectat el seu dret a una avaluació objectiva podrà formular una reclamació o sol·licitar que se li rectifique la seua qualificació.  
- Formulació de reclamacions  
La direcció del centre formularà les reclamacions a la Comissió Permanent, si el centre és públic, o al delegat de la Universitat, si el centre és privat. La Comissió Permanent examinarà les reclamacions i la documentació aportada, i les sotmetrà al rector junt amb un informe i una proposta, en el seu cas, de les mesures procedents.(Article 2.5.e de l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971; BOE 24 de gener de 1972).  
- Sol·licituds de rectificació de qualificacions  
Les sol·licituds de rectificació de qualificacions individuals es podran elevar «quan la qualificació global atorgada a algun alumne apareguera notablement discordant amb les consignades o comunicades periòdicament a aquest durant tot el curs». (Article 10 de l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971).  
La sol·licitud de revisió i eventual rectificació de qualificacions individuals pot promoure-la l'alumne, els seus representants legals, la Inspecció Educativa o els delegats de la Universitat, mitjançant una sol·licitud raonada dirigida a la presidència de la Junta de Supervisió, dins dels 15 dies següents a la comunicació de l'avaluació final als alumnes, o a partir dels 20 dies següents a la data de l'acta. (Norma deu de la Resolució de 2 de febrer de 1972, BOE del 4 de febrer).  
Es seguirà el procediment següent: l'estudiant o els seus representants legals entregaran la sol·licitud a la direcció del centre, si es públic, o al delegat, si és privat, qui la trametrà, junt amb una còpia de les actes de les avaluacions realitzades durant el curs, a la presidència de la Junta de Supervisió, que també ho és de la Comissió Permanent.  
La Comissió Permanent resoldrà sobre les sol·licituds de rectificació a la vista de la documentació aportada i la que fora requerida. (Article 5.d de l'Ordre Ministerial de 31 de desembre de 1971, BOE del 24 de gener de 1972). Aquesta resolució «tindrà caràcter definitiu». (Norma deu de la Resolució de 2 de febrer de 1972, BOE del dia 4).  
Si la Comissió Permanent resol estimar la sol·licitud, es farà constar en l'acta la rectificació corresponent, amb expressió de la data en què ha sigut acordada, signada pel director, en els centres públics, i pel delegat, en els centres privats.  
Els simples errors materials seran esmenats pels directors o els delegats dels centres estatals o no estatals, respectivament, sense que calga cap tràmit especial. (Norma 10.2. de la Resolució de 2 de febrer de 1972, BOE del dia 4).  
2. Específiques per a BUP  
A. Promoció de curs i matèries incompatibles.  
L'Ordre de 22 de març de 1975 va desenvolupar el Decret 160/1975, de 23 de gener, pel qual s'aprova el pla d'estudis del Batxillerat Unificat i Polivalent. Ni l'ordre esmentada, ni altres normes posteriors de diferent rang que afecten l'ordenació del pla d'estudis o a la regulació de l'avaluació contínua dels alumnes, han abordat la qüestió de l'avaluació en una assignatura quan no s'ha superat idèntica assignatura en cursos anteriors.  
El criteri que s'ha aplicat fins ara establia la incompatibilitat de les matèries atribuïdes a un mateix seminari. Aquest criteri ha plantejat dubtes i problemes en determinades matèries que, estant atribuïdes a un mateix seminari didàctic, estan dissenyades amb continguts diferents, per la qual cosa el criteri esmentat resulta excessivament sever en la seua aplicació i desvirtua la possibilitat de promoció de curs dels alumnes.  
En conseqüència, l'avaluació final dels alumnes, en cada una de les assignatures dels cursos 2n i 3r de BUP estarà condicionada a la superació prèvia de l'assignatura de què es tracte en el curs o cursos anteriors, d'acord amb les correlacions que s'estableixen en l'annex d'aquesta resolució.  
B. Renúncia de matrícula BUP/COU  
B.1. Alumnes de BUP  
- D'acord amb l'article vuitè del Decret 160/1975, de 23 de gener, els alumnes oficials de BUP diürn tenen un període màxim de sis cursos acadèmics per a concloure els seus estudis de batxillerat.  
- Tots els alumnes que no hagen acabat els seus estudis en el termini previst, no podran ocupar un lloc escolar en centres docents d'aquest nivell. En aquest cas, es poden prosseguir els estudis en règim nocturn, lliure, o a través de l'ensenyament a distància (IBAD).  
- Per als alumnes de batxillerat que cursen estudis en règim nocturn, lliure o a distància no regeix la normativa anterior.  
Criteris per a la sol·licitud i la concessió de les renúncies de matrícula en BUP (competència del director de l'institut)  
- Quan un alumne que curse estudis en règim oficial diürn vulga abandonar els seus estudis i que l'esmentada convocatòria no li siga computada a l'efecte de la limitació indicada en el paràgraf primer, haurà de sol·licitar, ell mateix, si és major d'edat, o els seus pares o representants legals, la renúncia de matrícula, la concessió de la qual és atribució de la direcció del centre.  
- Les sol·licituds de renúncia de matrícula es presentaran en la secretaria del centre, abans del 31 de març, adjuntant-hi els documents següents:  
.sol·licitud raonada de l'interessat, realitzada per ell mateix, si és major d'edat, o pels seus pares o representants legals, al·legant les causes que provoquen la sol·licitud i que s'hauran de justificar mitjançant els documents següents:  
\* causes laborals: justificant de treball;  
\* motius de salut: justificant mèdic;  
\* causes acadèmiques: informe del tutor amb el vistiplau del cap d'estudis;  
\* altres causes: informe de l'interessat, si és major d'edat, o dels seus pares o representants legals, signat i amb indicació del número del DNI.  
- Per a la resolució d'aquestes sol·licituds, la direcció del centre podrà recaptar, quan ho estime convenient, un informe del Departament d'Orientació, del Servei Psicopedagògic Escolar, si s'escau, o de la Inspecció Educativa.  
- La direcció del centre ho dictaminarà abans del 30 d'abril. La resolució es realitzarà individualment, per a cada sol·licitud presentada, i s'arxivarà en l'expedient de l'alumne, i se li n'entregarà una còpia a l'interessat.  
B.2. Alumnes de COU   
- D'acord amb els apartats cinquè i sisè de l'Ordre Ministerial de 4 de juny de 1991, sobre qualificació dels alumnes i condicions d'inscripció en el Curs d'Orientació Universitària (BOE del dia 7), els alumnes podran matricular-se en COU tres anys com a màxim.  
- No obstant això, els alumnes podran sol·licitar al director de l'institut de batxillerat l'anul·lació de la matrícula per tal que aquesta no li siga computada als efectes previstos en el paràgraf anterior. Amb aquesta finalitat es recorda el següent:  
Renúncies de COU, de caràcter ordinari, competència del director de l'institut  
Els alumnes oficials de COU diürn i nocturn podran sol·licitar al director de l'institut de Batxillerat on figure el seu expedient acadèmic l'anul·lació de la matrícula corresponent en els casos següents:  
- per malaltia de tipus físic o psíquic,  
- estar prestant el servei militar,  
- incorporar-se a un lloc de treball.  
La presentació de la documentació que acredita les causes és requisit imprescindible per a la resolució de les renúncies de matrícula.  
Les sol·licituds hauran de formular-se abans que finalitze el mes d'abril i seran resoltes pel director de l'institut, després d'escoltar, si s'escau, l'equip d'avaluació.  
Renúncies de COU, de caràcter extraordinari, competència de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística  
Les sol·licituds d'anul·lació de matrícula de caràcter extraordinari, en què no concórreguen les causes tipificades en l'apartat anterior, es trametran a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística d'aquesta Conselleria.  
Aquestes sol·licituds de renúncia s'hauran de formular davant el director de l'institut on figure l'expedient acadèmic respectiu.  
Quan l'alumne presenta la petició de renúncia, el director del centre la trametrà, en el termini de vint dies hàbils, junt amb el seu informe i, si s'escau, la documentació pertinent, a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística   
\* Cal recordar que el termini per a sol·licitar aquest tipus de renúncies finalitza el 30 d'abril.  
B.3. Diligència en els documents d'avaluació  
Els secretaris dels instituts diligenciaran les actes, expedient acadèmic i llibre de qualificació dels alumnes, tant de BUP com de COU, als quals s'haja concedit renúncia de matrícula, realitzant menció expressa de la data de la resolució per la qual se'ls va concedir.  
C. Matrícula en el Curs d'Orientació Universitària  
C.1. Condicions generals per a la inscripció en el COU  
- Els alumnes que superen el COU no podran inscriure's de nou en l'esmentat curs, llevat que siga per a iniciar una opció diferent de la superada.  
- Els alumnes que, després de la convocatòria extraordinària de setembre, tinguen qualificació negativa en més de tres matèries, hauran de repetir el curs en la seua totalitat realitzant la mateixa opció o una altra.  
- Els alumnes que, després de la convocatòria extraordinària de setembre, tinguen qualificació negativa en tres matèries o menys, no podran inscriure's de nou en les matèries ja aprovades.  
C.2. Condicions d'inscripció per als alumnes que canvien d'opció  
D'acord amb el que estableix l'Ordre Ministerial de 4 de juny de 1991 (BOE del 7 de juny), la inscripció en COU per a cursar una opció diferent de la superada es realitzarà segons els criteris següents:  
- Quan les matèries contingudes en una opció i en l'altra siguen totalment diferents, l'alumne haurà de cursar les matèries obligatòries i optatives corresponents a la nova opció elegida.  
- Quan hi haja coincidència en algunes matèries, l'alumne haurà de cursar solament la matèria o matèries que, junt amb les coincidents, li permeten completar el conjunt de matèries exigibles en la nova opció.  
- Els alumnes podran exercir una sola vegada el seu dret a canviar d'opció en el COU.  
C.3. Condicions d'inscripció per als alumnes amb una o dues assignatures pendents de BUP  
La inscripció d'aquests alumnes es realitzarà segons els criteris següents:  
- Podran matricular-se condicionalment en COU, en règim oficial diürn, amb assignatures pendents de BUP, els alumnes que no hagen esgotat el màxim de sis anys d'escolarització previstos per a aquesta modalitat d'estudis. Si els hagueren esgotat, podran matricular-se en COU en règim oficial nocturn o en la modalitat d'ensenyament a distància. Si opten per matricular-se exclusivament de les assignatures pendents de BUP podran fer-ho en règim oficial nocturn, lliure o en la modalitat d'ensenyament a distància.  
- És responsabilitat de l'alumne la recuperació de les assignatures pendents. En tot cas, els alumnes estan obligats a assistir a les classes de les matèries del COU en què estigueren inscrits  
- Els centres planificaran la recuperació i la qualificació de les matèries de batxillerat pendents amb suficient antelació per a permetre que els seus resultats siguen coneguts abans d'iniciar-se la sessió de qualificació final del Curs d'Orientació Universitària.  
- Els alumnes que superen les assignatures pendents de batxillerat en la sessió ordinària de juny, seran qualificats de COU d'acord amb les normes de l'avaluació contínua.  
- Els alumnes que suspenguen alguna de les matèries pendents de batxillerat en la convocatòria de juny, no podran rebre qualificació final de cap matèria de COU en la sessió ordinària. Aquests alumnes hauran de ser inclosos en l'acta de qualificació final de COU amb l'expressió «pendent de batxillerat» en el lloc destinat a les seues qualificacions.  
- Els alumnes que superen al setembre les matèries pendents de batxillerat, seran qualificats de COU en la sessió extraordinària de setembre. A aquest efecte, caldrà tenir en compte que el COU està sotmès al procés d'avaluació contínua i que les qualificacions obtingudes per l'alumne al llarg del curs mantenen la seua validesa per a aquesta convocatòria. Per tant, les qualificacions positives que hagueren obtingut al final del període lectiu seran mantingudes, i l'alumne només haurà d'examinar-se de les matèries en què no haguera resultat aprovat.  
- Els alumnes que suspenguen al setembre les assignatures pendents de batxillerat, perdran tot dret als resultats de l'avaluació contínua en el COU i hauran consumit un dels sis anys d'inscripció màxima permesos en el BUP. Així mateix hauran de figurar en l'acta final de COU de la sessió extraordinària, amb l'expressió «pendent de batxillerat» en el lloc destinat a les seues qualificacions. Aquests alumnes hauran de repetir totalment el COU.  
C.4. Sol·licitud de matrícula excepcional en COU  
1. Quan un alumne haja esgotat els tres anys acadèmics de què disposa per a realitzar el COU i no haja aprovat totes les assignatures, podrà sol·licitar autorització per a realitzar una matrícula excepcional si desitja prosseguir per un quart curs els esmentats estudis.  
2. L'esmentada sol·licitud de matrícula excepcional es formularà davant el director del centre, públic o privat, on l'alumne desitge formalitzar la seua matrícula. Quan l'alumne presente la sol·licitud, el director del centre la trametrà, en el termini de vint dies hàbils, junt amb el seu informe i, si s'escau, la documentació pertinent, al director Territorial de Cultura i Educació corresponent.   
3. Les sol·licituds, que han de fer-se abans del dia 15 de novembre del curs en qüestió, cal que vagen acompanyades d'una certificació d'estudis o fotocopia compulsada del Llibre d'Escolaritat de l'alumne, on consten els estudis realitzats de BUP i COU.  
4. El director Territorial de Cultura i Educació trametrà la sol·licitud, per a la seua resolució, al director general d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, junt amb l'informe de la Inspecció Educativa on s'indicarà, almenys, si el centre en què l'alumne desitja formalitzar la inscripció té plaça escolar disponible.   
D. Criteris per a l'obtenció de la nota mitjana dels expedients acadèmics dels alumnes de COU que s'inscriuen en les proves d'accés a la universitat  
D.1. Alumnes procedents de les escoles d'Art (antigues escoles d'Arts i Oficis)  
- Per als alumnes que hagin accedit a COU amb el títol de Graduat en Arts Aplicades i Oficis Artístics, la nota mitjana de l'expedient acadèmic serà la qualificació final obtinguda en la prova de revàlida (Ordre Ministerial de 21 d'abril de 1988; BOE del dia 23).  
- Per als alumnes que hagen accedit a COU amb el títol de Graduat en Arts Aplicades i Oficis Artístics, després de cursar un cicle formatiu experimental de grau superior, la nota mitjana de l'expedient acadèmic serà la qualificació final obtinguda en el cicle formatiu que hagen cursat (Ordre Ministerial de 14 de febrer de 1991; BOE del dia 22).  
D.2. Alumnes procedents del primer cicle dels Estudis Experimentals per a la Reforma dels Ensenyaments Mitjans (REM).  
a) Alumnes que tenen el certificat de superació del cicle i s'han incorporat a tercer de BUP: la nota mitjana de primer i de segon de BUP serà la qualificació global obtinguda en els objectius de matèries del cicle.  
b) Alumnes que han abandonat el cicle abans de superar-lo en la seua totalitat i s'han incorporat a segon de BUP: la nota mitjana de primer de BUP s'obtindrà sobre la qualificació obtinguda en cadascuna de les matèries cursades i aprovades en el primer curs d'ensenyaments experimentals i, si s'escau, en què va haver de recuperar del pla d'estudis del BUP.  
D.3. Alumnes procedents d'Educació Secundària Obligatòria.  
La nota mitjana de primer i, si s'escau, segon de BUP, serà la qualificació mitjana de 3r i, si s'escau, 4t d'Educació Secundària Obligatòria, obtingudes al seu torn sobre cadascuna de les qualificacions de les àrees i matèries que formen cada curs. Les notes mitjanes s'obtindran aplicant a les diferents qualificacions les equivalències següents:   
Insuficient 4,5 punts  
Suficient 5,5 punts  
Bé 6,5 punts  
Notable 7,5 punts  
Excel·lent 9 punts  
D.4. Alumnes procedents de primer curs de qualsevol modalitat del nou Batxillerat regulat per la LOGSE   
a) La nota de tercer de BUP serà la mitjana resultant de sumar la qualificació obtinguda en cadascuna de les matèries cursades per l'alumne en 1r de Batxillerat i dividir-la pel nombre de matèries cursades.   
b) Si, a més, els alumnes han cursat segon cicle d'Educació Secundària Obligatòria, la nota mitjana de primer i segon de BUP s'obtindrà segons els criteris establerts en el subapartat anterior.  
D.5. Alumnes procedents de Formació Professional.  
a) Alumnes procedents de Formació Professional de primer grau que s'incorporen a segon de BUP:  
\* La nota mitjana de primer de BUP serà calculada sobre la qualificació global de FP-1 i la qualificació obtinguda en les matèries cursades de primer de BUP, d'acord amb la següent ponderació:  
- qualificació global de FP-1 = 75% de la nota mitjana  
- mitjana de les qualificacions obtingudes en les matèries cursades de 1r = 25% de la nota mitjana  
\* La nota mitjana de segon de BUP serà calculada com mitjana aritmètica de les qualificacions obtingudes en les matèries cursades. A aquests efectes no computaran les matèries revalidades.  
b) Alumnes procedents de FP-2 que s'incorporen a COU: la nota mitjana serà calculada d'acord amb la següent ponderació:  
- qualificació global de FP-2 ( d'acord amb els criteris establerts en la Resolució de 24 de juny de 1993, de la Direcció General d'Ensenyament Superior [ BOE del dia 16 de juliol]) = 75% de la nota mitjana.  
- nota mitjana de les qualificacions obtingudes en les matèries cursades en COU = 25% de la nota mitjana.  
3. Específiques per a FP  
A. Promoció de grau i curs i matèries incompatibles  
A.1. Matèries incompatibles  
No podrà ser avaluat l'alumne en una matèria mentre no haja obtingut avaluació positiva en la matèria d'idèntica denominació, pendent del curs anterior.  
A.2. Promoció de grau i curs  
- No es podrà matricular cap alumne en segon grau fins que no haja superat totalment el primer grau.  
- Dins del segon grau, el pas d'un curs a un altre podrà realitzar-se amb un màxim de dues assignatures pendents.  
- Respecte al curs d'ensenyaments complementaris per a l'accés del primer al segon grau de FP, haurà superar-se totalment per a promocionar a qualsevol de les especialitats que s'imparteixen pel Règim General.  
B. Matrícula lliure en FP2  
- D'acord amb l'Ordre de 15 de gener de 1992 (BOE 30 de gener), per la qual es modifica el punt 1r de l'Ordre de 18 de febrer de 1980 (BOE de 6 de març) sobre règim d'ensenyament lliure de Formació Professional de segon grau, els centres públics de Formació Professional organitzaran les proves lliures de FP2 de les branques i especialitats que imparteixen.  
- La inscripció de matrícula en règim d'ensenyament lliure es realitzarà durant la primera quinzena del mes de març per a les convocatòries de juny i setembre de cada curs acadèmic.  
- Els centres que deixen d'impartir ensenyaments de Formació Professional de segon grau per implantació anticipada dels cicles formatius de Formació Professional Específica regulats per la LOGSE, mantindran durant dos anys consecutius les convocatòries de proves lliures dels cursos que se suprimesquen.  
C. Incorporació tardana al sistema educatiu valencià dels alumnes procedents del curs d'accés o BUP que desitgen cursar una especialitat de FP2 del règim d'ensenyaments especialitzats.   
Quan els alumnes que s'incorporen tardanament al sistema educatiu valencià hagen superat els ensenyaments complementaris d'accés al segon grau de Formació Professional, o bé hagen superat la totalitat dels ensenyaments de Batxillerat, tant pel pla de 1957, com pels plans anteriors de Batxillerat Superior, i desitgen cursar una especialitat de FP2 pertanyent al Règim d'Ensenyaments Especialitzats en dos anys acadèmics, segons la distribució de matèries i hores indicada en l'annex II de l'Ordre de 5 de desembre de 1975 (BOE de l'11), cursaran l'assignatura de Valencià de 1r de FP2 en el primer dels dos anys acadèmics esmentats i la de 2n de FP2 en el segon any.  
D. Criteris per a constituir grups de repetidors en les professions i especialitats de FP que s'extingeixen per la implantació de la LOGSE  
Quan per la implantació de la LOGSE se suprimesquen en determinats centres, ensenyaments de FP, s'actuarà de la següent manera:  
1. FP1. Els alumnes que en finalitzar el 1r de FP1 no superen totalment les matèries d'aquest curs, promocionaran al 2n de FP1 arrossegant com a pendents les matèries de 1r, o s'incorporaran al 3r. curs d'ESO, si ho desitgen.  
De cara a finalitzar la culminació dels estudis iniciats i obtenir els títols corresponents, quan el nombre de repetidors de 2n de FP1 siga superior a 15 i no hi haja un altre centre pròxim que oferesca els mateixos ensenyaments, es constituiran grups de repetidors, sempre que l'organització del centre ho permeta i amb l'autorització prèvia del director Territorial.  
En finalitzar els dos cursos de FP1, els alumnes que tinguen matèries sense superar, tant de 1r com de 2n, disposaran de 4 convocatòries extraordinàries que es faran en els mesos de juny i setembre dels 2 cursos següents.  
2. FP2. Els alumnes repetidors de 1r de FP de 2n grau (règim d'ensenyaments especialitzats) o del Curs d'Accés, s'incorporaran al primer curs de Batxillerat.  
De cara a facilitar la culminació dels estudis iniciats i obtenir els títols corresponents, quan el nombre de repetidors de 1r i 2n de Formació Professional de segon grau (règim general) o 2n i 3r (règim d'ensenyaments especialitzats) siga superior a 15 i no hi haja un altre centre pròxim que oferesca els mateixos ensenyaments, es constituiran grups de repetidors, sempre que l'organització del centre ho permeta i amb l'autorització prèvia del director Territorial.  
Sense perjudici del que estableix el punt anterior, els alumnes podran incorporar-se, si ho desitgen, als nous ensenyaments de Batxillerat en el curs que els corresponga d'acord amb les equivalències establertes en els annexos I i II del Reial Decret 986/1991, de 14 de juny i la disposició addicional segona de l'Ordre de 30 d'octubre de 1992 (BOE de l'11 de novembre) per la qual s'estableixen els elements bàsics dels informes d'avaluació.  
El director Territorial comunicarà a la Direcció General de Centres Docents les autoritzacions de grups de repetidors, tant de FP1 com de FP2, per a la seua consignació en el registre de Centres de la Comunitat Valenciana.  
E. Normes per al càlcul de la nota mitjana dels alumnes que sol·liciten l'accés a ensenyaments universitaris   
Alumnes procedents de la FP  
D'acord amb la Resolució de 3 de juny de 1996, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística.  
1. A l'efecte de l'accés als ensenyaments universitaris que es determinen, la qualificació final de cadascun dels cursos que formen el segon grau de Formació Professional, vindrà donada per la mitjana aritmètica de les qualificacions corresponents al conjunt de les matèries de cada curs incloses en les àrees d'»Organització de l'Empresa» i de «Coneixements Tecnològics i Pràctics» si es tracta d'especialitats del règim general, o a les de l'àrea d'»Ampliació de Coneixements» per al cas d'ensenyaments especialitzats, sempre que l'alumne haja aconseguit avaluació positiva en la resta d'àrees.  
La conversió a escala numèrica de les qualificacions de les esmentades matèries, expressades en forma qualitativa, es realitzarà aplicant les següents equivalències:  
Suficient 5,5 punts  
Bé 6,5 punts  
Notable 7,5 punts  
Excel·lent 9 punts  
2. La nota mitjana final vindrà donada per la mitjana aritmètica de les qualificacions corresponents a cadascun dels cursos que integren la Formació Professional de 2n grau, obtingudes d'acord amb el procediment de l'apartat anterior, segons el règim en què aquests ensenyaments s'hagueren cursat.  
En cap cas no poden ser tingudes en compte les qualificacions obtingudes en el curs d'Ensenyaments Complementaris pera a l'accés de primer a segon grau.  
3. Quan hi haja diversos alumnes amb la mateixa nota mitjana final i a l'efecte de l'accés als ensenyaments universitaris que es determinen, en què la demanda de places siga superior a l'oferta, es considerarà, per als esmentats alumnes, una segona puntuació. Aquesta puntuació s'obtindrà com la mitjana aritmètica de les notes de la totalitat de les matèries que formen les àrees esmentades en l'apartat primer de tots els cursos de Formació Professional de 2n grau, aplicant les mateixes equivalències numèriques previstes en l'esmentat apartat.  
4. A l'efecte del càlcul de la nota mitjana no seran computades les assignatures que consten en l'expedient dels alumnes com a revalidades.  
III. Organització de l'activitat docent  
1. Ensenyament en valencià. Programes d'educació bilingüe.  
1.1. Programa d'Ensenyament en Valencià.  
Els centres que desitgen incorporar-se al Programa d'Ensenyament en Valencià (línia) hauran de sol·licitar al director Territorial de Cultura i Educació, que ho trametrà a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, amb l'informe de la Inspecció Educativa.  
Els centres que oferesquen el Programa d'Ensenyament en Valencià hauran de fer constar l'oferta en l'imprès de matrícula. El nombre d'alumnes mínim requerit per a iniciar el programa serà de 15.  
Els alumnes faran constar en l'imprès de matrícula la seua voluntat de formar part d'un grup d'ensenyament en valencià, perquè el cap d'estudis ho tinga en compte per a l'organització dels grups i la seua assignació al professorat que impartirà les classes en els grups d'ensenyament en valencià.   
1.2. Programa d'Incorporació Progressiva del Valencià. Grups amb assignatures en valencià.  
En tots els centres situats en la zona de predomini lingüístic valencià i en els que, no estan situats en aquesta zona, però són receptors d'alumnes procedents d'aquestes poblacions, i que escolaritzen alumnes que procedeixen de col·legis d'Educació Primària amb programes d'incorporació progressiva, asseguraran la progressivitat d'aquests programes amb la finalitat de que els alumnes estiguen capacitats per utilitzar, oralment i per escrit, el valencià en igualtat amb el castellà al final del corresponent cicle o nivell educatiu.  
En el marc del Pla Anual de Normalització Lingüística, els centres establiran els objectius i els criteris bàsics de planificació en relació amb l'ús administratiu, acadèmic i social del valencià i, d'acord amb aquesta programació, el professorat del centre comunicarà la llengua vehicular en què impartirà les seues classes. Els centres podran elaborar, dins del Pla Anual, un Disseny Particular del programa d'incorporació progressiva, en què especificaran els objectius generals del centre pel que fa a l'ensenyament i aprenentatge de les dues llengües oficials, així com la llengua en què s'impartiran les àrees no lingüístiques.  
1.3. Adscripció del professorat a grups amb assignatures en valencià.  
Per tal de garantir el correcte funcionament dels programes d'educació bilingüe (Programa d'Ensenyament en Valencià i Programa d'Incorporació Progressiva), a l'hora d'assignar els torns i grups que tinguen assignatures en valencià els caps d'estudis actuaran d'acord amb el que estableixen els punts 2.2 i 2.3 de l'epígraf II, annex II, de l'Ordre de 29 de juny de 1992, considerant la capacitació lingüisticotècnica en valencià i l'experiència docent prèvia en valencià, d'acord amb l'article 9, apartat 6, del Decret 79/1984 i amb l'article 11, apartat 4.e) de l'Ordre d'1 de setembre de 1984 que desenvolupa l'esmentat decret.  
2. Ensenyaments de segon idioma estranger  
Per tal de complir l'Ordre d'1 de juny de 1990 (DOGV de 29 de juny), per la qual es regulen els ensenyaments de Segon Idioma Estranger en els centres de Batxillerat, i l'Ordre Ministerial de 3 de setembre de 1987 (BOE de 14 de setembre), que regula aquests ensenyaments en el Curs d'Orientació Universitària, s'haurà de tenir en compte:   
2.1. Consideracions de caràcter general   
a) S'oferirà a tot l'alumnat de l'institut la possibilitat de cursar ensenyaments de Segon Idioma Estranger, tant en BUP com en COU.  
b) L'esmentada oferta té caràcter obligatori per a tots els seminaris de Llengua Estrangera constituïts en els instituts.  
c) L'oferta de ensenyaments de Segon Idioma haurà de constar de forma explícita i clara en els impresos de matriculació de l'alumnat.  
d) En escrit annex a l'imprès de matriculació s'informarà l'alumnat de la validesa acadèmica d'aquests ensenyament així com de la possibilitat de renunciar-hi al final del curs, amb la sol·licitud prèvia a la direcció.  
e) D'acord amb l'Ordre d'1 de juny de 1990 d'aquesta Conselleria, i amb per tal de garantir la qualitat de l'ensenyament de l'idioma estranger que s'impartirà, i l'especialització del professorat, aquestes classes de Segon Idioma seran impartides pels professors dels seminaris de llengües estrangeres que estiguen constituïts en els instituts.  
f) El Consell Escolar de l'institut determinarà el procediment que estime més adequat perquè els alumnes i les seues famílies coneguen aquesta oferta pública i gratuïta de Segon Idioma Estranger.  
g) No obstant el que estableix e) si, excepcionalment, algun professor o professora desitja oferir ensenyaments d'alguna Llengua Estrangera de la qual no hi haja seminari constituït en l'institut, podrà sol·licitar, en els termes que s'estableixen a continuació:  
- sol·licitud, aprovada pel Claustre i pel Consell Escolar del centre, dirigida al director Territorial de Cultura i Educació corresponent abans del 31 de maig anterior al curs en què desitge impartir la dita llengua;  
- programació didàctica de la matèria, elaborada d'acord amb els criteris establerts en l'annex únic de l'Ordre d'1 de juny de 1990 (DOGV del dia 29 de juny);  
- pel que fa al professor o la professora que es responsabilitzarà d'aquests ensenyaments:  
\* destinació definitiva en el centre  
\* titulació que presenta per a avalar la seua capacitació;  
\* disponibilitat horària dins del seu seminari d'origen;  
\* compromís de donar continuïtat a aquests ensenyaments, mentre estiga en el centre, per als alumnes que els hagen iniciat.  
Els directors territorials trametran aquestes sol·licituds, perquè siguen resoltes pel conseller de Cultura, Educació i Ciència a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística, junt amb un informe de la Inspecció Educativa.  
2.2. Consideracions acadèmiques  
a) La programació d'aquests ensenyaments ha de realitzar-se amb caràcter cíclic per als tres cursos de BUP i el COU.  
Si un alumne no ha elegit aquesta opció en primer curs i desitja incorporar-se a aquests ensenyaments en segon, haurà de recuperar els continguts programats per al primer curs, segons els criteris i el procediment establerts a aquest efecte pel corresponent seminari.  
En tercer curs, sols podran elegir aquesta opció qui l'hagen cursat en primer i segon curs, o s'hi hagen incorporat en segon.   
b) D'acord amb l'Ordre que els regula, aquests ensenyaments, en BUP, tindran a tots els efectes la mateixa validesa acadèmica que les restants matèries del pla d'estudis i figuraran en les actes i en els expedients acadèmics dels alumnes amb el nom de l'idioma estudiat i l'especificació: «2n idioma estranger». Com a conseqüència de la seua validesa acadèmica en BUP, la qualificació obtinguda en Segon Idioma serà tinguda en compte a l'efecte de l'obtenció de la nota mitjana de l'expedient dels alumnes.  
c) En COU, però, es matèria voluntària sense validesa acadèmica, per això la qualificació obtinguda no serà tinguda en compte en l'obtenció de la nota mitjana dels alumnes.  
d) Els alumnes inscrits en 2n Idioma Estranger poden renunciar-hi en finalitzar un curs acadèmic, al juny, només si aproven, i al setembre, encara que suspenguen però no podran inscriure's de nou en aquests ensenyaments en cursos posteriors.   
e) El secretari del centre diligenciarà les actes, expedient acadèmic i llibre de qualificació dels alumnes que renuncien a aquests ensenyaments després d'haver sigut qualificats en la sessió d'avaluació final de juny o extraordinària de setembre, i farà menció expressa a l'apartat 4.c) de l'Ordre d'1 de juny de 1990 (DOGV del 29 de juny).  
2.3. Segon Idioma en BUP nocturn  
a) L'Ordre de 2 de juny de 1990 (DOGV de 29 de juny) estableix que els centres de batxillerat que imparteixen ensenyaments de BUP en règim nocturn poden ser autoritzats per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència per a oferir a l'alumnat de nocturn l'estudi de Segon Idioma Estranger.  
b) Els directors dels centres establiran les mesures necessàries perquè tot l'alumnat de nocturn conega aquesta oferta per tal de proposar, si s'escau, al Consell Escolar del centre, la sol·licitud d'autorització per al curs pròxim.  
2.4. Alumnes inscrits en Segon Idioma Estranger que no reben classe de la matèria per no haver-hi el nombre mínim requerit per a constituir grup.  
Els alumnes que hagen formalitzat matrícula en Segon Idioma Estranger i no arriben a rebre classe de la matèria perquè el centre no haja constituït grup de l'idioma sol·licitat, d'acord amb les instruccions de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, tenen dret, si ho sol·liciten explícitament al director del centre, a ser examinats i qualificats en la matèria i que l'esmentada qualificació figure en el seu expedient acadèmic.  
L'esmentada sol·licitud, que haurà de fer-se abans de finalitzar el mes d'octubre, els donarà dret a realitzar les proves parcials o l'examen final que s'organitzen per als alumnes pendents i també a assistir a les classes que, si s'escau, el centre haja organitzat per a la recuperació d'aquests alumnes.  
No obstant el que estableix el paràgraf anterior els centres, a proposta dels seminaris didàctics corresponents i amb el vistiplau de la Inspecció Educativa, podran organitzar un altre tipus de seguiment i avaluació d'aquests alumnes, després d'informar-los i amb l'acord previ de l'alumne, si és major d'edat, o dels sues pares o tutors legals. Cas que la dita organització preveja una atenció tutorial individualitzada fora de l'horari lectiu del professor responsable, se li comptabilitzaran 2 h/s complementàries en el seu horari de permanència en el centre.  
3. Ensenyaments de EATP «Idioma d'especialitat»   
a) La Resolució d'1 de juny de 1990, de la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa (DOGV de 29 de juny), va establir una nova especialitat dels Ensenyaments i Activitats Tecnicoprofessionals que té com a finalitat l'especialització dels idiomes que s'imparteixen en l'actual BUP, en el camp de l'Administració i Gestió, en el Tecnicocomercial o en el de l'Hostaleria i Turisme.  
b) El procediment i els terminis per a la sol·licitud d'aquesta especialitat d'EATP estan regulats, com per a la resta d'especialitats d'EATP, en la Resolució de 27 de novembre de 1989 (DOGV de 28 de desembre).  
4. Llibres de text i material curricular per a ús de l'alumnat  
S'aplicarà la normativa següent:  
- Decret 187/1994, de 13 de setembre, del Govern Valencià (DOGV del dia 22 de setembre)  
- Ordre de la Conselleria d'Educació i Ciència de 16 de desembre de 1994 (DOGV del dia 3 de febrer de 1995).  
Per tot això, els centres docents, quan trien els materials curriculars, comprovaran prèviament que han sigut autoritzats. No es podrà adoptar materials en el quals no conste expressament la data de la disposició en virtut de la qual van ser autoritzats.  
Per a la seua substitució se seguirà el següent procediment:  
\* sol·licitud del director del centre a la Direcció Territorial de Cultura i Educació corresponent abans del 30 d'abril de cada any.  
La dita sol·licitud haurà de ser raonada pel seminari didàctic que l'ha proposada i comptar amb el vistiplau del Consell Escolar  
\* autorització expressa del director Territorial amb informe previ de la inspecció d'educació sense la qual no podrà efectuar-se la substitució.  
5. Centres que imparteixen la branca sanitària en primer grau  
Per a poder realitzar les pràctiques de segon curs de FP1 en centres hospitalaris dependents del Servei Valencià de Salut, els centres presentaran en l'hospital corresponent una programació de les pràctiques en què es farà constar:  
- Objectius que ha d'aconseguir l'alumne.  
- Activitats que ha de realitzar en els serveis de l'hospital.  
- Sistema d'avaluació.  
6. Actuacions respecte dels centres privats de formació professional  
Per tal de complir el que estableix l'article 27.2 del Reial Decret 707/1976, de 5 de març de 1976, sobre Ordenació de la Formació Professional (BOE de 12 d'abril), pel que fa al control i l'avaluació del rendiment acadèmic dels centres privats adscrits als instituts de formació professional, la direcció de l'institut podrà realitzar les actuacions següents:  
a) Assessorar, al començament del curs acadèmic, en l'elaboració d'objectius i en la metodologia que s'ha d'aplicar en les programacions.  
b) Col·laborar, mitjançant reunions trimestrals, en el seguiment i en l'avaluació dels resultats obtinguts amb aquestes programacions.  
c) Coordinar l'organització i la realització d'activitats complementàries conjuntes.  
d) Designar el professorat necessari per al compliment d'aquestes actuacions.  
IV. Professorat  
A. Hores lectives del professorat  
1. Els horaris lectius del professorat seran de 18 hores setmanals.  
2. Els horaris lectius del professorat amb funcions directives o de coordinació didàctica comprendran, com a mínim, el nombre d'hores pròpies del currículum (incloses les del Segon Idioma Estranger i les d'EATP) que s'estableix a continuació:  
a) Equips directius:  
directors, secretaris i caps d'estudis  
- 4 hores setmanals: instituts de més de 1.000 alumnes.  
- 8 hores setmanals: instituts de menys de 1.000 alumnes.  
Els centres amb més d'un torn establert disposaran d'un cap d'estudis per torn.   
Vicedirectors en instituts que tinguen 16 o més unitats  
- 12 hores setmanals: instituts de més de 1.000 alumnes.  
- 15 hores setmanals: instituts de menys de 1.000 alumnes.  
Als efectes d'hores i grups de docència, els directors i vicedirectors d'instituts amb doble torn tindran la mateixa consideració que els directors i vicedirectors d'instituts amb més de 1.000 alumnes.  
Als efectes d'hores i grups de docència dels membres de l'equip directiu, els centres de més de 800 alumnes que implanten anticipadament els ensenyaments regulats per la LOGSE tindran la mateixa consideració que els instituts de més de 1.000 alumnes.   
Vicesecretaris en instituts que impartisquen docència en més d'un torn  
- 15 hores setmanals  
Vicedirectors i caps d'estudis d'extensions de BUP i seccions de FP . - 12 hores setmanals.  
Als efectes d'hores i grups de docència, els vicedirectors i caps d'estudis d'extensions de BUP i seccions de FP amb més de 500 alumnes tindran la mateixa consideració que els caps d'estudis d'instituts de menys de 1.000 alumnes.  
Professorat amb funcions de coordinació didàctica:  
- 15 hores: cap de seminari, departament i divisió.  
- 15 hores: cap de departament de pràctiques (fins 12 hores en funció de les disponibilitats del centre).  
- 15 hores: tutor de pràctiques en empreses (IFP).  
3. Després d'establir el nombre d'hores lectives de l'alumnat, d'acord amb l'epígraf I, 2, d'aquesta resolució l'horari lectiu del professorat podrà comprendre un màxim de 2 hores setmanals per a l'atenció de tutoria amb alumnes, i les hores autoritzades per a repàs d'assignatures pendents, desdoblaments per a pràctiques de laboratori i idiomes estrangers, actualització de valencià per a alumnat exempt i organització de l'aula d'informàtica, llevat dels horaris excepcionals previstos en l'apartat IV.B.2.1.a) de aquesta Resolució que podran contenir 3 0 4 hores setmanals respectivament. La distribució de torns, assignatures i cursos corresponents a aquest horari lectiu es realitzarà d'acord amb allò disposat a l'annex II, epígraf II, apartat 2.1 de l'Ordre de 29 de juny de 1992 (DOGV del dia 15 de juliol).   
No obstant això, el professorat major de 55 anys podrà optar expressament, previ escrit a la direcció, per no sumar 2 de les hores setmanals a què fa referència el paràgraf anterior en el torn d'elecció corresponent.  
També al professorat major de 55 anys se li podrà assignar, amb petició prèvia de l'interessat al director de l'institut, un màxim de 16 hores setmanals pròpies del currículum (incloses les del 2n idioma estranger i les EATP) sempre que existisca en el seminari o departament professorat amb destinació definitiva suficient per a assumir les hores lectives assignades al mateix departament.  
En aquells casos en què els seminaris i departaments didàctics, després de repartides les hores lectives atenent al criteri anterior, tinguen pendents per adjudicar hores lectives de desdoblament o repàs i professorat amb dedicació lectiva incompleta, la Inspecció Educativa indicarà en el moment de determinar les necessitats del centre el nombre màxim d'aquest tipus d'hores que pot correspondre a cada professor o professora.  
Llevat del cas de la tutoria, l'oferta d'aquestes hores pel centre requerirà l'autorització prèvia i expressa de la Inspecció Educativa, qui tindrà en compte per a això que l'horari proposat pel centre permetrà l'assistència de l'alumnat afectat, així com el seu grau de compliment en el curs anterior.  
Quan en un mateix seminari o departament, coincidisca professorat d'Educació Secundària procedent de diferents cossos, a l'hora de determinar la prioritat en l'elecció d'horari, prevaldrà el criteri de més antiguitat, en primer lloc en la condició de catedràtic i a continuació en el cos. Si l'antiguitat és la mateixa i procedeixen del mateix cos, prevaldrà el nombre d'ordre més baix en la llista d'ingrés en la funció pública.  
B. Determinació de disponibilitat i necessitats de professorat en els diferents seminaris i departaments  
1. Les hores lectives generades pels grups d'alumnes constituïts segons els criteris establerts en l'epígraf I.2 seran distribuïdes entre el professorat amb destinació en el centre, de conformitat con el que estableix aquest apartat (IV.B.)   
2. Realitzada aquesta distribució, la disponibilitat o necessitat del professorat es determinarà segons els criteris següents:  
2.1. Manca d'hores lectives de professorat en un seminari o departament.  
2.1.a) Entre 1 i 14 hores lectives:  
El professorat afectat completarà el seu horari optant per alguna de les alternatives següents amb caràcter voluntari:  
- Impartir un horari complet de la seua especialitat en un altre centre de la localitat. A aquest efecte, i per a l'adjudicació de plaça, es respectaran els criteris de prioritat establerts en l'apartat IV.A.3.  
- Completar l'horari impartint classes de la seua especialitat en un altre centre de la localitat.  
- Impartir docència d'una assignatura afí a les de l'especialitat del professor, fent constar la seua conformitat mitjançant un escrit dirigit al director del centre. En aquest cas el seminari o departament haurà de posar a disposició del professor grups dels cursos inicials. Aquest últim supòsit també s'aplicarà als professors provisionals als quals se'ls haja assignat assignatura afí.   
Per tal de completar la jornada lectiva dels professors que no hagen pogut impartir o completar horari lectiu de la seua especialitat en un altre centre de la localitat, el director Territorial podrà:  
\* Autoritzar que assumesca grups d'assignatures EATP o 2n idioma estranger que no es pogueren constituir per no arribar al nombre mínim d'alumnes establerts, segons preveu l'epígraf I. 2. punts 3 i 4.  
\* Autoritzar que incremente les hores de desdoblament, repàs o de dedicació a alumnes amb necessitats educatives especials, previstes en l'epígraf I.  
\* Autoritzar, si es tracta de professorat de Valencià en centres que apliquen Programes d'Educació Bilingüe, d'Ensenyament en Valencià o d'Incorporació Progressiva, que dedique fins un màxim de 3 hores setmanals per al perfeccionament i l'actualització dels professors que fan classe en aquests grups.  
\* Autoritzar, si es tracta de professorat amb un coneixement qualificat de valencià, la dedicació de les hores corresponents a la producció i correcció dels documents en valencià que genere la vida educativa i administrativa del centre.  
\* Autoritzar que impartesca seminaris, tallers o cursos monogràfics.  
D'acord amb el que estableix l'article vuitè de la Llei 12/1994, de 28 de desembre (DOGV de 31 de desembre) «el professorat pertanyent al cos d'Educació Secundària i al cos de Professors Tècnics de Formació Professional, inclosos en l'àmbit de gestió de la Conselleria d'Educació i Ciència, que no dispose d'horari complet en el centre per a impartir les àrees, matèries o mòduls de la seua especialitat i no desitge completar-lo en altre centre de la seua localitat en la mateixa especialitat, experimentarà una reducció de les seues retribucions bàsiques i complementàries proporcional a la de la jornada lectiva docent no realitzada».  
2.1.b) 15 o més hores lectives.  
Llevat dels seminaris o departaments unipersonals, quedaran sense horari un o més professors segons l'escala següent: entre 15 i 32 hores: un professor; entre 33 i 50 hores: dos professors, i així successivament.  
Si el professor o professora sense horari té adquirida una nova especialitat, podrà assumir en el propi centre un horari sense cobrir de la dita especialitat. De la seua acceptació haurà de quedar constància per escrit davant el director del centre. Atesa aquesta circumstància, el professor o professora en qüestió s'integrarà en el seminari o departament corresponent amb els drets que es deriven de la seua antiguitat en el cos.  
El professorat sense horari que no estiga en la situació anterior podrà, amb caràcter voluntari i a petició pròpia, restar en el seu centre assumint un horari d'una assignatura afí o sol·licitar el desplaçament, en règim de comissió de serveis, a un altre centre de l'àmbit de la Direcció Territorial on està destinat amb caràcter definitiu per a impartir un horari lectiu de la seua especialitat. De la seua conformitat haurà de quedar constància per escrit davant el director del centre.  
Si el professor o professora sense horari en el centre no obtinguera destinació en comissió de serveis per al curs 1997-98 mitjançant el procediment anterior, serà convocat pel director Territorial a l'adjudicació d'un lloc per a impartir matèries de la seua especialitat en un altre centre de la localitat.  
Els professors que no desitgen completar el seu horari en un altre centre de la localitat experimentaran una reducció de les seues retribucions bàsiques i complementàries proporcional al de la jornada lectiva docent no realitzada.  
Si no poguera assignar-se horari per algun dels procediments anteriors, aquest professorat restarà en el seu centre, i el seu horari serà confeccionat per la direcció, després d'escoltar l'interessat i una vegada estudiades les necessitats prioritàries de l'institut, en funció de les seues característiques. L'horari d'aquest professorat no podrà confeccionar-se, en cap cas, reduint l'horari lectiu de la resta del professorat del seminari o departament.  
La determinació del professorat del seminari o departament que ha de quedar sense horari es portarà a terme mitjançant una petició per escrit de l'interessat a la direcció del centre, i tindrà prioritat en l'elecció l'antiguitat, en primer lloc en la condició de catedràtic, i a continuació en el cos. En el cas que no hi haja sol·licitants, el criteri perquè un professor o professora es quede sense horari en el seminari o departament serà la menor antiguitat, primer en el cos dels qui no tinguen la condició de catedràtic, i a continuació dels qui la tinguen.  
Després de determinar mitjançant aquests criteris el professorat que queda sense horari, el director del centre ho comunicarà per fax o per telegrama a la Direcció Territorial corresponent abans del 10 de setembre.  
L'adjudicació de destinació en comissió de serveis al professorat que haja quedat sense horari es realitzarà respectant els criteris anteriors. L'elecció es portarà a terme de manera voluntària fins que queden per adjudicar igual nombre de places que de professors sense destinació, que es farà amb caràcter forçós.  
El professorat desplaçat s'integrarà a partir del moment de la seua incorporació a l'institut en què quede destinat en comissió de serveis, en el seminari o departament corresponent, amb els drets que deriven de la seua antiguitat, segons els criteris indicats anteriorment.  
2.2 Necessitat de professorat  
a) En el seminari o departament queden fins dues hores lectives sense cobrir.  
- Seran assumides pel propi seminari o departament.  
b) En el seminari o departament queden 3 o més hores lectives sense cobrir.  
Després de comprovar que no poden ser assumides pel professorat del centre, la Direcció Territorial, a proposta de la Inspecció Educativa determinarà el nombre de professors necessaris, sense que, en cap cas, no es produesca una reducció en l'horari dels restants components del seminari o departament afectat. Aquest professorat adscrit, en cas de ser necessari, podrà completar el seu horari en un altre centre.  
C. Comunicació de la disponibilitat i necessitats de professorat en els diferents seminaris  
1. Abans del dia 12 de setembre els directors territorials entregaran a la Direcció General de Centres Docents els quadres amb el resum de la disponibilitat i necessitats de professorat dels centres, i aquesta ho comunicarà a la Secretaria General i a la Direcció General de Personal, que adjudicarà les vacants i proveirà les necessitats de professorat de forma que es completen les dotacions dels centres en comissió de serveis, en expectativa de destinació, en pràctiques o interinitat a temps parcial o total, en cada cas, abans de l'inici del curs escolar.  
2. L'assignació d'horari i d'activitats al professorat interí a temps parcial es realitzarà d'acord amb les instruccions específiques que desenvolupa l'Ordre de 7 de maig de 1997.  
V. Activitats de final de curs  
D'acord amb el que estableix l'Ordre vigent de Calendari Escolar, en els mesos de juny i setembre, i durant el període no destinat a activitats lectives amb l'alumnat, el professorat restarà en els centres desenvolupant les activitats següents:  
1. Reunions d'òrgans de govern, col·legiats i de coordinació didàctica per a realitzar:   
- La memòria avaluadora de la programació general anual.   
- Les propostes i els acords que l'equip directiu haurà de considerar per a l'elaboració de la Programació General Anual del curs pròxim.  
- En els centres d'implantació anticipada dels estudis regulats per la LOGSE:  
- La planificació del treball que es farà per a l'elaboració, si s'escau, del Projecte Curricular de l'Educació Secundària Obligatòria i del Batxillerat.  
- L'aprovació, si s'escau, del Projecte Curricular, en el grau de elaboració en què es trobe.  
2. Professorat  
Entre l'últim dia de classe, establert pel calendari escolar, i les proves de suficiència el professorat complirà un horari d'atenció i de recepció d'alumnes i de pares d'alumnes, per tal de facilitar-los les orientacions necessàries per a recuperar les matèries no aprovades i les orientacions relatives al seu futur acadèmic o professional.  
El cap d'estudis elaborarà aquest horari d'atenció i de recepció d'alumnes i de pares d'alumnes, tenint en compte les propostes dels seminaris o departaments didàctics, que es responsabilitzaran del seu efectiu compliment, i el traslladarà a la direcció del centre que establirà el mètode que estime més oportú per a la seua publicació.  
3. Calendari d'activitats  
Abans del dia 1 de maig, la direcció del centre enviarà al Servei d'Inspecció Educativa, el calendari d'activitats de final de curs, en què es faran constar les dates de les activitats següents:  
3.1. Activitats de maig i juny  
- Exàmens finals per a alumnes amb assignatures pendents de cursos anteriors.   
- Sessió d'avaluació final d'alumnes amb assignatures pendents de cursos anteriors.  
- Sessió d'avaluació final de COU.  
- Entrega de notes finals als alumnes de COU.  
- Horari de recepció i atenció d'alumnes i de pares d'alumnes pels professors del centre.  
- Calendari de reunions dels òrgans de govern, col·legiats i de coordinació didàctica.  
- Calendari i horari de les proves de suficiència i dels exàmens d'alumnes lliures de BUP.  
- Calendari i horari de les proves lliures per a alumnes de FP.  
- BUP i FP: sessió d'avaluació final.  
- Entrega de notes finals als alumnes.   
3.2. Activitats de setembre  
- Calendari d'exàmens extraordinaris de setembre (alumnes oficials i lliures).  
- Sessió d'avaluació extraordinària de setembre d'alumnes oficials, lliures i amb assignatures pendents de cursos anteriors.  
- Entrega de notes als alumnes i horari d'atenció a pares i alumnes.  
VI. Consideracions finals  
1) La direcció de cada centre complirà i farà complir el que estableix aquesta resolució i adoptarà les mesures necessàries perquè el seu contingut siga conegut per tots els membres de la comunitat educativa.   
2) La Inspecció Educativa vetlarà pel compliment del que estableix aquesta resolució.   
3) Els directors territorials de Cultura i Educació resoldran, en l'àmbit de la seua competència, els problemes que sorgesquen en l'aplicació d'aquesta resolució.  
4) Queden sense efectes les Resolucions de 6 de juny de 1994, de 24 de maig de 1995, de 28 d'agost de 1995 i de 19 de juliol de 1996, de la Secretaria General i de les Direccions Generals d'Ordenació i Innovació Educativa i de Política Lingüística, de Centres Docents i de Personal, per les quals es dicten instruccions complementàries per a la constitució de grups i determinació de necessitats del professorat, organització i funcionament dels centres docents que imparteixen ensenyaments d'Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat, BUP, COU i Formació Professional, mantinguts amb fons públics i dependents de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana.  
València, 21 de juliol de 1997.- La secretària general: Amparo Koninckx Frasquet; la directora general de Centres Docents: Concepción Gómez Ocaña; el director general d'Ordenació, Innovació Educativa i Política Lingüística: Josep Vicent Felip i Monlleó; el director general de Personal: José Cano Pascual.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3047, del 31-07-1997 (1997/9387)

RESOLUCIÓN de 21 de julio de 1997, de la Secretaría General y de las direcciones generales de Centros Docentes, de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística y de Personal por la que se dictan instrucciones en materia de ordenación académica y organización de la actividad docente de los centros de titularidad de la Generalitat Valenciana que imparten enseñanzas del Bachillerato Unificado y Polivalente, del Curso de Orientación Universitaria y de la Formación Profesional.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/res/1997/07/21/(2)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3047

Fecha DOGV
:   31-07-1997

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1997/9387

CVE


Fecha del documento
:   21-07-1997

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

Análisis jurídico

RESOLUCIÓN de 21 de julio de 1997, de la Secretaría General y de las direcciones generales de Centros Docentes, de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística y de Personal por la que se dictan instrucciones en materia de ordenación académica y organización de la actividad docente de los centros de titularidad de la Generalitat Valenciana que imparten enseñanzas del Bachillerato Unificado y Polivalente, del Curso de Orientación Universitaria y de la Formación Profesional.  
La disposición final primera de la Orden de 29 de junio de 1992, que regula en su anexo II la organización y el funcionamiento de los centros que impartan enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Genaralitat Valenciana, autoriza a las direcciones generales de Ordenación e Innovación Educativa, de Centros y Promoción Educativa y de Régimen Económico y de Personal, en el ámbito de sus respectivas competencias, para aclarar, adecuar y desarrollar las instrucciones que en ella se aprueban.  
Las Resoluciones de 6 de junio de 1994, 24 de mayo de 1995, 28 de agosto de 1995 y 19 de julio de 1996 completaban y desarrollaban respectivamente a partir del curso escolar indicado en cada caso, algunos aspectos referentes a la ordenación académica, la actividad docente de los centros y la determinación de las disponibilidades y necesidades de profesorado en los centros que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato, BUP, COU y Formación Profesional.   
Transcurridos varios cursos académicos y con la finalidad de completar, ampliar o rectificar algunos aspectos de las Resoluciones indicadas, la Secretaría General y las direcciones generales de Centros Docentes, de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística y de Personal, en los respectivos ámbitos de competencias, han resuelto elaborar un único texto refundido que facilite su utilización por parte de los centros educativos, mientras continúen en vigor estas enseñanzas.  
I. Cuestiones generales  
1. Confección del horario general del centro  
a). En cumplimiento de lo estipulado en el apartado 1.1 del epígrafe I del anexo II de la Orden de 29 de junio de 1992, los períodos lectivos diarios serán distribuidos de manera que se prevea el tiempo necesario para el cambio de clase del profesorado, a fin de que se garantice la duración efectiva de 50 minutos, como mínimo, de cada uno de los mismos.  
b). Los centros que, por necesidades de escolarización, estén obligados a funcionar en doble turno establecerán un máximo de siete períodos lectivos diarios, de lunes a viernes, en sesión de mañana para un turno y de tarde para el otro. En estos centros los períodos lectivos tendrán una duración de cuarenta y cinco minutos efectivos, como mínimo.  
c). En los demás centros, exceptuando el Curso de Orientación Universitaria, sólo se autorizarán horarios extraordinarios que supongan una jornada intensiva de mañana o tarde cuando concurran las circunstancias excepcionales previstas en el apartado 1.1 del epígrafe I, del anexo II, de la Orden de 29 de junio de 1992.  
d). Con el fin de realizar las reuniones de coordinación establecidas para los seminarios y departamentos didácticos, departamentos de orientación, claustros y comisiones de coordinación pedagógica o de normalización lingüística, las jefaturas de estudios preverán en la confección de horarios una tarde libre de clases o, si se trata de centros con horario a doble turno, un período de tiempo suficiente libre de clases. En ningún caso podrán suspenderse las clases para realizar estas u otras actividades del profesorado.  
e). Durante todas las horas en que el centro esté en funcionamiento debe garantizarse la presencia de, al menos, un miembro del equipo directivo.  
2. Criterios para la constitución de grupos  
Los grupos de alumnos se confeccionarán teniendo en cuenta los siguientes criterios:  
a) Los grupos deben ser homogéneos en cuanto al número, y se excluirá en su composición todo criterio discriminatorio.  
b) Los alumnos repetidores, con asignaturas pendientes de cursos anteriores o con necesidades educativas especiales, deberán estar distribuidos de forma homogénea entre todos los grupos de un mismo curso, de acuerdo con la Orden 15 de julio de 1994 (DOGV 14 de septiembre).  
Número de alumnos por grupo  
1. Diurno: 36 alumnos por grupo en primero y 38 en el resto de los cursos, salvo en aquellos casos en que por manifiesta insuficiencia de las infraestructuras no sea posible, tanto para materias comunes como optativas, excepto lo previsto para las EATP y el Segundo Idioma Extranjero. En la asignatura de Prácticas de Formación Profesional de todas las ramas y de las especialidades de Informática de Gestión e Informática de Empresas de la rama Administrativa y Comercial, 25 alumnos por grupo. Para el resto de especialidades de la rama Administrativa y Comercial los grupos serán de 38 alumnos.  
2. Nocturno: 50 alumnos por grupo, tanto para materias comunes como optativas, salvo que, por los informes emitidos por la Inspección Educativa sobre asistencia real del alumnado al aula durante el curso anterior, ésta fuera superior a 40 alumnos, en cuyo caso se aplicará el módulo indicado en el apartado anterior para los grupos o materias que proceda.  
3. EATP:   
- Informática, Medios Audiovisuales, Teatro y Expresión Corporal: 20 alumnos por grupo.  
- Ciencias Aplicadas: Técnicas de Laboratorio: 20 alumnos por grupo.  
- Otras: 38 alumnos por grupo.  
Número mínimo para constituir grupo en segundo curso: 20 alumnos, salvo en los casos siguientes:  
- Diseño y cualquier EATP de Francés, cuando no suponga incremento de profesorado. En el caso de Francés, se requerirá además que, previamente, hayan sido asumidas todas las horas de segundo idioma de los alumnos inscritos.  
- Hogar y Electricidad, cuando sean impartidas por profesores especiales de ITEM o de los identificativos de cuerpo en los NRP A31 y A34 con destino definitivo en el centro.  
En tercero no habrá mínimo para la constitución de grupo, a los efectos de garantizar la continuidad a los alumnos que se hubieran matriculado en la misma EATP en el curso anterior.   
4. Desdoble de grupos:  
- Asignaturas de los seminarios de Física y Química, y Ciencias Naturales : 1 hora semanal por asignatura, curso y grupo para prácticas de laboratorio.  
- Idiomas extranjeros: 1 hora semanal por idioma, curso y grupo para el desarrollo de la competencia comunicativa oral.  
Para que puedan programarse estos desdobles deberá existir un mínimo de 25 alumnos por grupo y el módulo horario de la asignatura no deberá ser inferior a 4 horas semanales. Dichos desdobles serán autorizados por el director Territorial, a propuesta de la Inspección Educativa, en el momento de la determinación de las necesidades del profesorado y siempre que se presente una programación didáctica específica realizada por el seminario o departamento correspondiente.  
5. Segundo Idioma Extranjero:  
Los centros organizarán la oferta del Segundo Idioma Extranjero de acuerdo con los siguientes criterios:  
a) 1º de BUP, 1º FP2: 25 alumnos por grupo (mínimo para constituir grupo: 15 alumnos).  
b) En los cursos siguientes no habrá mínimo para la constitución de grupo a los efectos de garantizar la continuidad a los alumnos que hayan iniciado sus estudios en 1º de BUP o 1º FP2.  
c) El Segundo Idioma Extranjero, dado su carácter de asignatura opcional en BUP y FP2 y voluntario en COU se impartirá en horario que no genere huecos a los alumnos que no cursen estas enseñanzas. Excepcionalmente y en la medida de las posibilidades organizativas del centro, cuando la matrícula de un curso alcance o supere los 25 alumnos, se procurará agruparlos en el mismo grupo/clase a fin de integrar estas enseñanzas en el horario general del grupo.  
Horas lectivas del alumnado  
1. El horario del alumnado comprenderá los siguientes tipos de horas lectivas:  
a) Horas propias del currículo, incluidas las de EATP y las del Segundo Idioma Extranjero.  
b) Horas de tutoría: 1 hora semanal por grupo.  
c) Horas de repaso para alumnos con asignaturas pendientes de cursos anteriores: 1 hora semanal por curso y asignatura. En los centros de doble turno, en los que por imposición del horario sea incompatible la asistencia al repaso en una asignatura de los alumnos del turno de la mañana y del turno de la tarde, se podrá autorizar una segunda hora.  
Las horas de repaso serán autorizadas por el director Territorial, a propuesta de la Inspección Educativa. La solicitud, acompañada de una programación didáctica específica realizada por el seminario o departamento correspondiente, será presentada por la dirección del centro a la Inspección Educativa en el momento de la determinación de las necesidades del profesorado. El director Territorial podrá autorizar más de una hora semanal por curso y asignatura, siempre que el número de alumnos asistentes así lo aconseje.  
d) Horas para seminarios, talleres y cursos monográficos: 2 horas semanales por curso y seminario.  
e) Horas de dedicación a alumnos con necesidades educativas especiales, contemplados en el artículo 36 de la LOGSE, escolarizados en centros acogidos al Plan Experimental de Integración: 1 hora semanal por curso.  
2. El número de horas lectivas de los apartados b) y d) comprendidas en el horario de un alumno en ningún caso sobrepasará las 2 horas semanales.  
3. Plan anual de normalización lingüística  
La Orden de 29 de junio de 1992 establece en su anexo II, epígrafe I, apartado 1.2.7. que los centros elaborarán, en el marco de la programación general, el Plan Anual de Normalización Lingüística, a fin de programar actividades que favorezcan la presencia del valenciano como lengua vehicular, de relación y de uso en todos los ámbitos: pedagógicos, de gestión, de convivencia y de proyección al entorno.  
Una de las finalidades del Plan Anual de Normalización Lingüística viene determinada por la Ley de Uso y Enseñanza del Valenciano que establece que, al acabar los diferentes ciclos educativos, los alumnos dominarán por igual las dos lenguas oficiales. Es evidente que, para conseguir este objetivo, el aprendizaje del valenciano en el aula, únicamente como asignatura, no es suficiente, pues las lenguas se aprenden en contextos comunicativos y para la comunicación. El aprendizaje de una lengua se produce ligado al uso y a través de intercambios lingüísticos significativos. Este enfoque comunicativo del aprendizaje lingüístico nos obliga a considerar el proceso de enseñanza y aprendizaje del valenciano en un ámbito que vaya más allá del recinto cerrado del aula. Por ello, y porque el instituto debe convertirse en un espacio de integración y de recuperación lingüística, es necesario que los centros elaboren los planes anuales de normalización de acuerdo con sus situaciones y contextos determinados.  
Para la elaboración y el seguimiento del mencionado plan, los centros contarán con las orientaciones y el apoyo de la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística, a través de los asesores del Servicio de Enseñanzas en Valenciano.  
3.1. Contenido  
El Plan Anual de Normalización Lingüística se ajustará, en su contenido, a lo siguiente:   
a) Objetivos.  
b) Actuaciones en cada uno de los ámbitos de intervención:  
- en la administración,  
- en la gestión pedagógica,  
- en la actividad docente,  
- en la interrelación con el entorno educativo.  
c) Órganos del centro implicados en el plan y sus ámbitos de competencia.  
d) Necesidades:  
- en actividades de formación y actualización lingüística del personal docente, de administración y servicios y laboral,  
- en recursos económicos, materiales y humanos que el centro pueda aportar.  
e) Calendario de aplicación:  
- priorización de objetivos,  
- secuenciación del proceso.  
f) Criterios de evaluación del Plan.  
3.2. Comisión de Normalización Lingüística  
a) Constitución  
- En todos los centros donde no esté constituida la Comisión de Coordinación Pedagógica, se constituirá la Comisión de Normalización Lingüística, que será el órgano encargado de la elaboración y posterior seguimiento, evaluación y modificación del Plan Anual de Normalización Lingüística y, en su caso, del Proyecto de Normalización Lingüística del centro. Esta Comisión es el agente coordinador y dinamizador por excelencia de la normalización lingüística del centro.  
- Esta Comisión estará formada por:   
- El jefe de estudios (el vicedirector en las extensiones de BUP), que hará las funciones de presidente.  
- Cuatro profesores, de los cuales uno será de valenciano.  
- Actuará como secretario de la Comisión el profesor más joven.  
- Podrán incorporarse a la Comisión un padre o madre y un alumno. El director realizará esta propuesta en la primera reunión del Consejo Escolar a fin de que, en un plazo máximo de 20 días, los representantes de estos sectores comuniquen, en su caso, los nombres de los que formarán parte de la mencionada Comisión.   
- Las horas dedicadas a las reuniones de la Comisión serán computadas en los horarios individuales de los profesores como horas complementarias de cómputo mensual.  
b) Funciones de la Comisión  
La Comisión de Normalización Lingüística realizará las funciones siguientes:   
- Elaborar el Plan Anual de Normalización Lingüística del centro.  
- Coordinar la recogida y sistematización de los datos sociolingüísticos necesarios para su elaboración.   
- Coordinar y promover las actuaciones encaminadas a sensibilizar a la comunidad educativa hacia el aumento del uso vehicular y social del valenciano.   
- Coordinar la aplicación de los Programas de Educación Bilingüe.  
- Establecer los medios para la corrección de los textos que se editen en los diferentes ámbitos de intervención, y para la información bibliográfica.   
- Diseñar estrategias para la realización, en el propio centro, de actividades de formación y actualización lingüísticas, de acuerdo con las necesidades detectadas, e informar de la oferta existente de este tipo de actividades fuera del centro.  
- Hacer el seguimiento de la aplicación del Plan y evaluar sus resultados.   
- Proponer las modificaciones necesarias de acuerdo con los resultados obtenidos.  
- Establecer el calendario de reuniones de la Comisión.  
- A través de su presidente, informar al Claustro y presentar la propuesta del Plan Anual al Consejo Escolar, en el marco de la Programación General Anual, para que sea aprobado por el Consejo Escolar que, en todo caso, respetará los aspectos docentes.  
4. Reglamento de régimen interior  
4.1. Elaboración  
- Corresponde a los Consejos Escolares la elaboración y aprobación de las normas de convivencia del centro de acuerdo con lo establecido en el título II, capítulo I, artículo 11.1.d. de la Ley Orgánica 9/1995, de 20 de noviembre, de la participación, evaluación y gobierno de los centros docentes (BOE del día 21).  
- El Reglamento de Régimen Interior se contempla no como un código de sanciones sino como la concreción de los principios y objetivos del centro docente, ofreciendo un servicio escolar para la formación de un modelo de persona libre que ha asimilado su propia escala de valores y la proyecta mediante el ejercicio de la solidaridad y el respeto a los demás, a las instalaciones del centro en particular y a los bienes colectivos sociales, culturales y medioambientales en general.  
- Dicho reglamento deberá especificar las faltas de disciplina del alumnado y las correspondientes medidas correctoras, que deberán ajustarse a lo establecido en el artículo 11.1.e de la citada Ley Orgánica y en el Decreto 246/1991, de 23 de diciembre, sobre derechos y deberes del alumnado (DOGV 3 de enero de 1992).  
- De conformidad con lo establecido en la disposición transitoria primera del mencionado Decreto 246/1991, de 23 de diciembre, el Reglamento de Régimen Interior, elaborado con anterioridad a la fecha de su publicación, deberá adaptarse a lo que se dispone en el citado Decreto y los centros que no tuvieran elaborado este reglamento deberán dotarse del mismo.  
4.2. Remisión a la Dirección Territorial  
- Una vez elaborado, el Reglamento de Régimen Interior será incluido en la Programación General Anual del centro y remitido a la Dirección Territorial correspondiente en los plazos establecidos para dicha programación.  
- Las direcciones territoriales a través del Servicio de Inspección Educativa, podrán revisar los Reglamentos de Régimen Interior elaborados por los centros para garantizar su adecuación a los principios constitucionales y a los derechos y deberes de los miembros de la comunidad educativa.  
II. Cuestiones relativas al alumnado  
1. Comunes a BUP, COU y FP  
A. Matrícula de alumnos procedentes de estudios regulados por la LOGSE  
La incorporación a BUP o COU de alumnos procedentes de la Educación Secundaria Obligatoria o el nuevo Bachillerato regulado por la LOGSE se realizará de acuerdo con las normas y el procedimiento establecido en la Resolución de 26 de mayo de 1997 (DOGV de 25 de junio), de las direcciones generales de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística y de Centros Docentes, por la que se regula el procedimiento para la solicitud y la concesión de autorización para el acceso a las enseñanzas reguladas por la Ley 14/1970, de 4 de agosto, General de Educación, del alumnado procedente de las enseñanzas derivadas de la Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo y se determinan las convalidaciones de estudios entre ambos sistemas educativos.   
B. Adaptaciones curriculares y exenciones  
Principios generales  
a) De conformidad con lo establecido en el artículo 17.1 y 2, del capítulo III, del Real Decreto 334/85, de 6 de marzo, de Ordenación de la Educación Especial (BOE del día 16), el alumnado con necesidades educativas especiales tendrá derecho a las adaptaciones curriculares que posibiliten o faciliten su proceso educativo.  
b) El seminario de la materia, a propuesta del profesor y con el asesoramiento del Departamento de Orientación, en su caso, efectuará las adaptaciones currriculares necesarias que podrán afectar a la metodología didáctica, a la priorización y a la temporalización en la consecución de los objetivos.   
c) La evaluación del progreso de los alumnos estará basada en los objetivos propuestos para ellos y, para su calificación, se tendrán en cuenta no sólo los contenidos, sino el proceso seguido por los alumnos, el interés y el esfuerzo manifestados.  
d) No se concederán exenciones siempre que sea posible la adaptación curricular. No obstante, podrán ser declarados exentos de calificación en determinadas materias del currículo, los alumnos con problemas graves de audición, visión o motricidad para los que no sea posible realizar adaptación curricular sin afectar al nivel básico de los contenidos exigidos.  
e) A los efectos previstos en el apartado anterior, los padres o representantes legales presentarán la solicitud de exención a la dirección del centro antes del 30 de noviembre. La dirección del centro remitirá el expediente a la Dirección Territorial de Cultura y Educación correspondiente en el plazo de 20 días hábiles e incluirá necesariamente, junto a la solicitud presentada por los padres o representantes legales, un informe psicopedagógico . A su vez, la Dirección Territorial de Cultura y Educación completará el expediente adjuntando un informe emitido por el servicio de Inspección Educativa y lo remitirá, en el plazo de 20 días hábiles, a la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística para su resolución.  
C. Exención de educación física  
En Formación Profesional, la Educación Física se regula en la Orden de 13 de julio de 1974 por la que se establecen los cuestionarios y las orientaciones pedagógicas del plan de estudios de la Formación Profesional de Primer Grado (BB.OO.MEC de 29 de agosto).  
Se complementa con la Orden de 24 de septiembre de 1975 por la que se disponen el plan de estudios y las orientaciones metodológicas, y cuestionarios del curso de enseñanzas complementarias para el acceso del primero al segundo grado de FP (BOMEC octubre 1975) y la Orden de 13 de septiembre de 1975 sobre orientaciones metodológicas y cuestionarios de Segundo Grado de FP (BOMEC octubre 75).  
De acuerdo con lo establecido en la Orden de 7 de julio de 1994 (BOE del 14 de julio), los alumnos que se encuentren en posesión del título de Bachiller y hayan superado el Curso de Orientación Universitaria, al matricularse en Formación Profesional de segundo grado, tendrán convalidada la materia de Educación Física de todos los cursos.  
La asignatura de Educación Física, como el resto de las materias del plan de estudios vigente, debe contemplar en su programación la atención singular para aquellos alumnos que por circunstancias determinadas, avaladas por la documentación pertinente, no puedan seguir todo el proceso de enseñanza y aprendizaje.   
Dicha incapacidad, ya sea temporal o definitiva, podrá estar relacionada con aspectos motrices determinados, hecho que puede incapacitarle para unos ejercicios concretos y específicos y no para otros que contribuyan al logro de algunos objetivos de la programación establecida por el seminario respectivo.  
Según la Orden de 18 de septiembre de 1987 (BOE de 23 de septiembre), por la que se aprueban los programas y orientaciones didácticas de la Educación Física y Deportiva en el BUP, la adaptación curricular tiene vías claras de actuación en todos los casos de solicitud de exención de esta materia.  
A tal efecto, el seminario de Educación Física, a propuesta del profesor de la materia y con el asesoramiento del Departamento de Orientación, en su caso, establecerá la adaptación curricular que corresponda.  
Cuando la adaptación curricular no sea posible, o los alumnos sean mayores de 25 años o cumplan esa edad en el período para el que formalizan la matrícula, el director del centro, en el caso de los centros públicos, o el director del instituto al cual esté adscrito el centro privado, podrá conceder la exención. Orden Ministerial de 10 de julio de 1995 (BOE de 15 de julio de 1995).  
D. Exención de valenciano  
- Para la exención de la materia de Valenciano, se actuará según lo dispuesto en la Orden de 1 de septiembre de 1984, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia (DOGV del de 25 de septiembre), que desarrolla el Decreto 79/1984, de 30 de julio, sobre la aplicación de la Ley 4/1983 de Uso y Enseñanza del Valenciano y en la Orden de 14 de diciembre 1993 de la Conselleria de Educación y Ciencia que la modifica (DOGV de 10 de enero de 1994).  
- Los alumnos con necesidades educativas especiales se atendrán a lo establecido en el apartado B de este capítulo II.  
D.1. Criterios de actuación  
a) Centros ubicados en la zona de predominio lingüístico castellano   
- Los alumnos residentes en las poblaciones que figuran en el título quinto de la Ley 4/1983, de predominio lingüístico castellano, y que asistan a centros de estos territorios formularán la petición de exención de la enseñanza del valenciano de acuerdo con la Resolución del director general de Ordenación e Innovación Educativa de 24 de mayo de 1993 (DOGV de 1 de julio de 1993) ateniéndose a las instrucciones de la Dirección General mencionada de 5 de julio de 1993.  
- Los alumnos residentes fuera de la Comunidad Valenciana que acudan a centros ubicados en esta zona y que no hayan estudiado anteriormente la materia de valenciano, justificarán la solicitud de exención por residir en una Comunidad Autónoma en que concurren las mismas circunstancias que en la zona de predominio lingüístico castellano de la Comunidad Autonóma Valenciana, y adjuntarán a la solicitud una fotocopia compulsada del DNI y un certificado académico de todos los estudios cursados con anterioridad.  
Los centros adecuarán la redacción del apartado b) del modelo de solicitud incluido en el anexo I de las instrucciones de 5 de julio de 1993 a lo previsto en el párrafo anterior.  
b) Centros ubicados en la zona de predominio lingüístico valenciano   
Los centros seguirán las instrucciones de la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa de 12 de julio de 1993, elaboradas a partir de la normativa mencionada anteriormente.   
D.2. Situaciones previstas por la normativa:  
- Residencia temporal: se entenderá como un período cronológico no superior a dos años o dos cursos académicos.   
- Incorporación tardía al sistema educativo valenciano: en estos casos los alumnos quedarán exentos de la evaluación el primer curso de su incorporación.  
D.3. Orientaciones para el profesorado de valenciano y los equipos directivos   
- Los alumnos que hayan solicitado la exención de la materia por incorporación tardía o por residencia temporal deberán asistir obligatoriamente a las clases. Éstas deberán servir para iniciar a los alumnos en el conocimiento de la materia, de manera que el año en que tengan que ser evaluados puedan integrarse plenamente a las clases de valenciano.   
- El primer año de su incorporación, los profesores prestarán especial atención a estos alumnos, procurarán cubrir los déficits de su formación y les exigirán, en el proceso de evaluación, un nivel que contemple la situación individual de cada alumno y el esfuerzo en la consecución de los objetivos marcados en la programación didáctica para estos casos concretos.   
- El profesorado de valenciano, los tutores y el equipo directivo de los centros recomendarán la asistencia a las clases de actualización durante el curso en el que se les conceda la exención para que puedan alcanzar un nivel de competencia suficiente el primer curso en que hayan de ser evaluados.  
D.4. Medidas de apoyo para el alumnado exento   
- Los centros organizarán clases de actualización de valenciano para los alumnos exentos, de acuerdo con los criterios para la constitución de estos grupos establecidos en el apartado IV, A, 3.   
- Estas clases tendrán una distribución de dos horas semanales y se impartirán fuera del horario lectivo del alumnado para los que tendrá carácter voluntario. Se organizarán, conjuntamente, para los tres cursos de BUP y COU.  
- Estas clases serán impartidas por el profesorado de valenciano, a los que les serán computadas como lectivas.   
D.5. Renuncia a la exención de valenciano  
Los alumnos que, por cualquier motivo, quieran renunciar a la exención de valenciano, tras haberla pedido, deberán solicitarlo a la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística a través del centro.  
E. Inscripción en la asignatura de valenciano de los alumnos procedentes de otras comunidades autónomas que habían iniciado sus estudios en la Comunidad Valenciana.  
Los alumnos que habiendo cursado estudios en la Comunidad Valenciana trasladen su expediente académico a otras comunidades autónomas o al extranjero y regresen a cursar estudios con asignaturas pendientes, tendrán que matricularse de esta asignatura sólo en el curso completo en que se matriculen y, en su caso, podrán solicitar la exención de conformidad con la normativa vigente.  
F. Matrícula de alumnos extranjeros  
F.1. Normas generales  
Toda persona de nacionalidad extranjera que esté en posesión de títulos, diplomas o estudios extranjeros homologados o convalidados, o bien con el expediente de convalidación en tramitación, podrá matricularse en las mismas condiciones que los alumnos españoles, de acuerdo con los requisitos que establece el Real Decreto 104/1988, de 29 de enero, sobre homologación y convalidación de títulos y estudios extranjeros de educación no universitaria (BOE del 17 de febrero) y la Orden de 30 de abril de 1996 (BOE de 8 de mayo) por la que se adecuan a la nueva ordenación educativa determinados criterios en materia de homologación y convalidación de títulos y estudios extranjeros de niveles no universitarios y se fija el régimen de equivalencias con los correspondientes españoles.  
Los criterios y las normas que tendrán en cuenta los centros para formalizar estas matrículas son los siguientes:  
1º Podrán matricularse los ciudadanos de nacionalidad extranjera que cumplan los requisitos académicos establecidos para cada curso y nivel del sistema educativo español.  
2º Con este fin, tendrán que estar en posesión de la credencial de convalidación de estudios facilitada por la Subdirección General de Títulos, Convalidaciones y Homologaciones, del Ministerio de Educación y Ciencia, o bien del volante acreditativo de tener el expediente de convalidación de estudios en trámite.   
3º Si la inscripción se realiza mediante el volante a que hace referencia el apartado anterior, esta matrícula tendrá carácter condicional y no será efectiva hasta que el alumno presente la resolución de su expediente de convalidación. Si no la presenta antes de la finalización, en septiembre, del curso escolar, o si la resolución corresponde a un curso o nivel inferior al que el interesado solicitó, quedarán sin efecto los resultados de las evaluaciones realizadas y la inscripción producida como consecuencia de la utilización del mencionado volante.   
4º La dirección del centro adoptará las medidas que considere más adecuadas para informar a estos alumnos y a sus padres o representantes legales de lo siguiente:  
a) La validez, los efectos y las consecuencias académicas de la inscripción que realiza con carácter condicional, de acuerdo con lo que establece el apartado anterior, responsabilidad única del interesado.  
b) El organismo competente para informar, recibir y remitir el expediente de convalidación de estudios es la oficina provincial del Ministerio de Educación y Ciencia.  
c) El plazo máximo de tres meses que el Real Decreto 104/1988, de 29 de enero, otorga al Ministerio de Educación y Ciencia para resolver los expedientes de convalidación de estudios contará a partir de la fecha en la que el expediente contenga toda la documentación prescriptiva, lo que es decisivo a efectos de posibles recursos contra la resolución emitida, ya que el volante justificativo de tener el expediente de convalidación en trámite a los únicos efectos de inscripción condicional en centros educativos, se da al interesado aunque no aporte toda la documentación necesaria.  
5º Los centros docentes a los que se incorporen alumnos extranjeros o que hayan realizado estudios en el extranjero prestarán especial atención al aprendizaje del castellano y del valenciano. En este último caso, será necesario informarles adecuadamente de la normativa vigente al respecto.  
G. Deportistas de alto nivel  
Cuando el centro docente tenga matriculados alumnos calificados oficialmente como deportistas de alto nivel, los profesores tutores respectivos prestarán especial atención a:  
a) Recoger los documentos acreditativos de las ausencias derivadas de su actividad deportiva, a fin de que las faltas tengan la consideración de justificadas.  
b) Proponer a los distintos seminarios la posibilidad de promover un trabajo personalizado conducente a minorar las carencias de aprendizaje motivadas por estas ausencias.  
En ningún caso la justificación de las ausencias servirá de motivo para la eliminación de contenido de las materias que debe superar todo alumno. A tal efecto, el profesorado procurará orientar el proceso de aprendizaje adaptándolo a cada caso concreto.  
H. Reclamación de calificaciones  
H.1. Alumnos de BUP y FP  
Se estará a lo establecido en la Orden de 23 de enero de 1990, de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el ejercicio del derecho de reclamación de calificaciones estimadas incorrectas en los niveles de enseñanzas no universitarias (DOGV del 7 de febrero), y en la Resolución de 23 de enero de 1990, de la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa, por la que se establece el procedimiento y los plazos para ejercer dicho derecho (DOGV del 7 de febrero).  
La dirección del centro hará públicos los contenidos mínimos, los criterios de evaluación y los sistemas de recuperación acordados por cada seminario e incluidos en sus respectivas programaciones didácticas, sin perjuicio de la responsabilidad que tiene cada profesor de informar a sus alumnos sobre el contenido de la programación, los mínimos exigibles y los criterios de evaluación y de calificación.  
H.2. Alumnos de COU   
H.2.1. Reclamaciones a las calificaciones de carácter ordinario, obtenidas durante el curso académico y derivadas del proceso de evaluación continua  
Se estará a lo dispuesto en el apartado anterior (H.1.).  
H.2.2. Reclamaciones a las calificaciones finales  
Según lo establecido en la Orden Ministerial de 31 de diciembre de 1971 (BOE del 24 de enero de 1972), el estudiante que considere que no ha sido respetado su derecho a una evaluación objetiva podrá formular una reclamación o solicitar que se le rectifique su calificación.  
- Formulación de reclamaciones  
La dirección del centro formulará las reclamaciones a la Comisión Permanente, si el centro es público, o al delegado de la Universidad, si el centro es privado. La Comisión Permanente examinará las reclamaciones y la documentación aportada, y las someterá al rector junto con un informe y una propuesta, en su caso, de las medidas que procedan.(Artículo 2.5.e de la Orden Ministerial de 31 de diciembre de 1971; BOE de 24 de enero de 1972).  
- Solicitudes de rectificación de calificaciones  
Las solicitudes de rectificación de calificaciones individuales se podrán elevar «cuando la calificación global otorgada a algún alumno apareciera notablemente discordante con las consignadas o comunicadas periódicamente al mismo durante todo el curso». (Artículo 10 de la Orden Ministerial de 31 de diciembre de 1971).  
La solicitud de revisión y eventual rectificación de calificaciones individuales puede promoverla el alumno, sus representantes legales, la Inspección Educativa o los delegados de la Universidad, mediante solicitud razonada dirigida a la presidencia de la Junta de Supervisión, dentro de los 15 días siguientes a la comunicación de la evaluación final a los alumnos, o a partir de los 20 días siguientes a la fecha del acta. (Norma décima de la Resolución de 2 de febrero de 1972, BOE del 4 de febrero).  
Se seguirá el procedimiento siguiente: el estudiante o sus representantes legales entregarán la solicitud a la dirección del centro, si es público, o al delegado, si es privado, quien la remitirá, junto con una copia de las actas de las evaluaciones realizadas durante el curso, a la presidencia de la Junta de Supervisión, que también lo es de la Comisión Permanente.  
La Comisión Permanente resolverá sobre las solicitudes de rectificación a la vista de la documentación aportada y la que fuese requerida. (Artículo 5.d de la Orden Ministerial de 31 de diciembre de 1971, BOE del 24 de enero de 1972). Esta resolución «tendrá carácter definitivo». (Norma décima de la Resolución de 2 de febrero de 1972, BOE del día 4) .  
Si la Comisión Permanente resuelve estimar la solicitud, se hará constar en el acta la rectificación correspondiente, con expresión de la fecha en que haya sido acordada, firmada por el director, en los centros públicos, y por el delegado, en los centros privados.  
Los simples errores materiales serán enmendados por los directores o los delegados de los centros estatales o no estatales, respectivamente, sin necesidad de trámite especial. (Norma 10.2. de la Resolución de 2 de febrero de 1972, BOE del día 4).  
2. Específicas para BUP  
A. Promoción de curso y materias incompatibles.  
La Orden de 22 de marzo de 1975 desarrolló el Decreto 160/1975, de 23 de enero, por el que se aprueba el plan de estudios del Bachillerato Unificado y Polivalente. Ni la orden citada ni otras normas posteriores de diverso rango que afectan a la ordenación del plan de estudios o a la regulación de la evaluación continua de los alumnos han abordado la cuestión de la evaluación en una asignatura cuando no se ha superado idéntica asignatura en cursos anteriores.  
El criterio que se ha venido aplicando hasta la actualidad establecía la incompatibilidad de las materias atribuidas a un mismo seminario. Dicho criterio ha planteado dudas y problemas en determinadas materias que, estando atribuidas a un mismo seminario didáctico, están diseñadas con contenidos diferentes, por lo que el criterio mencionado resulta excesivamente severo en su aplicación y desvirtúa la posibilidad de promoción de curso de los alumnos.  
En consecuencia, la evaluación final de los alumnos, en cada una de las asignaturas de los cursos 2º y 3º de BUP estará condicionada a la superación previa de la asignatura de que se trate en el curso o cursos anteriores, de acuerdo con las correlaciones que se establecen en el anexo de esta resolución.  
B. Renuncia de matrícula BUP/COU  
B.1. Alumnos de BUP  
- De conformidad con lo establecido en el artículo octavo del Decreto 160/1975, de 23 de enero, los alumnos oficiales de BUP diurno tienen un período máximo de seis cursos académicos para concluir sus estudios de bachillerato.  
- Todo aquel alumno que no haya concluido sus estudios en el plazo previsto, no podrá ocupar un puesto escolar en centros docentes de este nivel. En este caso, se puede proseguir los estudios en régimen nocturno, libre, o a través de la enseñanza a distancia (IBAD).  
- Para los alumnos de bachillerato que cursen estudios en régimen nocturno, libre o a distancia no rige la normativa anterior.  
Criterios para la solicitud y la concesión de las renuncias de matrícula en BUP (competencia del director del instituto)   
- Cuando un alumno que curse estudios en régimen oficial diurno desee abandonar sus estudios y que dicha convocatoria no le sea computada a efectos de la limitación indicada en el párrafo primero, deberá solicitar, él mismo, si es mayor de edad, o sus padres o representantes legales, la renuncia de matrícula, cuya concesión es atribución de la dirección del centro.  
- Las solicitudes de renuncia de matrícula se presentarán en la secretaría del centro, antes del 31 de marzo, adjuntando los siguientes documentos:  
. solicitud razonada del interesado, realizada por él mismo, si es mayor de edad, o por sus padres o representantes legales, alegando las causas que provocan la solicitud y que deberán justificarse mediante los siguientes documentos:  
\* causas laborales: justificante de trabajo;  
\* motivos de salud: justificante médico;  
\* causas académicas: informe del tutor con el visto bueno de la jefatura de estudios;  
\* otras causas: informe del interesado, si es mayor de edad, o de sus padres o representantes legales, firmado y con indicación del número del DNI.  
- Para la resolución de estas solicitudes, la dirección del centro podrá recabar, cuando así lo estime conveniente, un informe del Departamento de Orientación, del Servicio Psicopedagógico Escolar, en su caso, o de la Inspección Educativa.  
- La dirección del centro dictaminará antes del 30 de abril. La resolución se realizará individualmente, para cada solicitud presentada, y se archivará en el expediente del alumno, entregándose una copia al interesado.  
B.2. Alumnos de COU   
- De conformidad con lo dispuesto en los apartados quinto y sexto de la Orden Ministerial de 4 de junio de 1991, sobre calificación de los alumnos y condiciones de inscripción en el Curso de Orientación Universitaria (BOE del día 7), los alumnos podrán matricularse en COU tres años como máximo.  
- No obstante, los alumnos podrán solicitar al director del instituto de Bachillerato la anulación de la matrícula a fin que ésta no le sea computada a los efectos previstos en el párrafo anterior. A tal fin se recuerda lo siguiente:  
Renuncias de COU, de carácter ordinario, competencia del director del instituto  
Los alumnos oficiales de COU diurno y nocturno podrán solicitar al director del instituto de Bachillerato donde figure su expediente académico la anulación de la matrícula correspondiente en los siguientes casos:  
- por enfermedad de tipo físico o psíquico,  
- estar prestando el servicio militar,  
- incorporarse a un puesto de trabajo.  
La presentación de la documentación que acredite las causas es requisito imprescindible para la resolución de las renuncias de matrícula.  
Las solicitudes deberán formularse antes de que finalice el mes de abril y serán resueltas por el director del instituto, oído, en su caso, el equipo de evaluación.  
Renuncias de COU, de carácter extraordinario, competencia de la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística  
Las solicitudes de anulación de matrícula de carácter extraordinario, en las que no concurran las causas tipificadas en el apartado anterior, se remitirán a la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística de esta Conselleria.  
Estas solicitudes de renuncia deberán formularse ante el director del instituto donde figure el expediente académico respectivo.  
Una vez presentada la petición de renuncia por el alumno, el director del centro la remitirá, en el plazo de veinte días hábiles, junto con su informe y, en su caso, la documentación pertinente, a la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística.  
\* Se recuerda que el plazo para solicitar este tipo de renuncias finaliza el 30 de abril.  
B.3. Diligencia en los documentos de evaluación  
Los secretarios de los institutos diligenciarán las actas, expediente académico y libro de calificación de los alumnos, tanto de BUP como de COU, a los que se haya concedido renuncia de matrícula, realizando mención expresa a la fecha de la resolución por la que se les concedió.  
C. Matrícula en el Curso de Orientación Universitaria  
C.1. Condiciones generales para la inscripción en el COU  
- Los alumnos que superen el COU no podrán inscribirse de nuevo en dicho curso, a no ser para iniciar una opción distinta de la superada.  
- Los alumnos que, tras la convocatoria extraordinaria de septiembre, tengan calificación negativa en más de tres materias, deberán repetir el curso en su totalidad realizando la misma o distinta opción.  
- Los alumnos que, tras la convocatoria extraordinaria de septiembre, tengan calificación negativa en tres materias o menos, no podrán inscribirse de nuevo en las materias ya aprobadas.  
C.2. Condiciones de inscripción para los alumnos que cambian de opción   
De conformidad con lo establecido en la Orden Ministerial de 4 de junio de 1991 (BOE del 7 de junio), la inscripción en COU para cursar una opción distinta de la superada se realizará según los siguientes criterios:  
- Cuando las materias contenidas en una y otra opción sean totalmente diferentes, el alumno deberá cursar las materias obligatorias y optativas correspondientes a la nueva opción elegida.  
- Cuando exista coincidencia en algunas materias, el alumno deberá cursar sólo la materia o materias que, junto con las coincidentes, le permitan completar el conjunto de materias exigibles en la nueva opción.  
- Los alumnos podrán ejercer una sola vez su derecho a cambiar de opción en el COU.  
C.3. Condiciones de inscripción para los alumnos con una o dos asignaturas pendientes de BUP  
La inscripción de estos alumnos se realizará según los siguientes criterios:  
- Podrán matricularse condicionalmente en COU, en régimen oficial diurno, con asignaturas pendientes de BUP, aquellos alumnos que no hayan agotado el máximo de seis años de escolarización previstos para esta modalidad de estudios. Si los hubieran agotado, podrán matricularse en COU en régimen oficial nocturno o en la modalidad de enseñanza a distancia. Si optan por matricularse exclusivamente de las asignaturas pendientes de BUP podrán hacerlo en régimen oficial nocturno, libre o en la modalidad de enseñanza a distancia.  
- Es responsabilidad del alumno la recuperación de las materias pendientes. En todo caso, los alumnos están obligados a asistir a las clases de las materias del COU en que estuvieran inscritos.  
- Los centros planificarán la recuperación y la calificación de las materias de Bachillerato pendientes con suficiente antelación para permitir que los resultados en las mismas sean conocidos antes de iniciarse la sesión de calificación final del Curso de Orientación Universitaria.  
- Los alumnos que superen las asignaturas pendientes de Bachillerato en la sesión ordinaria de junio, serán calificados de COU con arreglo a las normas de la evaluación continua.  
- Los alumnos que suspendan alguna de las materias pendientes de Bachillerato en la convocatoria de junio, no podrán recibir calificación final de ninguna materia de COU en la sesión ordinaria. Dichos alumnos deberán ser incluidos en el acta de calificación final de COU con la expresión «pendiente de Bachillerato» en el lugar destinado a sus calificaciones.  
- Los alumnos que superen en septiembre las materias pendientes de Bachillerato, serán calificados de COU en la sesión extraordinaria de septiembre. A estos efectos, deberá tenerse en cuenta que el COU está sometido al proceso de evaluación continua y que las calificaciones obtenidas por el alumno a lo largo del curso mantienen su validez para esta convocatoria. Por tanto, las calificaciones positivas que hubieran obtenido al final del período lectivo serán mantenidas, y el alumno sólo tendrá que examinarse de aquellas materias en que no hubiera resultado aprobado.  
- Los alumnos que suspendan en septiembre las asignaturas pendientes de Bachillerato, perderán todo derecho a los resultados de la evaluación continua en el COU y habrán consumido uno de los seis años de inscripción máxima permitidos en el BUP. Asimismo deberán figurar en el acta final de COU de la sesión extraordinaria, con la expresión «pendiente de Bachillerato» en el lugar destinado a sus calificaciones. Estos alumnos habrán de repetir totalmente el COU.  
C.4. Solicitud de matrícula excepcional en COU  
1. Cuando un alumno haya agotado los tres años académicos de que dispone para realizar el COU y no haya aprobado todas las asignaturas, podrá solicitar autorización para realizar una matrícula excepcional si desea proseguir por un cuarto curso dichos estudios.  
2. Dicha solicitud de matrícula excepcional se formulará ante el director del centro, público o privado, donde el alumno desee formalizar su matrícula. Una vez presentada la solicitud por el alumno, el director del centro la remitirá, en el plazo de veinte días hábiles, junto con su informe y, en su caso, la documentación pertinente, al director Territorial de Cultura y Educación correspondiente.   
3. Las solicitudes, que habrán de hacerse antes del día 15 de noviembre del curso en cuestión, deberán ir acompañadas de una certificación de estudios o fotocopia compulsada del Libro de Escolaridad del alumno, donde consten los estudios realizados de BUP y COU.   
4. El director Territorial de Cultura y Educación remitirá la solicitud, para su resolución, al director general de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística, junto con el informe de la Inspección Educativa donde se indique, al menos, si el centro en que el alumno desea formalizar su inscripción tiene plaza escolar disponible.   
D. Criterios para la obtención de la nota media de los expedientes académicos de los alumnos de COU que se inscriben en las pruebas de acceso a la universidad  
D.1. Alumnos procedentes de las escuelas de Arte (antiguas escuelas de Artes y Oficios)  
- Para los alumnos que hayan accedido a COU con el título de Graduado en Artes Aplicadas y Oficios Artísticos, la nota media del expediente académico será la calificación final obtenida en la prueba de reválida (Orden Ministerial de 21 de abril de 1988; BOE del día 23).  
- Para los alumnos que hayan accedido a COU con el título de Graduado en Artes Aplicadas y Oficios Artísticos, tras cursar un ciclo formativo experimental de grado superior, la nota media del expediente académico será la calificación final obtenida en el ciclo formativo que hayan cursado (Orden Ministerial de 14 de febrero de 1991; BOE del día 22).  
D.2. Alumnos procedentes del primer ciclo de los Estudios Experimentales para la Reforma de las Enseñanzas Medias (REM).  
a) Alumnos que están en posesión del certificado de superación del ciclo y se han incorporado a tercero de BUP: la nota media de primero y de segundo de BUP será la calificación global obtenida en los objetivos de materias del ciclo.  
b) Alumnos que han abandonado el ciclo antes de superarlo en su totalidad y se han incorporado a segundo de BUP: la nota media de primero de BUP se obtendrá sobre la calificación obtenida en todas y cada una de las materias cursadas y aprobadas en el primer curso de enseñanzas experimentales y, en su caso, en las que tuvo que recuperar del plan de estudios del BUP.  
D.3. Alumnos procedentes de Educación Secundaria Obligatoria.  
La nota media de primero y, en su caso, segundo de BUP, será la calificación media de 3º y, en su caso, 4º de Educación Secundaria Obligatoria, obtenidas a su vez sobre todas y cada una de las calificaciones de las áreas y materias de que se compone cada curso. Las notas medias se obtendrán aplicando a las distintas calificaciones las siguientes equivalencias:   
Insuficiente 4,5 puntos  
Suficiente 5,5 puntos  
Bien 6,5 puntos  
Notable 7,5 puntos  
Sobresaliente 9 puntos  
D.4. Alumnos procedentes de primer curso de cualquier modalidad del nuevo Bachillerato regulado por la LOGSE   
a) La nota de tercero de BUP será la media resultante de sumar la calificación obtenida en todas y cada una de las materias cursadas por el alumno en 1º de Bachillerato y dividirla por el número de materias cursadas.   
b) Si, además, los alumnos han cursado segundo ciclo de Educación Secundaria Obligatoria, la nota media de primero y segundo de BUP se obtendrá según los criterios establecidos en el subapartado anterior.  
D.5 Alumnos procedentes de Formación Profesional.  
a) Alumnos procedentes de Formación Profesional de primer grado que se incorporan a segundo de BUP:   
\* La nota media de primero de BUP será calculada sobre la calificación global de FP-1 y la calificación obtenida en las materias cursadas de primero de BUP, con arreglo a la siguiente ponderación:  
- calificación global de FP-1 = 75% de la nota media;  
- media de las calificaciones obtenidas en las materias cursadas de 1º = 25% de la nota media.  
\* La nota media de segundo de BUP se calculará como media aritmética de las calificaciones obtenidas en las asignaturas cursadas. A estos efectos no computarán las asignaturas convalidadas.  
b) Alumnos procedentes de FP-2 que se incorporan a COU: la nota media se calculará con arreglo a la siguiente ponderación:   
- calificación global de FP-2 ( de acuerdo con los criterios establecidos en la Resolución de 24 de junio de 1993, de la dirección general de Enseñanza Superior [BOE del día 16 de julio]) = 75% de la nota media.  
- nota media de las calificaciones obtenidas en las asignaturas cursadas en COU = 25% de la nota media.   
3. Específicas para FP  
A. Promoción de grado y curso y materias incompatibles  
A.1. Materias incompatibles  
No se podrá evaluar al alumno en una materia mientras no haya obtenido evaluación positiva en la materia de idéntica denominación, pendiente del curso anterior.  
A.2. Promoción de grado y curso  
- No podrá matricularse a ningún alumno en segundo grado hasta que no haya superado el primer grado en su totalidad.  
- Dentro del segundo grado, el paso de un curso a otro podrá realizarse con un máximo de dos asignaturas pendientes.  
- Respecto al curso de enseñanzas complementarias para el acceso del primero al segundo grado de FP, deberá superarse en su totalidad para promocionar a cualquiera de las especialidades que se imparten por el régimen general.  
B. Matrícula libre en FP2  
- De acuerdo con la Orden de 15 de enero de 1992 (BOE 30 de enero), por la que se modifica el punto 1º de la Orden de 18 de febrero de 1980 (BOE de 6 de marzo) sobre régimen de enseñanza libre de Formación Profesional de segundo grado, los centros públicos de Formación Profesional organizarán las pruebas libres de FP2 de las ramas y especialidades que impartan.  
- La inscripción de matrícula en régimen de enseñanza libre se realizará durante la primera quincena del mes de marzo para las convocatorias de junio y septiembre de cada curso académico.  
- Los centros que dejen de impartir enseñanzas de Formación Profesional de segundo grado por implantación anticipada de los ciclos formativos de Formación Profesional Específica regulados por la LOGSE, mantendrán durante dos años consecutivos las convocatorias de pruebas libres de aquellos cursos que se supriman   
C. Incorporación tardía al sistema educativo valenciano de los alumnos procedentes del curso de acceso o BUP que desean cursar una especialidad de FP2 del régimen de enseñanzas especializadas.   
Cuando los alumnos que se incorporan tardíamente al sistema educativo valenciano hayan superado las enseñanzas complementarias de acceso al segundo grado de Formación Profesional, o bien hayan superado la totalidad de las enseñanzas de Bachillerato, tanto por el plan de 1957 como por los planes anteriores de Bachillerato Superior, y deseen cursar una especialidad de FP2 perteneciente al Régimen de Enseñanzas Especializadas en dos años académicos, según la distribución de materias y horas indicada en el anexo II de la Orden de 5 de diciembre de 1975 (BOE del 11), cursarán la asignatura de Valenciano de 1º de FP2 en el primero de los dos años académicos mencionados y la de 2º de FP2 en el segundo año.  
D. Criterios para constituir grupos de repetidores en las profesiones y especialidades de FP que se extinguen por la implantación de la LOGSE  
Cuando por la implantación de la LOGSE se supriman en determinados centros, enseñanzas de FP, se actuará de la siguiente manera:  
1. FP1. Los alumnos que al finalizar el 1º de FP1 no superen en su totalidad las materias de este curso, promocionarán al 2º de FP1 con las materias pendientes de 1º, o se incorporarán al 3º. curso de ESO, si así lo desean.  
Con vistas a finalizar la culminación de los estudios iniciados y obtener los títulos correspondientes, cuando el número de repetidores de 2º de FP1 sea superior a 15 y no exista otro centro próximo que ofrezca las mismas enseñanzas, se constituirán grupos de repetidores, siempre que la organización del centro lo permita y previa autorización del director Territorial.  
Al finalizar los dos cursos de FP1, los alumnos que tengan materias por superar, tanto de 1º como de 2º, dispondrán de 4 convocatorias extraordinarias a celebrar en los meses de junio y septiembre de los 2 cursos siguientes.  
2. FP2. Los alumnos repetidores de 1º de FP de 2º grado (régimen de enseñanzas especializadas) o del Curso de Acceso, se incorporarán al primer curso de Bachillerato.  
Con vistas a facilitar la culminación de los estudios iniciados y obtener los títulos correspondientes, cuando el número de repetidores de 1º y 2º de Formación Profesional de segundo grado (régimen general) o 2º y 3º (régimen de enseñanzas especializadas) sea superior a 15 y no exista otro centro próximo que ofrezca las mismas enseñanzas, se constituirán grupos de repetidores, siempre que la organización del centro lo permita y previa autorización del director Territorial.  
Sin perjuicio de lo establecido en el punto anterior, los alumnos podrán incorporarse, si lo desean, a las nuevas enseñanzas de Bachillerato en el curso que les corresponda conforme a las equivalencias establecidas en los anexos I y II del Real Decreto 986/1991, de 14 de junio y la disposición adicional segunda de la Orden de 30 de octubre de 1992 (BOE del 11 de noviembre) por la que se establecen los elementos básicos de los informes de evaluación.  
El director Territorial comunicará a la dirección general de Centros Docentes las autorizaciones de grupos de repetidores, tanto de FP1 como de FP2, para su consignación en el registro de centros de la Comunidad Valenciana.  
E. Normas para el cálculo de la nota media de los alumnos que solicitan el acceso a enseñanzas universitarias   
Alumnos procedentes de la FP  
De acuerdo con la Resolución de 3 de junio de 1996, de la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística.  
1. A los efectos del acceso a las enseñanzas universitarias que se determinen, la calificación final de cada uno de los cursos que componen el segundo grado de Formación Profesional, vendrá dada por la media aritmética de las calificaciones correspondientes al conjunto de las materias de cada curso incluidas en las áreas de "Organización de la Empresa" y de "Conocimientos Tecnológicos y Prácticos" si se trata de especialidades del régimen general, o a las del área de "Ampliación de Conocimientos" para el caso de enseñanzas especializadas, siempre y cuando el alumno haya alcanzado evaluación positiva en las restantes áreas.  
La conversión a escala numérica de las calificaciones de dichas materias, expresadas en forma cualitativa, se realizará aplicando las siguientes equivalencias :  
Suficiente 5,5 puntos  
Bien 6,5 puntos  
Notable 7,5 puntos  
Sobresaliente 9 puntos  
2. La nota media final vendrá dada por la media aritmética de las calificaciones correspondientes a cada uno de los cursos que integran la Formación Profesional de 2º grado, obtenidas conforme al procedimiento del apartado anterior, según el régimen en que tales enseñanzas se hubieran cursado.  
En ningún caso pueden ser tenidas en cuenta las calificaciones obtenidas en el curso de Enseñanzas Complementarias para el acceso de primero a segundo grado.  
3. Cuando existan varios alumnos con la misma nota media final y a los efectos del acceso a las enseñanzas universitarias que se determinen, en las que la demanda de plazas sea superior a la oferta, se considerará, para los mencionados alumnos, una segunda puntuación. Esta puntuación se obtendrá como la nota media aritmética de la totalidad de las materias que componen las áreas mencionadas en el apartado primero de todos los cursos de Formación Profesional de 2º grado, aplicando las mismas equivalencias numéricas previstas en dicho apartado.  
4. A los efectos del cálculo de la nota media no serán computadas aquellas asignaturas que consten en el expediente de los alumnos como convalidadas.  
III. Organización de la actividad docente  
1. Enseñanza en valenciano. Programas de educación bilingüe.  
1.1. Programa de Enseñanza en valenciano.  
Los centros que deseen incorporarse al Programa de Enseñanza en Valenciano (línea) deberán solicitarlo al director Territorial de Cultura y Educación, que lo remitirá a la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística, con el informe de la Inspección Educativa.  
Los centros que oferten el Programa de Enseñanza en Valenciano harán constar la oferta en el impreso de matrícula. El número de alumnos mínimo requerido para iniciar el programa será de 15.  
Los alumnos harán constar en el impreso de matrícula su voluntad de formar parte de un grupo de enseñanza en valenciano, a fin de que la jefatura de estudios lo tenga en cuenta para la organización de los grupos y su asignación al profesorado que vaya a impartir las clases en los grupos de enseñanza en valenciano.   
1.2. Programa de Incorporación Progresiva del Valenciano. Grupos con asignaturas en valenciano.  
En todos los centros ubicados en la zona de predominio lingüístico valenciano y en los que, sin estar ubicados en estas zonas, son receptores de alumnos procedentes de estas poblaciones, y que escolaricen alumnos que proceden de colegios de E. Primaria con programas de incorporación progresiva, asegurarán la progresividad de estos programas con la finalidad de que los alumnos estén capacitados para utilizar, oralmente y por escrito, el valenciano en igualdad con el castellano al final del correspondiente ciclo o nivel educativo.  
En el marco del Plan Anual de Normalización Lingüística, los centros establecerán los objetivos y los criterios básicos de planificación en relación con el uso administrativo, académico y social del valenciano y, de acuerdo con esta programación, el profesorado del centro comunicará la lengua vehicular en que impartirá sus clases. Los centros elaborarán, dentro del Plan Anual, un Diseño Particular del programa de incorporación progresiva, en el que especificarán los objetivos generales del centro respecto a la enseñanza y aprendizaje de las dos lenguas oficiales, así como la lengua en que se impartirán las áreas no lingüísticas.  
1.3. Adscripción del profesorado a grupos con asignaturas en valenciano.  
A fin de garantizar el correcto funcionamiento de los programas de educación bilingüe (Programa de Enseñanza en Valenciano y Programa de Incorporación Progresiva), a la hora de asignar los turnos y grupos que tengan asignaturas en valenciano los jefes de estudios actuarán de acuerdo con lo establecido en los puntos 2.2 y 2.3 del epígrafe II, anexo II, de la Orden de 29 de junio de 1992, considerando la capacitación lingüístico-técnica en valenciano y la experiencia docente previa en valenciano, de acuerdo con lo establecido en el artículo 9, apartado 6, del Decreto 79/1984 y en el artículo 11, apartado 4.e) de la Orden de 1 de septiembre de 1984 que desarrolla el mencionado decreto.  
2. Enseñanzas de segundo idioma extranjero  
A fin de dar cumplimiento a la Orden de 1 de junio de 1990 (DOGV de 29 de junio), por las que se regulan las enseñanzas de Segundo Idioma Extranjero en los centros de Bachillerato, y a la Orden Ministerial de 3 de septiembre de 1987 (BOE de 14 de septiembre), que regula estas enseñanzas en el Curso de Orientación Universitaria, se deberá tener en cuenta:   
2.1. Consideraciones de carácter general   
a) Se ofrecerá a todo el alumnado del instituto la posibilidad de cursar enseñanzas de Segundo Idioma Extranjero, tanto en BUP como en COU.  
b) Dicha oferta tiene carácter obligatorio para todos los seminarios de Lengua Extranjera constituidos en los institutos.  
c) La oferta de enseñanzas de Segundo Idioma deberá constar de forma explícita y clara en los impresos de matriculación del alumnado.  
d) En escrito anexo al impreso de matriculación se informará al alumnado de la validez académica de estas enseñanzas así como de la posibilidad de renunciar a las mismas al final del curso, previa solicitud a la dirección.  
e) De acuerdo con lo establecido en la Orden de 1 de junio de 1990 de esta Conselleria, y con el fin de garantizar la calidad de la enseñanza del Idioma Extranjero que se vaya a impartir, así como la especialización del profesorado, estas clases de Segundo Idioma serán impartidas por los profesores de los seminarios de Lenguas Extranjeras que estén constituidos en los institutos.  
f) El Consejo Escolar del instituto determinará el procedimiento que estime más adecuado para que los alumnos y sus familias conozcan esta oferta pública y gratuita de Segundo Idioma Extranjero.  
g) No obstante lo establecido en e) si, excepcionalmente, algún profesor o profesora desea ofrecer enseñanzas de alguna lengua extranjera de la que no exista seminario constituido en el instituto, podrá solicitarlo, en los términos que se establecen a continuación:  
- solicitud, aprobada por el Claustro y por el Consejo Escolar del centro, dirigida al director Territorial de Cultura y Educación correspondiente antes del 31 de mayo anterior al curso en que desee impartir dicha lengua  
- programación didáctica de la materia, elaborada conforme a los criterios establecidos en el anexo único de la Orden de 1 de junio de 1990 (DOGV del día 29 de junio);  
- respecto al profesor o la profesora que se responsabilizará de estas enseñanzas:  
\* destino definitivo en el centro  
\* titulación que presenta para avalar su capacitación;  
\* disponibilidad horaria dentro de su seminario de origen;   
\* compromiso de dar continuidad a estas enseñanzas, mientras esté en el centro, para los alumnos que las hayan iniciado.  
Los directores territoriales remitirán estas solicitudes, para su resolución por el conseller de Cultura Educación y Ciencia, a la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística, adjuntando un informe de la Inspección Educativa.  
2.2. Consideraciones académicas  
a) La programación de estas enseñanzas debe realizarse con carácter cíclico para los tres cursos de BUP y el COU.  
Si un alumno no ha elegido esta opción en primer curso y desea incorporarse a estas enseñanzas en segundo, deberá recuperar los contenidos programados para el primer curso, según los criterios y el procedimiento establecidos a tal efecto por el correspondiente seminario.  
En tercer curso, sólo podrán elegir esta opción quienes la hayan cursado en primer y segundo curso, o se hayan incorporado a ella en segundo.   
b) De acuerdo con la Orden que las regula, estas enseñanzas, en BUP, tendrán a todos los efectos la misma validez académica que las restantes materias del plan de estudios y figurarán en las actas y en los expedientes académicos de los alumnos con el nombre del idioma estudiado y la especificación: « 2º Idioma Extranjero». Como consecuencia de su validez académica en BUP, la calificación obtenida en segundo idioma será tenida en cuenta a efectos de obtención de la nota media del expediente de los alumnos  
c) En COU, sin embargo, es materia voluntaria sin validez académica, por lo que la calificación obtenida no será tenida en cuenta en la obtención de la nota media de los alumnos.   
d) Los alumnos inscritos en 2º idioma extranjero pueden renunciar al mismo al finalizar un curso académico, en junio, sólo si aprueban y en septiembre, aunque suspendan, si bien no podrán inscribirse de nuevo en estas enseñanzas en cursos posteriores.   
e) El secretario del centro diligenciará las actas, expediente académico y libro de calificación de los alumnos que renuncien a estas enseñanzas tras haber sido calificados en la sesión de evaluación final de junio o extraordinaria de septiembre, realizando mención expresa al apartado 4.c) de la Orden de 1 de junio de 1990 (DOGV del 29 de junio).  
2.3. Segundo Idioma en BUP nocturno  
a) La Orden de 2 de junio de 1990 (DOGV de 29 de junio) establece que los centros de Bachillerato que imparten enseñanzas de BUP en régimen nocturno pueden ser autorizados por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia para ofertar al alumnado de nocturno el estudio de Segundo Idioma Extranjero.  
b) Los directores de los centros establecerán las medidas necesarias para que todo el alumnado de nocturno conozca esta oferta a fin de proponer, si procede, al Consejo Escolar del centro, la solicitud de autorización para el curso próximo.  
2.4. Alumnos inscritos en Segundo Idioma Extranjero que no reciben clase de la materia por no existir el número mínimo requerido para constituir grupo.  
Los alumnos que hayan formalizado matrícula en Segundo Idioma Extranjero y no lleguen a recibir clase de la materia porque el centro no haya constituido grupo del idioma solicitado, de acuerdo con las instrucciones de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, tienen derecho, si así lo solicitan explícitamente al director del centro, a ser examinados y calificados en la materia y que dicha calificación figure en su expediente académico.  
Dicha solicitud, que deberá realizarse antes de finalizar el mes de octubre, les dará derecho a realizar las pruebas parciales o el examen final que se organicen para los alumnos pendientes así como asistir a las clases que, en su caso, el centro haya organizado para la recuperación de estos alumnos.  
No obstante lo establecido en el párrafo anterior los centros, a propuesta de los seminarios didácticos correspondientes y con el visto bueno de la Inspección Educativa, podrán organizar otro tipo de seguimiento y evaluación de estos alumnos, previa información y acuerdo del alumno, si es mayor de edad, o de sus padres o tutores legales. Caso de que dicha organización prevea una atención tutorial individualizada fuera del horario lectivo del profesor responsable, se le contabilizarán 2 h/s complementarias en su horario de permanencia en el centro.  
3. Enseñanzas de EATP «Idioma de especialidad»   
a) La Resolución de 1 de junio de 1990, de la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa (DOGV de 29 de junio), estableció una nueva especialidad de las Enseñanzas y Actividades Técnico-Profesionales cuya finalidad es la especialización de los idiomas que se imparten en el actual BUP, en el campo de la Administración y Gestión, en el Técnico-Comercial o en el de la Hostelería y Turismo.  
b) El procedimiento y los plazos para la solicitud de esta especialidad de EATP está regulado, como para el resto de especialidades de EATP, en la Resolución de 27 de noviembre de 1989 (DOGV de 28 de diciembre).  
4. Libros de texto y material curricular para uso del alumnado  
Será de aplicación la normativa siguiente:  
- Decreto 187/1994, de 13 de septiembre, del Gobierno Valenciano (DOGV de 22 de septiembre)  
- Orden de la Conselleria de Educación y Ciencia de 16 de diciembre de 1994 (DOGV de 3 de febrero de 1995).  
En su virtud, los centros docentes, al elegir los materiales curriculares, comprobarán previamente que han sido autorizados. No se podrán adoptar materiales en los que no conste expresamente la fecha de la disposición en virtud de la cual fueron autorizados.  
Para su sustitución se seguirá el siguiente procedimiento:  
\* Solicitud del director del centro a la correspondiente Dirección Territorial de Cultura y Educación antes del 30 de abril de cada año.  
Dicha solicitud deberá ser razonada por el seminario didáctico proponente y contar con el visto bueno del Consejo Escolar.  
\* Autorización expresa del director Territorial, previo informe de la Inspección Educativa, sin la cual no podrá efectuarse la sustitución.  
5. Centros que imparten la rama sanitaria en primer grado  
Para poder realizar las prácticas de segundo curso de FP1 en centros hospitalarios dependientes del Servicio Valenciano de Salud, los centros presentarán en el hospital correspondiente una programación de las prácticas en la que se hará constar:  
- Objetivos que debe conseguir el alumno.  
- Actividades que debe realizar en los servicios del hospital.  
- Sistema de evaluación.  
6. Actuaciones respecto de los centros privados de formación profesional  
Con el fin de dar cumplimiento a lo establecido en el artículo 27.2 del Real Decreto 707/76, de 5 de marzo de 1976, sobre Ordenación de la Formación Profesional (BOE de 12 de abril), en lo referente al control y a la evaluación del rendimiento académico de los centros privados adscritos a los institutos de formación profesional, la dirección del instituto podrá realizar las siguientes actuaciones:  
a) Asesorar, al comienzo del curso académico, en la elaboración de objetivos y en la metodología que se debe aplicar en las programaciones.  
b) Colaborar, mediante reuniones trimestrales, en el seguimiento y en la evaluación de los resultados obtenidos con estas programaciones.  
c) Coordinar la organización y la realización de actividades complementarias conjuntas.  
d) Designar al profesorado necesario para el cumplimiento de estas actuaciones.  
IV. Profesorado  
A. Horas lectivas del profesorado  
1. Los horarios lectivos del profesorado serán de 18 horas semanales.  
2. Los horarios lectivos del profesorado con funciones directivas o de coordinación didáctica comprenderán, como mínimo, el número de horas propias del currículo (incluidas las del Segundo Idioma Extranjero y las de EATP) que se establece a continuación:  
a) Equipos directivos:  
directores, secretarios y jefes de estudios  
- 4 horas semanales: institutos de más de 1.000 alumnos.  
- 8 horas semanales: institutos de menos de 1.000 alumnos.  
Los centros con más de un turno establecido dispondrán de un jefe de estudios por turno.   
Vicedirectores en institutos que tengan 16 ó más unidades  
- 12 horas semanales: institutos de más de 1.000 alumnos.  
- 15 horas semanales: institutos de menos de 1.000 alumnos.  
A efectos de horas y grupos de docencia, los directores y vicedirectores de institutos con doble turno tendrán la misma consideración que los directores y vicedirectores de institutos con más de 1.000 alumnos respectivamente.  
A efectos de horas y grupos de docencia de los miembros del equipo directivo, los centros de más de 800 alumnos que implantan anticipadamente las enseñanzas reguladas por la LOGSE tendrán la misma consideración que institutos de más de 1.000 alumnos.   
Vicesecretarios en institutos que impartan docencia en más de un turno  
- 15 horas semanales  
Vicedirectores y jefes de estudios de extensiones de BUP y secciones de FP . - 12 horas semanales.  
A efectos de horas y grupos de docencia, los vicedirectores y jefes de estudios de extensiones de BUP y secciones de FP con más de 500 alumnos tendrán la misma consideración que los jefes de estudios de institutos de menos de 1.000 alumnos.  
Profesorado con funciones de coordinación didáctica:  
- 15 horas: jefe de seminario, departamento y división.  
- 15 horas: jefe de departamento de prácticas (hasta 12 horas en función de las disponibilidades del centro).  
- 15 horas: tutor de prácticas en empresas (IFP).  
3. Una vez establecido el número de horas lectivas del alumnado, de acuerdo con el epígrafe I, 2, de esta resolución, el horario lectivo del profesorado podrá comprender un máximo de 2 horas semanales para la atención de tutoría con alumnos y las horas autorizadas para repaso de asignaturas pendientes, desdobles para prácticas de laboratorio e idiomas extranjeros y actualización de valenciano para alumnado exento y organización del aula de informática, salvo los horarios excepcionales previstos en el apartado IV.B.2.1.a. de la presente resolución, que podrán contener 3 ó 4 horas semanales respectivamente. La distribución de turnos, asignaturas y cursos correspondientes a este horario lectivo se realizará de acuerdo con lo dispuesto en el anexo II, epígrafe II, apartado 2.1 de la Orden de 29 de junio de 1992 (DOGV del día 15 de julio).   
No obstante, el profesorado mayor de 55 años podrá hacer la opción expresa, previo escrito a la dirección, de descontar 2 de las horas a que hace referencia el párrafo anterior en el turno de elección correspondiente.  
Asimismo al profesorado mayor de 55 años se le podrá asignar, previa petición del interesado al director del instituto, un máximo de 16 horas semanales propias del currículo (incluidas las del Segundo Idioma Extranjero y las E.A.T.P.) siempre que exista en el seminario o departamento profesorado con destino definitivo suficiente para asumir las horas lectivas asignadas al mismo.  
En aquellos casos en que los seminarios y departamentos didácticos, una vez repartidas las horas lectivas atendiendo al criterio anterior, tengan pendientes por adjudicar horas lectivas de desdoble o repaso y profesorado con dedicación lectiva incompleta, la Inspección Educativa indicará en el momento de determinar las necesidades del centro el número máximo de este tipo de horas que puede corresponder a cada profesor o profesora.  
Salvo en el caso de la tutoría, la oferta de estas horas por el centro requerirá la autorización previa y expresa de la Inspección Educativa, quien tendrá en cuenta para ello que el horario propuesto por el centro permita la asistencia del alumnado afectado, así como el grado de cumplimiento de las mismas en el curso anterior.  
Cuando en un mismo seminario, coincida profesorado de Educación Secundaria procedente de diferentes cuerpos, a la hora de determinar la prioridad en la elección de horario, prevalecerá el criterio de mayor antigüedad, primero en la condición de catedrático y a continuación en el cuerpo. Si la antigüedad fuera la misma y proceden del mismo cuerpo prevalecerá el número de orden más bajo en la lista de ingreso en la función pública.   
B. Determinación de disponibilidad y necesidades de profesorado en los diferentes seminarios y departamentos  
1. Las horas lectivas generadas por los grupos de alumnos constituidos según los criterios establecidos en el epígrafe I.2 serán distribuidas entre el profesorado con destino en el centro, de conformidad con lo establecido en este apartado (IV.B.).  
2. Realizada esta distribución, la disponibilidad o necesidad del profesorado se determinará según los siguientes criterios:  
2.1. Falta de horas lectivas al profesorado existente en un seminario o departamento.  
2.1.a) Entre 1 y 14 horas lectivas:  
El profesorado afectado completará su horario ejerciendo alguna de las siguientes opciones con carácter voluntario:  
- Impartir un horario completo de su especialidad en otro centro de la localidad. A tal efecto, y para la adjudicación de plaza, se respetarán los criterios de prioridad establecidos en el apartado IV.A.3.  
- Completar horario impartiendo clases de su especialidad en otro centro de la localidad.  
- Impartir docencia de una asignatura afín a las de la especialidad del profesor, haciendo constar su conformidad mediante escrito dirigido al director del centro. En este caso el seminario o departamento deberá poner a disposición del profesor grupos de los cursos iniciales. Este último supuesto también se aplicará a los profesores provisionales que se les haya asignado asignatura afín.  
Con objeto de completar la jornada lectiva de aquellos profesores que no hayan podido impartir o completar horario lectivo de su especialidad en otro centro de su localidad el director Territorial podrá:  
\* Autorizar que asuma grupos de asignaturas EATP o Segundo Idioma Extranjero que no pudieran constituirse por no alcanzar el número mínimo de alumnos establecidos, según lo previsto en el epígrafe I. 2. puntos 3 y 4.  
\* Autorizar que incremente las horas de desdoble, repaso o de dedicación a alumnos con necesidades educativas especiales, previstas en el epígrafe I.  
\* Autorizar, si se trata de profesorado de Valenciano en centros que apliquen Programas de Educación Bilingüe, de Enseñanza en Valenciano o de Incorporación Progresiva, que dedique hasta un máximo de 3 horas semanales para el perfeccionamiento y actualización de los profesores que imparten clase en esos grupos.  
\* Autorizar, si se trata de profesorado con un conocimiento cualificado de valenciano, la dedicación de las horas correspondientes a la producción y corrección de los documentos en valenciano que genere la vida educativa y administrativa del centro.  
\* Autorizar que imparta seminarios, talleres o cursos monográficos.  
De acuerdo con lo establecido en el artículo octavo de la Ley 12/1994, de 28 de diciembre (DOGV del 31 de diciembre) « El profesorado perteneciente al cuerpo de Educación Secundaria y al cuerpo de Profesores Técnicos de Formación Profesional, incluidos en el ámbito de gestión de la Conselleria de Educación y Ciencia, que no disponga de horario completo en el centro para impartir las áreas, materias o módulos de su especialidad y no desee completarlo en otro centro de su localidad en la misma especialidad, experimentará una reducción de sus retribuciones básicas y complementarias proporcional a la de la jornada lectiva docente no realizada».  
2.1.b) 15 o más horas lectivas.  
Exceptuando los seminarios o departamentos unipersonales, quedarán sin horario uno o más profesores según la escala siguiente: entre 15 y 32 horas: un profesor; entre 33 y 50 horas: dos profesores, y así sucesivamente.  
Si el profesor o profesora sin horario tiene adquirida una nueva especialidad, podrá asumir en su propio centro un horario sin cubrir de dicha especialidad. De su aceptación deberá quedar constancia por escrito ante el director del centro. Dada esta circunstancia, el profesor o profesora en cuestión se integrará en el seminario o departamento correspondiente con los derechos que se derivan de su antigüedad en el cuerpo.  
El profesorado sin horario que no esté en la situación anterior podrá, con carácter voluntario y a petición propia, permanecer en su centro asumiendo un horario de una asignatura afín o solicitar el desplazamiento, en régimen de comisión de servicios, a otro centro del ámbito de la Dirección Territorial donde se encuentra destinado con carácter definitivo para impartir un horario lectivo de su especialidad. De su conformidad deberá quedar constancia por escrito ante el director del centro.  
Si el profesor o profesora sin horario en el centro no obtuviera destino en comisión de servicios para el curso 1997-98 mediante el procedimiento anterior, será convocado por el director Territorial a la adjudicación de un puesto para impartir materias de su especialidad en otro centro de la localidad.  
Aquellos profesores que no desearan completar su horario en otro centro de la localidad experimentarán una reducción de sus retribuciones básicas y complementarias proporcional a la de la jornada lectiva docente no realizada.  
Si no pudiera asignarse horario por alguno de los procedimientos anteriores, este profesorado permanecerá en su centro, y su horario será confeccionado por la dirección, oído el interesado y una vez estudiadas las necesidades prioritarias del instituto, en función de sus características. El horario de este profesorado no podrá confeccionarse, en ningún caso, reduciendo el horario lectivo del resto del profesorado del seminario o departamento.  
La determinación del profesorado del seminario o departamento que debe quedar sin horario en el mismo se llevará a cabo mediante petición por escrito del interesado a la dirección del centro, teniendo prioridad en la elección la antigüedad, primero en la condición de catedrático y a continuación en el cuerpo. En el caso de no haber solicitantes, el criterio para que un profesor o profesora se quede sin horario en el seminario o departamento será la menor antigüedad, primero en el cuerpo, de entre los que no tengan la condición de catedrático, y a continuación de entre los que la tengan.  
Después de determinar mediante estos criterios el profesorado que queda sin horario, el director del centro lo comunicará mediante FAX o telegrama a la correspondiente Dirección Territorial antes del 10 de septiembre  
La adjudicación de destino en comisión de servicios al profesorado que haya quedado sin horario se realizará respetando los criterios anteriores. La elección se llevará a cabo de manera voluntaria hasta que queden por adjudicar igual número de plazas que de profesores sin destino, que se llevará a efecto con carácter forzoso.  
El profesorado desplazado se integrará a partir del momento de su incorporación al instituto en que quede destinado en comisión de servicios, en el seminario o departamento correspondiente, con los derechos que deriven de su antigüedad, según los criterios indicados anteriormente.  
2.2 Necesidad de profesorado  
a) En el seminario o departamento quedan hasta dos horas lectivas sin cubrir.  
- Serán asumidas por el propio seminario o departamento.  
b) En el seminario o departamento quedan 3 ó más horas lectivas sin cubrir.  
Una vez comprobado que no pueden ser asumidas por el profesorado del centro, la Dirección Territorial, a propuesta de la Inspección Educativa determinará el número de profesores necesarios, sin que, en ningún caso, se produzca una reducción en el horario de los restantes componentes del seminario o departamento afectado. Este profesorado adscrito, en caso de ser necesario, podrá completar su horario en otro centro.  
C. Comunicación de la disponibilidad y necesidades de profesorado en los diferentes seminarios o departamentos  
1. Antes del día 12 de septiembre los directores territoriales entregarán a la Dirección General de Centros Docentes los estadillos con el resumen de la disponibilidad y necesidades de profesorado de los centros, y ésta lo comunicará a la Secretaría General y a la Dirección General de Personal, que adjudicará las vacantes y proveerá las necesidades de profesorado de forma que se completen las dotaciones de los centros en comisión de servicios, en expectativa de destino, en prácticas o interinidad a tiempo parcial o total, en cada caso, antes del inicio del curso escolar.  
2. La asignación de horario y de actividades al profesorado interino a tiempo parcial se realizará de acuerdo con las instrucciones específicas que desarrolla la Orden de 7 de mayo de 1997.  
V. Actividades de fin de curso  
De acuerdo con lo establecido en la Orden vigente de Calendario Escolar, en los meses de junio y septiembre, y durante el período no destinado a actividades lectivas con el alumnado, el profesorado permanecerá en los centros desarrollando las actividades siguientes:  
1. Reuniones de órganos de gobierno, colegiados y de coordinación didáctica para realizar:  
- La memoria evaluadora de la Programación General Anual.   
- Las propuestas y los acuerdos que el equipo directivo deberá considerar para la elaboración de la Programación General Anual del curso próximo.  
- En los centros de implantación anticipada de los estudios regulados por la LOGSE:  
- La planificación del trabajo que se va a desarrollar para la elaboración, en su caso, del Proyecto Curricular de la Educación Secundaria Obligatoria y del Bachillerato.  
- La aprobación, en su caso, del Proyecto Curricular, en el grado de elaboración en que se encuentre.  
2. Profesorado  
Entre el último día de clase, establecido por el calendario escolar, y las pruebas de suficiencia el profesorado cumplirá un horario de atención y de recepción de alumnos y de padres/madres/tutores legales de alumnos, con objeto de facilitarles las orientaciones necesarias para recuperar las materias no aprobadas y las orientaciones relativas a su futuro académico o profesional.  
La jefatura de estudios elaborará este horario de atención y de recepción de alumnos y de padres/madres/tutores de alumnos, teniendo en cuenta las propuestas de los seminarios o departamentos didácticos, que se responsabilizarán de su efectivo cumplimiento, y lo trasladará a la dirección del centro que establecerá el método que estime más oportuno para su publicación.  
3. Calendario de actividades  
Antes del día 1 de mayo, la dirección del centro enviará al Servicio de Inspección Educativa, el calendario de actividades de fin de curso, en el que se harán constar las fechas de las actividades siguientes:  
3.1. Actividades de mayo y junio  
- Exámenes finales para alumnos con asignaturas pendientes de cursos anteriores.   
- Sesión de evaluación final de alumnos con asignaturas pendientes de cursos anteriores.  
- Sesión de evaluación final de COU.  
- Entrega de notas finales a los alumnos de COU.  
- Horario de recepción y atención de alumnos y de padres/madres/tutores de alumnos por los profesores del centro.  
- Calendario de reuniones de los órganos de gobierno, colegiados y de coordinación didáctica  
- Calendario y horario de las pruebas de suficiencia y de los exámenes de alumnos libres de BUP.  
- Calendario y horario de las pruebas libres para alumnos de FP.  
- BUP y FP: sesión de evaluación final.  
- Entrega de notas finales a los alumnos.   
3.2. Actividades de septiembre   
- Calendario de exámenes extraordinarios de septiembre (alumnos oficiales y libres).  
- Sesión de evaluación extraordinaria de septiembre de alumnos oficiales, libres y con asignaturas pendientes de cursos anteriores.  
- Entrega de notas a los alumnos y horario de atención a padres/madres/tutores y alumnos  
VI. Consideraciones finales  
1) La dirección de cada centro cumplirá y hará cumplir lo establecido en esta resolución y adoptará las medidas necesarias para que su contenido sea conocido por todos los miembros de la comunidad educativa.   
2) La Inspección Educativa velará por el cumplimiento de lo establecido en esta resolución.  
3) Los directores territoriales de Cultura y Educación resolverán, en el ámbito de su competencia, los problemas que surjan en la aplicación de esta resolución.  
4) Quedan sin efectos las Resoluciónes de 6 de junio de 1994, de 24 de mayo de 1995 y de 28 de agosto de 1995 y de 19 de julio de 1996, de la Secretaría General y de las direcciones generales de Ordenación e Innovación Educativa, de Centros Docentes y de Personal, por las que se dictan instrucciones complementarias para la constitución de grupos y determinación de necesidades del profesorado, organización y funcionamiento de los centros docentes que imparten enseñanzas de Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato y Formación Profesional, sostenidos con fondos públicos y dependientes de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana.  
Valencia, 21 de julio de 1997.- La secretaria general: Amparo Koninckx Frasquet; la directora general de Centros Docentes: Concepción Gómez Ocaña; el director general de Ordenación, Innovación Educativa y Política Lingüística: Josep Vicent Felip i Monlleó; el director general de Personal: José Cano Pascual.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI