Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5748, del 23-04-2008 (2008/4831)

RESOLUCIÓ de 3 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Benifaió, Orihuela, Almassora, Catí, Betxí, San Antonio de Requena i Villena.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5748

Data del DOGV
:   23-04-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/4831

CVE


Data del document
:   03-04-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Benifaió](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Betxí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 d'abril de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis de Benifaió, Orihuela, Almassora, Catí, Betxí, San Antonio de Requena i Villena. [2008/4831]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 193/05-AIA Benifaió, 094/06-AIA Orihuela, 124/05-AIA Almassora, 102/05-AIA Catí, 108/05-AIA Betxí, 169/05-AIA San Antonio de Requena, i 119/06-AIA Villena, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 3 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 193/2005 AIA  
Títol: Pla parcial i homologació modificativa del sector-13  
Promotor: Ajuntament de Benifaió-IVVSA  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Benifaió, València.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
En data 7 de juliol de 2004 s'estableix un conveni de col·laboració entre l'Institut Valencià de l'Habitatge SA i l'Ajuntament de Benifaió per a la realització concertada de les actuacions encaminades a la reclassificació com a sòl urbanitzable, mitjançant homologació definitiva amb pla parcial, d'un àmbit de sòl no urbanitzable de les normes subsidiàries aprovades el 28 de febrer de 1991. Sent la finalitat primordial d'aquest conveni la que el sector públic oferisca parcel·les urbanitzades a preu taxat, destinades fonamentalment a la construcció d'habitatges subjectes a algun règim de protecció pública en l'àmbit d'actuació assenyalat.  
D'acord amb les previsions del conveni de col·laboració entre l'Institut Valencià de l'Habitatge, SA i l'Ajuntament de Benifaió per a la gestió i actuació en àrees de sòl, es planteja el desenvolupament del sector 13 com a gestió directa autonòmica, a fi de dotar el municipi de Benifaió de sòl urbanitzat apte per a desenvolupar habitatge protegit.  
La Generalitat Valenciana, a través de l'Institut Valencià de l'Habitatge, SA, realitzarà la gestió directa de l'àmbit, sent l'adjudicatària de la urbanització de la unitat d'execució unica que es defineix en el pla parcial. Tot això permetrà que es puga desenvolupar i gestionar aquest sòl amb major agilitat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. Localització  
L'àmbit d'actuació té una superfície de 42.545,40 m², i es troba situat a l'est del nucli urbà de Benifaió, a la vora del Camí de la Marcelina.  
Aquest municipi es troba situat a la província de València, aproximadament a 25 km al sud de la capital.  
El seu terme municipal presenta un paisatge molt homogeni per les diverses unitats que inclou, i el sector se situa en una zona agrícola, amb un entorn residencial, en desenvolupament.  
II. Identificació de l'àmbit d'actuació  
Els límits del sector són:  
- Nord: sòl urbanitzable residencial consolidat i desenvolupat (SAU4).  
- Oest: sòl urbanitzable residencial en desenvolupament UE-2.11 del SAU2.  
- Sud: sòl no urbanitzable.  
- Est: sòl no urbanitzable.  
Es troba ubicat limítrof al nucli urbà consolidat al costat de vies de comunicació. Els terrenys es troben cultivats quasi en la seua totalitat per tarongers o horta, excepte les activitats tipus assecador d'arròs que componen una zona consolidada per instal·lacions de formigó tipus solera.  
Es troben algunes construccions rurals típiques disseminades.  
III. Zonificació del sector  
El sector té una superfície total de 42.545,40 m², els quals, i a la vista del pla parcial, s'estructuren segons una malla viària paral·lela i ortogonal a la ronda urbana que circumval·la el nucli urbà.  
Se situen en el centre del sector les zones verdes amb funció de nucli urbà a nivell de barri i l'equipament se situa en una posició de transició amb el sòl desenvolupat del SAU-4 i pròxim a la piscina coberta a fi de crear una localització esportiva alternativa i complementària al poliesportiu municipal.  
S'introdueix una ronda viària de connexió a la zona sud del nucli, alternativa als actuals viaris. Amb aquesta solució es garanteix la comunicació en l'àmbit municipal, tant de vianants com rodada.  
 Reserva mínima  
Zona verda 5.870,00 m²  
Equipaments 7.611,30 m²  
Xarxa viària i aparcaments 13.913,70 m²  
IV. Planejament vigent  
L'instrument de planejament i ordenació vigent al municipi de Benifaió el constitueix les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió celebrada amb data 14 de maig de 1991.  
Les normes subsidiàries estableixen com a classe de sòl, el sòl urbà i l'apte per a urbanitzar i la resta del terme municipal, majoritàriament, com a sòl no urbanitzable de règim comú i algunes zones com a sòl no urbanitzable protegit.  
El sòl urbà està format per dos usos bàsics, el residencial i industrial, definint diferents tipologies per a la consolidació d'aquest, com també en les diverses àrees de sòl apte per a urbanitzar, en total 11, de les quals es destinen 6 a usos exclusius residencials, 3 a usos industrials i 2 a ús mixt residencial-industrial.  
La proposta d'ordenació incorpora sòls no urbanitzables no protegits, per la qual cosa és necessària una homologació de caràcter modificatiu.  
L'ús principal serà el residencial. Els usos compatibles són: magatzem compatible amb habitatge, aparcament vinculat a habitatge, residencial comunitari, terciari i hoteler.  
Els usos incompatibles són: dotacionals no vinculats a l'ús residencial, industrial-magatzem i recreatiu.  
El sector de sòl urbanitzable residencial, constitueix un àmbit que pretén ser una ampliació del nucli urbà consolidat, segons les previsions del document del concert previ, amb usos i tipologies residencials de qualitat.  
V. Accessos  
A l'oest del sector està la principal via de comunicació, que el connecta amb el nucli de població i la carretera CV-42 i que serveix també d'accés als nous desenvolupaments residencials del nucli.  
També al nord discorre la ronda urbana de tancament del nucli, com a límit del sector.  
VI. Vials  
Per a garantir l'adequada integració del sector de què es tracta amb la resta de la trama urbana prevista en el concert previ i, en particular, amb l'entorn, s'incorpora a la proposta la ubicació del viari com una prolongació del previst en els desenvolupaments urbanístics limítrofs i també la ronda amb una adequada secció de via.  
S'introdueix una ronda viària de connexió a la zona sud del nucli, alternativa als actuals viaris. Amb aquesta solució es garanteix la comunicació en àmbit municipal, tant de vianants com viària.  
VII. Subministrament d'aigua potable.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, Benifaió es proveeix d'aigües potables canalitzades des del terme de Picassent, del pou del barranc Fondo.  
L'empresa gestora de l'esmentat subministrament és Egevasa. L'empresa s'encarrega també de realitzar les pertinents anàlisis químiques de qualitat d'aigües, i assegura el compliment de les normatives sanitàries existents.  
L'àmbit queda situat amb una proximitat a la xarxa de proveïment d'entre zero i cinc-cents metres.  
VIII. Xarxa d'aigües residuals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sanejament de les aigües urbanes de Benifaió, en l'actualitat, es troba pendent de la finalització de la xarxa de col·lectors a què s'annexarà el projecte.  
L'esmentada xarxa de col·lectors arribarà a una depuradora (Albufera Sud) mancomunada per als municipis d'Alginet, Almussafes, Benifaió i Sollana, servei tramitat per l'empresa Egevasa.  
IX. Residus sòlids urbans  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'empresa Rafael Sánchez Fernández és l'encarregada de la recollida domiciliària de residus urbans, com també de transportar-los a la planta de tractament.  
En el contracte s'estableix l'obligatorietat d'efectuar la recollida i el transport a la planta de tractament de residus sòlids urbans de provinença domèstica, comercial i industrial diàriament. Així mateix, els contenidors, aportats per l'Ajuntament, han de ser netejats amb peridiocitat setmanal durant els mesos de juny, juliol, agost i setembre i quinzenal durant la resta de mesos de l'any.  
Disposa d'un vehicle de càrrega posterior pneumàtica que, de dilluns a dissabte, recull el que s'ha dipositat en els contenidors existents al municipi. La destinació del fem és la planta de recuperació i compostatge de Guadassuar.  
X. Xarxa d'energia elèctrica  
El municipi està travessat per dues línies d'alta tensió. Una d'aquestes queda localitzada a l'est del nucli urbà i travessa el municipi en direcció nord-sud, i l'altra a l'oest del nucli urbà i un poquet més allunyada travessant el municipi en direcció nord-sud.  
El sector és travessat per una línia elèctrica aèria de 66 KW. En la fitxa de gestió del sector estableix com a condició d'integració i connexió del sector, el soterrament de la línia aèria.  
3. Alternatives  
El projecte valora les opcions següents:  
- No desenvolupar el sector, i queda aquest sòl com a no urbanitzable o alternativament urbanitzable no desenvolupat, la qual cosa anirà en contra de les previsions del concert previ del pla general i impossibilitaria la creació de sòl urbanitzat residencial apte per a habitatge de caràcter protegit, tan necessari al municipi.  
- Plantejar la mateixa ordenació que es proposa en aquest document però destinada a habitatge unifamiliar adossat. Això comportaria habitatges de superfície mitjana de 260 m²/hab. el que impossibilitaria la creació d'un parc de sòl urbanitzable apte per a habitatge protegit.  
- Establir les dotacions en una ubicació lateral, principalment les zones verdes, això allunyaria aquest equipament del cor del nou barri, eliminant l'espai comú de relació en què es convertiran les places centrals proposades en l'ordenació que es desenvolupa.  
S'opta per la que es proposa en el pla parcial, justificada perquè el sector constitueix una unitat funcional ben integrada i connectada amb les àrees limítrofs, havent d'assenyalar que aquesta relació es fa encara més patent per la presència d'importants infraestructures com és la ronda de circumval·lació al nucli urbà.  
El conjunt de l'ordenació tracta de ser una solució compensada, que en ajustar-se a l'alineació que presenta la ronda, les seues paral·leles i els seus transversals, ens serveixen com a sistema regulador, i constitueix així una malla viària central perimetrada per vials principals, i amb zones verdes, situades al centre de l'ordenació a manera de nucli central.   
Tramitació administrativa  
- En data 24 de juny de 2005 l'IVHSA remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'estudi d'impacte ambiental i protecció del paisatge relatiu al pla parcial i homologació modificativa del sector 13 de Benifaió, a l'efecte que s'emeta el dictamen previ.  
- En data 26 d'octubre de 2005 l'Àrea de Planejament remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi l'estudi d'impacte ambiental relatiu al pla parcial i homologació modificativa del sector 13 de Benifaió, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
- En relació a l'aprovació provisional del projecte pel Ple de l'Ajuntament, no n'hi ha, en tractar-se d'un expedient tramitat per gestió directa autonòmica per raó de l'article 42 LRAU.   
La tramitació d'actuacions urbanístiques promogudes per l'administració autonòmica per ella mateixa o a través d'empreses públiques que en depenguen, l'objecte social de la qual el constitueix, entre altres, la rehabilitació i la promoció d'habitatges, en especial els que gaudisquen de qualsevol tipus de protecció pública, tant de promoció pública com privada, a tot el territori de la Comunitat Valenciana, és aplicable el que disposen els articles 42 i 43 de la Llei 6/1.997, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, LRAU, sobre procediments especials per a la formulació de programes o projectes d'urbanització d'execució directa a càrrec d'administracions no municipals.  
Informació pública  
L'Ajuntament de Benifaió certifica que, la informació pública s'ha realitzat per un període d'un mes, mitjançant la publicació en el DOGV núm. 5035, de 24 de juny de 2005, i en el diari d'informació general El Mundo, de 30 de juny de 2005.  
L'Ajuntament de Benifaió certifica que durant el període d'informació pública la documentació ha estat dipositada, per a consulta pública, a l'Ajuntament de Benifaió. I que durant aquest període, s'hi ha presentat una al·legació. Es presenta còpia d'aquesta al·legació.  
L'IVHSA presenta un informe de contestació d'al·legacions. En l'esmentat informe va sol·licitar dictamen a l'Ajuntament de Benifaió i de distints òrgans competents. Sense que tècnicament es puguen considerar al·legacions, diversos aspectes apuntats per l'Ajuntament, han sigut assumits per l'IVHSA, i han tingut incidència en el planejament, produint diverses modificacions.  
Resum d'al·legacions  
La Séquia Reial del Xúquer presenta una al·legació en data 26 de juliol de 2005, en la qual sol·licita que es reposen, d'obra, les séquies i tots els serveis de reg i desguàs necessaris per a continuar garantint el reg a les parcel·les que no han sigut afectades pel pla d'urbanització. A més, al·lega altres qüestions de caràcter urbanístic.  
L'Ajuntament de Benifaió va emetre dictamen el 29 d'octubre de 2005, on planteja qüestions totes elles de caràcter urbanístic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 31 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural realitza un requeriment de documentació:  
- Ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Càlcul aproximat del volum d'aigües residuals i informe vinculant actualitzat de l'Entitat de Sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les esmentades aigües.  
- Certificat de l'entitat gestora que assumeix l'augment dels residus sòlids urbans generats.  
En data 22 de novembre reitera i completa l'anterior requeriment amb la documentació següent:  
- L'aprovació provisional del projecte pel ple de l'Ajuntament.  
- El certificat del resultat del tràmit d'informació pública a que han sigut sotmesos la totalitat dels documents. Indicació del DOGV i diari d'àmplia difusió en què va ser anunciada la informació pública del projecte.  
- Còpia de les al·legacions.  
- Còpia dels informes evacuats en contestació a aquestes.  
- Còpia de les observacions que l'òrgan amb competència substantiva estime pertinents.  
- Informe relatiu a l'estudi del paisatge realitzat.  
- Estudi acústic o informe sobre aquest, realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria.  
En data 19 de gener de 2006 realitza un nou requeriment de documentació en relació amb la documentació enviada en data 22 de desembre de 2005.  
Documentació complementària  
En data 22 de desembre de 2005 en resposta al requeriment de documentació de data 31 d'octubre de 2005, la Direcció de Gestió Urbanística de l'IVHSA respon el següent:  
- Informe de justificacions i ampliacions a l'estudi d'impacte ambiental.  
- Informe de data 17 de novembre de 2005 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe d'EGEVASA emés amb data 10 d'octubre de 2005 relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics.  
- Informe emés per EPSAR de data 8 de juliol de 2005 sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Albufera Sud per a admetre els cabals d'aigües residuals.  
- La sol·licitud a l'Ajuntament de Benifaió de data 6 de setembre de 2005 per a l'emissió d'informe sobre residus sòlids.  
En data 10 de març de 2006, en resposta al requeriment de documentació de data 19 de gener de 2006, la Direcció de Gestió Urbanística de l'IVHSA respon el següent:  
- Informe dels serveis tècnics municipals relatiu al tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
- En relació amb el tràmit d'informació pública:  
- El certificat del resultat del tràmit d'informació pública de data 26 de setembre de 2005.  
- La publicació del tràmit d'informació pública en el DOGV núm. 5035, 24 de juny, de 2005 i en el diari El Mundo de 30 de juny de 2005.  
- Còpia dels escrits d'al·legacions.  
- Còpia de l'informe de contestació de les al·legacions realitzat pels tècnics de l'IVHSA.  
- La informació cartogràfica en format digital.  
- Còpia de la sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en data 23 de juny de 2005, de l'informe sobre la disponibilitat d'aigua.  
- Escrit remés per EPSAR sobre la construcció de l'EDAR Albufera Sud.  
- Procediment administratiu seguit per a l'obtenció de l'informe relatiu a l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià.  
En data 21 de juny de 2006 es rep informe referent a la qualitat de l'aigua i l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural, de data 10 de març de 2006.  
En data 24 de juliol de 2006 es rep informe referent a la qualitat de l'aigua potable i l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informes sectorials  
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 29 de juny de 2006  
Després d'haver demanat els oportuns informes dels serveis tècnics, amb aquest document se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La documentació presentada correspon a un estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni. Revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, redactat en 1979 pel Ministeri de Cultura, pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment de l'esmentada obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent després de la prospecció.  
Pel que s'ha vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià l'annex relatiu al patrimoni cultural de l'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial del sector 13 del PGOU de Benifaió.  
Aquest informe es contrau a aquest estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literal i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produeixen variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's de bell nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de data 10 de març de 2006 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb el pla parcial homologació modificativa sector 13, i aportada la corresponent documentació relativa als resultats d'aquesta, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'actuació.  
Des del punt de vista del patrimoni paleontològic ja es va comunicar a la persona interessada que no es produïa afecció sobre el patrimoni d'aquesta naturalesa.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinaria l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a aquesta conselleria a l'efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Consultat l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
Finalment, des del punt de vista del patrimoni etnològic pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció s'indica que en l'àmbit d'actuació no s'ha constatat l'existència elements d'interés etnològic.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a aquest efecte que s'aportació en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
- Informe de data 17 de novembre de 2005 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
Pel que fa al patrimoni paleontològic per aquesta Direcció General a la vista de la documentació planimètrica aportada, pot anticipar-se-li que no resulta necessària cap actuació i que no hi ha afeccions d'aquest tipus.  
A l'efecte d'elaborar el corresponent estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, de manera que es puga estudiar la compatibilitat del projecte i l'impacte d'aquest des del punt de vista arqueològic, com també les mesures correctores que s'han d'adoptar, si és el cas, tot això de conformitat amb el que preveu l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte també ha de preveure les afeccions al patrimoni cultural en general, per la qual cosa en la prospecció esmentada haurà de demanar-se la informació relativa a elements arquitectònics i etnològics a l'efecte de valorar l'impacte sobre aquests i les mesures que s'han d'adoptar si és el cas, reflectint-se o detallant-se a nivell de detall les corresponents propostes sobre aquests.  
El projecte de prospecció en els termes definits anteriorment haurà de sotmetre's a la corresponent autorització de conformitat amb el que preveu l'article 60 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Per a obtenir informació que en tot cas no és exhaustiva, sinó simplement orientativa, dels elements del patrimoni cultural existents en l'àrea d'actuació poden consultar la pàgina web.  
Així mateix, han de tenir-se en compte les limitacions que es deriven de la presència en l'àmbit ordenat de béns d'interés cultural. En aquest sentit se li indica que tenen la consideració de béns d'interés cultural no sols els declarats o incoats formalment mitjançant expedient conduent a aquesta específica finalitat, sinó també els que resulten creditors de la condició monumental per ministeri directe de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, -arquitectura històrica defensiva, pedres heràldiques, abrics d'art rupestre- encara que no n'aparega reflectida l'existència en les bases de dades d'aquesta Direcció General.  
Pel que fa al règim de protecció legal dels béns d'interés cultural aquest implica que qualsevol intervenció que puga afectar aquests o el seu entorn de protecció ha d'autoritzar-la expressament aquesta Direcció General, d'acord amb el que estableix l'article 35 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
- Informe d'Egevasa emés amb data 10 d'octubre de 2005 relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics  
Aquest informe indica:  
Que extrapolant el consum actual per abonat del proveïment de Benifaió s'estima que el consum mitjà diari d'aquest sector serà de 300 m³/dia.  
Que en reiterades ocasions s'ha posat en coneixement de l'Ajuntament de Benifaió els problemes que durant els mesos d'estiu es té per a proveir les demandes diàries de la població de Benifaió en moments puntuals des dels sondejos del barranc Fondo a Picassent.  
Que els 300 m³/ dia poden representar de l'ordre d'un 7% d'increment en el volum que s'ha de subministrar al dipòsit de Benifaió.  
Que aquestes quantitats no comporten posar en precari el subministrament ja que es pot complementar l'aigua subministrada des dels sondejos del barranc Fondo amb els extrets des del motor de La Concepción.  
Que l'ús d'aquest pou alternatiu representa respecte a la qualitat de l'aigua que puntualment s'eleve la concentració de nitrats per damunt dels recomanats.  
Que en els últims anys s'ha anat ampliant de manera important la demanda a causa de múltiples actuacions urbanístiques (polígon industrial Fuente Muza, ampliació polígon industrial Jaume I, SAU 4, zona de Pepita Olivé, etc).  
- Informe d'Egevasa referent a la qualitat de l'aigua procedent del pou de La Concepción.  
De data 17 de maig de 2006, aquest informe indica:  
Que en data 10 d'abril de 2006 es va procedir a informar l'Ajuntament de Benifaió sobre l'increment de consum màxim d'aigua procedent dels pous del barranc Fondo que Egevasa pot garantir. La xifra que se cita en l'esmentat informe és de 300 m³/dia (un 7-8% del consum actual).  
Que sobrepassada aquesta xifra, i amb les infraestructures existents en l'actualitat, Egevasa no pot garantir el subministrament d'aigua procedent en la seua totalitat dels pous del barranc Fondo, per la qual cosa s'hauria d'aportar el dèficit d'aigua que es generara des del pou de La Concepción.  
Que respecte de la qualitat de l'aigua procedent del pou de La Concepción, cal comentar que, segons analítica realitzada en data 12 d'abril de 2006, els paràmetres de nitrats i sulfats sobrepassen els límits màxims recomanats segons el que disposa el Reial decret 140/2003, de 7 de febrer.  
Que respecte a les mesures que haurien d'adoptar-se per al compliment del que s'ha disposat en l'esmentat Reial decret, en el cas d'haver de posar en marxa el pou de La Concepción, per a poder garantir el subministrament continu a la població de Benifaió, caldria procedir a la mescla de les aigües del proveïment del barranc Fondo amb les del pou de La Concepción perquè la mescla final complisca els requisits de qualitat.  
Per un altre costat s'ha procedit a recalcular les necessitats de l'actuació respecte al subministrament d'aigua potable determinant-se en 215 m³/dia i en l'informe anterior s'indicava que en les condicions actuals i amb l'evolució històrica observada, fins a 300 m³/dia no haurien d'existir problemes en el servei en qüestió.  
Que en data 2 de maig de 2.006 s'han presentat les ofertes al concurs per a la gestió del servei municipal d'aigua potable de Benifaió. En el plec de condicions es demanava un estudi tecnicoeconòmic per a procedir a la renovació de la xarxa i millora de rendiments que permetran disminuir els volums demandats des dels sondejos del barranc Fondo, i aconseguir d'aquesta manera un major marge de maniobra respecte a noves demandes.  
En el cas de l'oferta d'Egevasa es dissenyaven una sèrie d'obres en la xarxa d'aigua potable que permetrien disminuir el volum necessari per a proveir la població de Benifaió. En el cas d'aquesta actuació, dels 215 m³/dia previstos es podria arribar, en 10 anys, a 150 m³/dia.  
Amb tots aquests antecedents es pot indicar que l'esmentada quantitat sí que podria ser subministrada fins i tot tenint en compte l'evolució dels abonats.  
- Informe emés per EPSAR de data 8 de juliol de 2005 sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Albufera Sud per a admetre els cabals d'aigües residuals.  
Aquesta entitat comunica el següent:  
1. L'EDAR d'Albufera Sud dóna servei entre altres al municipi de Benifaió i està dissenyada per a tractar 34.100 m³/dia.  
2. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 175 m³/dia.  
3. D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reglament de gestió urbanística, els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació; o d'acord amb el que s'ha assenyalat en la Llei 6/94 de la Generalitat Valenciana, en l'article 30.1.B, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen, i vagen a sol·licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible qur se suplementen les infraestructures públiques en el que calga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents o desitjables.  
4. El cost estimat d'aquest suplement d'infraestructures és de 158,30 € per habitant equivalent, sent un habitant equivalent aquell que ocasiona un abocament de 60 gr de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. Traduït al cas que ens ocupa i de les dades aportades, per a un cabal mitjà estimat de 175 m³/dia, comportarà una quantitat que cal abonar de 138.512,50 € corresponents a 875 habitants equivalents.  
Pel que assenyala anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i haja de sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, aquesta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Albufera Sud de les aigües residuals generades al sector 13 de Benifaió sempre que es complisca amb els següents condicionants:  
1. En el seu dia, l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'hauran d'efectuar pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
2. En tot cas, l'abocament generat per al desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocament de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant de 138.512,50 €, a l'efecte del qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Benifaió.  
- Informe dels serveis tècnics municipals de data 21 de novembre de 2005 relatiu al tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
1. Que al municipi de Benifaió està implantada la recollida selectiva dels residus de paper/cartó, vidre i envasos lleugers a través de contenidors selectius específics situats a les àrees d'aportació. A mes és recullen selectivament els voluminosos (servei porta a porta) i tèxtils (contenidors selectius).  
2. Que durant l'any 2003 és generaren a Benifaió 4.865 tones de residus no selectius en els 278 contenidors de fem situats als carrers del municipi i als polígons industrials. Així, la ràtio de generació de residus no-selectius és troba en 1,08 kg per habitant i any. Que al sector 13, objecte de l'estudi, i on està prevista la construcció de 273 habitatges és preveu una generació de residus no selectius d'unes 323 tones anuals.  
3. Que el contingut del contenidors de fem no selectiu és trasllada a la planta de compostatge de Guadassuar, propietat de la Diputació de València. En l'actualitat l'empresa adjudicatària per a la recollida i transport fins a la planta de tractament és Fomento de Construcciones i Contratas SA.  
4. Que els residus recollits selectivament són gestionats a través d'empreses autoritzades per la conselleria de Territori i Habitatge: envasos lleugers (Rafael Sánchez SL), vidre (Ecovidrio-Gonzalo Mateo, SL), paper/cartó (Chatarras Rubio Beltrán SL), voluminosos (Els Trasters, S. Coop V.), tèxtils (Texlimca).  
5. Que l'àmbit territorial de la prestació del serveis de recollida de fem compren la totalitat del municipi de Benifaió, per tant, en el moment en què és produïsquen residus domiciliaris al sector 13 és portarà a terme la recollida del residus dipositats i transportats a la planta de tractament per part de les empreses gestorss de residus contractades per l'Ajuntament.  
6. Que d'acord amb les directrius d'urbanització que elabora l'oficina tècnica de l'Ajuntament serà obligatori, en els zones de nou desenvolupament urbanístic de Benifaió, la instal·lació de contenidors soterrats per part dels agents urbanitzadors.  
7. Que pel que fa als residus inerts generats pels futurs habitants del sector, a Benifaió existeix un centre de recepció i recuperació de residus o ecoparc al polígon industrial Font de Mussa, c) Font de l'Almaguer, 15, on és pot dipositar aquest tipus de residus com també d'altres recuperables/reciclables i problemàtics d'origen domèstic, servei gratuït per als habitants de Benifaió.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000 no es troben en la zona d'actuació hàbitats naturals, espècies animals o vegetals d'interés comunitari la conservació de la qual haja requerit la designació de zones d'interés especial.  
No existeixen en el sector LIC ni ZEPA.  
2. Llista de microreserves.  
No existeixen en el sector objecte d'estudi microreserves catalogades.  
3. Camins ramaders  
Pel sector no discorre cap camí ramader.  
Els més pròxims a l'àmbit són l'assagador del camí de Cabra (que circula des de la costa fins a l'interior, travessant el municipi) i l'assagador del Serradal (des de l'assagador anteriorment mencionat fins al municipi de Xilxes).  
4. Jaciments arqueològics  
Hi ha catalogats 7 jaciments arqueològics al terme municipal segons consta en la llista de jaciments arqueològics de l'Àrea de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'actuació no es troba cap element del patrimoni cultural valencià.  
En l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 10 de març de 2006, afirma que no hi ha restes de cultura material antiga ni de jaciments arqueològics, i tampoc hi ha afecció des del punt de vista paleontològic, arquitectònic ni etnològic.  
S'aporta l'informe favorable previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, de data 29 de juny de 2006.  
5. Forests d'utilitat pública  
No hi ha cap forest d'utilitat pública en la zona.  
6. Rambles i llits  
En el sector no es localitzen llits temporals ni permanents.  
El terme municipal està recorregut al nord-est pel llit del barranc de Tramusser, que perd el seu llit entre el nucli urbà de Benifaió i Almussafes.  
L'estructura de la plana d'estudi pertany a la denominada plana litoral valenciana, formada per aportacions continentals (rius, rambles, torrents?) o formades pel farciment d'albuferes aïllades del mar per barreres d'arena.  
Aquesta plana costanera s'ha generat pels materials aportats pels rius i barrancs des de les àrees muntanyoses de l'interior.   
7. Risc d'inundació  
El sector no està afectat per risc d'inundació, però es troba pròxim a zones amb risc d'inundació 4 i 6.   
L'informe de justificacions i ampliacions a l'estudi d'impacte ambiental, indica que el PATRICOVA estableix la necessitat de realitzar la canalització del barranc del Tramusser o del Fondo i el seu afluent el Matorro. L'actuació es troba ja projectada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i pendent de determinades modificacions en el disseny final de les seues actuacions. L'objectiu de l'esmentada canalització és l'increment de la capacitat de desguàs actual, la qual cosa solucionarà els punts crítics d'inundació en la zona.  
Segons estableix el segon document de síntesi, es preveu l'elevació de la cota natural del terreny, que ve imposada en tractar-se d'una prolongació dels sectors limítrofs, els quals obliguen pel traçat dels carrers a una continuïtat en les cotes d'urbanització. Aquesta característica disminueix l'impacte derivat de la proximitat de l'àmbit al barranc del Tramusser, encara que l'àmbit quede fora de la zona d'influència d'inundació.  
8. Incendis forestals  
No hi hi ha incendis registrats en el sector des de l'any 1993 fins al 2003.  
Consideracions ambientals  
Realitzant una anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
1. Paisatge.  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora un estudi d'ordenació i protecció del paisatge.  
La zona d'actuació pertany al paisatge antropitzat producte de les transformacions agrícoles que es van dur a terme principalment durant els anys 50 i 60.  
Es tracta del paisatge estés a la Comunitat Valenciana, cultiu de cítrics sobre zones planes.  
No es troba singularitat o raresa en aquests elements.  
La qualitat o el grau d'excel·lència del lloc estudiat, és abundant i comú en la província.  
2. Vegetació  
L'àmbit conté espècies de cultiu en tractar-se d'un terreny dedicat al cultiu de cítrics i horta.  
No per això la vegetació establida no té valor ecològic, ja que els cultius de cítrics tan típics en aquesta regió formen hui en dia importants comunitats vegetals que al seu torn alberguen altres animals.  
A més d'aquestes espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats d'adobament dels cultius.  
3. Fauna  
En l'àmbit la major part de la cobertura vegetal està formada per espècies arbustives de poc port amb exemplars aïllats d'algunes varietats arbòries, per la qual cosa la fauna no és excessivament variada en aquesta zona i tampoc és abundant.  
La major part de la fauna de l'àmbit es troba associada a les zones de cultiu.  
4. Cartografia temàtica  
La totalitat de la zona objecte d'estudi presenta vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers.  
Accessibilitat als recursos hídrics: la zona disposa d'una catalogació de mitjana accessibilitat en part del seu àmbit, i alta en la resta.   
La fisiografia del sector plana en la seua totalitat.   
El risc d'erosió actual és molt baix en tot el sector, mentre que el risc d'erosió potencial és baix.  
No hi ha risc de lliscament en el sector.  
La litologia del sector està formada per cudols, graves i llims.  
5. Proveïment d'aigua potable  
Segons l'estudi d'impacte ambiental el consum mitjà d'aigua de proveïment al municipi de Benifaió és de 179,13 litres per persona i dia. Aquest valor està incurs a les variacions estacionals de les residències i als hàbits de consum.   
El proveïment es fa mitjançant una xarxa única sense punt comptador de secció per a distingir el consum per barris o zones i només es disposa de la diferenciació del nombre de contractes pel tipus d'ús: domèstic, comercial, industrial i municipal.  
L'àmbit d'estudi quedarà connectat a la xarxa general de proveïment d'aigua del municipi.  
Egevasa, empresa subministradora d'aigua potable, en un primer informe de data 10 d'octubre de 2005, garanteix la quantitat, que estima en 300 m³/dia, mitjançant l'ús d'un pou alternatiu (pou de La Concepción); però amb això, s'incrementaria la concentració de nitrats per damunt dels recomanats.  
En un segon informe, de data 17 de maig de 2006, sí que assegura la qualitat de l'aigua. Recalcula la necessitat d'aigua potable en 215 m³/dia, i així, amb la nova estimació, i amb les infraestructures existents, es pot garantir el proveïment d'aigua potable, procedent dels pous del barranc del Fondo, per la qual cosa no és necessària la mescla amb les aigües del pou de La Concepción, que és el que faria sobrepassar els paràmetres de nitrats i sulfats per damunt dels límits recomanats.  
6. Aigües residuals  
Les aigües que s'han de tractar arribaran a la depuradora Albufera Sud mitjançant una xarxa de col·lectors generals interceptors amb tres punts d'entrada: un que intercepta les aigües residuals dels anomenats polígons Nord, Almussafes i Benifaió; i altres dos que arriben directament d'Alginet i Sollana, respectivament.  
Segons l'informe emés per EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Albufera Sud de data 8 de juliol de 2005, l'EDAR té suficient capacitat per a admetre el cabal generat previst de 175 m³/dia, sempre que es complisquen els condicionants especificats en aquest informe.  
7. Aigües pluvials  
En l'estudi d'impacte ambiental, entre les mesures correctores, indica que s'adoptarà una xarxa separativa de pluvials i xarxa d'aigües negres, on les pluvials es conduiran als llits de séquies existents de l'àmbit i les segones als col·lectors projectats en els carrers circumdants a l'àmbit.  
Previ al punt d'abocament, s'ha de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
8. Residus sòlids urbans.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, les quantitats de residus sòlids urbans recollits a Benifaió l'any 2000 se situen al voltant de les 430 tones mensuals, amb un total estimat de 5.008 tones anuals.  
En els últims anys s'ha produït una estabilització amb tendència a la baixa pel que fa a la producció de residus del municipi.  
La quantitat de residus sòlids urbans produïts al municipi de Benifaió per persona i dia és d'1,12 kg.  
L'àmbit quedarà sotmés al mateix règim de recollida que la resta del municipi i s'espera la mateixa proporció de residus generats per habitant i any.  
S'aporta informe, de data 21 de novembre de 2005, dels serveis tècnics municipals relatiu al tractament dels residus sòlids urbans i inerts, en el qual estima l'increment de volum que generarà el sector i assumeix la gestió dels residus per part de les empreses gestores de residus contractades per l'Ajuntament.  
9. Ocupació del sòl  
L'acció que realitza el projecte sobre el medi, introdueix un canvi en els usos del sòl, tant per ocupació de l'espai, com per inducció d'activitat.  
L'actuació generarà la reclassificació de 42.545 m² de sòl no urbanitzable, destinats a l'aprofitament agrícola. La principal afecció derivada de l'ocupació del sòl és la pèrdua de capacitat agrològica. L'afecció sobre aquest factor, si bé és irreversible, és reduïda per la disponibilitat global de sòl agrícola en el municipi.   
10. Contaminació acústica  
Segons l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, els instruments de planejament urbanístic o territorial incorporaran un estudi acústic en el seu àmbit d'ordenació que permeta avaluar-ne l'impacte acústic i adoptar les mesures adequades per a la reducció d'aquests, sempre que no hi haja pla acústic municipal i en aquest cas en els instruments de planejament haurà de preveure's la informació i propostes contingudes en l'esmentat pla.  
No s'aporta estudi acústic.  
11. Anàlisi climàtica  
Aquesta zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani. Es troba en el sector del litoral septentrional. Es caracteritza per un màxim de precipitacions a l'octubre i escasses precipitacions a la primavera. El període sec és bastant dilatat, entre 4 i 5 mesos. La humitat relativa és elevada en els moments de més calor. Les temperatures són moderades i l'oscil·lació anual tèrmica escassa. És la zona d'alternança entre les penetracions del front polar i l'influx del sector septentrional d'altes pressions subtropicals.  
12. Anàlisi socioeconòmic  
Benifaió presenta una característica bastant freqüent a la Comunitat Valenciana: el dualisme entre nucli de població pròpia i població assentada causat per la proximitat d'aquesta població amb els llocs habituals de treball d'aquesta.  
D'altra banda aquesta dualitat es manifesta en l'economia del terme municipal, basada en l'agricultura principalment.  
L'agricultura es basa fonamentalment en el cultiu de cítrics i àmplies extensions d'arrossar. Des dels anys quaranta la rendibilitat de l'arrossar ha disminuït considerablement. Això és causat per la major rendibilitat dels cultius hortícoles, amb menor esforç que el que requereix el cultiu d'arrossar.  
Aquest municipi ha augmentat la seua població en els últims anys per motius diferents: augment de l'activitat industrial, assentament de veïns que tenen el lloc de treball a pocs quilòmetres. Aquest augment de població ha creat més llocs de treball, i per tant major riquesa en el sector terciari. La població, l'any 2005, és de 12.254 habitants.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, Pla parcial i homologació modificativa del sector-13, el promotor del qual és l'Ajuntament de Benifaió i l'IVHSA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'hauran de complir les cauteles establides en l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 29 de juny de 2006, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
2. Pel que fa a la connexió de les aigües residuals generades en el sector amb l'EDAR d'Albufera Sud, caldrà ajustar-se als condicionants especificats en l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües de data 8 de juliol de 2005.  
3. Tal com estableixen les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, la xarxa de sanejament serà separativa. A més, previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar d'una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
4. En relació al subministrament d'aigua potable, en el cas d'haver de recórrer al pou de La Concepción, es realitzaran anàlisis químiques per a garantir la potabilitat, i complir el que estableix el Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de qualitat de l'aigua de consum humà.  
El consum mitjà diari d'aigua del sector s'ha estimat en uns 215 m³/dia. S'haurà d'acreditar davant de la CTU per part de l'organisme de conca competent l'existència de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficient segons l'estimació efectuada, i la seua procedència. Tot això segons les previsions del planejament vigent o en tramitació en el TM i dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
5. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
6. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
7. Tal com estableix la fitxa de gestió del sector, s'haurà de soterrar la línia elèctrica aèria de 66 KW existent. Si no n'hi ha s'haurà d'establir una franja de protecció en què quedarà limitada la plantació d'arbres i prohibir qualsevol tipus d'edificació, de conformitat amb el Reial decret 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica.  
8. Hauran de preveure's llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al pla integral de residus.  
9. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests.  
10. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Han de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
11. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
12. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental del pla parcial i homologació modificativa del sector-13, en l'informe de justificacions i ampliacions i els seus annexos, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'hauran d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i s'hauran de valorar i proveir pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 094/2006-AIA  
Títol: Centre de descontaminació de vehicles turisme fora d'ús  
Promotor: Tanque de Arneva, SL  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades València - Àrea de Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: Polígon industrial Puente Alto, parcel·la 62, naus 3 i 4 al terme d'Orihuela (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Té com a objecte la instal·lació i l'obertura d'un centre de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil. L'activitat se situa al terme municipal d'Orihuela (Alacant), al polígon industrial Puente Alto, naus núm. 3-4, de la parcel·la 62.  
D'acord amb el que s'ha exposat en l'estudi d'impacte ambiental aquest emplaçament es troba dins de sòl classificat com a industrial.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
El nou centre de descontaminació se situarà en dues naus propietat del peticionari i amb una superfície total construïda de 1.341 m². El conjunt de les dues naus configuren el centre de descontaminació de vehicles i la distribució d'aquests espais es fa de la manera següent:  
- Una zona destinada a la recepció de vehicles, prèvia a la seua descontaminació i en posició d'aparcament que es troba senyalitzada en l'interior del recinte, amb paviment impermeable i amb instal·lacions per a la recollida de vessaments, decantació i separació de greixos.  
- Una zona destinada a vials interiors, constituït per un corredor central de dimensions 3 x 45 m  
- Una zona de descontaminació de vehicles de 335,25 m² amb sòl impermeable i amb instal·lacions per a la recollida de vessaments, decantació i separació de greixos.  
- Zona d'emmagatzemament de residus perillosos de 335,25 m², a cobert i amb paviment impermeable. En aquesta zona s'emmagatzemaran els components retirats del vehicle i que estiguen contaminats, per a la qual cosa es disposa de 12 contenidors alineats.  
- Zona per a emmagatzemament de pneumàtics, independent i tancada.  
- Zona d'oficines i serveis de 50 m², que se situa en la zona de recepció de vehicles.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix d'autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la llista del seu annex I segons CNAE, a remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix, d'acord amb l'article 18 d'aquesta, la realització d'auditories acústiques a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La relació d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús són:  
- Les possibles molèsties, caràcter nociu, perillositat o insalubritat que provoquen de manera individualitzada les matèries primeres i els productes a què done lloc (residus).  
- Les vibracions a edificis limítrofs i nivell de sonoritat de les màquines.  
- Les operacions de descontaminació dels vehicles.  
- Els residus generats com a conseqüència de la descontaminació dels vehicles.  
- Instal·lacions de subministrament i avaluació de les aigües.  
- Manteniment preventiu i correctiu i la conservació dels elements de la instal·lació.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en el projecte són:  
- Les diverses zones de recepció, descontaminació i emmagatzemaments després de la descontaminació són sota coberta, amb sòl impermeable i pendent de l'1% i dotades de sistema de recollida de vessaments que finalitzen en un depòsit cec amb decantació i separació de greixos.  
- Les aigües sanitàries juntament amb les aigües pluvials de les zones no cobertes s'evacuen a la xarxa de clavegueram municipal, independent del sistema de recollida de vessaments.  
- Les aigües pluvials recollides, incloses les de les zones no cobertes, es connecten a la xarxa de clavegueram públic a través d'una arqueta de registre.  
- L'emmagatzemament dels residus perillosos retirats del vehicle després de la descontaminació, es realitza en dipòsits independents i homologats.  
- Zona d'emmagatzemament de pneumàtics usats en compartiment tancat, amb mesures de protecció contra incendis  
- S'instal·laran bombes pneumàtiques per a extraure i transvasar els residus líquids durant els treballs de descontaminació.  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental inclou:  
- Revisió mensual de totes les cubetes, contenidors i bidons substituint aquells que puguen presentar anomalies.  
- Revisió de maquinària detectant possibles fuites o vessaments de greix o oli.  
- Es disposarà de substàncies absorbents per a la recollida de vessaments líquids que puguen quedar en la superfície impermeable.  
Tramitació administrativa  
El 17 de febrer de 2006, mitjançant nota de règim intern, el Servei de Residus Industrials de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge, sol·licita declaració d'impacte ambiental i es remet la documentació següent:  
- Projecte d'activitat  
- Estudi d'impacte ambiental  
En data 3 de març de 2006, la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades d'Alacant, ens informa de la remissió per l'Ajuntament d'Orihuela de l'expedient per a publicació d'aquest en el DOGV. El 18 d'abril, l'Ajuntament envia certificat d'informació pública i de no-al·legacions al projecte, i sol·licita que siga sotmés a declaració d'impacte ambiental per a l'expedient referit.  
Amb data registre d'entrada de 23 de març de 2006, es rep informació complementària del projecte sobre el pla de vigilància ambiental, de l'estudi acústic i del sistema de recollida d'aigües (pluvials, sanitàries i de neteja), presentat pel Sr. Joaquín Ferrández Belén, en representació del titular i com a autor del projecte. Així mateix, amb data registre d'entrada de 18 de maig de 2006, es rep informació complementària sobre la reforma del projecte pel que fa a incorporació de coberta en els patis posteriors de la nau i pel que fa al sistema de recollida de vessaments.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Centre de descontaminació de vehicles turisme fora d'ús, promogut per Tanque Arneva, SL al polígon industrial Puente Alto, parcel·la 62, naus 3 i 4 al terme d'Orihuela (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En la zona de reculada de la parcel·la que serveix d'accés a les naus, no s'hauran d'estacionar vehicles fora d'ús relacionats amb l'activitat que es pretén autoritzar.  
2. Els recipients i depòsits per a l'emmagatzemament temporal dels residus perillosos hauran d'etiquetar-se reglamentàriament i ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut, i disposar de cubeta de retenció de possibles vessaments i fuites o disseny de seguretat amb doble paret.  
3. Incorporació al programa de vigilància ambiental de les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
4. S'hauran de complir totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també, en el programa de vigilància ambiental proposat en aquest.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 124/05-AIA  
Títol: Indústria de fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Pamesa Cerámica, SL (factoria núm. 1)  
Localització: Camí Alcora, núm. 8 - partida Ramonet - Almassora (Castelló)   
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte   
Objecte del projecte   
Pamesa Cerámica, SL és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, amb una capacitat de producció de 75 t/dia...), en les instal·lacions de la qual al camí Alcora, núm. 8 - Almassora (Castelló), específicament dedicades a la fabricació de taulells ceràmics, partint de pols atomitzada d'argiles també obtingut en les seues instal·lacions, amb atomitzadors (dotats de grups de cogeneració energia, propietat d'empresa externa que subministra l'energia produïda, tant l'energia elèctrica com els gasos calents d'escapament), i d'esmalts ceràmics; amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no escau analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el desmantellament d'aquesta, ocupant una parcel·la de 110.102 m², amb 61.650 m² d'edificacions.  
La capacitat productiva actual és 16.000.000 m²/any, equivalent a unes 800 t/dia.  
Les instal·lacions industrials consten de cinc sistemes d'atomització d'argiles (tres atomitzadors de pasta roja, i dos de pasta blanca) i 6 línies de fabricació de taulells ceràmics mitjançant el procés de gres monococció per a paviment i revestiment, partint d'argila bruta, comportant totes les operacions bàsiques: preparació d'argiles, mòlta, preparació de la barbotina, atomització d'argiles, homogeneïtzació i premsatge de la pols de l'argila atomitzada, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltat i serigrafiat de la cara vista, cocció en forns de gas natural, i refredament. I una vegada conformat el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Disposa, a més, d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara mòlta i preparació de colors i esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltada, reprocessant-se als atomitzadors, magatzem de pantalles serigràfiques, xarxes de gas natural, aire comprimit i aigües (de procés, industrial i potable), unitats de generació i distribució d'energia elèctrica, emmagatzemament de gasoil, etc., i està dotada, d'altra banda, d'elements anticontaminació, com ara sistemes de captació de pols generada en diversos equips i instal·lacions, i depuradora d'aigües residuals industrials.  
Disposa de xarxes separades d'aigües residuals, les d'ús domèstic juntament amb les pluvials són abocades directament al clavegueram municipal mitjançant xarxes separatives, i les industrials de procés, de neteja i de mòlta, són recollides i reciclades totalment, i recuperades en l'atomitzador, gestionant les suspensions i els fangs generats en la depuració a un altre atomitzador extern (Onda Cogeneración SL).  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila, i esmalts i colors ceràmics, com també el reciclatge de fangs i aigües de fabricació que són reprocessats en els atomitzadors, i com a fonts d'energia, gas natural canalitzat i electricitat.  
Tramitació administrativa  
L'Ajuntament d'Almassora emet un informe de compatibilitat urbanística en data 16 de setembre de 2005.  
La indústria consta inscrita com a xicotet productor de residus perillosos per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, en data 8 de gener de 2004.  
La indústria està autoritzada com a gestor de residus no perillosos per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, per a la valoració de fangs i altres residus ceràmics, en data 17 de març de 2006.  
La indústria va sol·licitar autorització de productor de residus perillosos, en data 6 de maig de 2003, la qual li va ser denegada per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Medi Ambient, en ser li d'aplicació la Llei 16/2002, d'1 de juny, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
La indústria disposa d'autorització d'abocament a la xarxa de sanejament de les aigües industrials segons informe municipal de data 12 de setembre de 2005.  
En data 8 de juny de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGQA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5023.   
En data 18 de juliol de 2005 l'Ajuntament emet certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què ha sigut sotmés, sense haver-hi hagut al·legacions en el període legal.  
Consultat l'inventari de jaciments arqueològics, el patrimoni historicoartístic no inclou cap protecció afecta als terrenys o edificacions, i sense conéixer-se l'aparició de restes d'interés durant les edificacions.   
En la cartografia temàtica de la Generalitat Valenciana no apareix cap camí ramader que interesse a la parcel·la objecte d'aquest expedient.  
Atés completa la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La situació de la indústria per a la qual se sol·licita autorització es troba en sòl urbà industrial, totalment ocupat, limítrof a sòl rústic protegit en el límit sud de la parcel·la, amb la ribera del riu Millars,   
Respecte al sòl i les aigües, cal d'assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació però pròxima a la ribera del riu Millars amb risc alt d'inundació, però de baix calat, amb alta accessibilitat a aqüífers amb vulnerabilitat mitjana a la contaminació de les aigües subterrànies, sense risc de lliscament, ni d'erosió, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.  
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana. I l'estat ambiental de la zona, segons les dades conegudes, és acceptable, estant dins dels valors guies, excepte el paràmetre de partícules en suspensió, que segons les dades recollides pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, el 2005 el nombre de superacions diàries va ser de 36 amb un valor mitjana de 35,4 µg/m³ PM10, per la qual cosa serà la pols emesa un paràmetre determinant que caldrà vigilar.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament, sent productora de residus, i que se la classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75 de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran majoritàriament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, de residus de diversa índole, sorolls i vibracions, i de menor quantia les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment degut als transports d'argiles des de les pedreres i les degudes a les eixides de producte acabat (argiles atomitzades a granel i taulells).  
La fabricació de taulells ceràmics i atomització d'argiles requereixen elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, residus sòlids i líquids i abocaments.   
Pel que fa al tractament donat per a la manipulació, emmagatzemament i gestió de residus generats durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, es consideren correctes les prescripcions assenyalades en el projecte, i no troba cap deficiència amb allò que s'ha prescrit en la legislació vigent.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, havent de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, haurà d'atenir-se al que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002 haurà d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 68 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les principals emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En els forns i assecadors i atomitzadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts i els residus reciclats del sector ceràmic.  
- La manipulació d'argiles genera gran quantitat de pols, tant en les operacions de càrrega i descàrrega, com en les manipulacions internes d'homogeneïtzació, creació de lots, etc.  
- La càrrega i descàrrega de camions de caixa oberta són operacions de generació de pols. Les casetes de descàrrega hauran de disposar d'un sistema de captació de pols, degudament dimensionat, capaç d'impedir l'eixida de pols.  
- En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificació i d'altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
- Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, d'acord amb el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella, i cuidant la neteja dels elements de rodament del camió.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es té accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix de la xarxa pública municipal general de proveïment de la zona industrial, i de dos pous propis per a ús industrial.  
Les aigües residuals del procés industrial, de la mòlta i preparació d'esmalts i neteja de les instal·lacions són reprocessades en la preparació de la barbotina d'atomització.  
Els fangs de depuració de les aigües residuals industrials es gestionen amb una empresa gestora, i es reutilitzen en la fabricació d'argiles atomitzades .  
Els únics equips anticontaminació disposats en xemeneies són de captació de pols per via seca, per la qual cosa no generaran abocaments, excepte en atomitzadors, que tampoc generen abocaments per aspectes inherents al sistema de llavada i recuperació.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
S'exposa en el projecte que tota la planta disposa d'impermeabilització mitjançant pavimentació contínua, per la qual cosa no es preveu contaminació possible del subsòl, no obstant això, haurà d'exigir-se i comprovar-se el bon estat de conservació de la pavimentació.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria generarà àmplia gamma de residus, propis d'aquest tipus d'activitat, com ara: fangs i aigües de procés, envasos usats de paper, plàstic i cartó contaminats, recipients i contenidors flexibles deteriorats, envasos usats, dissolvents, productes caducats, elements d'equips mecànics i ferralles, oli i filtres d'oli, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, mànegues filtrants deteriorades, aerosols, guants i màscares, etc.  
Les zones d'emmagatzemament dels residus, disposició i característiques constructives, estan suficient ment descrita i acceptables segons la Llei 10/98 de 21 d'abril, de residus i el Decret 833/88, de residus perillosos, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme el mesurament de les emissions gasoses i acústiques, identificant els focus, controls, anàlisi de resultats i actuacions derivades.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Pamesa Cerámica, SL, implantada en camí l'Alcora, núm. 8, del terme municipal d'Almassora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annex a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'hi estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits per l'organisme de conca.  
5) S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
6) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), i haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol II: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol II, capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
7) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o limítrofs, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió   
8) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els Serveis Territorials de la conselleria de Territori i Habitatge.  
9) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròxims o limítrofs. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'hauran de completar amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, s'haurà de mantenir a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 102/05-AIA  
Títol: Canvi d'activitat de granja de vedells a granja porcina d'engreixament   
Promotor: Sociedad Compañía Española de Ganadería SA (Cegasa)  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catí  
Objecte del projecte: Obtenció llicència de canvi d'activitat de granja de vedells a granja porcina d'engreixament  
Localització: Polígon 31, parcel·la 261 de Catí (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir llicència d'activitat en granja preexistent per a canvi d'activitat a fi d'utilitzar dues naus ja construïdes i dedicar-les a l'engreixament de porcs des de 18 - 20 kg de pes fins als 95 - 100 kg.  
Segons documentació aportada la granja es dedicava a la cria de vedells en les dues naus en què es canviarà l'activitat i, a més, posseeix tres naus legalitzades dedicades a l'engreix de porcs amb capacitat per a 850 porcs d'engreixament.  
Amb la nova llicència d'activitat s'obtindrà una granja porcina amb una capacitat total de 1.800 porcs per a encebament. Es realitzaran dos cicles a l'any amb una duració total dels cicles de 240 dies, segons consta en el projecte.  
Les naus en què s'efectuarà el canvi d'activitat disposen d'uns quants mòduls separats per blocs de formigó fins al sostre, sòl format per plaques de formigó prefabricades amb ranures que comuniquen amb fosses i aquestes, al seu torn, amb cubetes d'aspiració. Les parets i soleres de les fosses estan construïdes amb base de formigó en massa, lluït de ciment i acabat amb pintura epoxy impermeabilitzant. La capacitat total d'emmagatzemament de purins és de 940 m³ pertanyent 462 m³ a la nova activitat.   
El purí generat quedarà retingut en la fossa de purins i, una vegada tractat amb un producte biològic autoritzat s'utilitzarà com a adob en camps de la localitat .  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental, és remés per l'Ajuntament de Catí el 15 de juny de 2005.  
La informació pública es va realitzar en el tauler d'anuncis i en el BOP núm. 4 de data 8 de gener de 2005. No s'hi van presentar al·legacions.  
2. Informes sectorials i documentació complementària.  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal pel que fa a l'adequació urbanística dels terrenys.  
- Informe favorable de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló condicionada al compliment de les condicions d'infraestructura sanitària disposades en l'article 5 del RD 324/2000 i en l'article únic del RD 3483/2000.  
- Informe favorable del cap local de sanitat  
- Informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sempre que es complisca l'article 3 del Reial decret 324/2000, sobre ordenació de les explotacions porcines i eximint del compliment del requisit d'ocupació màxima establit en el Reial decret 3483/2000.  
Amb data registre de 18 de juliol de 2005, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament de Catí, l'aportació del projecte d'activitat, l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, i l'informe favorable de l'organisme de conca competent segons s'estableix en l'article 19 de la Llei 4/2004 de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Amb data 5 de maig de 2006, se sol·licita al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló informe sobre la possible afecció de la granja al camí ramader núm. 18 assagador del Poble a la Coma.  
El Servei Territorial de Medi Ambient contesta a la demanda d'informació per mitjà d'un escrit datat el dia 31 de maig de 2006. L'esmentat escrit confirma la colimitació de la parcel·la amb el camí ramader assagador del Poble a la Coma.  
Amb data 23 de març de 2006 es remet notificació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer atorgant al promotor concessió d'aigües, notificació que es considera suficient a la vista que el canvi d'activitat no comportarà augment de la demanda d'aigua ja autoritzada.  
Pel que fa a l'informe vinculant segons la Llei 4/1998, s'addueix que: no es produeix cap canvi extern en les esmentades naus per la qual cosa no afecta el territori.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable sense protecció.  
L'explotació limita amb el camí ramader assagador del Poble a la Coma.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La parcel·la on s'ha de realitzar el canvi d'activitat es localitza en zona agrícola, amb predomini d'un paisatge típic del secà, amb ametlers, cereal i bosc baix, i no presenta valors ambientals destacables.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental destaca com a elements del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, els que segueixen:  
- Aigües superficials i subterrànies en el cas que els purins pogueren arribar a aquestes per infiltració o escorriment provocant eutrofització d'aigües superficials i augment de nitrats en aigües subterrànies com també d'organismes patògens (bacteris i virus).  
- Sòl: efectes adversos sobre l'estructura del sòl per acumulació de sodi i toxicitat per acumulació excessiva de metalls pessants.  
- Aire: es produiran emissions de composts volàtils com a conseqüència de la degradació dels productes nitrogenats produint males olors i gasos com el metà, diòxid de carboni i òxid nitrós .Aquests dos últims contribueixen a aquest efecte hivernacle.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Entre les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental, es recullen les que segueixen:  
- Tanca arbòria per a minimitzar l'impacte paisatgístic  
- Aplicació dels purins seguint les recomanacions del Codi valencià de bones pràctiques agràries, limitant la quantitat de purins que s'ha d'aplicar per hectàrea i any a fi de protegir les aigües superficials i subterrànies i el sòl.  
- Cobriment de les basses per a evitar l'emissió d'amoníac.  
Es gestionarà el purí procedent de la granja com a adob orgànic en 90 ha l'acceptació del qual per part dels propietaris figura com a annex en l'estudi d'impacte ambiental. A més, es disposa de basses d'emmagatzemament dels purins amb una capacitat total de 940 m³.  
La capacitat d'emmagatzemament de les basses es considera suficient prenent com a base dos cicles d'engreixament de bestiar amb un total de 240 dies. Pel que fa als terrenys aportats es considera suficient el nombre d'hectàrees aportades.  
No obstant això, considerant que les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí han d'estar cultivades i considerant que s'han consultat les dades cadastrals de les parcel·les aportades es rebutgen les parcel·les següents per ser improductives, no cultivades o forestals:  
Al polígon 13 del terme municipal de Catí: parcel·la 14, parcel·la 17, parcel·la 96. En les parcel·les 11 i 27 únicament es podrà aplicar purí en els recintes cultivats d'aquestes i no en terrenys improductius o matoll.  
En el polígon 23 del terme municipal de Catí es rebutgen les parcel·les 31, 286, 287.  
Comptat i debatut, es considera la necessitat de presentar abans de l'autorització definitiva de l'activitat i davant de l'autoritat substantiva, l'acceptació dels purins per part dels propietaris de les finques de 15,66 ha addicionals de parcel·la cultivades.  
El programa de vigilància ambiental inclou les mesures següents:  
- Control de l'eficàcia de les mesures correctores.  
- Anàlisi de sòls i de purins  
- Comunicació a la conselleria de Territori i Habitatge i a la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació qualsevol canvi en el sistema d'explotació i tractament de purins.   
- Es portarà un llibre de registre de purins on quedarà reflectit el pla de gestió dels residus ramaders.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Previ a la concessió de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant de l'òrgan substantiu la justificació de la disponibilitat de 15,66 ha de terreny addicional on aplicar els purins basant-se en el Reial decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, l'Ordre de 29 de març de 2000, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries i el Reial decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. A més, es presentarà justificació escrita de la retirada de cadàvers per mitjà de l'Ajuntament de Catí.  
- S'haurà de comprovar l'efectivitat del complex microbià utilitzat per al tractament del purí en les fosses mitjançant una anàlisi abans de començar el tractament i anàlisis periòdiques durant el primer any . En les anàlisis que s'han de realitzar s'avaluarà: Ph, DQO, DBO5, N total, N amoniacal,P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals. En cas de demostrar-se que el tractament no és eficaç, es canviarà per un altre.  
- L'explotació haurà de disposar de gual sanitari, encerclat, malles metàl·liques o teles antiocells en finestres i buits, equips de desinfecció, desinsectació i desratització, adequat sistema de recollida de cadàvers, llatzaret, mesures i utillatges sanitaris per al personal de l'explotació i pediluvis a l'entrada de locals.  
- S'hauran de disposar contenidors homologats per a la recollida dels cadàvers dels animals.  
- Els residus procedents de la granja no assimilables a urbans s'hauran de a un gestor autoritzat.  
- D'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, haurà de respectar-se l'ample legal del camí ramader núm. 18 de Catí assagador del Poble a la Coma classificat per Ordre de la conselleria de Medi Ambient de 15 de juny de 1992, amb una amplària legal i necessària de 8 - 16 m. D'acord amb la memòria descriptiva del projecte de classificació, en aquest tram l'assagador avança entre restes de parets portant en el seu interior el camí del Pou de Masip. Per tot l'anterior qualsevol tanca o construcció haurà de situar-se a una distància de 4 - 8 metres des de l'eix de l'esmentat camí, tenint en compte l'amplària del camí del Pou de Masip entre les parets existents.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 108/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de taulells ceràmics  
Promotor: Exagres, SA   
Localització: Av. Reina dels Apòstols, s/n - Betxí (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Exagres, SA, és una indústria del sector ceràmic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, amb una capacitat de producció de 75 t/dia), a les instal·lacions de la qual, al camí Prats s/n del terme municipal de Betxí (Castelló), fabriquen taulells ceràmics partint d'argiles i esmalts, amb una capacitat de producció tal que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
La indústria es troba ja construïda i en plena activitat, per la qual cosa no procedeix analitzar l'impacte derivat de la seua construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït en el seu desmantellament al final de la vida útil d'aquesta.   
Exagres, SA, situada en una parcel·la qualificada com a sòl urbà industrial, segons el PGOU del municipi de Betxí.  
La parcel·la té una superfície de 84.800 m², dels qual 46.430 m² estan construïts.  
En el seu procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament argila, xamota procedent de les seues fabricacions defectuosa i reciclatge d'altres plantes del sector i esmalts i colors ceràmics; i com a fonts d'energia: gas natural i electricitat.  
Les instal·lacions industrials s'ampliaran en una capacitat de producció anual d'uns 5.200 m²/dia, equivalent a unes 105 t/dia, disposant actualment de quatre línies de fabricació de taulells ceràmics, pel procés d'extrusió i monococció, després de la preparació de fang en una malaxadora, amb argila i xamota amb un contingut d'aigua al voltant del 30%, extrusió del fang obtingut, tallada de les peces mitjançant fil a la mesura desitjada, seguit de l'esmaltada, assecament, serigrafia i cocció en forn de gas natural, i refredament. I una vegada construït el taulell, classificació, seguit de l'empaquetatge i paletització. Es disposen a més d'altres instal·lacions auxiliars i serveis generals de fàbrica, com ara dos grups de cogeneració mitjançant motors de gas, centre de transformació, instal·lació de mòlta i preparació d'esmalts, recollida d'aigües de neteja d'esmaltat, basses d'aigües de procés d'on són conduïdes per canonada a la depuradora, xarxa d'aigües pluvials i altres serveis generals com ara emmagatzemament de gasoil, torre de refrigeració, xarxes de gas natural, aire comprimit, magatzem de residus generats, i equipaments auxiliars: oficines, laboratoris, tallers, etc.  
Els esmalts ceràmics són preparats en les seues instal·lacions on té lloc la mòlta per via humida, i addició de colors, dispersants, etc. En la preparació, manipulació i aplicació de l'esmalt sobre el suport ceràmic es produeixen importants quantitats d'aigües residuals contaminades, que són recuperades després de la depuració d'aquestes.  
Les aigües pluvials i les residuals d'ús sanitari sense tractament són abocades al clavegueram.  
Tramitació administrativa  
En data 6 d'agost de 2004, l'Ajuntament emet un informe tècnic favorable de compatibilitat urbanística per a Exagres, SA, en zona de tolerància industrial IN1, d'acord amb les normes subsidiàries de planejament, segons l'article 3.2.1.3. usos industrials.  
En data 4 de setembre de 2003, Exagres SA sol·licita a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autorització per a l'extracció màxima de 25.000 m³/any d'aigua, i ocupació exclusiva en la indústria, pendent de resolució, havent quedat autoritzat el sondeig per a l'extracció pels Serveis Territorials d'Indústria i Energia de Castelló, el 24 d'octubre de 2002.  
En data 24 d'octubre de 2003, Exagres fa la declaració de producció d'aigües residuals d'origen higienicosanitari a la xarxa de clavegueram.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer el 19 de juny de 2002 va autoritzar la instal·lació d'un col·lector, per a l'abocament d'aigües pluvials exclusivament, fins al barranc de Sant Antoni.  
Amb data 9 de novembre de 2004 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental: el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, i en data 28 de juny de 2005 s'informa que no es van presentar al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge ni en l'Ajuntament.  
En data 7 d'abril de 2005 se sotmet a informació pública la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, publicada per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 4980.  
En data 20 de maig de 2005 l'Ajuntament emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, però amb una vulnerabilitat alta de contaminació d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja ocupada per la indústria, en un entorn totalment antropitzat, els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Si bé hi ha una convivència amb habitatges pròxims per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de contaminació i establir-se controls addicionals.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests, fins a la recollida d'aquests per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avaluarà la gestió intracentre dels residus per gestors per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats. En tenir-se, d'altra banda, prevista la gestió de residus perillosos i no perillosos, recuperant-se els llots per valoració dins del sector ceràmic.   
També és ressenyable que es projecta l'abocament zero d'aigües residuals industrials, que són reutilitzades en atomitzador, d'empresa veïna, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de les basses d'emmagatzemament.  
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se la classifica dins del grup B segons l'annex II del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran únicament la generació d'emissions gasoses procedents dels forns i pols emesa en diversos punts del procés, generació de residus de diferent índole, sorolls i vibracions, com també les causades en la zona, originades pel trànsit rodat del gran moviment a causa del proveïment d'argiles des de les pedreres, esmalts i altres matèries primeres, i a les eixides de producte acabat, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament (en estar la planta en marxa), i en el cessament de l'activitat, no exposat en l'estudi, s'adoptaran les mesures correctores addicionals necessàries per a recuperar les condicions originals.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Es proposen una sèrie de condicions, i han de ser observades les mesures correctores següents:  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Aporta informe realitzat per un OCA del mesurament d'acústica en diversos punts de la indústria, com a salut laboral dels llocs de treball, no vàlid per a analitzar l'emissió de soroll a l'entorn. Haurà de fer-se un estudi específic d'emissió a l'entorn, havent d'adoptar mesures correctores en cas de sobrepassament dels límits legals establits.  
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria una vegada ampliada disposarà d'un total de 21 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, que s'han de sotmetre al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En els forns i assecadors: els gasos de combustió del gas natural (bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2, i probablement F i Pb procedents dels esmalts).  
- En la resta d'unitats: Les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificat i dels focus difusos de les operacions de descàrrega i trànsit de camions.  
Hauran de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits de en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport d'àrids pulverulents. Respecte d'això, s'assenyala que durant la fase de funcionament el generat pels camions banyera en el rodament sobre el material i el després de les caixes carregades amb argila per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella, i cuidant la neteja dels elements rodament del camió.  
Finalment, s'haurà de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols, per a l'agranada de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el conjunt d'aquesta.  
La indústria es troba recollida en el grup B, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura de control de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura de les emissions de cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus disposen d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i es tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua industrial procedeix de la xarxa de proveïment municipal i d'una captació subterrània, de les quals ha sol·licitat autorització d'enllumenament a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
La parcel·la disposa de xarxa separativa per a la recollida d'aigües pluvials i residuals domèstiques, i es troba connectada a la xarxa municipal de sanejament on s'aboquen directament.   
Les aigües residuals produïdes per l'empresa són les aigües de les unitats del procés industrial i les aigües sanitàries. Les industrials dels processos d'esmaltació, són conduïdes per canonada i recuperades totalment després de la depuració d'aquestes en el malaxat de preparació del fang, i els llots generats són gestionats a atomitzadors d'argila com a empreses gestores d'aquest tipus de residu, de les quals hauran d'aportar caracterització i quantitat anual gestionada, i en cas necessari, declaració de producció d'aquest residu perillós.   
Les xemeneies dels forns i assecadors no tenen sistemes anticontaminació, i els equips disposats per al tractament de gasos en la resta de punts de captació de pols són per via seca, de manera que no generen aigües residuals, excepte en les unitats de preparació i aplicació d'esmalts que són via humida (llavadors venturi), les aigües de les quals es reciclen totalment en la preparació de la pasta, després de l'aclariment d'aquestes en la depuradora.  
4) Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per la qual cosa l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
L'activitat és potencialment contaminant del sòl, però segons s'indica, tota la parcel·la està pavimentada, i les basses per a l'emmagatzemament són impermeables.  
Les aigües de procedència industrial es reciclen totalment.  
Les aigües pluvials exclusivament són abocades fins al barranc de Sant Antoni, per mitjà d'un col·lector autoritzat Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera tota una sèrie de residus: llots i aigües (no enumerades en la llista de residus), testet, olis lubricants esgotats, elements d'equips mecànics i ferralles, com ara corrons, filtres d'oli, envasos contaminats, absorbents, fluorescents, bateries usades, sòlids retinguts en els filtres de mànegues, paper i cartró contaminat, guants i màscares, aerosols, etc., com també altres no enunciats com ara els recipients en desús o deteriorats.   
Emmagatzemen els residus temporalment, sense rebre cap tractament, en una zona projectada a aquest efecte en magatzem cobert, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.   
No s'especifica si realitzen les labors de neteja de recipients d'esmalts i preparacions servides en emulsió. La neteja de recipients és una labor de gestió que ha d'estar expressament autoritzada per la DG de Qualitat Ambiental, i els llots i aigües generats (previsiblement residus perillosos) han de ser gestionats com a tals.  
6) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme els mesuraments de soroll i de les emissions gasoses i el control de la generació i gestió d'abocaments d'aigües residuals i residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de taulells ceràmics, promoguda per Exagres, SA, implantada a l'Av. Reina dels Apòstols, s/n del terme municipal de Betxí (Castelló), en els termes que estableix el projecte, annexos a aquest i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com residus, hauran de ser adequadament emmagatzemades i entregades a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3) El titular de la instal·lació està obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) Hauran de controlar els abocaments adequant-se a la qualitat i condicions establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i per l'ordenança municipal.  
5) Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'haurà de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
6) Haurà de realitzar auditoria d'emissió de soroll a l'entorn, i els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.), havent de complir-se el que estableix el títol IV, capítol II Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol II, capítol II nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
7) L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o limítrofs, de manera que no es produïsquen turbulències que garantisquen la dispersió.   
8) L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.  
9) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròxims o limítrofs. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb allò que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- La caracterització dels llots i aigües gestionades amb una empresa atomitzadora.  
El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades, es mantindrà a disposició de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
10) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
11) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 169/05-AIA  
Títol: Instal·lació per a la producció d'estella procedent de residus vegetals  
Promotor: Trabisa (Recuperación y Tratamiento de la Biomasa, SL)  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: San Antonio de Requena, polígon 12, parcel·les 694, 279, 280, 281 i 282 (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte, és la legalització d'instal·lacions existents i l'ampliació d'aquestes, a fi de desenvolupar l'activitat de gestió de residus vegetals (biomassa forestal, jardins i cultius) per a la producció d'estella i la utilització d'aquesta en diversos sectors (energètic, moble, etc.).  
La gestió dels residus vegetals que s'ha de desenvolupar consisteix en la separació de les parts aprofitables i el tractament d'aquestes per trituració, recuperant així la biomassa vegetal. Les fases del procés són les que segueixen:  
- Recepció de les restes de tala i poda i pesada.  
- Es depositen en eres o àrees d'assecada durant un màxim de 3 mesos.  
- Transport i descàrrega en la tremuja del triturador primari de martells, que incorpora un separador de fèrrics.  
- Separació de fins, que constitueix la primera fracció de rebuig.  
- En un separador pneumàtic de separa la fracció fulla i la fracció pesada.  
- La fracció pesada passa per una garbella per a eliminar la terra i pedres de l'estella neta.  
- La fracció més grossa passa per una cabina amb operaris que eliminen manualment plàstics i envasos.  
La ubicació prevista són les parcel·les 282, 281, 280, 279, 694 del polígon 12 del terme municipal de San Antonio de Requena (València). La superfície total és de 27.535 m². Les instal·lacions que formaran part de la planta seran: oficines i bàscula, àrees de descàrrega, abassegament i assecada, línia de producció d'estella i vials interiors.  
Les parcel·les 694, 279, 280, ja estan ocupades per l'activitat, mentres que la 281 i la 282 estan ocupades per oliveres i ametlers. Les parcel·les de l'entorn estan dedicades a cultius de secà, principalment, i vinyes.  
S'indica que la instal·lació es proveeix d'aigua de pou propi. La maquinària funciona amb gasoil.  
L'accés a la parcel·la es fa a través de camins, des de l'autovia A-3.  
No es proposen alternatives al projecte.  
Consideracions ambientals  
Els elements ambientals que poden veure's afectats per l'activitat són principalment el sòl, per possibles abocaments o lixiviació; l'atmosfera, per l'emissió de partícules i l'emissió de sorolls i en menor grau, el paisatge. No s'estima afecció al patrimoni arqueològic.  
No obstant això, l'activitat facilita la gestió de les restes de poda i silvícoles, en una zona amb una àmplia superfície de terrenys que generen aquest tipus de residus. D'aquesta manera, se'n redueix l'eliminació en abocadors. Aquest aspecte, ha sigut destacat pel mateix Ajuntament en informe elaborat al respecte.  
Respecte a les mesures adoptades per a minimitzar els impactes, cal citar les que segueixen:  
- L'àrea de descàrrega consistirà en una esplanada constituïda per una capa d'argiles de 20 cm compactada i base de llasts naturals de 0,15 cm de grossària per a facilitar el drenatge. El perímetre estarà obert a una cuneta que recollirà les aigües pluvials fins a la zona de desaigüe.  
- La línia de producció d'argila està situada en l'interior d'una nau, per la qual cosa es redueixen les emissions a l'atmosfera de soroll i partícules.  
- El paisatge es veurà poc afectat per les noves instal·lacions gràcies a l'orografia plana del terreny. Es proposa adoptar mesures d'integració com el color. Es proposa també plantar una barrera vegetal en el perímetre.  
- S'indica que es construirà una fossa sèptica per a emmagatzemar els abocaments d'oficines, vestidors i serveis.  
Respecte al programa de vigilància ambiental proposat, se centra en el control per part del promotor del compliment de les mesures protectores i correctores, de la normativa vigent i de revisar periòdicament els efectes sobre el medi.   
Tramitació administrativa  
En data 26 de setembre de 2005, l'àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental va remetre l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de l'activitat, a l'efecte que se sotmeteren, si és el cas, al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
Observades deficiències en la documentació, amb data 21 d'octubre de 2005, es va remetre escrit a l'Àrea de Residus sol·licitant que es completara la documentació, la qual cosa va ser comunicada per aquesta a l'interessat. En no haver-se rebut resposta, es va reiterar la sol·licitud al titular amb data 13 de febrer de 2006, advertint-se que si no es presentava es procediria a la caducitat de l'expedient. El titular va aportar informe favorable de l'Ajuntament de Requena i va comunicar que s'estava tramitant la declaració d'interés comunitari del projecte.   
Amb data 22 de maig de 2006, es va comunicar a la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística que s'estava tramitant la declaració d'impacte ambiental del projecte, a l'efecte de que remeteren la informació que obrara en el seu poder. Amb data entrada el 25 de maig de 2006, l'esmentada secció va remetre una còpia del projecte, de l'estudi d'impacte ambiental i del certificat d'informació pública d'ambdós, en el qual s'indica que no es van rebre al·legacions.  
Afeccions legals  
L'activitat de tractament de residus vegetals constitueix una operació de gestió de residus. Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.   
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I d'aquest, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl entre les quals es troba el reciclatge de rebutjos no metàl·lics (CNAE 37,20) i altres grups entre els quals es podria trobar l'activitat considerada. Així, el titular de l'activitat està obligat a comprovar la seua inclusió en l'esmentat annex i, si és el cas, remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 6-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lacions per a producció d'estella procedent de residus vegetals situada en sòl no urbanitzable comú, promoguda per Recuperación y Tratamiento de la Biomasa S L (Trabisa) al terme municipal de San Antonio de Requena, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. L'ús industrial de l'aigua del pou requerirà l'obtenció de la concessió d'aigües subterrànies de poca importància per a ús industrial, concedida per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. S'haurà d'adoptar un sistema diferenciat de recollida de les aigües de la zona d'assecada de les restes vegetals, a l'efecte d'evitar el possible abocament de lixiviats. Aquest sistema dirigirà els possibles abocaments o lixiviats a una bassa estanca que haurà de disposar d'autorització per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. La bassa de lixiviats haurà de fabricar-se en formigó hidrofugat i estar coberta (amb pas d'home per a neteja i accés) per a evitar l'entrada d'aigua de pluja i el desbordament. Haurà d'acreditar-se'n l'estanquitat per tècnic competent, a fi de sol·licitar a l'autoritat competent la preceptiva autorització d'abocament. Haurà d'obtenir-se, així mateix, la corresponent autorització per a la utilització de la neteja prevista (abocament d'aigües residuals a fossa sèptica).   
3. La gestió posterior dels lixiviats que es retiren de la bassa i el buidatge de la fossa seran duts a terme per una empresa gestora autoritzada.  
4. Si durant les obres apareixen jaciments arqueològics, etnològics o paleontològics se suspendran els treballs, a l'efecte de delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
5. La maquinària emprada en la instal·lació haurà de posseir el marcat CE.  
6. S'haurà de procedir al tancament perimetral de la zona on es du a terme l'activitat mitjançant pantalla vegetal.  
7. El programa de vigilància ambiental preveurà, almenys, el control anual dels aspectes següents:  
- Manteniment de la pantalla vegetal.  
- Absència total d'abocaments líquids al sòl, especialment lixiviats.   
- Control mensual de la capacitat de la bassa d'emmagatzemament de lixiviats.  
- Auditoria acústica a la posada en marxa, i en els terminis establits en la legislació autonòmica vigent.  
- Absència d'olors, i si és el cas, modificació dels paràmetres de treball per a la seua desaparició.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
  
\* \* \* \* \*  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 119/2006-AIA  
Títol: DIC per a activitat industrial (magatzem d'àrids, ciments, coles, maquinària) a Villena.  
Promotor: Las Tiesas, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villena i CTV  
Localització: Terme municipal de Villena  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la declaració d'interés comunitari pel procediment extraordinari de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable per a la implantació d'instal·lacions fabrils en sòl no urbanitzable comú en la partida La Puentecilla del terme municipal de Villena (Alacant).   
Haurà d'obtenir la declaració d'impacte ambiental tal com s'estableix en l'article 20 de l'esmentada llei per a les activitats industrials considerades d'especial importància per a poder ser situades en sòl no urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'activitat que es pretén és l'emmagatzemament de materials (àrids ja triturats, coles especials, ciments, maquinària) i aparcament per a la flota de vehicles, i reparació i manteniment de maquinària, propietat de l'empresa Las Tiesas, SL.  
Tot això mitjançant la urbanització d'una superfície de 7,6 hectàrees de terreny erm que comprén la superfície d'emmagatzemament en la parcel·la 122 del polígon 16 del terme municipal de Villena i la creació d'un vial d'accés pel nord, urbanitzant aproximadament 500 metres de l'assagador del camí de Sant Bartomeu, partint de la parcel·la 122 i concloent en la carretera de Villena a Yecla.  
L'àmbit de l'actuació està situat a l'oest del terme municipal de Villena, concretament en la partida La Puentecilla, afronta al nord amb la carretera de Villena a Yecla, al sud amb la carretera CV-813 de Villena al Pinoso, a l'est amb sòl no urbanitzable comú i el nucli urbà de Villena, i a l'oest, sòl no urbanitzable comú i l'assagador Reial d'Almansa al Collado de Salinas.  
Les superfícies ordenades mesures sobre alçament recent s'expressen en el quadre següent:  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives al projecte  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 5 d'abril de 2006 la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre estudi d'impacte ambiental relatiu a la DIC per a activitat industrial (magatzem d'àrids, ciments, coles, maquinària) a Villena, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4980, de 7 d'abril de 2005.  
La Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, amb data 23 de febrer de 2005, va resoldre admetre a tràmit la iniciativa proposada per la representació de la mercantil Las Tiesas, SL, referent a l'expedient de DIC pel procediment extraordinari de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable, per a la reparació de maquinària i vehicles en la partida La Puentecilla, en sòl no urbanitzable, del terme municipal de Villena (Alacant), tal com s'anuncia en el DOGV núm. 4980, de 7 d'abril de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per Antonio García-Grajalva Bernal, secretari territorial de la conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat documentació complementària.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.  
Dins de l'àmbit d'actuació, no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que puguen entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986 pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic.  
El sector es veu afectat pel transcurs del vial carretera CV-813 Villena-Pinoso. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Hi ha una línia elèctrica de baixa tensió propietat d'Iberdrola Distribución, SAU que travessa el sector en el límit est d'aquest.   
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel·la en estudi es veu afectada per l'assagador camí de San Bartolomé i la Via Augusta camí de las Virtudes, havent d'atendre's a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
El paisatge de l'àmbit es correspon amb un paisatge d'erms molt degradats sense cap valor ambiental. Es tracta de zones amb vegetació residual de molt poca talla, que dins de l'estrictament objectiu, podria dir-se natural.   
La vegetació present principalment es compon de plantes camèfites fructicoses, de vida molt lànguida en els anys molt secs, no arribant a penes a florir, principalment per degradació de Chamaropydeto-Rhamnetum.  
El clima del terme municipal de Villena es correspon amb el clima tipus de la província d'Alacant genuí mediterrani espanyol, amb hiverns suaus i pluges escasses, tenint aquestes dos màxims (a la tardor i a la primavera) i dos mínims (a l'estiu i al gener).   
L'àmbit que s'ha d'estudiar s'inclou en el grup d'al·luvions de plana compost per materials formats per cudols calcaris de molt diversa granulometria, arenes i llims. Té característiques semblants als depòsits a peu de forest. Presenten una erosionabilitat baixa per falta de relleu i són de permeabilitat mitjana-alta.  
La depuració de les aigües residuals no està prevista en el projecte, igual que la connexió de la xarxa d'aigua potable. No obstant això, en tractar-se d'un ús d'emmagatzemament i pel fet de no tractar-se d'una activitat industrial que necessite del consum de recursos hídrics, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. L'únic tipus d'aigües residuals que es generaran serà els propis del sistema d'higiene personal de l'edifici. Aquest edifici haurà de disposar del sistema de depuració adequat.  
La recollida i el tractament dels residus sòlids urbans quedarà a càrrec de l'Ajuntament de Villena. En la documentació presentada no s'adjunta certificat de la recollida d'aquests residus a càrrec de l'empresa adjudicatària per l'Ajuntament de Villena.  
En tractar-se d'un espai dedicat al magatzematge i reparació de maquinària i vehicles, s'haurà de tenir en compte la gestió dels residus generats en aquesta activitat, com per exemple, olis de motor, líquids de bateries, vessaments de combustibles, etc.  
Cal assenyalar, que tractant-se d'una activitat potencialment contaminant del sòl, la parcel·la objecte de projecte es troba situada en una zona de molt baixa vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Es projecta la realització d'una zona enjardinada a un costat i a l'altre de la Via Augusta camí de las Virtudes com a mesura de protecció i d'aïllament amb l'activitat industrial que es durà a terme. S'haurà de tenir en compte allò que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
El soroll generat per la instal·lació es considera poc significatiu per l'absència de maquinària de trituració. Serà únicament l'associat al moviment de maquinària, càrrega o descàrrega i reparació de vehicles. No obstant això, no es prenen mesures preventives o correctores, ja siguen globals (sobre l'edifici) o locals (sobre les zones de càrrega i descàrrega de materials). Tenint en compte que es tracta d'una activitat que pot generar contaminació acústica, s'hauria de presentar un estudi de sorolls en què es tinga en compte la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica, justificant que la transmissió de sorolls a veïns i limítrofs estarà per sota del que reglamenta.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitage, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable el projecte, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació la DIC per a activitat industrial (magatzem d'àrids, ciments, coles, maquinària) a Villena, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. S'haurà d'atendre a les limitacions dels usos del sòl i activitats en les zones contigües a les carreteres CV-813, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació, que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
3. S'ha de presentar l'informe favorable dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge relatiu al tractament del camí ramader assagador del camí de San Bartolomé i de la Via Augusta camí de Las Virtudes afectades per l'actuació.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe hauran de ser considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
4. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. S'haurà de definir el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
5. Tots els residus generats durant el funcionament i manteniment de l'activitat, amb independència de la seua naturalesa, hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.  
6. El promotor haurà de resoldre el sanejament i depuració generades per l'actuació. S'haurà de disposar de la preceptiva autorització d'abocament d'aigües residuals a l'autoritat municipal o, si és el cas, a l'entitat de sanejament. Les aigües residuals abocades, hauran de complir els paràmetres establits. A fi de comprovar el compliment d'aquests paràmetres d'haurà de realitzar, almenys, una analítica anual de les aigües abocades.  
7. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
8. L'emmagatzemament i trasbals de combustibles s'haurà de dur a terme a través d'unitats i equips normalitzats per a aquesta comesa.  
9. Haurà de disposar, per a la zona d'emmagatzemament i reparació de vehicles i maquinàries, d'arquetes i sistemes de recollida de residus les quals hauran de ser cegues i trobar-se impermeabilitzades. El residu retingut en les arquetes, serà recollit i emmagatzemat fins a la recollida periòdica d'aquest per un gestor autoritzat. La llavada de la solera de la nau es durà a terme mitjançant agranada humit, mai per neteja.  
10. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
11. L'empresa haurà d'elaborar un pla de vigilància ambiental que contindrà els aspectes següents:  
- Mantenir l'estat impermeable del paviment de la parcel·la.  
- Controlar el material recepcionat, davant de la possibilitat de trobar-se residus perillosos i donar-los la gestió adequada mitjançant empreses autoritzades; igualment seran gestionats aquells residus perillosos que l'activitat genere.  
- Seguiment i control dels efluents i fangs de les arquetes, realitzant la gestió d'eliminació adequada en funció de la caracterització d'aquests residus.  
- Es realitzaran les labors de jardineria pertinents (regs, adobs, substitució dels exemplars secs..) per a mantenir en bon estat la zona enjardinada proposada.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser immediatament comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de juny de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5748, del 23-04-2008 (2008/4831)

RESOLUCIÓN de 3 de abril de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Benifaió, Orihuela, Almazora, Catí, Betxí, San Antonio de Requena y Villena.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5748

Fecha DOGV
:   23-04-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/4831

CVE


Fecha del documento
:   03-04-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Benifaió](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Betxí](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de abril de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Benifaió, Orihuela, Almazora, Catí, Betxí, San Antonio de Requena y Villena. [2008/4831]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Cominitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 193/05-AIA Benifaió, 094/06-AIA Orihuela, 124/05-AIA Almazora, 102/05-AIA Catí, 108/05-AIA Betxí, 169/05-AIA San Antonio de Requena y 119/06-AIA Villena, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 3 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del Expediente  
Expediente: 193/2005 AIA  
Título: Plan parcial y homologación modificativa del sector-13  
Promotor: Ayuntamiento de Benifaió-IVVSA  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localización: Término Municipal de Benifaió, Valencia.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del Proyecto.  
En fecha 7 de julio de 2004 se establece un convenio de colaboración entre el Instituto Valenciano de la Vivienda SA y el Ayuntamiento de Benifaió para la realización concertada de las actuaciones encaminadas a la reclasificación como suelo urbanizable, mediante homologación definitiva con plan parcial, de un ámbito de suelo no urbanizable de las normas subsidiarias aprobadas el 28 de febrero de 1991. Siendo la finalidad primordial de este convenio la de que el sector público oferte parcelas urbanizadas a precio tasado, destinadas fundamentalmente a la construcción de viviendas sujetas a algún régimen de protección pública en el ámbito de actuación señalado.  
Conforme a las previsiones del convenio de colaboración entre el Instituto Valenciano de la Vivienda, SA y el Excmo. Ayuntamiento de Benifaió para la gestión y actuación en áreas de suelo, se plantea el desarrollo del Sector 13 como gestión directa autonómica, a fin de dotar al municipio de Benifaió de suelo urbanizado apto para desarrollar vivienda protegida.  
La Generalitat Valenciana a través del Instituto Valenciano de la Vivienda, SA, realizará la gestión directa del ámbito, siendo la adjudicataria de la urbanización de la unidad de ejecución única que se define en el plan parcial. Todo esto permitirá que se pueda desarrollar y gestionar este suelo con mayor agilidad.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
I. Localización.  
El ámbito de actuación tiene una superficie de 42.545,40 m², y se encuentra situado al este del casco urbano de Benifaió, junto al Camino de la Marcelina.  
Este municipio se encuentra ubicado en la provincia de Valencia, aproximadamente a 25 km al sur de la capital.  
Su término municipal presenta un paisaje muy homogéneo por las distintas unidades que incluye, situándose el sector en una zona agrícola, con un entorno residencial, en desarrollo.  
II. Identificación del ámbito de actuación.  
Los lindes del sector son:  
- Norte: Suelo urbanizable residencial consolidado y desarrollado (SAU.4).  
- Oeste: Suelo urbanizable residencial en desarrollo U.E.2.11 del SAU.2.  
- Sur: Suelo no urbanizable.  
- Este: Suelo no urbanizable.  
Se encuentra ubicado colindante al casco urbano consolidado junto a vías de comunicación. Los terrenos se encuentran cultivados casi en su totalidad por naranjos o huerta, salvo las actividades tipo secadero de arroz que componen una zona consolidada por instalaciones de hormigón tipo solera.  
Se encuentran algunas típicas construcciones rurales diseminadas.  
III. Zonificación del sector.  
El sector tiene una superficie total de 42.545,40 m², los cuales, y a la vista del plan parcial, se estructura según una malla viaria paralela y ortogonal a la ronda urbana que circunvala el casco urbano.  
Se sitúan en el centro del sector las zonas verdes con función de núcleo urbano a nivel de barrio y el equipamiento se ubica en una posición de transición con el suelo desarrollado del SA.U.4 y próximo a la piscina cubierta a fin de crear una localización deportiva alternativa y complementaria al polideportivo municipal.  
Se introduce una ronda viaria de conexión a la zona sur del casco, alternativa a los actuales viarios. Con esta solución se garantiza la comunicación a nivel municipal, tanto peatonal como rodada.  
 Reserva mínima  
Zona verde 5.870,00 m²  
Equipamientos 7.611,30 m²  
Red viaria y aparcamientos 13.913,70 m²  
IV. Planeamiento Vigente.  
El instrumento de planeamiento y ordenación vigente en el municipio de Benifaió lo constituye las normas subsidiarias aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo, en sesión celebrada con fecha 14 de mayo de 1991.  
Las normas subsidiarias establecen como clase de suelo, el suelo urbano y el apto para urbanizar y el resto del término municipal, mayoritariamente, como suelo no urbanizable de régimen común y algunas zonas como suelo no urbanizable protegido.  
El suelo urbano está formado por dos usos básicos, el residencial e industrial, definiendo diferentes tipologías para la consolidación del mismo, así como en las diferentes áreas de suelo apto para urbanizar, en total 11, de las que se destinan 6 a usos exclusivos residenciales, 3 a usos industriales y 2 a uso mixto residencial-industrial.  
La propuesta de ordenación incorpora suelos no urbanizables no protegidos, por lo que es necesaria una homologación de carácter modificativa.  
El uso principal será el residencial. Los usos compatibles son: almacén compatible con vivienda, aparcamiento vinculado a vivienda, residencial comunitario, terciario y hotelero.  
Los usos incompatibles son: dotacionales no vinculados al uso residencial, industrial-almacén y recreativo.  
El sector de suelo urbanizable residencial, constituye un ámbito que pretende ser una ampliación del casco urbano consolidado, según las previsiones del documento del concierto previo, con usos y tipologías residenciales de calidad.  
V. Accesos.  
Al oeste del sector está la principal vía de comunicación, que lo conecta con el núcleo de población y la carretera CV-42 y que sirve también de acceso a los nuevos desarrollos residenciales del casco.  
También al norte discurre la ronda urbana de cierre del casco, como límite del sector.  
VI. Viales.  
Para garantizar la adecuada integración del sector de que se trata con el resto de la trama urbana prevista en el concierto previo y, en particular, con el entorno, se incorpora a la propuesta la ubicación del viario como una prolongación del previsto en los desarrollos urbanísticos colindantes y también la ronda con una adecuada sección de vía.  
Se introduce una ronda viaria de conexión a la zona sur del casco, alternativa a los actuales viarios. Con esta solución se garantiza la comunicación a nivel municipal, tanto peatonal como viaria.  
VII. Suministro de agua potable.  
Según el EIA, Benifaió se provee de aguas potables canalizadas desde el término de Picassent, del Pozo del Barranco Hondo.  
La empresa gestora de dicho suministro es Egevasa. La empresa se encarga también de realizar los pertinentes análisis químicos de calidad de aguas, asegurando el cumplimiento de las normativas sanitarias existentes.  
El ámbito queda situado con una proximidad a la red de abastecimiento de entre cero y quinientos metros.  
VIII. Red de aguas residuales.  
Según el EIA, el saneamiento de las aguas urbanas de Benifaió, en la actualidad, se encuentra pendiente de la finalización de la red de colectores a la que se anexionará el proyecto.  
Dicha red de colectores llegará a una depuradora (Albufera Sur) mancomunada para los municipios de Alginet, Almussafes, Benifaió y Sollana, servicio tramitado por la empresa Egevasa.  
IX. Residuos sólidos urbanos.  
Según el EIA la empresa Rafael Sánchez Fernández es la encargada de la recogida domiciliaria de residuos urbanos, así como de transportarlos a la planta de tratamiento.  
En el contrato se establece la obligatoriedad de efectuar la recogida y el transporte a la planta de tratamiento de residuos sólidos urbanos de proveniencia doméstica, comercial e industrial diariamente. Asimismo, los contenedores, aportados por el Ayuntamiento, deben ser limpiados con periocidad semanal durante los meses de junio, julio, agosto y septiembre y quincenal durante los restantes meses del año.  
Dispone de un vehículo de carga posterior neumática que, de lunes a sábado, recoge lo depositado en los contenedores existentes en el municipio. La destinación del estiércol es la planta de recuperación y compostage de Guadasuar.  
X. Red de energía eléctrica.  
El municipio está atravesado por dos líneas de alta tensión. Una de ellas queda localizada al este del casco urbano atravesando el municipio en dirección norte-sur, y la otra al oeste del casco urbano y algo más alejada atravesando el municipio en dirección norte-sur.  
El sector es atravesado por una línea eléctrica aérea de 66 KW. En la ficha de gestión del sector establece como condición de integración y conexión del sector, el enterramiento de la línea aérea.  
3. Alternativas.  
El proyecto valora las siguientes opciones:  
- No desarrollar el sector, quedando este suelo como no urbanizable o alternativamente urbanizable no desarrollado, lo que irá en contra de las previsiones del concierto previo del plan general e imposibilitaría la creación de suelo urbanizado residencial apto para vivienda de carácter protegido, tan necesaria en el municipio.  
- Plantear la misma ordenación que se propone en el presente documento pero destinada a vivienda unifamiliar adosada. Esto supondría viviendas de superficie media de 260 m²/viv lo que imposibilitaría la creación de un parque de suelo urbanizable apto para vivienda protegida.  
- Establecer las dotaciones en una ubicación lateral, principalmente las zonas verdes-jardines, esto alejaría este equipamiento del corazón del nuevo barrio, eliminando el espacio común de relación en que se convertirán las plazas centrales propuestas en la ordenación que se desarrolla.  
Se opta por la que se propone en el plan parcial, justificada porque el sector constituye una unidad funcional bien integrada y conectada con las áreas colindantes, debiendo señalar que esta relación se hace aún más patente por la presencia de importantes infraestructuras como es la ronda de circunvalación al casco urbano.  
El conjunto de la ordenación trata de ser una solución compensada, que al ajustarse a la alineación que presenta la ronda, sus paralelas y sus transversales, nos sirven como sistema regulador, constituyendo así una malla viaria central perimetrada por viales principales, y con zonas verdes, situadas en el centro de la ordenación a modo de núcleo central.   
Tramitación administrativa  
- En fecha 24 de junio de 2005 el IVVSA remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el estudio de impacto ambiental y protección del paisaje relativo al plan parcial y homologación modificativa del sector 13 de Benifaió, a efectos de que se emita el dictamen previo.  
- En fecha 26 de octubre de 2005 el Área de Planeamiento remite a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio el estudio de impacto ambiental relativo al plan parcial i homologación modificativa del sector 13 de Benifaió, a efectos de que se emita la correspondiente declaración de impacto ambiental, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
- En relación a la aprobación provisional del proyecto por el pleno del Ayuntamiento, no la hay, al tratarse de un expediente tramitado por gestión directa autonómica en virtud del artículo 42 LRAU.   
La tramitación de actuaciones urbanísticas promovidas por la administración autonómica por sí misma o a través de empresas públicas de ellas dependientes, cuyo objeto social lo constituye, entre otros, la rehabilitación y promoción de viviendas, en especial las que gocen de cualquier tipo de protección pública, tanto de promoción pública como privada, en todo el territorio de la Comunidad Valenciana, es de aplicación lo dispuesto en los artículos 42 y 43 de la Ley 6/1.997 de 15 de noviembre de la Generalitat Valenciana, LRAU, sobre procedimientos especiales para la formulación de programas o proyectos de urbanización de ejecución directa a cargo de administraciones no municipales.  
Información pública  
El Ayuntamiento de Benifaió certifica que, la información pública se ha realizado por un periodo de un mes, mediante la publicación en el DOGV nº 5.035, de 24 de junio de 2005, y en el diario de información general El Mundo de 30 de junio de 2005.  
El Ayuntamiento de Benifaió certifica que durante el periodo de información pública la documentación ha estado depositada, para consulta pública, en el Ayuntamiento de Benifaió. Y que durante este periodo, se ha presentado una alegación. Se presenta copia de esta alegación.  
El IVVSA presenta un informe de contestación de alegaciones. En dicho informe solicitó dictamen al Ayuntamiento de Benifaió y de distintos órganos competentes. Sin que técnicamente se puedan considerar alegaciones, varios aspectos apuntados por el Ayuntamiento, han sido asumidos por el IVVSA, y han tenido incidencia en el planeamiento, produciendo diversas modificaciones.  
Resumen de alegaciones  
Se presenta una alegación por la Acequia Real del Júcar en fecha 26 de julio de 2005, en la que solicita que se repongan, de obra, las acequias y todos los servicios de riego y desagüe necesarios para seguir garantizando el riego a las parcelas que no han sido afectadas por el plan de urbanización. Además alega otras cuestiones de carácter urbanístico.  
El Ayuntamiento de Benifaió emitió dictamen el 29 de octubre de 2005, donde plantea cuestiones todas ellas de carácter urbanístico.  
Peticiones de información ó documentación complementaria  
En fecha 31 de octubre de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural realiza un requerimiento de documentación:  
- Ampliación del contenido del estudio de impacto ambiental.  
- Cálculo aproximado del volumen de aguas residuales e informe vinculante actualizado de la Entidad de Saneamiento sobre la capacidad de la EDAR correspondiente para recibir dichas aguas.  
- Certificado de la entidad gestora asumiendo el aumento de los residuos sólidos urbanos generados.  
En fecha 22 de noviembre reitera y completa el anterior requerimiento con la siguiente documentación:  
- La aprobación provisional del proyecto por el pleno del Ayuntamiento.  
- La certificación del resultado del trámite de información pública, al que han sido sometidos la totalidad de los documentos. Indicación del DOGV y diario de amplia difusión en el que fue anunciada la información pública del proyecto.  
- Copia de las alegaciones.  
- Copia de los informes evacuados en contestación a las mismas.  
- Copia de las observaciones que el órgano con competencia sustantiva estime pertinentes.  
- Informe relativo al estudio del paisaje realizado.  
- Estudio acústico o informe sobre el mismo realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria.  
En fecha 19 de enero de 2006 realiza un nuevo requerimiento de documentación en relación con la documentación envíada en fecha 22 de diciembre de 2005.  
Documentación complementaria  
En fecha 22 de diciembre de 2005 en respuesta al requerimiento de documentación de fecha 31 de octubre de 2005, la Dirección de Gestión Urbanística del IVVSA responde lo siguiente:  
- Informe de justificaciones y ampliaciones al estudio de impacto ambiental.  
- Informe de fecha 17 de noviembre de 2005 de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe de Egevasa emitido con fecha 10 de octubre de 2005 relativo a la disponibilidad de recursos hídricos.  
- Informe emitido por EPSAR de fecha 8 de julio de 2005 sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Albufera Sur para admitir los caudales de aguas residuales.  
- La solicitud al Ayuntamiento de Benifaió de fecha 6 de septiembre de 2005 para la emisión de informe sobre residuos sólidos.  
En fecha 10 de marzo de 2006 en respuesta al requerimiento de documentación de fecha 19 de enero de 2006, la Dirección de Gestión Urbanística del IVVSA responde lo siguiente:  
- Informe de los Servicios Técnicos Municipales relativo al tratamiento de residuos sólidos urbanos e inertes.  
- En relación con el trámite de información pública:  
- El certificado del resultado del trámite de información pública de fecha 26 de septiembre de 2005.  
- La publicación del trámite de información pública en el DOGV nº5.035, 24 de junio de 2005 y en el diario El Mundo de 30 de junio de 2005.  
- Copia de los escritos de alegaciones.  
- Copia del informe de contestación de las alegaciones realizado por los técnicos del IVVSA.  
- La información cartográfica en formato digital.  
- Copia de la solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar, en fecha 23 de junio de 2005, del informe sobre la disponibilidad de agua.  
- Escrito remitido por EPSAR sobre la construcción de la EDAR Albufera Sur.  
- Procedimiento administrativo seguido para la obtención del informe relativo al artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 21 de junio de 2006 se recibe informe referente a la calidad del agua y el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural de fecha 10 de marzo de 2006.  
En fecha 24 de julio de 2006 se recibe informe referente a la calidad del agua potable y el informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Informes sectoriales.  
Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 29 de junio de 2006.  
Tras haber recabado los oportunos informes de los Servicios Técnicos, por la presente se sustancia el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
La documentación presentada corresponde a un estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio. Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, redactado en 1979 por el Ministerio de Cultura, en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica no ha localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de explotación.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto se revela inexistente después de la prospección.  
Por lo visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el Anejo relativo al Patrimonio Cultural del estudio de impacto ambiental del plan parcial del sector 13 del PGOU de Benifaió.  
El presente informe se contrae al presente estudio de impacto ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Informe de fecha 10 de marzo de 2006 de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Realizada la prospección arqueológica relacionada con el plan parcial homologación modificativa sector 13, y aportada la correspondiente documentación relativa a sus resultados, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que no se han localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de actuación.  
Desde el punto de vista del patrimonio paleontológico ya se comunicó al interesado que no se producía afección sobre el patrimonio de esta naturaleza.  
Sin perjuicio de lo anterior, en el estudio de impacto ambiental debe preverse que la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinaría la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta conselleria al efecto de que se determinen las actuaciones oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia en lo referente al municipio afectado no hay constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
Por último, desde el punto de vista del patrimonio etnológico por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que en los resultados de los trabajos de prospección se indica que en el ámbito de actuación no se ha constatado la existencia elementos de interés etnológico.  
Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente.  
Informe de fecha 17 de noviembre de 2005 de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En cuanto al patrimonio paleontológico por esta Dirección General a la vista de la documentación planimétrica aportada, puede anticipársele que no resulta necesaria actuación alguna y que no existen afecciones de este tipo.  
Al efecto de elaborar el correspondiente estudio de impacto ambiental sobre el patrimonio cultural deberá llevarse a cabo una prospección arqueológica que permita definir la afección de las obras previstas sobre el patrimonio arqueológico, de forma que se pueda estudiar la compatibilidad del proyecto y su impacto desde el punto de vista arqueológico, así como las medidas correctoras a adoptar, en su caso, todo ello de conformidad con lo previsto en el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Por otro lado, el estudio de impacto también debe contemplar las afecciones al patrimonio cultural en general, por lo que en la prospección citada deberá recabarse la información relativa a elementos arquitectónicos y etnológicos al efecto de valorar el impacto sobre los mismos y las medidas a adoptar en su caso, reflejándose o pormenorizándose a nivel de detalle las correspondientes propuestas sobre los mismos.  
El proyecto de prospección en los términos definidos anteriormente deberá someterse a la correspondiente autorización de conformidad con lo previsto en el artículo 60 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Para obtener información que en todo caso no es exhaustiva sino simplemente orientativa, de los elementos del patrimonio cultural existentes en el área de actuación pueden consultar la página web.  
Deben asimismo tenerse en cuenta las limitaciones que se deriven de la presencia en el ámbito ordenado de bienes de interés cultural. En este sentido se le indica que tienen la consideración de bienes de interés cultural no solamente los declarados o incoados formalmente mediante expediente conducente a esta específica finalidad sino también los que resultan acreedores de la condición monumental por ministerio directo de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, -arquitectura histórica defensiva, piedras heráldicas, abrigos de arte rupestre- aunque no aparezca reflejada su existencia en las bases de datos de esta Dirección General.  
En cuanto al régimen de protección legal de los bienes de interés cultural el mismo implica que cualquier intervención que pudiere afectar a los mismos o a su entorno de protección debe autorizarse expresamente por esta Dirección General, de acuerdo a lo establecido en el artículo 35 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Informe de Egevasa emitido con fecha 10 de octubre de 2005 relativo a la disponibilidad de recursos hídricos.  
Este informe indica:  
Que extrapolando el consumo actual por abonado del abastecimiento de Benifaió se estima que el consumo medio diario de este sector será de 300 m³/día.  
Que en reiteradas ocasiones se ha puesto en conocimiento del Ayuntamiento de Benifaió los problemas que durante los meses de verano se tiene para abastecer las demandas diarias de la población de Benifaió en momentos puntuales desde los sondeos del Barranco Hondo en Picassent.  
Que los 300 m³/día pueden suponer del orden de un 7% de incremento en el volumen a suministrar al depósito de Benifaió.  
Que estas cantidades no suponen poner en precario el suministro ya que se puede complementar el agua suministrada desde los sondeos del Barranco Hondo con los extraídos desde el motor de La Concepción.  
Que el uso de este pozo alternativo supone respecto a la calidad del agua que puntualmente se eleve la concentración de nitratos por encima de los recomendados.  
Que en los últimos años se ha ido ampliando de forma importante la demanda debido a múltiples actuaciones urbanísticas (polígono industrial Fuente Muza, ampliación polígono industrial Jaime I, SAU 4, zona de Pepita Olivé, etc).  
Informe de Egevasa referente a la calidad del agua procedente del Pozo de la Concepción  
De fecha 17 de mayo de 2006, este informe indica:  
Que en fecha 10 de abril de 2006 se procedió a informar al Ayuntamiento de Benifaió sobre el incremento de consumo máximo de agua procedente de los pozos del Barranco Hondo que Egevasa puede garantizar. La cifra que se cita en dicho informe es de 300 m³/día (un 7-8% del consumo actual).  
Que rebasada esa cifra, y con las infraestructuras existentes en la actualidad, Egevasa no puede garantizar el suministro de agua procedente en su totalidad de los pozos del Barranco Hondo, por lo que se debería aportar el déficit de agua que se generase desde el pozo de la Concepción.  
Que respecto de la calidad del agua procedente del pozo de La Concepción, comentar que, según analítica realizada en fecha 12 de abril de 2006, los parámetros de nitratos y sulfatos sobrepasan los límites máximos recomendados según lo dispuesto en el Real Decreto 140/2003, de 7 de febrero.  
Que respecto a las medidas que deberían adoptarse para el cumplimiento de lo dispuesto en dicho Real Decreto, en el caso de tener que poner en marcha el pozo de La Concepción, para poder garantizar el suministro continuo a la población de Benifaió, habría que proceder a la mezcla de las aguas del abastecimiento del Barranco Hondo con las del pozo de La Concepción para que la mezcla final cumpla los requisitos de calidad.  
Por otro lado se ha procedido a recalcular las necesidades de la actuación respecto al suministro de agua potable determinándose en 215 m³/día y en el informe anterior se indicaba que en las condiciones actuales y con la evolución histórica observada, hasta 300 m³/día no deberían existir problemas en el Servicio en cuestión.  
Que en fecha 2 de mayo de 2.006 se han presentado las ofertas al concurso para la gestión del servicio municipal de agua potable de Benifaió. En el pliego de condiciones se pedía un estudio técnico-económico para proceder a la renovación de la red y mejora de rendimientos que permitirán disminuir los volúmenes demandados desde los sondeos del Barranco Hondo, consiguiendo de este modo un mayor margen de maniobra respecto a nuevas demandas.  
En el caso de la oferta de Egevasa se diseñaban una serie de obras en la red de agua potable que permitirían disminuir el volumen necesario para abastecer a la población de Benifaió. En el caso de esta actuación, de los 215 m³/día previstos se podría llegar en 10 años a 150 m³/día.  
Con todos estos antecedentes se puede indicar que dicha cantidad si que podría ser suministrada incluso teniendo en cuenta la evolución de los abonados.  
Informe emitido por EPSAR de fecha 8 de julio de 2005 sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Albufera Sur para admitir los caudales de aguas residuales.  
Esta entidad comunica lo siguiente:  
1. La EDAR de Albufera Sur da servicio entre otros al municipio de Benifaió y está diseñada para tratar 34.100 m³/día.  
2. Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 175 m³/dia.  
3. De acuerdo con lo señalado en el Reglamento de gestión urbanística, los urbanizadores responsables de ejecutar la actuación deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación; ó de acuerdo con lo señalado en la Ley 6/94 de la Generalitat Valenciana, en su artículo 30.1.B, en caso de no resolver por su cuenta las necesidades de sanemiento y depuración que generen, y vayan a solicitar la conexión a sistemas públicos, deberán cubrir el objetivo imprescindible de que se suplementen las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes o deseables.  
4. El coste estimado de este suplemento de infraestructuras es de 158,30 € por habitante equivalente, siendo un habitante equivalente aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. De DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. Traducido al caso que nos ocupa y de los datos aportados, para un caudal medio estimado de 175 m³/día, supondrá una cantidad a abonar de 138.512,50 € correspondientes a 875 habitantes equivalentes.  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador responsable de ejecutar la actuación decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales que genere y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, esta entidad de saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Albufera Sur de las aguas residuales generadas en el sector 13 de Benifaió siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En su día, el urbanizador responsable de ejecutar la actuación deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado para el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza de vertidos o, en su defecto, en el modelo de Ordenanza de vertido de la entidad de saneamiento de aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de Ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por esta entidad de saneamiento de aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
3. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la entidad de saneamiento de aguas la cantidad resultante de 138.512,50 €, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la entidad de saneamiento de aguas y el Ayuntamiento de Benifaió.  
Informe de los servicios técnicos municipales de fecha 21 de noviembre de 2005 relativo al tratamiento de residuos sólidos urbanos e inertes.  
1. Que en el municipio de Benifaió está implantada la recogida selectiva de los residuos de papel/cartón, vidrio y envases ligeros a través de contenedores selectivos específicos ubicados a las áreas de aportación. Además se recogen selectivamente los voluminosos (servicio puerta a puerta) y textiles (contenedores selectivos).  
2. Que durante el año 2003 se generaron en Benifaió 4.865 toneladas de residuos no selectivos en los 278 contenedores de residuos urbanos ubicados en las calles del municipio y en los polígonos industriales. Así el ratio de generación de residuos no selectivos se encuentra en 1,08 kg por habitante y año. Que al sector 13, objeto del estudio, y donde están previstas la construcción de 273 viviendas se prevé una generación de residuos no selectivos de unas 323 toneladas anuales.  
3. Que el contenido del contenedores de residuos urbanos no selectiva se traslada a la planta de compostage de Guadassuar, propiedad de la Diputación de Valencia. En la actualidad la empresa adjudicataria para la recogida y transporte hasta la planta de tratamiento es Fomento de Construcciones y Contratas SA.  
4. Que los residuos recogidos selectivamente son gestionados a través de empresas autorizadas por la conselleria de Territorio y Vivienda: envases ligeros (Rafael Sánchez SL.), vidrio (Ecovidrio-Gonzalo Mateo, SL.), papel/cartón (Chatarras Rubio Beltrán SL.), voluminosos (Els Trasters, S.Coop V.), textiles (Texlimca).  
5. Que el ámbito territorial de la prestación del servicios de recogida de residuos urbanos comprende la totalidad del municipio de Benifaió, por lo tanto, en el momento en que se produzcan residuos domiciliarios en el sector 13 se llevará a cabo la recogida del residuos depositados y transportados a la planta de tratamiento por parte de las empresas gestoras de residuos contratadas por el Ayuntamiento.  
6. Que de acuerdo con las directrices de urbanización que se están elaborando por parte de la Oficina Técnica del Ayuntamiento será obligatorio, en las zonas de nuevo desarrollo urbanístico de Benifaió, la instalación de contenedores soterrados por parte de los agentes urbanizadores.  
7. Que por lo que respecta a los residuos inertes generados por los futuros habitantes del sector, en Benifaió existe un centro de recepción y recuperación de residuos o ecoparc en el polígono industrial Font de Mussa, C/ Font de l'Almaguer, 15, donde se pueden depositar estos tipos de residuos así como de otros recuperables/reciclables y problemáticos de origen doméstico, servicio gratuito para los habitantes de Benifaió.  
Afecciones legales.  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000 no se encuentran en la zona de actuación hábitats naturales, especies animales o vegetales de interés comunitario cuya conservación haya requerido la designación de zonas de interés especial.  
No existen en el sector LIC ni ZEPA.  
2. Listado de microrreservas.  
No existen en el sector objeto de estudio microrreservas catalogadas.  
3. Vías Pecuarias.  
Por el sector no discurre ninguna vía pecuaria.  
Las más próximas al ámbito, son la Colada del Camino de Cabra (que circula desde la costa hasta el interior, atravesando el municipio) y la Vereda del Serradal (desde la colada anteriormente mencionada hasta el municipio de Xilxes).  
4. Yacimientos arqueológicos.  
Existen catalogados 7 yacimientos arqueológicos en el término municipal según consta en el listado de yacimientos arqueológicos del Área de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura.  
Según el EIA, en el ámbito de actuación no se encuentra ningún elemento del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 10 de marzo de 2006, afirma que no hay restos de cultura material antigua ni de yacimientos arqueológicos, y tampoco hay afección desde el punto de vista paleontológico, arquitectónico ni etnológico.  
Se aporta el informe favorable contemplado en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 29 de junio de 2006.  
5. Montes de utilidad pública.  
No existe ningún monte de utilidad pública en la zona.  
6. Ramblas y cauces.  
En el sector no se localizan cauces temporales ni permanentes.  
El término municipal está recorrido al nor-este por el cauce del Barranc de Tramusser, que pierde su cauce entre el casco urbano de Benifaió y Almussafes.  
La estructura de la llanura de estudio pertenece a la denominada llanura litoral Valenciana, formada por aportes continentales (ríos, ramblas, torrentes,?) o formadas por el relleno de albuferas aisladas del mar por barreras de arena.  
Esta llanura costera se ha generado por los materiales aportados por los ríos y barrancos desde las áreas montañosas del interior.   
7. Riesgo de inundación.  
El sector no está afectado por riesgo de inundación, pero se encuentra próximo a zonas con riesgo de inundación 4 y 6.   
El informe de justificaciones y/o ampliaciones al estudio de impacto ambiental, indica que el PATRICOVA establece la necesidad de realizar el encauzamiento del Barranco del Tramuser o del Hondo y su afluente el Matorro. La actuación se encuentra ya proyectada por la Confederación Hidrográfica del Júcar y pendiente de ciertas modificaciones en el diseño final de sus actuaciones. El objetivo de dicho encauzamiento es el incremento de la capacidad de desagüe actual, lo que solucionará los puntos críticos de inundación en la zona.  
Según establece el segundo documento de síntesis, se prevé la elevación de la cota natural del terreno, que viene impuesta al tratarse de una prolongación de los sectores colindantes, los cuales obligan por el trazado de las calles a una continuidad en las cotas de urbanización. Esta característica disminuye el impacto derivado de la proximidad del ámbito al Barranco del Tramuser, aunque el ámbito quede fuera de la zona de influencia de inundación.  
8. Incendios forestales.  
No existen incendios registrados en el sector desde el año 1993 al 2003.  
Consideraciones ambientales  
Realizando un análisis de la cartografía temática de la COPUT se deduce que los aspectos ambientales más significativos son los siguientes:  
1. Paisaje.  
El estudio de impacto ambiental incorpora un estudio de ordenación y protección del paisaje.  
La zona de actuación pertenece al paisaje antropizado producto de las transformaciones agrícolas que se llevaron a cabo principalmente durante los años 50 y 60.  
Se trata del paisaje extendido en la Comunidad Valenciana, cultivo de cítricos sobre zonas llanas.  
No se encuentra singularidad o rareza en estos elementos.  
La calidad o el grado de excelencia del lugar estudiado, es abundante y común en la provincia.  
2. Vegetación.  
El ámbito contiene especies de cultivo al tratarse de un terreno dedicado al cultivo de cítricos y huerta.  
No por ello la vegetación establecida carece de valor ecológico, puesto que los cultivos de cítricos tan típicos en esta región forman hoy en día importantes comunidades vegetales que a su vez albergan otros animales.  
Además de estas especies de cultivo se encuentran formaciones de carácter nitrófilo, producto de las actividades de abonado de los cultivos.  
3. Fauna.  
En el ámbito la mayor parte de la cobertura vegetal está formada por especies arbustivas de poco porte con ejemplares aislados de algunas variedades arbóreas, por lo que la fauna no es excesivamente variada en esta zona y tampoco es abundante.  
La mayor parte de la fauna del ámbito se encuentra asociada a las zonas de cultivo.  
4. Cartografía Temática.  
La totalidad de la zona objeto de estudio presenta vulnerabilidad media a la contaminación de acuíferos.  
Accesibilidad a los recursos hídricos: la zona cuenta con una catalogación de media accesibilidad en parte de su ámbito, y alta en el resto.   
La fisiografía del sector plana en su totalidad.   
El riesgo de erosión actual es muy bajo todo el sector, mientras que el riesgo de erosión potencial es bajo.  
No existe riesgo de deslizamiento en el sector.  
La litología del sector está formada por cantos, gravas y limos.  
5. Abastecimiento de agua potable.  
Según el EIA el consumo medio de agua de abastecimiento al municipio de Benifaió es de 179,13 litros por persona y día. Este valor está incurso a las variaciones estacionales de las residencias y a los hábitos de consumo.   
El abastecimiento se hace mediante una red única sin punto contador de sección para distinguir el consumo por barrios o zonas y solo se cuenta con la diferenciación del número de contratos por el tipo de uso: doméstico, comercial, industrial y municipal.  
El ámbito de estudio quedará conectado a la red general de abastecimiento de agua del municipio.  
Egevasa, empresa suministradora de agua potable, en un primer informe de fecha 10 de octubre de 2005, garantiza la cantidad, que estima en 300 m³/dia, mediante el uso de un pozo alternativo (pozo de la Concepción); pero con esto, se incrementaría la concentración de nitratos por encima de los recomendados.  
En un segundo informe, de fecha 17 de mayo de 2006, sí asegura la calidad del agua. Recalcula la necesidad de agua potable en 215 m³/día, y así, con la nueva estimación, y con las infraestructuras existentes, se puede garantizar el abastecimiento de agua potable, procedente de los pozos del Barranco del Hondo, por lo que no es necesaria la mezcla con las aguas del pozo de la Concepción, que es lo que haría sobrepasar los parámetros de nitratos y sulfatos por encima de los límites recomendados.  
6. Aguas residuales.  
Las aguas a tratar llegarán a la depuradora Albufera Sur mediante una red de colectores generales interceptores con tres puntos de entrada: uno que se intercepta las aguas residuales de los renombrados polígonos norte, Almussafes y Benifaió; y otros dos que llegan directamente de Alginet y Sollana respectivamente.  
Según el informe emitido por EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Albufera Sur de fecha 8 de julio de 2005, la EDAR tiene suficiente capacidad para admitir el caudal generado previsto de 175 m³/día, siempre que se cumplan los condicionante especificados en este informe.  
7. Aguas pluviales.  
En el EIA, entre las medidas correctoras, indica que se adoptará una red separativa de pluviales y red de aguas negras, donde las pluviales se conducirán a los cauces de acequias existentes del ámbito y las segundas a los colectores proyectados en las calles circundantes al ámbito.  
Previo al punto de vertido, se debe disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
8. Residuos sólidos urbanos.  
Según el EIA, las cantidades de residuos sólidos urbanos recogidos en Benifaió el año 2.000 se sitúan alrededor de las 430 toneladas mensuales, con un total estimado de 5.008 toneladas anuales.  
En los últimos años se ha producido una estabilización con tendencia a la baja en lo concerniente a la producción de residuos del municipio.  
La cantidad de residuos sólidos urbanos producidos al municipio de Benifaió por persona y día es de 1,12 kg.  
El ámbito quedará sometido al mismo régimen de recogida que el resto del municipio y se espera la misma proporción de residuos generados por habitante y año.  
Se aporta informe, de fecha 21 de noviembre de 2005, de los Servicios Técnicos Municipales relativo al tratamiento de los residuos sólidos urbanos e inertes, en el que estima el incremento de volumen que generará el sector y asume la gestión de los residuos por parte de las empresas gestoras de residuos contratadas por el Ayuntamiento.  
9. Ocupación del suelo.  
La acción que realiza el proyecto sobre el medio, introduce un cambio en los usos del suelo, tanto por ocupación del espacio, como por inducción de actividad.  
La actuación generará la reclasificación de 42.545 m² de suelo no urbanizable, destinados al aprovechamiento agrícola. La principal afección derivada de la ocupación del suelo es la pérdida de capacidad agrológica. La afección sobre este factor, si bien es irreversible, es reducida por la disponibilidad global de suelo agrícola en el municipio.   
10. Contaminación acústica.  
Según el Art. 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, los instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial incorporarán un estudio acústico en su ámbito de ordenación que permita evaluar su impacto acústico y adoptar las medidas adecuadas para su reducción, siempre que no haya plan acústico municipal en cuyo caso en los instrumentos de planeamiento deberá contemplarse la información y propuestas contenidos en dicho plan.  
No se aporta estudio acústico.  
11. Análisis climático.  
Esta zona participa de las características propias del clima mediterráneo. Se encuentra en el sector del litoral septentrional. Se caracteriza por un máximo de precipitaciones en octubre y escasas precipitaciones en primavera. El período seco es bastante dilatado, entre 4 y 5 meses. La humedad relativa es elevada en los momentos de más calor. Las temperaturas son moderadas y la oscilación anual térmica escasa. Es la zona de alternancia entre las penetraciones del frente polar y el influjo del sector septentrional de altas presiones subtropicales.  
12. Análisis socioeconómico.  
Benifaió presenta una característica bastante frecuente en la Comunidad Valenciana: el dualismo entre núcleo de población propia y población asentada debido a la cercanía de esta población con sus lugares habituales de trabajo.  
Por otra parte esta dualidad se manifiesta en la economía del término municipal, basada en la agricultura principalmente.  
La agricultura se basa fundamentalmente en el cultivo de cítricos y amplias extensiones de arrozal. Desde los años cuarenta la rentabilidad del arrozal ha disminuido considerablemente. Ello es debido a la mayor rentabilidad de los cultivos hortícolas, con menor esfuerzo que el que requiere el cultivo de arrozal.  
Este municipio ha aumentado su población en los últimos años por motivos diferentes: aumento de la actividad industrial, asentamiento de vecinos que tienen su lugar de trabajo a pocos kilómetros. Este aumento de población ha creado más puestos de trabajo, y por tanto mayor riqueza en el sector terciario. La población en el año 2.005 es de 12.254 habitantes.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, plan parcial y homologación modificativa del sector-13, cuyo promotor es el Ayuntamiento de Benifaió y el IVVSA, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberán cumplir las cautelas establecidas en el informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de fecha 29 de junio de 2006, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
2. En cuanto a la conexión de las aguas residuales generadas en el sector con la EDAR de Albufera Sur, se atenderá a los condicionantes especificados en el informe de la entitat de sanejament d'aigües de fecha 8 de julio de 2005.  
3. Tal y como establecen las medidas correctoras del EIA, la red de saneamiento será separativa. Además, previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
4. En relación al suministro de agua potable, en el caso de tener que recurrir al pozo de la Concepción, se realizarán análisis químicos para garantizar la potabilidad, cumpliendo lo establecido en el Real Decreto 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de calidad del agua de consumo humano.  
El consumo medio diario de agua del sector se ha estimado en unos 215 m³/día. Se deberá acreditar ante la CTU por parte del organismo de Cuenca competente la existencia de recursos hídricos en calidad y cantidad suficiente según la estimación efectuada, y su procedencia. Todo ello según las previsiones del planeamiento vigente y/o en tramitación en el TM y de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
5. Se debe presentar el informe favorable sobre el estudio acústico realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente Declaración.  
6. Será necesaria la reposición por parte del urbanizador de todos los servicios e infraestructuras de riego afectados y funcionalmente necesarios. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
7. Tal y como establece la ficha de gestión del sector, se deberá soterrar la línea eléctrica aérea de 66 KW existente. En su defecto se tendrá que establecer una franja de protección en la que quedará limitada la plantación de árboles y prohibido cualquier tipo de edificación, de conformidad con el Real Decreto 1955/2000, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de energía eléctrica.  
8. Deberán preverse lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al plan integral de residuos.  
9. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos.  
10. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
11. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
12. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental del plan parcial y homologación modificativa del sector-13, en el informe de justificaciones y ampliaciones y sus anexos, y en los informes sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 094/2006-AIA  
Titulo: Centro de descontaminación de vehículos turismo fuera de uso  
Promotor: Tanque de Arneva, SL.  
Autoridad Sustantiva: Comisión Provincial de Actividades Calificadas Valencia - Área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización: Pol. Ind. Puente Alto, parc. 62, naves 3 y 4 en el término de Orihuela (Alicante)  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
Tiene por objeto la instalación y apertura de un centro de recepción y descontaminación de vehículos fuera de uso al final de su vida útil. La actividad se ubica en el término municipal de Orihuela (Alicante), en el polígono industrial Puente Alto, naves nº 3-4, de la parcela 62.  
De acuerdo a lo expuesto en el estudio de impacto ambiental este emplazamiento se encuentra dentro de suelo clasificado como industrial  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El nuevo centro de descontaminación se ubicará en dos naves propiedad del peticionario y con una superficie total construida de 1.341 m². El conjunto de las dos naves configuran el centro de descontaminación de vehículos siendo la distribución de estos espacios de la siguiente manera:  
- Una zona destinada a la recepción de vehículos, previa a su descontaminación y en posición de aparcamiento que se halla señalizada en el interior del recinto, con pavimento impermeable y con instalaciones para la recogida de derrames, decantación y separación de grasas.  
- Una zona destinada a viales interiores, constituido por un pasillo central de dimensiones 3 x 45 m  
- Una zona de descontaminación de vehículos de 335,25 m² con suelo impermeable y con instalaciones para la recogida de derrames, decantación y separación de grasas.  
- Zona de almacenamiento de residuos peligrosos de 335,25 m², a cubierto y con pavimento impermeable. En esta zona se almacenarán los componentes retirados del vehículo y que estén contaminados, para lo que se dispone de 12 contenedores alineados.  
- Zona para almacenamiento de neumáticos, independiente y cerrada.  
- Zona de oficinas y servicios de 50 m², que se ubica en la zona de recepción de vehículos.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, por lo queda sometida a la correspondiente autorización administrativa de la conselleria competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere de autorización administrativa de la conselleria competente en medio ambiente, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la Producción, Posesión y Gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades Potencialmente Contaminantes del Suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, a remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica, exige, de acuerdo a su artículo 18, la realización de auditorías acústicas a aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos  
La relación de impactos identificados como consecuencia de la ejecución del proyecto de instalación del centro de descontaminación de vehículos fuera de uso son:  
- Las posibles molestias, nocividad, peligrosidad o insalubridad que provoquen de forma individualizada las materias primas y los productos a que diera lugar (residuos)  
- Las vibraciones a edificios colindantes y nivel de sonoridad de las máquinas  
- Las operaciones de descontaminación de los vehículos  
- Los residuos generados como consecuencia de la descontaminación de los vehículos  
- Instalaciones de suministro y evaluación de las aguas  
- Mantenimiento preventivo y correctivo y la conservación de los elementos de la instalación  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras y sobre el programa de vigilancia ambiental  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el proyecto son:  
- Las diferentes zonas de recepción, descontaminación y almacenamientos tras la descontaminación son bajo cubierta, con suelo impermeable y pendiente del 1% y dotadas de sistema de recogida de derrames que finalizan en un depósito ciego con decantación y separación de grasas.  
- Las aguas sanitarias junto a las aguas pluviales de las zonas no cubiertas se evacuan a red de alcantarillado municipal, independiente del sistema de recogida de derrames.  
- Las aguas pluviales recogidas, incluidas las de las zonas no cubiertas, se conectan a la red de alcantarillado público a través de arqueta de registro.  
- El almacenamiento de los residuos peligrosos retirados del vehículo tras la descontaminación, se realiza en depósitos independientes y homologados.  
- Zona de almacenamiento de neumáticos usados en compartimento cerrado, con medidas de protección contra incendios  
- Se instalarán bombas neumáticas para extraer y transvasar los residuos líquidos durante los trabajos de descontaminación.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental incluye:  
- Revisión mensual de todas las cubetas, contenedores y bidones sustituyendo aquellos que puedan presentar anomalías.  
- Revisión de maquinaria detectando posibles fugas o derrames de grasa o aceite.  
- Se dispondrá de sustancias absorbentes para la recogida de derrames líquidos que pudieran quedar en la superficie impermeable.  
Tramitación administrativa  
El 17 de febrero de 2006, mediante nota de régimen interno, el Servicio de Residuos Industriales de la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda, solicita declaración de impacto ambiental remitiéndose la siguiente documentación:  
- Proyecto de actividad  
- Estudio de impacto ambiental  
En fecha 3 de marzo de 2006, la Comisión Provincial de Actividades Calificadas de Alicante, nos informa de la remisión por el Ayuntamiento de Orihuela del expediente para publicación en el DOGV El 18 de abril del ayuntamiento envía certificado de información pública y de no alegaciones al proyecto, y solicita sea sometido a declaración de impacto ambiental para el referido expediente.  
Con fecha de registro de entrada de 23 de marzo de 2006, se recibe información complementaria del proyecto acerca del plan de vigilancia ambiental, del estudio acústico y del sistema de recogida de aguas (pluviales, sanitarias y de limpieza), presentado por D. Joaquín Ferrández Belén, en representación del titular y como autor del proyecto. Asimismo, con fecha de registro de entrada de 18 de mayo de 2006, se recibe información complementaria acerca de la reforma del proyecto en cuanto a incorporación de cubierta en los patios traseros de la nave y en cuanto al sistema de recogida de derrames.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto centro de descontaminación de vehículos turismo fuera de uso, promovido por Tanque Arneva, SL en el Polígono Industrial Puente Alto, parcela 62, naves 3 y 4 en el término de Orihuela (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en Estudio de Impacto Ambiental y en la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En la zona de retranqueo de la parcela que sirve de acceso a las naves, no se estacionarán vehículos fuera de uso relacionados con la actividad que se pretende autorizar.  
2. Los recipientes y depósitos para el almacenamiento temporal de los residuos peligrosos deberán etiquetarse reglamentariamente y ser sólidos y resistentes tipo de residuo contenido, disponiendo de cubeto de retención de posibles derrames y fugas o diseño de seguridad con doble pared.  
3. Incorporación al programa de vigilancia ambiental de las auditorías acústicas exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
4. Se deberá dar cumplimiento a todas las medidas protectoras y correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental, así como, al programa de vigilancia ambiental propuesto en el mismo.   
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 2 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 124/05-AIA  
Título: Industria de fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: Pamesa Cerámica, SL. (Factoría nº1)  
Localización: Camino Alcora, nº 8- Partída Ramonet - Almazora (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Pamesa Cerámica, SL es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, con una capacidad de producción de 75 Tm/día), en cuyas instalaciones del Camino Alcora, nº 8 - Almazora (Castellón), específicamente dedicadas a la fabricación de baldosas cerámicas, partiendo de polvo atomizado de arcillas también obtenido en sus instalaciones, con atomizadores (dotados de grupos de cogeneración energía, propiedad de empresa externa que suministra la energía producida, tanto la energía eléctrica como los gases calientes de escape), y de esmaltes cerámicos; con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la autorización ambiental integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento, ocupando una parcela de 110.102 m², con 61.650 m² de edificaciones.  
La capacidad productiva actual es 16.000.000 m²/año, equivalente a unas 800 Tm/día.  
Las instalaciones industriales constan de cinco sistemas de atomización de arcillas (tres atomizadores de pasta roja, y dos de pasta blanca) y 6 líneas de fabricación de baldosas cerámicas mediante el proceso de gres monococción para pavimento y revestimiento, partiendo de arcilla bruta, entrañando todas las operaciones básicas: Preparación de arcillas, molienda, preparación de la barbotina, atomización de arcillas, homogeneización y prensado del polvo de la arcilla atomizada, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado y serigrafiado de la cara vista, cocción en hornos de gas natural, y enfriamiento. Y una vez conformada la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como molienda y preparación de colores y esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, reprocesándose a los atomizadores, almacén de pantallas serigráficas, redes de gas natural, aire comprimido y aguas (de proceso, industrial y potable), unidades de generación y distribución de energía eléctrica, almacenamiento de gasoleo, etc., estando dotada, por otra parte, de elementos anticontaminación, tales como sistemas de captación de polvo generado en diferentes equipos e instalaciones, y depuradora de aguas residuales industriales.  
Cuenta con redes separadas de aguas residuales, las de uso doméstico junto a las pluviales son vertidas directamente al alcantarillado municipal mediante redes separativas, y las industriales de proceso, de baldeo y de molienda, son recogidas y recicladas totalmente, y recuperadas en el atomizador, gestionando las suspensiones y los lodos generados en la depuración a otro atomizador externo (Onda Cogeneración SL.).  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla, y esmaltes y colores cerámicos, así como el reciclo de lodos y aguas de fabricación que son reprocesados en los atomizadores, y como fuentes de energía, gas natural canalizado y electricidad.  
Tramitación administrativa  
El Ayuntamiento de Almazora emite informe de compatibilidad urbanística en fecha 16 de septiembre de 2005.  
La industria consta inscrita como pequeño productor de residuos peligrosos, por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Medio Ambiente, en fecha 8 de enero de 2004.  
La industria está autorizada como gestor de residuos no peligrosos, por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Medio Ambiente, para la valorización de lodos y otros residuos cerámicos, en fecha 17 de marzo de 2006.  
La industria solicitó autorización de productor de residuos peligrosos, en fecha 6 de mayo de 2003, habiendo sido denegada por la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Medio Ambiente, al serle de aplicación la Ley 16/2002, de 1 de junio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
La industria dispone de autorización de vertidos a la red de saneamiento de las aguas industriales según informe municipal de fecha 12 de septiembre de 2005.  
En fecha 8 de junio de 2005 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicada por la DGCA de esta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV nº 5.023.  
En fecha 18 de julio de 2005 el Ayuntamiento emite certificado del resultado del trámite de información pública al que ha sido sometido, sin haber habido alegaciones en el periodo legal.  
Consultado el inventario de yacimientos arqueológicos, el Patrimonio Histórico-Artístico no incluye ninguna protección afecta a los terrenos o edificaciones, y sin conocerse la aparición de restos de interés durante las edificaciones.   
En la cartografía temática de la Generalitat Valenciana no aparece ninguna vía pecuaria que interese a la parcela objeto de este expediente.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La situación de la industria para la que se solicita autorización se halla en suelo urbano industrial, totalmente ocupado, colindante a suelo rústico protegido en el linde sur de la parcela, con la ribera del río Mijares.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación pero próxima a la ribera del río Mijares con riesgo alto de inundación, pero de bajo calado, con alta accesibilidad a acuíferos con vulnerabilidad media a la contaminación de las aguas subterráneas, sin riego de deslizamiento, ni de erosión, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática del Territorio de la Generalitat Valenciana.  
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana. Y el estado ambiental de la zona, según los datos conocidos, es aceptable, estando dentro de los valores guías, salvo el parámetro de partículas en suspensión, que según los datos recogidos por el Servicio de Protección del Ambiente Atmósférico, en 2005 el número de superaciones diarias fue de 36 con un valor promedio de 35,4 µg/m³ PM10, por lo que será el polvo emitido un parámetro determinante a vigilar.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El estudio de impacto ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento, siendo productora de residuos, y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo II del catálogo de industrias potencialmente contaminadoras de la atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán mayoritariamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, y de menor cuantía las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido a los transportes de arcillas desde las canteras y las debidas a las salidas de producto acabado (arcillas atomizadas a granel y baldosas).  
La fabricación baldosas cerámicas y atomización de arcillas requieren elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, residuos sólidos y líquidos y vertidos.   
En cuanto al tratamiento dado para la manipulación, almacenamiento y gestión de residuos generados durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, se consideran correctas las prescripciones señaladas en el proyecto, no encontrándose ninguna deficiencia con lo prescrito en la legislación vigente.   
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Estando sometida la actuación a evaluación de impacto ambiental, deberá atenerse a lo establecido en el Título IV, Capítulo II: Condiciones de las actividades comerciales, industriales y de servicios y en el Título II Capítulo II: Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica. Y de acuerdo con el artículo 37 de la citada Ley 7/2002 deberá aportar en el plazo máximo de 5 años una auditoria de autocontrol.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 68 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos que deberán someterse al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las principales emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:  
- En la los hornos y secaderos y atomizadores: los gases de combustión del gas natural básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes y los residuos reciclados del sector cerámico.  
- La manipulación de arcillas genera gran cantidad de polvo, tanto en las operaciones de carga y descarga, como en las manipulaciones internas de homogeneización, creación de lotes, etc  
- La carga y descarga de camiones de caja abierta son operaciones de generación de polvo. Las casetas de descarga deberán disponer de un sistema de captación de polvo, debidamente dimensionado, capaz de impedir la salida de polvo.  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de otros focos difusos de las instalaciones y el producido por el tráfico de camiones.  
- Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, de acuerdo con lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella, y cuidando la limpieza de los elementos de rodadura del camión.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibilitan la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tiene accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria procede de la red pública municipal general de abastecimiento de la zona industrial, y de dos pozos propios para uso industrial.  
Las aguas residuales del proceso industrial, de la molienda y preparación de esmaltes y baldeo de las instalaciones son reprocesadas en la preparación de la barbotina de atomización.  
Los lodos de depuración de las aguas residuales industriales se gestionan con empresa gestora, reutilizándose en la fabricación de arcillas atomizadas.  
Los únicos equipos anticontaminación dispuestos en chimeneas son de captación de polvo por vía seca, por lo que no generarán vertidos, salvo en atomizadores, que tampoco generan vertidos por aspectos inherentes al sistema de lavado y recuperación.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
Se expone en el proyecto que toda la planta dispone de impermeabilización mediante pavimentación continua, por lo que no se prevé contaminación posible del subsuelo, no obstante deberá exigirse y comprobarse el buen estado de conservación de la pavimentación.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria generará amplia gama de residuos, propios de este tipo de actividad, tales como: lodos y aguas de proceso, envases usados de papel, plástico y cartón contaminados, cocios y big-bags deteriorados, envases usados, disolventes, productos caducados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, aceite y filtros de aceite, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, mangas filtrantes deterioradas, aerosoles, guantes y mascarillas, etc.  
Las zonas de almacenamiento de los residuos, disposición y características constructivas, están suficiente mente descrita y aceptables según la Ley 10/98 de 21 de abril de residuos y el decreto 833/88 de residuos peligrosos hasta su recogida por gestor autorizado.  
6) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un programa de vigilancia ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo la medida de las emisiones gaseosas y acústicas, identificando los focos, controles, análisis de resultados y actuaciones derivadas.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la instalación de una industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Pamesa Cerámica, SL., implantada en Camino Alcora, nº 8, del término municipal de Almazora (Castellón), en los términos que establece el proyecto, anexo al mismo y el estudio de impacto ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a gestor autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
2) En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
- Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
- Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
3) El titular de la instalación está obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el informe de situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
4) Deberán controlar los vertidos adecuándose a la calidad y condiciones establecidos por el organismo de Cuenca.  
5) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
6) Los resultados del programa de vigilancia ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.), debiendo cumplirse lo establecido en el título IV, Capítulo II Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y el Título II, capítulo II Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la contaminación acústica.  
7) La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión.  
8) La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los servicios territoriales de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
9) En cuanto al programa de vigilancia ambiental, deberá constar de las acciones:  
- Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo II del Catálogo de industrias potencialmente contaminadoras de la atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del ambiente atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, SO2, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el proyecto de ejecución y el estudio de impacto ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
- El programa de vigilancia ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se mantendrá a disposición de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
10) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
11) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 5 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 102/05-AIA  
Título: Cambio de actividad de granja de terneros a granja porcina de cebo   
Promotor Sociedad Compañía Española de Ganadería SA.(Cegasa)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Catí  
Objeto del proyecto: Obtención licencia de cambio de actividad de granja de terneros a granja porcina de engorde  
Localización: Polígono 31, parcela 261 de Catí (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener licencia de actividad en granja preexistente para cambio de actividad con el fin de utilizar dos naves ya construidas y dedicarlas al engorde de cerdos desde 18 - 20 Kg de peso hasta los 95 - 100 Kg.  
Según documentación aportada la granja se dedicaba a la cría de terneros en las dos naves en las que se va a cambiar la actividad y además posee tres naves legalizadas dedicadas al cebado de cerdos con capacidad para 850 cerdos de cebo.  
Con la nueva licencia de actividad se obtendrá una granja porcina con una capacidad total de 1.800 cerdos para cebo. Se realizarán dos ciclos al año con una duración total de los ciclos de 240 días, según consta en el proyecto.  
Las naves en las que se va a efectuar el cambio de actividad disponen de varios módulos separados por bloques de hormigón hasta el techo, suelo formado por placas de hormigón prefabricadas con ranuras que comunican con fosas y éstas a su vez con pocetas de aspiración. Las paredes y soleras de las fosas están construidas con base de hormigón en masa, enlucido de cemento y acabado con pintura epoxy impermeabilizante. La capacidad total de almacenamiento de purines es de 940 m³ perteneciendo 462 m³ a la nueva actividad.   
El purín generado quedará retenido en la fosa de purines y, una vez tratado con un producto biológico autorizado se utilizará como abono en campos de la localidad .  
Tramitación Administrativa  
Información pública. Remisión del expediente  
El proyecto de actividad, expediente municipal y el estudio de impacto ambiental, es remitido por el Ayuntamiento de Catí el 15 de junio de 2005.  
La información pública se realizó en el tablón de anuncios y en el BOP nº 4 de fecha 8 de enero de 2005. No se presentaron alegaciones.  
2. Informes sectoriales y documentación complementaria.  
El expediente municipal recoge la siguiente información:  
- Informe favorable del arquitecto técnico Municipal en cuanto a la adecuación urbanística de los terrenos.  
- Informe favorable de la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón condicionada al cumplimiento de las condiciones de infraestructura sanitaria dispuestas en el artículo 5 del RD 324/2000 y en el artículo único del RD 3483/2000.  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad  
- Informe favorable de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación siempre que se cumpla el artículo 3 del Real Decreto 324/2000, sobre Ordenación de las explotaciones porcinas y eximiendo del cumplimiento del requisito de ocupación máxima establecido en el Real Decreto 3483/2000.  
Con fecha de registro de 18 de Julio de 2005, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento de Catí, la aportación del proyecto de actividad, el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, y el informe favorable del organismo de cuenca competente según se establece en el artículo 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Con fecha de 5 de mayo de 2006, se solicita al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón informe sobre la posible afección de la granja a la via pecuaria nº 18 Colada del Pueblo a la Coma.  
El Servicio Territorial de Medio Ambiente contesta a la demanda de información mediante escrito fechado el día 31 de mayo de 2006. Dicho escrito confirma la colindancia de la parcela con la vía pecuaria Colada del Pueblo a la Coma.  
Con fecha 23 de marzo de 2006 se remite notificación de la Confederación Hidrográfica del Júcar otorgando al promotor concesión de aguas, notificación que se considera suficiente a la vista de que el cambio de actividad no supondrá aumento de la demanda de agua ya autorizada.  
En cuanto al informe vinculante según la Ley 4/1998, se aduce que "no se produce ningún cambio externo en las citadas naves por lo que no afecta al territorio".  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación está clasificado como suelo no urbanizable sin protección.  
La explotación limita con la vía pecuaria Colada del Pueblo a la Coma.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La parcela donde se va a realizar el cambio de actividad se localiza en zona agrícola, con predominio de un paisaje típico del secano, con almendros, cereal y monte bajo, no presentando valores ambientales destacables.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental destaca como elementos del medio susceptibles de ser afectados por el proyecto, los siguientes:  
- Aguas superficiales y subterráneas en el caso de que los purines pudiesen llegar a las mismas por infiltración o escorrentía provocando eutrofización de aguas superficiales y aumento de nitratos en aguas subterráneas así como de organismos patógenos(bacterias y virus).  
- Suelo: efectos adversos sobre la estructura del suelo por acumulación de sodio y toxicidad por acumulación excesiva de metales pesados.  
- Aire: se producirán emisiones de compuestos volátiles como consecuencia de la degradación de los productos nitrogenados produciendo malos olores y gases como el metano, dióxido de carbono y óxido nitroso .Estos dos últimos contribuyen al efecto invernadero.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras que se describen en el estudio de impacto ambiental, se recogen las siguientes:  
- Seto arbóreo para minimizar el impacto paisajístico  
- Aplicación de los purines siguiendo las recomendaciones del Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias, limitando la cantidad de purines a aplicar por hectárea y año con el fin de proteger las aguas superficiales y subterráneas y el suelo.  
- Cubrición de las balsas para evitar la emisión de amoníaco.  
Se gestionará el purin procedente de la granja como abono orgánico en 90 Has cuya aceptación por parte de los propietarios figura como anejo en el estudio de impacto ambiental. Además se dispone de balsas de almacenamiento de los purines con una capacidad total de 940 m³.  
La capacidad de almacenamiento de la balsas se considera suficiente tomando como base dos ciclos de engorde de ganado con un total de 240 días. En cuanto a los terrenos aportados se considera suficiente el número de hectáreas aportadas.  
Sin embargo, considerando que las parcelas donde se va a aplicar el purín deben estar cultivadas y considerando que se han consultado los datos catastrales de las parcelas aportadas se rechazan las siguientes parcelas por ser improductivas, no cultivadas o forestales:  
En el polígono 13 del término municipal de Catí: parcela 14, parcela 17, parcela 96. En las parcelas 11 y 27 únicamente se podrá aplicar purín en los recintos cultivados de las mismas y no en terrenos improductivos o matorral.  
En el polígono 23 del término municipal de Catí se rechazan las parcelas 31, 286, 287.  
Dado lo cual, se considera la necesidad de presentar antes de la autorización definitiva de la actividad y ante la autoridad sustantiva,la aceptación de los purines por parte de los propietarios de las fincas de 15,66 Has adicionales de parcela cultivadas.  
El programa de vigilancia ambiental incluye las siguientes medidas:  
- Control de la eficacia de las medidas correctoras.  
- Análisis de suelos y de purines  
- Comunicación a la conselleria de Territorio y Vivienda y a la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación cualquier cambio en el sistema de explotación y tratamiento de purines.   
- Se llevará un libro de registro de purines donde quedará reflejado el plan de gestión de los residuos ganaderos  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la concesión de la licencia de actividad, deberá presentarse ante el órgano sustantivo la justificación de la disponibilidad de 15,66 Has de terreno adicional donde aplicar los purines en base al Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, la Orden de 29 de marzo de 2000, de la conselleria de Agricultura,Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias y el Real Decreto 324/00, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. Además se presentará justificación escrita de la retirada de cadáveres por medio del Ayuntamiento de Catí.  
- Se comprobará la efectividad del complejo microbiano utilizado para el tratamiento del purín en las fosas mediante un análisis antes de comenzar el tratamiento y análisis periódicos durante el primer año . En los análisis a realizar se evaluará: pH, DQO, DBO5, N total, N amoniacal,P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.En caso de demostrarse que el tratamiento no es eficaz, se cambiará por otro.  
- La explotación contará con vado sanitario, cercado, mallas metálicas o telas pajareras en ventanas y huecos, equipos de desinfección, desinsectación y desratización, adecuado sistema de recogida de cadáveres, lazareto, medidas y utillajes sanitarios para el personal de la explotación y pediluvios a la entrada de locales.  
- Se dispondrán contenedores homologados para la recogida de los cadáveres de los animales.  
- Los residuos procedentes de la granja no asimilables a urbanos se llevarán a gestor autorizado.  
- De acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias deberá respetarse el ancho legal de la via pecuaria nº 18 de Catí Colada del Pueblo a la Coma clasificada por Orden de la conselleria de Medio Ambiente de 15 de junio de 1992, con una anchura legal y necesaria de 8 - 16 m. De acuerdo con la memoria descriptiva del proyecto de clasificación, en este tramo la colada avanza entre restos de paredes llevando en su interior el camino del Pozo de Masip. Por todo lo anterior cualquier vallado o construcción deberá situarse a una distancia de 4 - 8 metros desde el eje del citado camino, teniendo en cuenta la anchura del camino del Pou Masip entre las paredes existentes.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 108/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de baldosas cerámicas  
Promotor: Exagres, SA.   
Localización: av. Reina de los Apóstoles, s/n - Betxí (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Exagres, SA, es una industria del sector cerámico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, con una capacidad de producción de 75 Tm/día), en cuyas instalaciones del Camino Prats s/n del término municipal de Betxí (Castellón), fabrican baldosas cerámicas partiendo de arcillas y esmaltes, con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la autorización ambiental integrada.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
La industria se encuentra ya construida y en plena actividad, por lo que no procede analizar el impacto derivado de su construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido en su desmantelamiento al final de su vida útil.   
Exagres, SA, situada en una parcela calificada como suelo urbano industrial, según el PGOU del municipio de Betxí.  
La parcela tiene una superficie de 84.800 m², de los que 46.430 m² están construidos.  
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente arcilla, chamota procedente de sus fabricaciones defectuosa y reciclado de otras plantas del sector y esmaltes y colores cerámicos; y como fuentes de energía: gas natural y electricidad.  
Las instalaciones industriales se van a ampliar en una capacidad de producción anual de unas 5.200 m²/dia, equivalente a unas 105 tm/día, disponiendo actualmente de cuatro líneas de fabricación de baldosas cerámicas, por el proceso de extrusión y monococción, tras la preparación de barro en una malaxadora, con arcilla y chamota con un contenido de agua del orden del 30%, extrusión del barro obtenido, corte de las piezas mediante hilo a la medida deseada, seguido del esmaltado, secado, serigrafiado y cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Y una vez construida la baldosa, clasificación, seguido del empaquetado y paletizado. Contando además con otras instalaciones auxiliares y servicios generales de fábrica, tales como dos grupos de cogeneración mediante motores a gas, centro de transformación, instalación de molienda y preparación de esmaltes, recogida de aguas de limpieza de esmaltado, balsas de aguas de proceso de donde son conducidas por tubería a la depuradora, red de aguas pluviales y otros servicios generales tales como almacenamiento de gasóleo, torre de refrigeración, redes de gas natural, aire comprimido, almacén de residuos generados, y equipamientos auxiliares: oficinas, laboratorios, talleres, etc.  
Los esmaltes cerámicos son preparados en sus instalaciones donde tiene lugar la molienda por vía húmeda, y adición de colores, dispersantes, etc. En la preparación, manipulación y aplicación del esmalte sobre el soporte cerámico se producen importantes cantidades de aguas residuales contaminadas, que son recuperadas tras su depuración.  
Las aguas pluviales y las residuales de uso sanitario sin tratamiento son vertidas al alcantarillado.  
Tramitación administrativa   
En fecha 6 de agosto de 2004, el Ayuntamiento emite informe técnico favorable de compatibilidad urbanística para Exagres, SA, en zona de tolerancia industrial IN1, de acuerdo con las normas subsidiarias de planeamiento, según el artículo 3.2.1.3. usos industriales.  
En fecha 4 de septiembre de 2003, Exagres SA solicita a la Confederación Hidrográfica del Júcar autorización para la extracción máxima de 25.000 m³ / año de agua, y empleo exclusivo en la industria, pendiente de resolución, habiendo quedado autorizado el sondeo para la extracción por los servicios territoriales de Industria y Energía de Castellón, el 24 de octubre de 2002.  
En fecha 24 de octubre de 2003, Exagres hace la declaración de producción de aguas residuales de origen higiénico - sanitario a la red de alcantarillado.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar el 19 de junio de 2002 autorizó la instalación de un colector, para el vertido de aguas pluviales exclusivamente, hasta el Barranco de San Antonio.  
Con fecha 9 de noviembre de 2004 se recibe, remitido por el Area de Evaluación Ambiental: el proyecto básico y el estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia, y en fecha 28 de junio de 2005 se informa que no se presentaron alegaciones en la conselleria de Territori i Habitatge ni en el Ayuntamiento.  
En fecha 7 de abril de 2005 se somete a información pública la solicitud de autorización ambiental integrada, publicado por la DGCA de esta conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV nº 4.980.  
En fecha 20 de mayo de 2005 el Ayuntamiento emite certificado de inexistencia de alegaciones en relación con la exposición al público.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, pero con una vulnerabilidad alta de contaminación de acuíferos, de acuerdo a la cartografía temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ocupado por la industria, en un entorno totalmente antropizado, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Si bien hay una convivencia con viviendas cercanas por lo que deberán extremarse las exigencias de contaminación y establecerse controles adicionales.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos, hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evaluará la gestión intracentro de los residuos por gestores para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados. Al tenerse, por otra parte, prevista la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos, recuperándose los lodos por valorización dentro del sector cerámico.   
También es reseñable que se proyecta el vertido cero de aguas residuales industriales, que son reutilizadas en atomizador, de empresa vecina, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de las balsas de almacenamiento.  
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El estudio de impacto ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo II del Catálogo de industrias potencialmente contaminadoras de la atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán únicamente la generación de emisiones gaseosas procedentes de los hornos y polvo emitido en distintos puntos del proceso, generación de residuos de diferente índole, ruidos y vibraciones, así como las causadas en la zona, originadas por el tráfico rodado del gran movimiento debido al abastecimiento de arcillas desde las canteras, esmaltes y otras materias primas, y a las salidas de producto acabado, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento (al estar la planta en marcha), y en el cese de la actividad, no expuesto en el estudio, se adoptarán las medidas correctoras adicionales necesarias para recuperar las condiciones originales.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctoras:  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Aporta informe realizado por un OCA de la medición de acústica en distintos puntos de la industria, como salud laboral de los puestos de trabajo, no válido para analizar la emisión de ruido al entorno. Deberá hacerse un estudio específico de emisión al entorno, debiendo adoptar medias correctoras en caso de sobrepasamiento de los límites legales establecidos.  
2) Contaminación atmosférica  
La industria una vez ampliada contará con un total de 21 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, que se han de someter al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En la los hornos y secaderos: los gases de combustión del gas natural (básicamente son partículas, NOx, CO, CO2, y probablemente F y Pb procedentes de los esmaltes).  
- En el resto de unidades: Las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y de los focos difusos de las operaciones de descarga y tráfico de camiones.  
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los límites de en chimeneas de los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo de proceso, y en cualquier caso los establecidos en el Decreto 833/75.  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de áridos pulverulentos. Al respecto, se señala que durante la fase de funcionamiento el generado por los camiones bañera en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas con arcilla por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella, y cuidando la limpieza de los elementos rodadura del camión.  
Finalmente, se deberá disponer de una máquina barredora con filtro de captación de polvo, para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
La industria se encuentra recogida en el grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida de control de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de las emisiones de cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos dispongan de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y se tenga accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua industrial procede de la red de abastecimiento municipal y de una captación subterránea, de las que ha solicitado autorización de alumbramiento a la Confederación Hidrográfica del Júcar  
La parcela dispone de red separativa para la recogida de aguas pluviales y residuales domésticas, encontrándose conectada a la red municipal de saneamiento donde se vierten directamente.   
Las aguas residuales producidas por la empresa son las aguas de las unidades del proceso industrial y las aguas sanitarias. Las industriales de los procesos de esmaltación, son conducidas por tubería y recuperadas totalmente tras su depuración en el malaxado de preparación del barro, y los lodos generados son gestionados a atomizadores de arcilla como empresas gestoras de este tipo de residuo, de las que deberán aportar caracterización y cantidad anual gestionada, y en caso necesario, declaración de producción de tal residuo peligroso.   
Las chimeneas de los hornos y secaderos carecen de sistemas anticontaminación, y los equipos dispuestos para el tratamiento de gases en el resto de puntos de captación de polvo son por vía seca, de modo que no generan aguas residuales, salvo en las unidades de preparación y aplicación de esmaltes que son vía húmeda (lavadores venturi), cuyas aguas se reciclan totalmente en la preparación de la pasta, tras su clarificación en la depuradora.  
4) Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
La actividad es potencialmente contaminante del suelo, pero según se indica, toda la parcela está pavimentada, y las balsas para el almacenamiento son impermeables.  
Las aguas de procedencia industrial se reciclan totalmente.  
Las aguas pluviales exclusivamente son vertidas hasta el Barranco de San Antonio, por medio de un colector autorizado Confederación Hidrográfica del Júcar.  
5) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera toda una serie de residuos: lodos y aguas (no enumeradas en la relación de residuos), testillo, aceites lubricantes agotados, elementos de equipos mecánicos y chatarras, tales como rodillos, filtros de aceite, envases contaminados, absorbentes, fluorescentes, baterías usadas, sólidos retenidos en los filtros de mangas, papel y cartón contaminado, guantes y mascarillas, aerosoles, etc., así como otros no enunciados tales como los cocios en desuso o deteriorados.   
Almacenan los residuos temporalmente, sin recibir tratamiento alguno, en una zona proyectada a tal efecto en almacén cubierto, hasta su recogida por gestor autorizado.   
No se especifica si realizan las labores de limpieza de cocios de esmaltes y preparaciones servidas en emulsión. La limpieza de cocios es una labor de gestión que ha de estar expresamente autorizada por la D.G. de Calidad Ambiental, y los lodos y aguas generados (previsiblemente residuos peligrosos) han de ser gestionados como tales.  
6) Programa de vigilancia ambiental  
Se presenta un Programa de vigilancia ambiental centrado en la periodicidad y modo en que han de llevarse a cabo las mediciones de ruido y de las emisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de vertidos de aguas residuales y residuos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo I de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por tanto, a la vista de todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la instalación de una industria para la fabricación de baldosas cerámicas, promovida por Exagres, SA, implantada en el av. Reina de los Apóstoles, s/n del término municipal de Betxí (Castellón), en los términos que establece el proyecto, anexos al mismo y el estudio de impacto ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a gestor autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
2) En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
- Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
- Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
3) El titular de la instalación está obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el informe de situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
4) Deberán controlar los vertidos adecuándose a la calidad y condiciones establecidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar y por a Ordenanza Municipal.  
5) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
6) Deberá realizar auditoría de emisión de ruido al entorno, y los resultados del programa de vigilancia ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.), debiendo cumplirse lo establecido en el título IV, Capítulo II Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y el Título II, capítulo II Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
7) La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que garanticen la dispersión   
8) La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
9) En cuanto al programa de vigilancia ambiental, deberá constar de las acciones:  
- Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo II del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, SO2, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el proyecto de ejecución y el estudio de impacto ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
- La caracterización de los lodos y aguas gestionadas con empresa atomizadora.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas, se mantendrá a disposición de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
10) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
11) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 169/05-AIA  
Título: Instalación para la producción de astilla procedente de residuos vegetales  
Promotor: Trabisa (Recuperación y Tratamiento de la Biomasa, SL.)  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: San Antonio de Requena, polígono 12, parcelas 694, 279, 280, 281 y 282 (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto, es la legalización de instalaciones existentes y su ampliación, con el fin de desarrollar la actividad de gestión de residuos vegetales (biomasa forestal, jardines y cultivos) para la producción de astilla y su utilización en diferentes sectores (energético, mueble, etc.).  
La gestión de los residuos vegetales a desarrollar consiste en la separación de las partes aprovechables y su tratamiento por trituración, recuperando así la biomasa vegetal. Las fases del proceso son las siguientes:  
- Recepción de los restos de tala y poda y pesado.  
- Se depositan en eras o áreas de secado durante un máximo de 3 meses.  
- Transporte y descarga en la tolva del triturador primario de martillos, que incorpora un separador de férricos.  
- Separación de finos, que constituye la primera fracción de rechazo.  
- En un separador neumático de separa la fracción hoja y la fracción pesada.  
- La fracción pesada pasa por una criba para eliminar la tierra y piedras de la astilla limpia.  
- La fracción más gruesa pasa por una cabina con operarios que eliminan manualmente plásticos y envases.  
La ubicación prevista son las parcelas 282, 281, 280, 279, 694 del polígono 12 del término municipal de San Antonio de Requena (Valencia). La superficie total es de 27.535 m². Las instalaciones que formarán parte de la planta serán: oficinas y báscula, áreas de descarga, acopio y secado, línea de producción de astilla y viales interiores.   
Las parcelas 694, 279, 280, ya están ocupadas por la actividad, mientras que la 281 y la 282 están ocupadas por olivos y almendros. Las parcelas del entorno están dedicadas a cultivos de secano, principalmente, y viñedos.  
Se indica que la instalación se abastece de agua de pozo propio. La maquinaria funciona con gasóleo.   
El acceso a la parcela se hace a través de caminos, desde la autovía A-3.  
No se proponen alternativas al proyecto.  
Consideraciones ambientales  
Los elementos ambientales que pueden verse afectados por la actividad son principalmente el suelo, por posibles vertidos o lixiviación; la atmósfera, por la emisión de partículas y la emisión de ruidos y en menor grado, el paisaje. No se estima afección al patrimonio arqueológico.  
No obstante, la actividad facilita la gestión de los restos de poda y silvícolas, en una zona con una amplia superficie de terrenos que generan este tipo de residuos. De este modo, se reduce su eliminación en vertederos. Este aspecto, ha sido destacado por el propio Ayuntamiento en informe elaborado al respecto.  
Respecto a las medidas adoptadas para minimizar los impactos, cabe citar las siguientes:  
- El área de descarga consistirá en una explanada constituida por una capa de arcillas de 20 cm compactada y base de zahorras naturales de 0,15 cm de espesor para facilitar el drenaje. El perímetro estará abierto a una cuneta que recogerá las aguas pluviales hasta la zona de desagüe.  
- La línea de producción de arcilla está situada en el interior de una nave, por lo que se reducen la emisiones a la atmósfera de ruido y partículas.  
- El paisaje se verá poco afectado por las nuevas instalaciones gracias a la orografía plana del terreno. Se propone adoptar medidas de integración como el color. Se propone también plantar una barrera vegetal en el perímetro.  
- Se indica que se construirá una fosa séptica para almacenar los vertidos de oficinas, vestuarios y servicios.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental propuesto, se centra en el control por parte del promotor del cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras, de la normativa vigente y de revisar periódicamente los efectos sobre el medio.   
Tramitación administrativa  
En fecha 26 de septiembre de 2005, el área de residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental remitió el estudio de impacto ambiental y el proyecto de la actividad, a efectos de que se sometiesen, en su caso, al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.   
Observadas deficiencias en la documentación, con fecha 21 de octubre de 2005, se remitió escrito al Área de Residuos solicitando se completara la documentación, lo cual fue comunicado por esta al interesado. No habiéndose recibido respuesta, se reiteró la solicitud al titular con fecha 13 de febrero de 2006, advirtiéndose que de no presentarse se procedería a la caducidad del expediente. El titular aportó informe favorable del Ayuntamiento de Requena y comunicó que se estaba tramitando la declaración de interés comunitario del proyecto.  
Con fecha 22 de mayo de 2006, se comunicó a la Sección de Gestión y Disciplina Urbanística que se estaba tramitando la declaración de impacto ambiental del proyecto, a efectos de que remitiesen la información que obrase en su poder. Con fecha de entrada el 25 de mayo de 2006, dicha sección remitió copia del proyecto, del estudio de impacto ambiental y del certificado de información pública de ambos, en el que se indica que no se recibieron alegaciones.  
Afecciones legales  
La actividad de tratamiento de residuos vegetales constituye una operación de gestión de residuos. Como tal, está sometido al régimen de autorización administrativa por el órgano competente en materia medioambiental, de acuerdo con la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.   
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su Anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo entre las cuales se encuentra el reciclaje de desechos no metálicos (CNAE 37,20) y otros grupos entre los cuales se podría encontrar la actividad considerada. Así pues, el titular de la actividad está obligado a comprobar su inclusión en dicho anexo y en su caso, remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1. de dicha norma.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el epígrafe 6-a del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalaciones para producción de astilla procedente de residuos vegetales ubicada en suelo no urbanizable común, promovida por Recuperación y Tratamiento de la Biomasa S. L. (Trabisa) en el término municipal de San Antonio de Requena, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. El uso industrial del agua del pozo requerirá la obtención de la concesión de aguas subterráneas de escasa importancia para uso industrial, concedida por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
2. Se deberá adoptar un sistema diferenciado de recogida de las aguas de la zona de secado de los restos vegetales, a efectos de evitar el posible vertido de lixiviados. Este sistema dirigirá los posibles vertidos o lixiviados a una balsa estanca que deberá disponer de autorización por la Confederación Hidrográfica del Júcar. La balsa de lixiviados deberá fabricarse en hormigón hidrofugado y estar cubierta (con boca de hombre para limpieza y acceso) para evitar la entrada de agua de lluvia y el desbordamiento. Se deberá acreditar su estanqueidad por técnico competente, al objeto de solicitar a la autoridad competente la preceptiva autorización de vertido. Deberá obtenerse, asimismo, la correspondiente autorización para la utilización del aseo previsto (vertido de aguas residuales a fosa séptica).   
3. La gestión posterior de los lixiviados que se retiren de la balsa y el vaciado de la fosa serán llevados a cabo por empresa gestora autorizada.  
4. Si durante las obras apareciesen yacimientos arqueológicos, etnológicos o paleontológicos se suspenderán los trabajos, a efectos de delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
5. La maquinaria empleada en la instalación deberá poseer el marcado CE.  
6. Se deberá proceder al vallado perimetral de la zona donde se lleva a cabo la actividad mediante pantalla vegetal.  
7. El Programa de vigilancia ambiental contemplará, al menos, el control anual de los siguientes aspectos:  
- Mantenimiento de la pantalla vegetal.  
- Ausencia total de vertidos líquidos al suelo, especialmente lixiviados.   
- Control mensual de la capacidad de la balsa de almacenamiento de lixiviados.  
- Auditoría acústica a la puesta en marcha, y en los plazos establecidos en la legislación autonómica vigente.  
- Ausencia de olores, y en su caso, modificación de los parámetros de trabajo para su desaparición.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 9 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
  
\* \* \* \* \*  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 119/2006-AIA  
Título: DIC para actividad industrial (almacén de áridos, cementos, colas, maquinaria) en Villena  
Promotor: Las Tiesas, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Villena y CTV  
Localización: Término municipal de Villena.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objeto del proyecto es la declaración de interés comunitario por el procedimiento extraordinario del artículo 20 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, del Suelo No Urbanizable para la implantación de instalaciones fabriles en suelo no urbanizable común en la Partida La Puentecilla del término municipal de Villena (Alicante).   
Deberá obtener la declaración de impacto ambiental tal y como se establece en el artículo 20 de la citada Ley para las actividades industriales consideradas de especial importancia para poder ser ubicadas en suelo no urbanizable.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La actividad que se pretende es el almacenamiento de materiales (áridos ya triturados, colas especiales, cementos, maquinaria) y aparcamiento para la flota de vehículos, y reparación y mantenimiento de maquinaria, propiedad de la empresa Las Tiesas, SL..  
Todo ello mediante la urbanización de una superficie de 7,6 hectáreas de terreno baldío que comprende la superficie de almacenamiento en la parcela 122 del polígono 16 del término municipal de Villena y la creación de un vial de acceso por el norte, urbanizando aproximadamente 500 metros de la Colada del Camino de San Bartolomé, partiendo de la parcela 122 y concluyendo en la carretera de Villena a Yecla.  
El ámbito de la actuación está ubicado al oeste del término municipal de Villena, concretamente en la Partida La Puentecilla lindando al norte con la carretera de Villena a Yecla, al sur con la carretera CV-813 de Villena a Pinoso, al este con suelo no urbanizable común y el casco urbano de Villena, y al oeste, suelo no urbanizable común y la Calzada Real de Almansa al Collado de Salinas.  
Las superficies ordenadas medidas sobre levantamiento reciente se expresan en el siguiente cuadro:  
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas al proyecto  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 5 de abril de 2006 la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante remitió estudio de impacto ambiental relativo a la DIC para actividad industrial (almacén de áridos, cementos, colas, maquinaria) en Villena, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncio publicado en el DOGV nº 4.980, de 7 de abril de 2005.  
La Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente, con fecha 23 de febrero de 2005, resolvió admitir a trámite la iniciativa propuesta por la representación de la mercantil Las Tiesas, SL, referente al expediente de DIC por el procedimiento extraordinario del artículo 20 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, del Suelo No Urbanizable, para la reparación de maquinaria y vehículos en la Partida La Puentecilla, en suelo no urbanizable, del término municipal de Villena (Alicante), tal y como se anuncia en el DOGV nº 4.980, de 7 de abril de 2005.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por Antonio García-Grajalva Bernal, Secretario Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado documentación complementaria.  
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
Después de consultar la cartografía temática de ordenación del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección que afecten a la zona objeto de la actuación.  
Dentro del ámbito de actuación, no existen cauces y/o barrancos entendidos como tales de manera que pudieran entenderse sujetos a lo dispuesto en la Ley 25/1998, de 2 de agosto, de Aguas, y en el Real Decreto 1849/1986 por el que se aprueba el reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
El Sector se ve afectado por el transcurso del vial carretera CV-813 Villena-Pinoso. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
Existe una Línea Eléctrica de Baja Tensión propiedad de Iberdrola Distribución, SAU que atraviesa el sector en su límite este.   
Una vez consultada la red de vías pecuarias del municipio, la parcela en estudio se ve afectada por la Colada Camino de San Bartolome y la Vía Augusta Camino de las Virtudes, debiendo atenderse a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.   
No consta en el expediente informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
El paisaje del ámbito se corresponde con un paisaje de eriales muy degradados sin ningún valor ambiental. Se trata zonas con vegetación residual de muy poca talla, que dentro de lo estrictamente objetivo, podría llamarse natural.   
La vegetación presente principalmente se compone plantas caméfitas fructicosas, de vida muy lánguida en los años muy secos, no llegando apenas a florecer, principalmente por degradación de Chamaropydeto-Rhamnetum.  
El clima del término municipal de Villena se corresponde con el clima tipo de la Provincia de Alicante genuino mediterráneo español, con inviernos suaves y lluvias escasas, teniendo éstas dos máximos, (en otoño y primavera) y dos mínimos, (en verano y en enero).   
El ámbito a estudiar se incluye en el grupo de Aluviones de llanura compuesto por materiales formados por cantos calizos de muy diversa granulometría, arenas y limos. Tiene características similares a los depósitos a pié de monte. Presentan una erosionabilidad baja por falta de relieve y son de permeabilidad media-alta.  
La depuración de las aguas residuales no esta prevista en el proyecto, al igual que la acometida de la red de agua potable. No obstante, al tratarse de un uso de almacenamiento y al no tratarse de una actividad industrial que precise del consumo de recursos hídricos, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. El único tipo de aguas residuales que se generarán será los propios del sistema de higiene personal del edificio. Este edificio deberá disponer del sistema de depuración adecuado.  
La recogida y el tratamiento de los residuos sólidos urbanos quedará a cargo del Ayuntamiento de Villena. En la documentación presentada no se adjunta certificado de la recogida de estos residuos a cargo de la empresa adjudicataria por el Ayuntamiento de Villena.  
Al tratarse de un espacio dedicado al almacenaje y reparación de maquinaria y vehículos, se deberá tener en cuenta la gestión de los residuos generados en esta actividad, como por ejemplo, aceites de motor, líquidos de baterías, derrames de combustibles, etc.  
Es de señalar, que tratándose de una actividad potencialmente contaminadora del suelo, la parcela objeto de proyecto se encuentra ubicada en una zona de muy baja vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de baja accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de la contaminación sobre el medio físico y del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental.  
Se proyecta la realización de una zona ajardinada a ambos lados de la Vía Augusta Camino de las Virtudes como medida de protección y de aislamiento con la actividad industrial que se llevará a cabo. Se deberá tener en cuenta lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.   
El ruido generado por la instalación se considera poco significativo por la ausencia de maquinaria de trituración. Será únicamente el asociado al movimiento de maquinaria, carga o descarga y reparación de vehículos. No obstante, no se toman medidas preventivas y/o correctoras, ya sean globales (sobre el edificio) o locales (sobre las zonas de carga y descarga de materiales). Teniendo en cuenta que se trata de una actividad que puede generar contaminación acústica, se debería presentar un estudio de ruidos en el que se tenga en cuenta la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica, justificando que la transmisión de ruidos a vecinos y colindantes estará por debajo de lo reglamentado.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable el proyecto, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación la DIC para actividad industrial (almacén de áridos, cementos, colas, maquinaria) en Villena, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas a las carreteras CV-813, así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana.  
3. Se debe presentar el informe favorable de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante de la conselleria de Territorio y Vivienda relativo al tratamiento de la Vía Pecuaria Colada del Camino de San Bartolomé y de la Vía Augusta Camino de las Virtudes afectadas por la actuación.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente Declaración.  
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
4. Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional bien para otros usos externos al proyecto. Se definirá el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
5. Todos los residuos generados durante el funcionamiento y mantenimiento de la actividad, con independencia de su naturaleza, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a gestor autorizado, según la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos.  
6. El promotor deberá resolver el saneamiento y depuración generadas por la actuación. Se deberá disponer de la preceptiva autorización de vertido de aguas residuales a la autoridad municipal o, en su caso, a la entidad de saneamiento. Las aguas residuales vertidas, deberán cumplir los parámetros establecidos. A fin de comprobar el cumplimiento de tales parámetros de deberá realizar, al menos, una analítica anual de las aguas vertidas.  
7. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
8. El almacenamiento y trasiego de combustibles se llevará a cabo a través de unidades y equipos normalizados para este cometido.  
9. Deberá disponer, para la zona de almacenamiento y reparación de vehículos y maquinarias, de arquetas y sistemas de recogida de residuos las cuales deberán ser ciegos y encontrarse impermeabilizados. El residuo retenido en las arquetas, será recogido y almacenado hasta su recogida periódica por gestor autorizado. El lavado de la solera de la nave se llevará a cabo mediante barrido húmedo, nunca por baldeo.  
10. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales producidos durante el trasiego de residuos líquidos, etc. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
11. La empresa elaborará un plan de vigilancia ambiental que contendrá los siguientes aspectos:  
- Mantener el estado impermeable del pavimento de la parcela.  
- Controlar el material recepcionado, ante la posibilidad de encontrarse residuos peligrosos y darles la gestión adecuada mediante empresas autorizadas; igualmente serán gestionados aquellos residuos peligrosos que la actividad genere.  
- Seguimiento y control de los efluentes y lodos de las arquetas, realizando la gestión de eliminación adecuada en función de la caracterización de estos residuos.  
- Se realizarán las labores de jardinería pertinentes (riegos, abonos, sustitución de los ejemplares secos,..) para mantener en buen estado la zona ajardinada propuesta.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser inmediatamente comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de junio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML