Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6756, del 18-04-2012 (2012/3524)

RESOLUCIÓ de 15 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Jérica, Onda i Aielo de Malferit.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6756

Data del DOGV
:   18-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3524

CVE


Data del document
:   15-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Jérica](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Aielo de Malferit](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 15 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Jérica, Onda i Aielo de Malferit. [2012/3524]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la Declaració d'Impacte Ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 271/07 AIA, 302/07 AIA i 303/07 AIA.  
  
València, 15 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 271/07-AIA.  
Promotor: Áridos Máñes, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: obertura d'explotació secció A) El Rabosal núm. 456.  
Localització: parcel·les 183, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 198, 199, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 610 i 611 del polígon 24, paratges la Muela i el Rincón de Pomar del terme municipal de Jérica (Castelló).  
Descripció del projecte:  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.  
  
L'objecte del projecte és la legalització d'una extracció d'àrids tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de Mines sobre una superfície de 76 ha que afecta les parcel·les 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 198, 199, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 610 i 611 del polígon núm. 24 del terme municipal de Jérica (Castelló).  
Actualment hi ha un front d'explotació obert en el sector més oriental dels terrenys sol·licitats en este projecte. L'actual front de la pedrera de més de 50 m d'alçària que es troba sense restaurar genera un impacte visual sever que s'ha accentuat després de la posada en servici de l'autovia Mudèjar (antiga carretera nacional N-234).   
El projecte proposa el canvi d'ubicació de les labors d'explotació, i substituir l'actual zona d'explotació, que serà restaurada provisionalment, per l'obertura d'un nou front en el sector més occidental dels terrenys objecte d'explotació.   
Es projecta a més, la remodelació de la planta de trituració i matxucatge que s'ubicarà en l'antiga plaça de la pedrera i en els terrenys de cultiu veïns i ocuparà les parcel·les 183, 184 i 185 del polígon núm. 24, situats entre les cotes 576 i 530 metres sobre el nivell del mar. La planta estarà configurada com a instal·lació fixa en 2 etapes diferenciades i capacitats de producció en el primari i secundari de 700 i 500 t/h respectivament.  
El total de la superfície afectada pel projecte d'explotació i per les instal·lacions de la planta de tractament d'àrids serà de 77 ha, i queda fitada pels barrancs del Cura al nord i el de la Capillica al sud.   
  
El factor paisatgístic és un dels principals criteris utilitzats en el nou disseny de l'explotació minera. Per este motiu l'explotació s'inicia des de l'oest de l'àrea extractiva allunyada de l'autovia i sense visibilitat i continua avançant cap a l'est fins arribar a la plaça de la pedrera actual.  
Els treballs d'explotació de la pedrera es duran a terme de forma descendent des de la cota de 760 metres sobre el nivell del mar fins a la cota de 550 metres sobre el nivell del mar per mitjà de bancs d'explotació de 15 m d'alçària i 80º d'inclinació sobre l'horitzontal i es deixaran bermes intermèdies de 29,52 m. Este disseny permet en la fase de restauració desplegar els bancs d'explotació en dos, i deixar bancs d'alçària màxima de 7,5 m amb una inclinació màxima de 45º i bermes intermèdies de 8 m d'amplària. S'aconseguix així, arribar a un talús general final de restauració amb un pendent general de talús no superior als 25º-35º A més en dissenyar-se l'explotació de forma descendent els bancs d'explotació esgotats podran ser restaurats de forma simultània a l'avanç de l'explotació.  
Les bermes intermèdies es dissenyen amb un pendent transversal del 3% cap a l'interior del talús i permeten el desaigüe ràpid de les aigües d'escolament i eviten l'increment dels fenòmens erosius en bermes i talussos.  
Els treballs d'explotació-restauració es preveuen realitzar en set fases (espai-temps) de manera que es permeta simultaniejar les labors d'explotació amb la restauració dels fronts esgotats.  
  
  
  
Atés que els terrenys sobre els quals es desenrotlla l'explotació són forestals limítrofs amb espais de protecció forestal i paisatgística, el projecte de restauració proposat permet reintegrar els valors i les funcions ecològiques preexistents. Per a això, es realitzaran les labors següents:  
  
- Desbrossament de la superfície a explotar en cada una de les fases.  
- Retirada i arreplega del sòl vegetal per a l'ús posterior.  
- Reperfilat de bancs d'explotació (alçària del banc <7,5 m, inclinació de talús de no més de 45º i bermes intermèdies de 8 m).  
- Proporcionar un bon drenatge en les bermes i les plataformes.  
- Descompactar el terreny.  
- Aportar sòl vegetal, adobar i revegetar.  
Per a la revegetació de la superfície explotada, s'ha plantejat la sembra i la plantació d'espècies vegetals de caràcter forestal característiques de la zona. S'ha realitzat un estudi de les espècies vegetals que hui en dia hi ha en la zona així com la vegetació potencial d'esta, de manera que la revegetació proposada permeta recuperar i, fins i tot, millorar les característiques forestals actuals de l'àrea.  
Per a l'elecció i la distribució d'espècies s'ha tingut en compte l'orientació dels fronts i la disposició d'estos sobre talussos, bermes o plataformes. La densitat triada ha sigut de 2.500 unitats/ha (arbustives i arbòries).  
El projecte de restauració ha valorat econòmicament els treballs a executar, i ha estimat el pressupost base de licitació en 4.372.196,45 euros.  
A més dels treballs anteriorment descrits, el projecte preveu l'obertura a mitjan del vessant d'una pista que permeta l'accés de la maquinària i dels camions de transport de material des de l'actual plaça de la pedrera fins als fronts inicials d'explotació. La dita pista anirà retrocedint i s'anirà restaurant a mesura que els fronts d'explotació i restauració avancen cap a l'est de la parcel·la.  
Per a l'obertura del camí, segons el tram, serà necessari realitzar desmunts o terraplens en el vessant. L'amplària d'afectació del camí varia entre els 15 m en pla i els 18.6 m en terraplé i/o desmunt. Els talussos dels desmunts i dels terraplens es dissenyen amb una inclinació de 45º  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Al novembre de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló, remet l'expedient d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada El Rabosal, del terme municipal de Jérica (Castelló).  
S'adjunta el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver publicat la sol·licitud, en el DOCV núm. 5541, de 25 de juny de 2007, i que transcorregut el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions.  
Com a documentació tècnica s'adjunta el projecte d'explotació (octubre de 2007), pla de restauració integral i addenda (octubre i novembre de 2007), estudi d'impacte ambiental i document de síntesi (març de 2007) i annex sobre afectació paisatgística (abril de 2007).  
  
Com a documentació annexa s'adjunten els informes sectorials següents:   
- D'acord amb l'Orde de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, s'adjunten l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (05.04.07) i l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (22.05.07).  
  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer:   
Afectació de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i policia.  
Resum informe: la totalitat de la superfície es troba situada al terme municipal de Jérica (Castelló) en una zona compresa entre el barranc del Cura (al nord) i el barranc de la Capillica (al sud). A este respecte, els llits mencionats estan protegits per una faixa lateral de 5 m d'amplària, que constituïx la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 m d'amplària que conforma la zona de policia.  
  
La mencionada zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com establix l'article 9 del Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
Atés que l'àmbit d'actuació s'ubica en la zona de policia dels dos barrancs, de forma prèvia a l'ocupació i a l'execució de l'actuació, haurà de procedir-se a la sol·licitud de l'autorització pertinent per part d'este organisme.  
Respecte als abocaments líquids que es pogueren generar, queda prohibit amb caràcter general l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització prèvia administrativa. L'activitat projectada no preveu cap tipus d'abocament ni efluent al subsòl o llit públic.  
  
Respecte al possible abocament d'aigües pluvials a llits públics es recorda que, prèviament a l'actuació, s'haurà d'obtindre l'autorització administrativa per a l'abocament de les aigües pluvials. A este respecte, hauran de prendre's mesures que garantisquen la correcta arreplega de les aigües d'escolament, així com la conducció i l'abocament als punts de desaigüe natural.  
En relació amb l'eliminació de sòlids suspesos en l'aigua, proposen la decantació de les aigües d'escolament en la part més profunda del buit miner, per a ser reutilitzades posteriorment.  
Disponibilitat de recursos hídrics.  
Volum demanat. El volum d'aigua en l'activitat respon a un ús auxiliar destinat principalment al reg de pistes per a evitar l'alçament de pols i al manteniment de les revegetacions per a la restauració de la pedrera. Segons la documentació s'estima un volum de consum d'aigües per als anys de màximes necessitats de 6.823,39 m³/any.   
  
En relació amb el consum humà, el proveïment per a beguda es realitzarà per mitjà d'aigua embotellada, mentre que el volum d'aigua no potable per al consum, per a usos sanitaris, s'ha estimat un consum mitjà de 50l/treballador/dia laborable.  
Quant al reg de plantacions, s'ha estimat una dotació de 76.000 m³, per a tota la vida útil de la pedrera.  
Queda justificada i ajustada la dotació de recursos hídrics necessària per a l'activitat.  
Origen. Quant a l'origen del consum d'aigua, en el projecte s'indica que es proveïrà per mitjà de camions cisterna, l'origen del qual cal estimar necessàriament emparat per un dret d'aigües ja que en cas contrari, es produiria una infracció administrativa.  
Així mateix, es planteja la utilització de l'aigua procedent de la pluja per mitjà de la decantació de les aigües d'escolament en la part més profunda del buit miner, per a ser utilitzades posteriorment en el reg de pistes o en la restauració, i s'utilitzen els llots per a la restauració.  
  
A este respecte s'informa que, en virtut d'allò que s'ha establit per l'article 54.1 del text refós de la Llei d'Aigües, està permés l'ús, dins dels límits de la finca, de les aigües pluvials que discórreguen per esta, exigint-se per a això, tal com establixen els articles 84 i 85 del reglament per al domini públic hidràulic la prèvia inscripció en el registre d'aigües de l'organisme de la conca.  
No s'ha quantificat el volum procedent d'aigua de pluja i conseqüentment, el que es proveïria per mitjà de camions cisterna.  
Incidència en el règim de corrents.  
L'aigua d'escolament de l'àrea on es localitza l'activitat drena cap al riu Palància pels barrancs del Cura i de la Capillica. La zona d'explotació no intercepta rius, rambles ni barrancs.  
La conformació del buit miner provoca que la seua geomorfologia siga tancada, de manera que el buit generat no rebrà pràcticament escolaments exteriors, i queda localitzada i controlada l'eixida d'aigües d'escolament de la pedrera.  
Tant en fase d'explotació com en la d'abandó de l'explotació, s'hauran d'adoptar mesures de control de l'escolament superficial, així com d'eliminació de sòlids suspesos en l'aigua. El projecte proposa com a mesures pal·liatives:  
Sistemes de dissipació d'energia i deposició de sediments, tant en la fase de funcionament com en la fase d'abandó, a fi d'evitar fenòmens de pèrdua de sòl.  
La limitació dels pendents dels talussos i l'alçària entre bermes, durant les fases de restauració, i afavorir d'esta manera la infiltració de l'aigua, la disminució del coeficient d'escolament i la reducció de la velocitat de la circulació d'esta.  
D'esta manera queda justificada la no-incidència en el règim de corrents.   
L'informe conclou que l'actuació no afecta el domini públic hidràulic, i s'haurà de sol·licitar l'autorització per a l'àmbit d'actuació ubicada en la zona de policia dels barrancs del Cura i de la Capillica. Així mateix, pel que fa als recursos hídrics, estan determinats el volum i l'origen de l'aigua a subministrar per a l'actuació, i haurà de disposar el subministrador d'un dret d'aigua. Queda justificada la no-incidència en el règim de corrents ni l'afectació a tercers.  
Un informe favorable vinculant emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb data 16 d'abril de 2007, es va informar desfavorablement el projecte tramitat als efectes patrimonials per la seua afectació paisatgística a la silueta del conjunt i al castell de Jérica. Posteriorment, a l'abril de 2007, el promotor aporta el document justificació de la no-afectació paisatgística sobre el conjunt del castell de Jérica, on es definixen les mesures correctores en relació amb l'impacte visual del projecte que resol les carències existents en l'anterior projecte.  
Donada l'existència de restes de ceràmiques de cronologia imprecisa i la possible afectació a estes per l'activitat tramitada, s'emet informe favorable de la documentació tramitada sempre que es realitze el seguiment arqueològic de l'actuació.  
- De conformitat amb el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, s'adjunta l'informe favorable emés per l'Àrea Forestal d'esta Conselleria al Pla de Restauració Integral tramitat.   
Es descriuen les característiques del projecte i s'informa que la fiança a depositar a favor de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge serà igual a la quantitat reflectida com a pressupost base de licitació i que les activitats de restauració dissenyades es consideren adequades i compatibles amb el resultat final previst i els objectius del projecte.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Situació. La totalitat de la superfície de l'explotació minera es troba situada al sud del terme municipal de Jérica, en una zona compresa entre el barranc del Cura i el barranc de la Capillica. Encara que l'extensió total autoritzada per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació és de 100 ha, el projecte tramitat ocupa una superfície total de 77 ha incloses les parcel·les ocupades per la planta de matxucatge i classificació de material.  
Climatologia. El municipi de Jérica té un clima corresponent a la franja de transició situat entre la plana litoral septentrional, les muntanyes del nord-oest i l'altiplà Requena-Utiel. En allunyar-se del mediterrani disminuïx el màxim de tardor i s'incrementa en la primavera per la major influència dels fluxos de l'oest i disminuïx la sequera estival per l'augment de les tempestes. Les temperatures mitjanes, disminuïxen respecte a la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. EL total pluviomètric anual oscil·la al voltant de 550 mm de mitjana.  
Geologia. Els materials a explotar que corresponen a un conjunt de potents capes de calcàries juràssiques del Kimmeridgiense Mitjà-Superior. A l'est de la zona d'explotació hi ha rebles de vessant recents, de vegades ben cementats. Es tracta de depòsits de bretxes i conglomerats, quasi sempre argilosos, la grossària dels quals varia tant lateralment com pendent avall.   
Hidrologia. L'àmbit d'explotació estudiat se situa sobre el sistema d'explotació Palància - les Valls, subconca del riu Palància, situada en la demarcació administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El drenatge de l'escolament superficial de la zona estudiada està determinat pels barrancs que la delimiten, el barranc del Cura al nord i el barranc de la Capillica al sud i per on desaiguen les aigües d'escolament superficial en direcció SW-NE, fins a arribar al riu Palància a escassos 1.500-2.000 m aigües avall de la zona d'explotació analitzada. Al seu torn el riu Palància està regulat per l'embassament del Regajo a uns 2 km aigües avall de la confluència del barranc de la Capillica amb el riu Palància. L'aigua d'escolament de l'àrea d'estudi drena cap al riu Palància de forma concentrada pels barrancs abans mencionats.  
  
Hidrogeologia. L'àmbit d'explotació se situa sobre la unitat hidrogeològica 08.14- Alt Palància. Esta unitat està constituïda per materials Juràssics que es corresponen amb calcàries altament permeables per fracturació i/o carstificació. Les úniques entrades al sistema procedixen de l'aigua de pluja i la infiltració de les rambles i dels llits de la conca alta del riu Palància. El sistema descarrega lateralment a altres unitats hidrogeològiques, per emergències i drenatges al riu Palància.   
Edafologia. L'àrea estudiada posseïx uns sòls amb una capacitat d'ús agrari baixa, a causa de la desfavorable orografia i les inadequades característiques fisicoquímiques del sòl, per a este ús.  
Vegetació. La vegetació predominant en la zona d'estudi és de caràcter fonamentalment forestal, encara que molt influenciada pels repetits incendis forestals que han assolat la zona en les últimes dècades, la qual cosa ha condicionat la presència actual de matolls de regeneració en àrees anteriorment arbrades. També les repoblacions forestals realitzades amb pins en la zona han deixat la seua empremta, de manera que apareixen acompanyant els matolls. De les formacions vegetals que actualment es desenrotllen són els coscollars, junt amb els romers, que apareixen sovint acompanyats pel pi blanc (pinus halepensis).  
  
Fauna. El treball de camp revela que en la zona d'estudi i en els seus voltants hi ha una moderada diversitat faunística. Entre les aus, cal destacar pel seu interés conservacionista les rapaces, que en esta zona presenten una baixa abundància.  
Paisatge. En la zona d'explotació proposada, el paisatge està format quasi exclusivament per terrenys forestals caracteritzats per l'escassa presència d'estrat arbori en les zones principals d'explotació. Les masses arbòries es concentren en les proximitats dels barrancs circumdants així com en la part oriental d'explotació. També cal ressenyar, que els fronts oberts de l'actual explotació, constituïxen una àrea degradada d'importants dimensions que, a més, és fàcilment perceptible des dels principals focus d'observació.  
Medi socioeconòmic. El municipi de Jérica té una superfície de 78,3 km², i una població total de 1.542 habitants, la qual cosa dóna com a resultat una densitat mitjana de població de 19,7 hab/km², conformada pels nuclis de Jérica, Novaliches i Los Ángeles.  
Respecte a l'estructura de població per edats, el grup més nombrós és el comprés entre els 65 i 74 anys, la qual cosa és indici de l'elevat grau d'envelliment de la població del municipi. Es pot dir que entre els sectors construcció i servicis treballa el 77% de la població activa, percentatge que suposa la gran majoria de la població ocupada del municipi. Estes contractacions vindrien lligades a negocis de turisme rural en la zona així com a construccions de segona residència.  
  
És de ressenyar la important presència de terrenys forestals al terme municipal (4.355 ha, que suposen el 55,4% del municipi), dels quals, una gran part d'estos, constituïxen muntanyes de gestió pública.  
Patrimoni. D'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià hi ha restes de ceràmiques de cronologia imprecisa és possible l'afectació a estes per l'activitat tramitada.  
  
Riscos ambientals. Segons el PATRICOVA, l'àmbit d'estudi no es troba afectat per risc d'inundació.  
En l'àrea d'estudi, la vulnerabilitat és alta en la totalitat de l'àrea, a causa principalment de l'alta permeabilitat del substrat però, també a causa de la bona qualitat de les aigües subjacents.  
En la zona estudiada es troben unitats pertanyents a les classes amb grau d'erosió baix o moderat, en funció de la fisiografia de la zona. En aquelles zones els pendents de les quals són més acusades, el grau d'erosió es considera moderat, mentre que en l'altiplà format al centre de la zona d'explotació es considera baix.  
El sòl de la zona té principalment, un ús forestal. En este cas, la barrera enfront de l'erosió prové de la coberta vegetal. L'eliminació d'esta vegetació podria suposar un augment de l'erosió, tenint estes zones una erosió potencial alta o molt alta, en funció del factor fisiogràfic abans comentat.  
És evident a més el risc d'incendi forestal ja que l'explotació s'ubica en una àrea forestal rodejada de masses forestals.  
Espais naturals protegits. Segons el projecte la superfície ocupada per l'explotació minera no està en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals, ni en el Catàleg de Zones Humides i no estan pròximes a cap microreserva ni afecta cap camí ramader.   
  
- Afectacions legals de caràcter ambiental. L'explotació proposada es troba situada parcialment sobre la muntanya de gestió pública la Muela, Roquetillo, Feliciano (CUPCS 3021-) propietat, de la Junta de Montes de Jérica.   
Una part de la superfície a explotar se situa sobre la zona de policia dels barrancs de la Capillica i del Cura.  
Revisades les normes subsidiàries de l'Ajuntament de Jérica, aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en l'article 65 s'indica: «que no s'autoritza l'explotació de pedreres en tot el terme municipal. S'exceptua d'esta regla aquelles pedreres que a l'entrada en vigor d'estes normes subsidiàries estiguen en actiu i tinguen la denúncia del departament de mines de la Conselleria d'Indústria».  
  
Segons s'indica en el projecte, Áridos Máñes, SL, és titular de l'autorització d'explotació de recursos de la secció A) calcària, denominat El Rabosal, núm. 56, al terme municipal de Jérica, de la província de Castelló, la qual va ser atorgada amb data 30 de novembre de 1978 per la Delegació Provincial a Castelló del Ministeri d'Indústria.  
  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Les principals accions susceptibles de causar impactes seran les següents: obertura de pistes per a l'extracció del material, condicionament d'accessos, arrancada de vegetació, retirada i amuntegament de sòl edàfic, arrancada, càrrega i transport del material fins a la planta de matxucatge i classificació de l'àrid, construcció de drenatges i desaigües, remodelació de bancs d'explotació i plataforma i revegetació de talussos, bermes i plataformes.  
Els efectes ambientals derivats de les dites accions seran la destrucció del sòl i la vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl i les aigües subterrànies, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges naturals, acumulacions d'estèrils d'explotació, ocupació i deteriorament de camins veïnals, revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació, increment de trànsit rodat i producció de pols, soroll i vibracions.  
  
Com a mesures correctores es proposen les següents:  
Regs continus en els vials d'accés i la plaça pedrera, ubicació d'arreplegues a resguard del vent i amb escassa visibilitat, protegir els amuntegaments de l'erosió hídrica per mitjà de la sembra d'herbàcies, retirada i apilament de la terra vegetal i evitar la seua compactació, revegetar les superfícies nues, transportar els materials en camions amb caixa coberta, netejar el fang dels camins i mantindre'ls en bon estat, dotar els equips de perforació amb sistemes de captació de pols, col·locar polvoritzadors en les descàrregues a tremuja i amuntegaments i aspersors en l'àrea de rodament, carenar les cintes de transport de l'àrid, utilitzar captadors de pols en la maquinària de perforació, revisió i manteniment de la maquinària, utilitzar explosius autoritzats, aplicar la legislació vigent sobre prevenció de la contaminació atmosfèrica, minimitzar les vibracions utilitzant detonadors específics, ubicar els elements vibradors sobre bancades, senyalitzar el trànsit dels vials i limitar la velocitat en els accessos a la zona d'explotació a 40 km/h i en l'interior de la zona d'explotació a 20 km/h, dotar de silenciadors els motors de combustió interna, utilitzar tubs de fuga homologats, dissenyar les voladures de manera que es minimitze l'ona aèria i la transmissió de vibracions pel terreny, tindre en compte la possible proximitat de punts de nidificació de rapaces rupícoles, i dels nuclis habitats més pròxims, adoptar mesures de control de l'escolament superficial, interceptar els sediments transportats pels drenatges, els desaigües als llits o drenatges actuals es dotaran d'una sola d'escullera que actue com a dissipador d'energia de l'aigua i evite erosions en el llit. Acumular les aigües d'escolament en l'interior del buit miner i utilitzar-les per a regs, dissenyar els canals de drenatge amb un període de retorn de 100 anys, emmagatzemar els residus i gestionar-los d'acord amb les seues característiques i per gestors autoritzats, mantindre nets els vials d'accés, disposar d'un sistema de prevenció d'incendis forestals (tallafocs, extintors de pols, extintors d'aigua, reserves d'aigua, formació del personal, etc.), utilitzar per a la revegetació exclusivament espècies vegetals autòctones o cultius introduïts des d'antic en la zona, manteniment de les revegetacions (regs, adobs i tractaments fitosanitaris, mínim durant dos anys), restauració vegetal del front d'explotació actual, mantindre durant tota l'explotació una franja de terreny que actue com a barrera visual dels fronts d'explotació actius, restauració immediata dels fronts d'explotació esgotats i complir les fases previstes en el projecte. Els edificis i les instal·lacions que es construïsquen s'ubicaran en la plaça de l'actual pedrera o en els terrenys la cota dels quals siga inferior a la de la plaça de la pedrera. La zona d'edificis i d'instal·lacions es rodejarà per una barrera vegetal atapeïda i d'elevat port que actue com a barrera visual des de l'exterior de la zona d'explotació, i intensificar la correcció paisatgística en els visuals des de l'Autovia.  
  
Els talussos que es generen en el camí d'accés als fronts de treball es restauraran després de l'obertura del camí per mitjà de la revegetació o utilitzant tècniques de simulació d'envelliment de la roca. Es garantirà un compliment estricte de la vigent legislació sobre prevenció de riscos laborals, s'efectuarà la senyalització del perímetre d'acció per voladures i finalment es durà a terme un seguiment arqueològic al llarg de tota l'explotació.  
Es dissenya un pla de vigilància ambiental que té com a objecte garantir el compliment de les mesures correctores proposades en el projecte tant en la fase d'explotació-restauració com en la fase d'abandó. Per a això, es proposa un seguiment i control d'emissions a l'atmosfera, sobre riscos naturals, control de la contaminació en sòl i aigua, afectació al patrimoni cultural, prevenció de riscos laborals i eficàcia de les revegetacions.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Del conjunt de mesures correctores proposades en l'exercici de l'activitat d'explotació i restauració es considera el següent:  
El sistema d'explotació projectat, que modifica l'actual, permet l'ocultació dels fronts d'explotació i la minimització de l'impacte paisatgístic sobre l'autovia ja que l'explotació queda oculta darrere del massís rocós situat més a l'est de l'explotació. En explotar de forma descendent i per fases permet a més la restauració immediata dels fronts d'explotació, la qual cosa reduïx les superfícies nues sense restaurar, minimitza els riscos d'erosió i de contaminació d'aigües superficials i permet la prompta revegetació i integració paisatgística de l'àrea afectada per l'explotació.  
L'explotació per fases també permetrà garantir el control per part de l'administració del compliment de les labors d'explotació i restauració.  
El conjunt dels treballs de restauració així com el pressupost presentat per a garantir l'execució d'estos, han sigut informats favorablement per l'Àrea Forestal d'esta Conselleria, segons el que establix el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana, d'ordenació d'explotacions mineres en espais forestals.  
  
Quant a les mesures correctores adoptades per a eliminar la possible afectació al Patrimoni Cultural Valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe favorable al projecte sempre que es duga a terme un seguiment arqueològic durant els treballs d'explotació de la pedrera.   
L'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer conclou que l'actuació no afecta el domini públic hidràulic, i haurà de sol·licitar-se l'autorització per a l'àmbit d'actuació ubicada en la zona de policia dels barrancs del Cura i de la Capillica. Així mateix, pel que fa als recursos hídrics, estan determinats el volum i l'origen de l'aigua a subministrar per a l'actuació, i haurà de comptar el subministrador amb un dret d'aigua. Queda justificada la no-incidència en el règim de corrents ni afectació a tercers.  
Pel que fa a l'abandó i la restauració de l'actual front d'explotació, es considera necessari aplicar noves mesures correctores que minimitzen l'impacte paisatgístic que actualment ha generat l'explotació dels dits fronts. Tal com s'indica en el projecte, estos fronts seran explotats i rebaixats en l'última fase del projecte a cotes de la plaça de la pedrera, però açò segons el projecte succeirà al cap de 21-25 anys i mentrestant l'impacte paisatgístic sever que hi ha actualment es mantindrà al llarg de tots estos anys. És per este motiu que es considera necessari aplicar tècniques de reperfilat de talussos que rebaixen els pendents i l'alçària d'estos. Estes mesures permeten que a més de poder revegetar les bermes intermèdies, se suavitzen els pendents dels talussos de manera que es puga aportar sòl fèrtil i revegetar-los. Estos treballs hauran de dur-se a terme durant la fase 0 del projecte.  
  
Pel que fa a la remodelació de la planta de matxucatge actual, es considera imprescindible que esta dispose dels elements necessaris per a eliminar la producció de pols a l'atmosfera.   
Respecte a la plaça de la pedrera, es recomana l'adopció d'una morfologia final menys geomètrica i uniforme, amb elements integradors que expressen la diversitat paisatgística i ecològica de la zona.  
En cas de dissenyar basses d'arreplega de pluvials, estes hauran de disposar de sistemes de seguretat que eliminen el risc d'accidents per a persones i/o animals.   
El pla de vigilància ambiental permetrà controlar la correcta aplicació de totes les mesures correctores proposades en la documentació tramitada així com alertar de les possibles desviacions produïdes durant els treballs d'explotació i restauració així com en la fase posterior a la clausura i prendre les mesures oportunes per a rectificar i aplicar noves mesures correctores. No obstant això, el dit pla haurà d'ampliar-se tenint en compte les mesures correctores que es considere que s'hagen d'aplicar en esta declaració.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, i d'acord amb les competències que tinc legalment atribuïdes, es formula esta declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'obertura de l'explotació, secció a) denominada El Rabosal, que afecta les parcel·les núm. 183, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 198, 199, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 610 i 611 del polígon 24, paratges la Muela i el Rincón de Pomar del terme municipal de Jérica (Castelló), promogut per Áridos Máñes, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.  
  
  
Segon  
1. La fase 0 definida en el projecte, s'ampliarà i incorporarà treballs de reperfilat de talussos que permeten reduir l'impacte paisatgístic derivat dels fronts actuals de la pedrera. Hauran de desplegar-se els actuals bancs d'explotació i reduir l'alçària i la inclinació d'estos. La revegetació es durà a terme tant en bermes com en talussos.  
  
2. Es concertarà amb esta direcció general, Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental i Servici de Gestió Forestal, a l'inici de cada una de les fases d'explotació la visita de comprovació de les actuacions de restauració i l'efectivitat de les mesures, i s'exigirà si no n'hi ha l'execució.  
3. La planta de tractament i classificació de material que s'utilitze en el procés d'obtenció de l'àrid estarà equipada amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradores, garbelles, etc.) regs polvoritzats situats en les trituradores i en les eixides de les cintes a estocs, carenar les cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.  
4. El subministrament d'aigua necessari per al reg de pistes, revegetacions, planta de matxucatge... estarà emparat necessàriament per un dret d'aigües ja que en cas contrari, es produiria una infracció administrativa.  
5. Respecte a la plaça de la pedrera, es recomana l'adopció d'una morfologia final menys geomètrica i uniforme, amb elements integradors que expressen la diversitat paisatgística i ecològica de la zona.  
  
6. Les basses per a l'arreplega de pluvials que s'executen al llarg de la vida de l'explotació hauran de dissenyar-se i evitar qualsevol risc d'accidents o morts per a persones i/o animals.   
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus i, el Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos. La pedrera disposarà d'un taller teulada i amb sòl impermeabilitzat on es realitzen totes les reparacions i els manteniments de la maquinària. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasaments, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes de seguretat que garantisquen el confinament i la posterior arreplega de possibles vessaments accidentals. Els dits residus s'entregaran en un termini no superior a 6 mesos a gestor autoritzat.   
  
8. Queda prohibit amb caràcter general l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic.  
9. Per a l'obtenció de llicència ambiental municipal, l'empresa promotora haurà d'adjuntar a la dita sol·licitud els documents següents: autorització d'ocupació de muntanya pública, autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'ocupació i la realització de les labors d'explotació en zona de policia dels barrancs del Cura i de la Capillica, legalització de pou d'aigua en cas de ser necessari el subministrament d'aigua per a la planta de matxucatge i classificació d'àrids, inscripció en el registre de xicotets productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana, Declaració d'Interés Comunitari i permís d'explotació que s'ajuste al projecte actualment tramitat i a esta Declaració d'Impacte Ambiental.  
10. Segons l'informe emés pel Servici de Gestió Forestal d'esta Conselleria, la fiança a depositar a favor de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge per a garantir la restauració de la pedrera serà igual a la quantitat reflectida en el projecte com a pressupost base de licitació segons el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
11. D'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, es realitzarà el seguiment arqueològic de l'actuació al llarg de tota la vida d'explotació de la pedrera. En cas d'aparéixer valors culturals a protegir es prendran les mesures correctores oportunes i així es preveuran tant en el projecte d'explotació com en la restauració proposada.  
12. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació haurà de ser comunicat a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi que puguen ser inspeccionats, donada la seua condició d'espais naturals protegits per mitjà de l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
13. El promotor està obligat a presentar davant del Servici Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden arreplegats el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els reblerts realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en esta Declaració d'Impacte Ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Este servici haurà de remetre una de les còpies a esta direcció general.  
  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra esta resolució, com no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és obstacle perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà esta Declaració d'Impacte Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 17 de gener de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 302/07 - AIA.  
Promotor: Porcelaker Cerámica, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de paviments ceràmics, escalons i sanefes.  
Localització: av. Manuel Escobedo, núm. 15, al polígon industrial d'Onda, Onda (Castelló).  
Ref. òrgan substantiu: 384/06 IPPC SClCo/RLG.  
Descripció del projecte.  
Característiques.   
Les instal·lacions se situen a l'av. Manuel Escobedo, 15, en el polígon industrial d'Onda, Onda (Castelló), en terrenys qualificats i classificats com a sòl urbà industrial. L'empresa fabrica actualment paviments ceràmics, escalons i sanefes.  
La producció supera les 75 tones diàries, és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra «l», de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Les principals matèries primeres són l'argila atomitzada i l'aigua, a més s'empren les engalbes, esmalts, colors, serigrafies, gravetes, additius i altres matèries primeres.  
- Aigua.  
Porcelaker Cerámica, SA, disposa d'un pou d'aigua subterrània situat en la seua propietat i utilitzat per a casos d'emergència, autoritzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a un cabal màxim anual de 6.000 m³; l'extracció ronda els 600 m³ anuals. L'aigua consumida en la fabricació procedix de la xarxa general de subministrament del polígon, que és distribuïda per l'empresa FACSA i ascendix a uns 6.700 m³ anuals.   
L'energia consumida en la fabricació procedix del gas natural i ascendix a 24.000.000 Mcal/any, el consum de l'energia elèctrica és de 2.400.000 kWh/any.  
- Aigües residuals i pluvials.  
Les aigües residuals industrials són depurades per mitjà d'un procés de tractament fisicoquímic, el sobrenadant depurat s'aboca a la xarxa de clavegueram municipal, que aboca al seu torn en l'EDAR de la zona. Els llots són retirats per un gestor autoritzat, que els valora en la seua planta de fabricació d'argiles atomitzades.  
Les aigües residuals sanitàries s'aboquen a la xarxa municipal de clavegueram des de l'any 2006.  
Les aigües pluvials es canalitzen per una canaleta i col·lector fins a desaiguar-les en el llit del barranc Ratils.  
- Procés de fabricació. L'argila atomitzada es descarrega des del camió a una tremuja de recepció de 25 t, des d'ací es trasllada per un elevador de catúfols a 3 tremuges d'emmagatzematge de 100 t cada una.   
L'argila atomitzada arriba a les dos premses i allí es forma una peça o suport que passa pels assecadors verticals, on perd humitat en els dos assecadors verticals per mitjà de la injecció d'aire calent procedent de la combustió de gas natural.  
A l'eixida dels assecadors les peces aconseguixen la humitat òptima i es realitza l'esmaltat dels suports en les 3 línies existents.  
Les peces esmaltades s'acumulen en els carros i les línies de boxs, a continuació passen pels assecadors de boxs i arriben finalment al forn monoestrat, on patixen les etapes de precalfament, cocció i refredament controlat.  
Les peces cuites passen finalment el control de qualitat, s'encaixen i paletitzen, i estan preparades per a expedir-les al client.  
Hi ha una secció de preparació d'esmalts que està composta per 4 molins de boles i 6 depòsits amb agitador mecànic.  
- Emissions atmosfèriques.   
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa procedixen de la combustió del gas natural.  
- Residus.   
Els residus estan formats per peces sense coure o cuites trencades o defectuoses, llots aquosos, envasos de plàstic amb restes d'engalba o esmalt, plàstics, palets de fusta, paper i cartó, dissolvents no halogenats, olis usats, ferralla, draps contaminats d'olis i greixos, filtres impregnats d'olis i greixos, mànegues dels filtres, aerosols, equips informàtics obsolets i tubs fluorescents.  
2. Alternatives mediambientals.  
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els productes amb forns de monococció i depura les emissions difuses de partícules per mitjà d'un filtre de mànegues en la zona de recepció de les argiles i un filtre per via humida en les premses i esmaltadores; aplica les millors tècniques disponibles, però no reutilitza l'aigua depurada procedent de l'aigua residual industrial, ja que l'aboca a la xarxa municipal de clavegueram.  
Tramitació administrativa.  
1. Tramitació.  
Amb data 26 de juny de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada; sol·licita que se li informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat amb data 6 de juliol de 2007.  
El 27 de desembre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte.  
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.623, del 22 d'octubre de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no es van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
No s'han sol·licitat informes complementaris.  
-Informes sectorials.   
No se n'han sol·licitat.  
- Afectacions legals mediambientals.   
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afectacions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
La fabricació de paviment de gres és una activitat que consumix quantitats importants d'energia i genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera. També es produïxen residus, vibracions i contaminació acústica.  
2. Identificació i valoració dels impactes.   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.   
La vulnerabilitat d'aqüífers és alta segons la cartografia de riscos disponible en el sistema d'informació geogràfic d'esta Conselleria, a diferència de l'estudi d'impacte ambiental que la qualifica de vulnerabilitat mitjana.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
La bassa que arreplega les aigües residuals industrials ha d'estar impermeabilitzada i acreditada com a tal, per a evitar percolacions a les aigües subterrànies. El promotor diu realitzar trimestralment anàlisi de l'aigua efluent de la depuradora per a verificar-ne el funcionament.  
Els residus s'emmagatzemen temporalment pròxims als punts on es generen i es concentren posteriorment en diverses zones de la nau per a ser retirats per empreses gestores autoritzades. Els residus s'agrupen per tipus en depòsits GRG, bidons metàl·lics de 220 litres, gàbies metàl·liques d'1 m³, contenidors flexibles d'1 m³, depòsits cilíndrics de plàstic, poals de plàstic de 95 litres, caixes de cartó i contenidors metàl·lics.   
  
Els residus perillosos, se segreguen de la resta de residus no perillosos, però alguns d'estos s'emmagatzemen a la intempèrie, en l'exterior.  
Els envasos de plàstic i contenidors flexibles contaminats amb restes d'esmalts, frites, colors o engalbes estan sotmesos a un sistema de depòsit, devolució i retorn per part de les empreses subministradores. Ocorre igualment amb els palets.  
Les peces cuites i crues que són defectuoses, junt amb els llots de la depuradora de les aigües residuals industrials, les retira una empresa atomitzadora per a la seua valoració. L'última auditoria sobre emissions atmosfèriques, realitzada per un OCA data del 5 d'abril de 2005 per al forn marca «Siti» i de l'11 d'abril de 2006 per als dos assecadors verticals marca «Siti» certifica, que complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants avaluats, els quals estan fixats en l'annex IV del Decret 833 1975/, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric. El promotor es compromet a realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol de les concentracions dels òxids de nitrogen, monòxid de carboni, òxids de sofre i partícules, a la posada en marxa de les instal·lacions i també anualment, segons establixen els articles 28 i 29 de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i anotar-les en el llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons el model de l'annex lV (article 33).   
  
Els càlculs de les alçàries de les ximeneres, realitzats seguint el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, revelen que les ximeneres existents dispersen correctament els productes contaminants emesos. El filtre de mànegues complix els nivells d'emissió establits legalment.  
  
Les argiles atomitzades es descarreguen en un magatzem tancat i separat de la resta de les instal·lacions, el qual posseïx preses d'aspiració del filtre de mànegues en els punts de transferència de masses. Tota la parcel·la està asfaltada, per a evitar la posada en suspensió de les partícules amb el pas dels camions.  
El promotor no ha acreditat un programa de neteja i desinfecció de la Legionella pneumophila en les seues instal·lacions.  
Es desconeix si les emissions acústiques diürnes i nocturnes sobrepassen els nivells de recepció externs de l'annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, per a l'ús industrial dominant dels terrenys que rodegen les instal·lacions.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra «l», de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 1, punt 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. Els residus tòxics i perillosos se segregaran i emmagatzemaran etiquetats i classificats per tipus, es guardaran a cobert en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid es col·locaran sobre cubetes de seguretat i/o es disposarà d'una canaleta disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per a arreplegar els possibles vessaments accidentals. Els residus seran arreplegats per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
5. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la Declaració d'Impacte Ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte bàsic de la societat Porcelaker Cerámica, SA, per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'esta declaració.  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. A fi de previndre la presència de Legionella pneumophila i d'acord amb l'article 8, apartats c) i d) del Reial Decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'establixen els criteris higienicosanitaris per a la seua prevenció i control, el promotor acreditarà documentalment, davant de l'òrgan substantiu, un programa de tractament de l'aigua procedent del pou i un programa de neteja i desinfecció de la instal·lació.  
  
2. Per a complir allò que s'ha estipulat en els articles 36.1, 37.1 i 37.3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica, el promotor remetrà l'autoritat administrativa substantiva una auditoria de les vibracions i dels nivells acústics de recepció externs, un estudi acústic de cada font sonora i les mesures correctores corresponents. D'acord amb l'article 18.2 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica, l'auditoria acústica haurà de ser realitzada per una entitat col·laboradora, la qual remetrà un informe de resultats. Els resultats de les auditories els anotarà en el llibre de control a disposició de l'administració.   
  
3. Porcelaker Cerámica, SA, acreditarà la impermeabilització de la bassa que emmagatzema les aigües residuals industrials.  
4. El promotor acreditarà, davant de l'autoritat administrativa substantiva, el permís de l'Ajuntament d'Onda per a abocar aigües residuals industrials depurades a la xarxa del clavegueram municipal.  
5. Els residus tòxics i perillosos se segregaran i emmagatzemaran etiquetats i classificats per tipus, es guardaran a cobert en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid es col·locaran sobre cubetes de seguretat i/o es disposarà d'una canaleta disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per als possibles vessaments accidentals. Els residus seran arreplegats per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 11 d'abril de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 303/07-AIA.  
Promotor: Vidrios San Miguel Coop V.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Objecte del projecte: sol·licitud de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de vidre buit.  
Localització: polígon industrial Serrans I, s/n. Aielo de Malferit (València).  
Ref. òrgan substantiu: 168/06 IPPC SClCo/VCP.   
Descripció del projecte.  
1. Característiques   
Vidrios San Miguel Coop. V., se situa en el polígon industrial Serrans I, s/n. d'Aielo de Malferit (València).   
La superfície construïda ocupa 5.980 m² i es repartix en dos construccions separades entre si uns 270 m, en la primera es fon el vidre i es fabriquen les peces, en la segona es decoren i complementen les peces.  
  
Les instal·lacions estan actualment en producció i es modifiquen, perquè el nombre de forns de fosa passen de ser quatre a dos (els forns es denominen núm. 1 i núm. 3), al mateix temps que la capacitat de producció diària augmenta; en el forn núm. 1 es reconstruïx la zona de fusió; a més, se substituïx una línia de producció manual per una altra robotitzada.  
La parcel·la on s'ubiquen les instal·lacions està qualificada per les normes subsidiàries de planejament, aprovades el 28 de juny de 1990, com a sòl industrial, en el sector Serrans I; en el dit terreny l'ús industrial està permés, segons consta en l'informe de compatibilitat urbanística expedit per l'Ajuntament d'Aielo de Malferit.  
La fabricació de vidre buit, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia, és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra j, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
  
En les instal·lacions treballen 165 empleats.  
- Procés productiu.  
Vidrios San Miguel Coop. V., empra com a matèria primera l'envàs de vidre reciclat blanc i transparent, triturat a una granulometria idònia per a la fabricació.   
Per desig del promotor, potestat que establix l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, es coneix el procés productiu però no es descriu.   
L'aigua consumida procedix de la xarxa municipal. No s'empra aigua subterrània procedent de cap pou.  
Vidrios San Miguel Coop. V., no aboca a llits de riu, sòl, subsòl, terreny o embassament.  
Les aigües residuals sanitàries s'aboquen al col·lector municipal per a la depuració, per a la qual cosa han de complir les especificacions de l'article 11 de l'ordenança municipal d'abocaments de l'Ajuntament d'Aielo de Malferit.  
- Emissions atmosfèriques.   
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa procedixen de la combustió del gas natural i del gasoil, a més s'alliberen compostos orgànics volàtils en la secció de pintat del vidre.  
En les instal·lacions hi ha 3 focus difusos que emeten a l'atmosfera compostos orgànics volàtils (COVs), 6 ximeneres que emeten COVs i 2 ximeneres dels forns de fusió del vidre que emeten gasos de combustió.  
- Residus.  
 L'actuació desenrotllada per Vidrios San Miguel Coop. V., va generar l'any 2005, 18.320 kg de residus perillosos, per la qual cosa la societat sol·licita també l'autorització com a activitat productora de residus perillosos.  
Els residus no perillosos estan constituïts per ferralla, residus domèstics i assimilables, vidres blancs i pintats procedents dels rebutjos del procés (és el residu més abundant), així com restes d'envasos i embalatges.  
Els residus perillosos es produïxen principalment en la secció de pintura i en el taller. Estan formats per pastes amb dissolvent (codi LER 08 01 13, segons la classificació de l'Orde MAM/304/2002), dissolvents no halogenats (codi LER 08 01 11), resines catalitzades (codi LER 08 01 11), envasos metàl·lics (codi LER 15 01 10), envasos plàstics (codi LER 15 01 10) i sòlid de cabina de pintura (codi LER 08 01 11). ACTECO és el gestor autoritzat d'estos residus perillosos.  
  
- Magatzem de productes químics.  
El magatzem de productes químics de la secció de pintura alberga un màxim de:  
690 litres de líquids tòxics de la classe T (Reial Decret 363/1995, de 10 de març de 1995, pel qual s'aprova el Reglament sobre Notificació de Substàncies Noves i Classificació, Envasament i Etiquetatge de Substàncies Perilloses).  
1.400 litres de líquids nocius de la classe Xn (Reial Decret 363/1995).  
1.880 litres de líquids inflamables classe F (Reial Decret 363/1995).  
2. Alternatives mediambientals   
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
El titular fabrica els seus productes amb les millors tècniques disponibles del moment, per la qual cosa tampoc es plantegen alternatives a este aspecte.  
Tramitació administrativa.  
1. Tramitació   
Amb data 4 de gener de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada; sol·licita que se li informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat amb data 15 de gener de 2007.  
El 27 de desembre de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i una còpia de la documentació complementària aportada pel promotor, al mateix temps que sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del referit projecte.  
2. Informació pública   
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.565, del 27 de juliol de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, certifica que no s'han presentat al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En l'informe relatiu a la idoneïtat de la documentació, comentat en l'apartat de tramitació, se li sol·licita al promotor la documentació complementària següent:  
Els costos del Programa de Vigilància Ambiental, que han de figurar en els pressupostos.  
Un pla en planta que mostre els punts de descàrrega dels abocaments d'aigües pluvials i sanitàries.  
Un pla en planta amb la situació dels focus de contaminació acústica, vibracions i emissions atmosfèriques.  
Explicar la freqüència amb què es verifica el funcionament dels equips de combustió i l'autocontrol dels focus emissors.  
-Informes sectorials.   
No se n'han sol·licitat.   
-Afectacions legals mediambientals.   
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afectacions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals.  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat   
La fabricació de vidre a partir de vidre usat blanc, net i triturat, consumix quantitats importants d'energia i les emissions més importants són les atmosfèriques, les quals estan constituïdes principalment per diòxid de carboni i òxids de nitrogen. També es generen residus, vibracions i contaminació acústica.   
El pintat de les peces emet compostos orgànics volàtils a l'atmosfera.   
Segons la informació continguda en el SIG d'esta Conselleria, les instal·lacions se situen en una zona amb risc baix de contaminació de les aigües subterrànies, circumstància que atenua la probabilitat de contaminació dels aqüífers.  
Per a rebaixar la temperatura ambient als voltants dels forns s'empra un sistema nebulitzador d'aigua, que comporta un risc de contaminació per Legionella pneumophila. Hi ha el mateix risc en la instal·lació del refrigerador evaporatiu.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
La fabricació del vidre a partir d'envasos de vidre usats comporta una disminució de l'emmagatzematge en abocadors; a més, l'ocupació del gas natural com a font d'energia per a la fusió, reduïx el consum de matèries primeres i energia, així com les emissions de gasos a l'atmosfera.   
El vidre triturat s'emmagatzema en sitges tancades, amb la qual cosa es prevenen les emissions atmosfèriques difuses d'este durant la càrrega i el transport.  
El consum de gas natural es reduïx perquè els forns empren un recuperador metàl·lic per a precalfar l'aire de la combustió i disposen d'un centre de control dels paràmetres del forn.  
Els residus de vidre blanc que es generen durant la fabricació es reincorporen al procés productiu.  
El titular acredita la neteja i desinfecció tant del sistema nebulitzador d'aigua com del refrigerador evaporatiu. Les anàlisis realitzades després del dit tractament confirmen l'absència de Legionella pneumophila.  
Els dos depòsits de fueloil subterranis disposen de certificat d'estanquitat, però ja no s'empren. El gasoil s'emmagatzema en dos depòsits aeris situats en una sala contigua al taller, sobre dos cubetes seguretat de retenció i solera de formigó.  
Els abocaments accidentals de substàncies perilloses es prevenen per mitjà de la càrrega i descàrrega dels residus perillosos i dels productes químics en zones impermeabilitzades; també s'apliquen els requisits establits en la instrucció tècnica complementària MIE-APQ 01. S'empra un material absorbent per a l'arreplega de xicotets vessaments accidentals.  
Els residus perillosos es guarden separadament en el taller i també en un magatzem pròxim a la nau de pintat.  
Els càlculs realitzats per un OCA seguint el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, revelen que les ximeneres existents dispersen correctament els productes contaminants que emeten. No s'han realitzat els càlculs de la ximenera que posseïx el forn núm. 3.  
Les últimes auditories sobre emissions atmosfèriques, realitzades per un OCA daten del 13 de juliol de 2006 per a les emissions de compostos orgànics volàtils en les cabines de pintat proveïdes de ximenera i del 9 de desembre de 2005 per a les emissions de SO2, CO, NOx i opacitat del forn núm. 1. Les auditories certifiquen que tots estos elements complixen els valors límit d'emissió per als diferents contaminants citats. El forn núm. 3 no té auditoria de control per estar en reserva.   
  
L'únic autocontrol de les emissions del forn núm. 1 data del 18 de desembre de 2002 i va ser realitzat per un OCA.  
Les emissions acústiques diürnes i nocturnes no sobrepassen els nivells de recepció externs del annex II, taula 1, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, per a l'ús industrial dominant dels terrenys que rodegen les instal·lacions.  
L'empresa no té autorització d'abocament de les aigües residuals sanitàries i també de l'aigua que refrigera els motles i es conduïx a la xarxa municipal de clavegueram.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, epígraf j de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, apartat 1, de la Llei 6/2001, de 8 de maig.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la Declaració d'Impacte Ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte bàsic de fabricació de vidre buit de la societat Vidrios San Miguel Coop. V., per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores i les prescripcions establides en l'apartat segon d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. En el cas que les inspeccions d'autocontrol dels nivells acústics de recepció externs sobrepassen els llindars màxims autoritzats legalment, el promotor remetrà a l'autoritat administrativa substantiva còpia dels dits mesuraments, junt amb les mesures pal·liatives corresponents.  
  
2. Vidrios San Miguel Coop. V., aportarà, a l'òrgan substantiu, l'acreditació d'estanquitat dels depòsits subterranis que emmagatzemen l'aigua de refrigeració dels motles.  
3. L'aigua de refrigeració dels motles, quan ha arribat el moment de la renovació, ha d'analitzar-se químicament per a conéixer la naturalesa; el resultat de les anàlisis es remetrà a l'autoritat administrativa substantiva per al seu coneixement. En el cas que es tracte d'un residu perillós es gestionarà com a tal i el promotor haurà de demanar les autoritzacions pertinents per al seu abocament.  
4. Vidrios San Miguel Coop. V., remetrà a l'òrgan substantiu l'auditoria de les emissions atmosfèriques del forn núm. 3, tan prompte com este inicie la producció. Adjuntarà també el càlcul de la ximenera del dit forn, segons el procediment explicat en l'annex II de l'Orde de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre Prevenció i Correcció de la Contaminació Atmosfèrica d'Origen Industrial.  
  
5. El titular realitzarà anualment un autocontrol de les emissions atmosfèriques en els forns que es troben en producció, i l'anotarà en el llibre oficial del registre per a activitats potencialment contaminants (article 33, de l'Orde de 18 d'octubre de 1976, del Ministeri d'Indústria).  
6. Els residus tòxics i perillosos se segregaran i emmagatzemaran etiquetats i classificats per tipus, es guardaran a cobert en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els residus en estat líquid es col·locaran sobre cubetes de seguretat i/o es disposarà d'una canaleta disposada perimetralment dins del recinte i de dimensions adequades per a arreplegar els possibles vessaments accidentals. Els residus seran arreplegats per gestors autoritzats sense que el seu emmagatzematge sobrepasse els sis mesos.  
7. El promotor realitzarà inspeccions d'autocontrol de les emissions acústiques, almenys cada 5 anys, per a determinar que els nivells acústics de recepció externs no superen els 70 dB(A) en horari diürn i els 60 dB(A) en horari nocturn.  
8. Vidrios San Miguel Coop. V., aportarà a l'òrgan substantiu l'autorització de l'Ajuntament d'Aielo de Malferit per a abocar les aigües residuals sanitàries.  
  
Tercer   
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 11 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6756, del 18-04-2012 (2012/3524)

RESOLUCIÓN de 15 de marzo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Jérica, Onda y Aielo de Malferit.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6756

Fecha DOGV
:   18-04-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/3524

CVE


Fecha del documento
:   15-03-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Jérica](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Aielo de Malferit](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de marzo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Jérica, Onda y Aielo de Malferit. [2012/3524]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes : 271/07 AIA, 302/07 AIA y 303/07 AIA.  
  
Valencia, 15 de marzo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 271/07-AIA.  
Promotor: Áridos Máñes, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación.  
Objeto del proyecto: Apertura explotación sección A) «El Rabosal» núm. 456.  
Localización: Parcelas 183,184,185,186,187,188,195,196,197,198,199, 201,202, 203, 204, 205, 206, 610 y 611 del polígono 24. Parajes La Muela y Rincón de Pomar del TM de Jérica (Castellón).  
  
Descripción del proyecto:  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la legalización de una extracción de áridos tramitada como recurso de la sección A) por la Ley de Minas sobre una superficie de 76 has que afecta a las parcelas 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 198, 199, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 610 y 611 del polígono nº 24 del término municipal de Jérica (Castellón).   
Actualmente existe un frente de explotación abierto en el sector más oriental de los terrenos solicitados en el presente proyecto. El actual frente de cantera de más de 50 m de altura que se encuentra sin restaurar genera un impacto visual severo que se ha acentuado tras la puesta en servicio de la autovía mudéjar (antigua carretera nacional N-234).   
El proyecto propone el cambio de ubicación de las labores de explotación, sustituyendo la actual zona de explotación, que será restaurada provisionalmente, por la apertura de un nuevo frente en el sector más occidental de los terrenos objeto de explotación.   
Se proyecta además, la remodelación de la planta de trituración y machaqueo que se ubicará en la antigua plaza de cantera y terrenos de cultivo aledaños ocupando las parcelas 183, 184 y 185 del mismo polígono nº 24 situados entre las cotas 576 y 530 m.s.n.m. La planta estará configurada como instalación fija en 2 etapas diferenciadas y capacidades de producción en el primario y secundario de 700 y 500 Tm/h respectivamente.  
El total de la superficie afectada por el proyecto de explotación y por las instalaciones de la planta de tratamiento de áridos será de 77 has, quedando acotada por los barrancos del Cura al norte y el de la Capillica al sur.   
El factor paisajístico es uno de los principales criterios utilizados en el nuevo diseño de la explotación minera. Por este motivo la explotación se inicia desde el oeste del área extractiva alejada del autovía y sin visibilidad y sigue avanzando hacia el Este hasta alcanzar la plaza de cantera actual.  
Los trabajos de explotación de la cantera se llevarán a cabo de forma descendente desde la cota 760 m.s.n.m. hasta la cota de 550 m.s.n.m. mediante bancos de explotación de 15 m de altura y 80º de inclinación sobre la horizontal dejando bermas intermedias de 29,52 m. Este diseño permite en la fase de restauración desdoblar los bancos de explotación en dos, dejando bancos de altura máxima de 7,5 m con una inclinación máxima de 45º y bermas intermedias de 8 m de ancho. Se consigue así, alcanzar un talud general final de restauración con una pendiente general de talud no superior a los 25º-35º Además al diseñarse la explotación de forma descendente los bancos de explotación agotados podrán ser restaurados de forma simultánea al avance de la explotación.  
  
Las bermas intermedias se diseñan con una pendiente transversal del 3% hacia el interior del talud permitiendo el rápido desagüe de las aguas de escorrentía y evitar el incremento de los fenómenos erosivos en bermas y taludes.  
Los trabajos de explotación - restauración se prevén realizar en siete fases (espacio-tiempo) de modo que se permita simultanear las labores de explotación con la restauración de los frentes agotados.  
  
  
  
Dado que los terrenos sobre los que se desarrolla la explotación son forestales colindantes con espacios de protección forestal y paisajística, el proyecto de restauración propuesto permite reintegrar los valores y funciones ecológicas preexistentes. Para ello, se realizarán las siguientes labores:  
- Desbroce de la superficie a explotar en cada una de las fases.  
  
- Retirada y acopio del suelo vegetal para su posterior uso.  
- Reperfilado de bancos de explotación (altura de banco <7,5 m, inclinación de talud de no más de 45º y bermas intermedia de 8m.)  
- Proporcionar un buen drenaje en bermas y plataformas.  
- Descompactar el terreno  
- Aportar suelo vegetal, abonar y revegetar.  
Para la revegetación de la superficie explotada, se ha planteado la siembra y plantación de especies vegetales de carácter forestal características de la zona. Se ha realizado un estudio de las especies vegetales que hoy en día se encuentran en la zona así como la vegetación potencial de la misma, de modo que la revegetación propuesta permita recuperar e incluso mejorar las características forestales actuales del área.  
Para la elección y distribución de especies se ha tenido en cuenta la orientación de los frentes y la disposición de las mismas sobre taludes, bermas o plataformas. La densidad elegida ha sido de 2.500 uds/ha (arbustivas y arbóreas).   
El proyecto de restauración ha valorado económicamente los trabajos a ejecutar, estimando el presupuesto base de licitación en 4.372.196,45 euros.  
Además de los trabajos anteriormente descritos, el proyecto contempla la apertura a media ladera de una pista que permita el acceso de la maquinaria y de los camiones de transporte de material desde la actual plaza de cantera hasta los frentes iniciales de explotación. Dicha pista irá retrocediendo y se irá restaurando a medida que los frentes de explotación y restauración avancen hacia el Este de la parcela.  
Para la apertura del camino, según el tramo, será necesario realizar desmontes o terraplenes en la ladera. El ancho de afección del camino varía entre los 15 m en llano y los 18.6 m en terraplén y/o desmonte. Los taludes de los desmontes y terraplenes se diseñan con una inclinación de 45º  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En noviembre de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón, remite el expediente de autorización de explotación de recursos de la sección A) denominada «El Rabosal», del término municipal de Jérica (Castelló).  
Se adjunta certificado del resultado de la información pública del expediente en el que se indica que tras haber publicado la solicitud, en el DOCV núm. 5541, de fecha 25 de junio de 2007 y que transcurrido el plazo de 30 días hábiles no fueron presentadas alegaciones.  
Como documentación técnica se adjunta el proyecto de explotación (octubre de 2007), plan de restauración integral y adenda (octubre y noviembre de 2007), estudio de impacto ambiental y documento de síntesis (marzo de 2007) y anexo sobre afección paisajística (abril de 2007).  
Como documentación anexa se adjuntan los siguientes informes sectoriales:   
- Conforme a la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental, se adjuntan el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar (05.04.07) y el informe favorable emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano (22.05.07).  
Confederación Hidrográfica del Júcar:   
Afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía.  
Resumen informe: La totalidad de la superficie se encuentra situada en el término municipal de Jérica (Castellón) en una zona comprendida entre el barranco del Cura (al norte) y el barranco de la Capillica (al sur). A este respecto, los cauces mencionados se encuentran protegidos por una faja lateral de 5 m de anchura, que constituye la zona de servidumbre, y por una faja lateral de 100 m de anchura que conforma la zona de policía.  
La mencionada zona de servidumbre se debe mantener expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como establece el artículo 9 del reglamento del dominio público hidráulico.  
Dado que el ámbito de actuación se ubica en la zona de policía de ambos barrancos, de forma previa a la ocupación y a la ejecución de la actuación, deberá procederse a la solicitud de la autorización pertinente por parte del presente organismo.  
Respecto a los vertidos líquidos que se pudieran generar, queda prohibido con carácter general el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa. La actividad proyectada no contempla ningún tipo de vertido ni efluente al subsuelo o cauce público.  
Respecto al posible vertido de aguas pluviales a cauces públicos se recuerda que, previamente a la actuación, se deberá obtener autorización administrativa para el vertido de las aguas pluviales. A este respecto, deberán tomarse medidas que garanticen la correcta recogida de las aguas de escorrentía, así como su conducción y vertido a los puntos de desagüe natural.  
En relación con la eliminación de sólidos suspendidos en el agua, proponen la decantación de las aguas de escorrentía en la parte más profunda del hueco minero, para ser reutilizadas posteriormente.  
Disponibilidad de recursos hídricos.  
Volumen demandado. El volumen de agua en la actividad responde a un uso auxiliar destinado principalmente al riego de pistas para evitar el levantamiento de polvo y al mantenimiento de las revegetaciones para la restauración de la cantera. Según la documentación se estima un volumen de consumo de aguas para los años de máximas necesidades de 6.823,39 m³/año.   
En relación al consumo humano, el abastecimiento para bebida se realizará mediante agua embotellada, mientras que volumen de agua no potable para el consumo para usos sanitarios se ha estimado un consumo medio de 50l/trabajador/día laborable.  
En cuanto al riego de plantaciones, se ha estimado una dotación de 76.000 m³, para toda la vida útil de la cantera.  
Queda justificada y ajustada la dotación de recursos hídricos necesaria para la actividad.  
Origen. En cuanto al origen del consumo de agua, en el proyecto se indica que se abastecerá mediante camiones cisterna, cuyo origen hay que estimar necesariamente amparado por un derecho de aguas ya que en caso contrario, se produciría una infracción administrativa.  
Asimismo, se plantea la utilización del agua procedente de la lluvia por medio de la decantación de las aguas de escorrentía en la parte más profunda del hueco minero, para ser utilizadas posteriormente en el riego de pistas o en la restauración, utilizándose los lodos para la restauración.  
A este respecto se informa que, en virtud de lo establecido por el artículo 54.1 del texto refundido de la Ley de Aguas, está permitido el uso, dentro de los linderos de la finca, de las aguas pluviales que discurran por ella, exigiéndose para ello, tal y como establecen los artículos 84 y 85 del reglamento para el dominio público hidráulico la previa inscripción en el registro de aguas del organismo de cuenca.  
No se ha cuantificado el volumen procedente de agua de lluvia y consecuentemente, el que se abastecería por medio de camiones cuba.  
Incidencia en el régimen de corrientes.  
El agua de escorrentía del área donde se localiza la actividad drena hacia el río Palancia por los barrancos del Cura y de la Capillica. La zona de explotación no intercepta ríos, ramblas ni barrancos.  
La conformación del hueco minero provoca que su geomorfología sea cerrada, de forma que el hueco generado no recibirá prácticamente escorrentías exteriores, quedando localizada y controlada la salida de aguas de escorrentía de la cantera.  
Tanto en fase de explotación como en la de abandono de la explotación, se deberán adoptar medidas de control de la escorrentía superficial, así como de eliminación de sólidos suspendidos en el agua. El proyecto propone como medidas paliativas:  
Sistemas de disipación de energía y deposición de sedimentos, tanto en la fase de funcionamiento como en la fase de abandono, con el fin de evitar fenómenos de pérdida de suelo.  
La limitación de las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, durante las fases de restauración, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua, la disminución del coeficiente de escorrentía y la reducción de la velocidad de la circulación de la misma.  
De esta forma queda justificada la no-incidencia en el régimen de corrientes.  
El informe concluye que la actuación no afecta al dominio público hidráulico, debiendo solicitarse autorización para el ámbito de actuación ubicada en la zona de policía de los barrancos del Cura y Capillica. Asimismo, en lo referente a los recursos hídricos, están determinados el volumen y el origen del agua a suministrar para la actuación, debiendo contar el suministrador con un derecho de agua. Queda justificada la no-incidencia en el régimen de corrientes ni afección a terceros.  
Informe favorable vinculante emitido por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 16 de abril de 2007, se informó desfavorablemente a los efectos patrimoniales el proyecto tramitado por su afección paisajística a la silueta del conjunto y castillo de Jérica. Posteriormente, en abril de 2007, el promotor aporta el documento «Justificación de la no-afección paisajística sobre conjunto de castillo de Jérica», donde se definen las medidas correctoras en relación al impacto visual del proyecto que resuelve las carencias existentes en el anterior proyecto.  
Dada la existencia de restos de cerámicas de cronología imprecisa y la posible afección a las mismas por la actividad tramitada, se informa favorablemente la documentación tramitada siempre y cuando se realice el seguimiento arqueológico de la actuación.  
- Conforme al Decreto 82/2005 de 22 de abril del Consell de la Generalitat Valenciana, se adjunta el informe favorable emitido por el Área Forestal de esta Conselleria al Plan de Restauración Integral tramitado.   
Se describen las características del proyecto y se informa que la fianza a depositar a favor de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda será igual a la cantidad reflejada como presupuesto base de licitación y que las actividades de restauración diseñadas se consideran adecuadas y compatibles con el resultado final previsto y los objetivos del proyecto.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Situación. La totalidad de la superficie de la explotación minera se encuentra situada al sur del término municipal de Jérica, en una zona comprendida entre el barranco del Cura y el barranco de la Capillica. Aunque la extensión total autorizada por la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación es de 100 has, el proyecto tramitado ocupa una superficie total de 77 has incluyendo las parcelas ocupadas por la Planta de Machaqueo y Clasificación de material.  
Climatología. El municipio de Jérica dispone de un clima correspondiente a la franja de transición situado entre la llanura litoral septentrional, las montañas del Noroeste y la meseta Requena-Utiel. Al alejarse del mediterráneo disminuye el máximo de otoño y se incrementa en primavera por la mayor influencia de los flujos del oeste y disminuye la sequía estival por el aumento de las tormentas. Las temperaturas medias, disminuyen con respecto a la costa por la mayor altitud, pero se incrementa la oscilación térmica, tanto la diaria como la anual. EL total pluviométrico anual oscila alrededor de 550 mm de promedio.  
Geología. Los materiales a explotar se corresponden con un conjunto de potentes capas de calizas jurásicas del Kimmeridgiense Medio- Superior. Al este de la zona de explotación existen derrubios de ladera recientes, en ocasiones bien cementados. Se trata de depósitos de brechas y conglomerados, casi siempre arcillosos, cuyo espesor experimenta varía tanto lateralmente como pendiente abajo.   
Hidrología. El ámbito de explotación estudiado se sitúa sobre el sistema de explotación palancia - los Valles, subcuenca del río Palancia, situada en la demarcación administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El drenaje de la escorrentía superficial de la zona estudiada viene determinado por los barrancos que la delimitan, el barranco del Cura al norte y el barranco de la Capillica al sur y por donde desaguan las aguas de escorrentía superficial en dirección SW-NE, hasta alcanzar el río Palancia a escasos 1.500-2.000 m aguas debajo de la zona de explotación analizada. A su vez el río Palancia se encuentra regulado por el embalse del Regajo a unos 2 km aguas debajo de la confluencia del barranco de la Capillica con el río Palancia. El agua de escorrentía del área de estudio drena hacia el río Palancia de forma concentrada por los barrancos antes mencionados.  
Hidrogeología. El ámbito de explotación se sitúa sobre la unidad hidrogeológica 08.14- Alto Palancia. Esta unidad está constituida por materiales Jurásicos que se corresponden con calizas altamente permeables por fracturación y/o karstificación. Las únicas entradas al sistema proceden del agua de lluvia y la infiltración de las ramblas y cauces de la cuenca alta del río Palancia. El sistema descarga lateralmente a otras unidades hidrogeológicas, por emergencias y drenajes al río Palancia.   
Edafología. El área estudiada posee unos suelos con una capacidad de uso agrario baja, debido a la desfavorable orografía e inadecuadas características físico-químicas del suelo, para este uso.  
Vegetación. La vegetación predominante en la zona de estudio es de carácter fundamentalmente forestal, aunque muy influenciada por los repetidos incendios forestales que han asolado la zona en las últimas décadas, lo que ha condicionado la presencia actual de matorrales de regeneración en áreas anteriormente arboladas. También las repoblaciones forestales realizadas con pinos en la zona han dejado su impronta, de forma que aparecen acompañando a los matorrales. De las formaciones vegetales que actualmente se desarrollan son los coscojares, junto con los romerales, que aparecen a menudo acompañados por el pino carrasco (pinus halepensis).  
Fauna. El trabajo de campo revela que en la zona de estudio y en sus inmediaciones existe una moderada diversidad faunística. Entre las aves, cabe destacar por su interés conservacionista a las rapaces, que en esta zona presentan una baja abundancia.  
Paisaje. En la zona de explotación propuesta, el paisaje está formado casi exclusivamente por terrenos forestales caracterizados por la escasa presencia de estrato arbóreo en las zonas principales de explotación. Las masas arbóreas se concentran en las cercanías de los barrancos circundantes así como en la parte oriental de explotación. También cabe reseñar, que los frentes abiertos de la actual explotación, constituyen un área degradada de importantes dimensiones que, además, es fácilmente perceptible desde los principales focos de observación.  
Medio socio-económico. El municipio de Jérica cuenta con una superficie de 78,3 km², y una población total de 1.542 habitantes, lo que da como resultado una densidad media de población de 19,7 hab/km², conformada por los núcleos de Jérica, Novaliches y Los Ángeles.  
Respecto a la estructura de población por edades, el grupo más numeroso es el comprendido entre los 65 y 74 años, lo que es indicio del elevado grado de envejecimiento de la población del Municipio. Se puede decir que entre los sectores construcción y servicios trabaja el 77% de la población activa, porcentaje que supone la gran mayoría de la población ocupada del municipio. Estas contrataciones vendrían ligadas a negocios de turismo rural en la zona así como a construcciones de segunda residencia.  
Es de reseñar la importante presencia de terrenos forestales en el término municipal (4.355 ha, que suponen el 55,4% del municipio), de los que, gran parte de ellos, constituyen montes de gestión pública.  
Patrimonio. De acuerdo al informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano existen restos de cerámicas de cronología imprecisa es posible la afección a las mismas por la actividad tramitada.  
Riesgos ambientales. Según el PATRICOVA, el ámbito de estudio no se encuentra afectado por riesgo de inundación.  
En el área de estudio, la vulnerabilidad es alta en la totalidad del área, debido principalmente a la alta permeabilidad del substrato pero, también debido a la buena calidad de las aguas subyacentes.  
En la zona estudiada se encuentran unidades pertenecientes a las clases con grado de erosión bajo o moderado, en función de la fisiografía de la zona. En aquellas zonas cuyas pendientes son mas acusadas, el grado de erosión se considera moderado, mientras que en la meseta formada en el centro de la zona de explotación se considera bajo.  
El suelo de la zona tiene principalmente, un uso forestal. En este caso, la barrera frente a la erosión proviene de la cubierta vegetal. La eliminación de esta vegetación podría suponer un aumento de la erosión, teniendo estas zonas una erosión potencial alta o muy alta, en función del factor fisiográfico antes comentado.  
Es evidente además el riesgo de incendio forestal puesto que la explotación se ubica en un área forestal rodeada de masas forestales.  
Espacios naturales protegidos. Según el proyecto la superficie ocupada por la explotación minera no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales, ni en el Catálogo de Zonas Húmedas y no se encuentran próximas a ninguna microreserva ni afecta a ninguna vía pecuaria.   
- Afecciones legales de carácter ambiental.  
La explotación propuesta se encuentra situada parcialmente sobre el monte de gestión pública La Muela, Roquetillo, Feliciano (CUP CS-3021), propiedad de la Junta de Montes de Jérica.   
Parte de la superficie a explotar se sitúa sobre la zona de policía de los barrancos de la Capillica y del Cura.  
Revisadas las normas subsidiarias del Ayuntamiento de Jérica, aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, en su artículo 65 se indica: «que no se autoriza la explotación de canteras en todo el término municipal. Se exceptúa de esta regla aquellas canteras que a la entrada en vigor de las presentes normas subsidiarias se encontrasen en activo y cuenten con la denuncia del departamento de minas de la Conselleria de Industria».  
Según se indica en el proyecto, Áridos Máñes, SL, es titular de la autorización de explotación de recursos de la sección A) caliza, denominado «El Rabosal» núm. 56, en el término municipal de Jérica, de la provincia de Castellón, la cual fue otorgada en fecha 30 de noviembre de 1978 por la Delegación Provincial en Castellón del Ministerio de Industria.  
2. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Los principales acciones susceptibles de causar impactos serán las siguientes: apertura de pistas para la extracción del material, acondicionamiento de accesos, arranque vegetación, retirada y acopio de suelo edáfico, arranque, carga y transporte del material hasta la planta de machaqueo y clasificación del árido, construcción de drenajes y desagües, remodelación bancos de explotación y plataforma y revegetación taludes, bermas y plataformas.  
Los efectos ambientales derivados de dichas acciones serán la destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, posibilidad de contaminar el subsuelo y las aguas subterráneas, contaminación de las aguas superficiales, modificación de los drenajes naturales, acumulaciones de estériles de explotación, ocupación y deterioro de caminos vecinales, revegetación forestal del área afectada por la explotación, incremento de tráfico rodado y producción de polvo, ruido y vibraciones.  
Como medidas correctoras se proponen las siguientes:  
Riegos continuos en viales de acceso y plaza cantera, ubicación de acopios a resguardo del viento y con escasa visibilidad, proteger los acopios de la erosión hídrica mediante la siembra de herbáceas, retirada y apilamiento de la tierra vegetal evitando su compactación, revegetar las superficies desnudas, transportar los materiales en camiones con caja cubierta, limpiar el barro de los caminos y mantenerlos en buen estado, dotar los equipos de perforación con sistemas de captación de polvo, colocar pulverizadores en las descargas a tolva y acopios y aspersores en el área de rodadura, carenar las cintas de transporte del árido, utilizar captadores de polvo en la maquinaria de perforación, revisión y mantenimiento de la maquinaria, utilizar explosivos autorizados, aplicar la legislación vigente sobre prevención de la contaminación atmosférica, minimizar las vibraciones utilizando detonadores específicos, ubicar los elementos vibradores sobre bancadas, señalizar el tráfico de los viales y limitar la velocidad en los accesos a la zona de explotación a 40 km/h y en el interior de la zona de explotación a 20 km/h., dotar de silenciadores los motores de combustión interna, utilizar tubos de escape homologados, diseñar las voladuras de manera que se minimice la onda aérea y la transmisión de vibraciones por el terreno, tener en cuenta la posible cercanía de puntos de nidificación de rapaces rupícolas, y de los núcleos habitados más cercanos, adoptar medidas de control de la escorrentía superficial, interceptar los sedimentos transportados por los drenajes, los desagües a los cauces o drenajes actuales se dotarán de un encachado de escollera que actúe como disipador de energía del agua y evite erosiones en el cauce. Acumular las aguas de escorrentía en el interior del hueco minero y utilizarlas para riegos, diseñar los canales de drenaje con un período de retorno de 100 años, almacenar los residuos y gestionarlos de acuerdo a sus características y por gestores autorizados, mantener limpios los viales de acceso, disponer de un sistema de prevención de incendios forestales (cortafuegos, extintores de polvo, extintores de agua, reservas de agua, formación del personal, etc.), utilizar para la revegetación exclusivamente especies vegetales autóctonas o cultivos introducidos desde antiguo en la zona, mantenimiento de las revegetaciones (riegos, abonados y tratamientos fitosanitarios, mínimo durante dos años), restauración vegetal del frente de explotación actual, mantener durante toda la explotación una ceja de terreno que actúe como barrera visual de los frentes de explotación activos, restauración inmediata de los frentes de explotación agotados cumpliendo las fases previstas en el proyecto. Los edificios e instalaciones que se construyan se ubicarán en la plaza de la actual cantera o en terrenos cuya cota sea inferior a la de la plaza de cantera. La zona de edificios e instalaciones se rodeará por una barrera vegetal tupida y de elevado porte que actúe como barrera visual desde el exterior de la zona de explotación, intensificando la corrección paisajística en los visuales desde la Autovía.  
Los taludes que se generen en el camino de acceso a los frentes de trabajo se restaurarán tras la apertura del camino mediante su revegetación o utilizando técnicas de simulación de envejecimiento de la roca. Se garantizará un cumplimiento estricto de la vigente legislación sobre prevención de riesgos laborales, se efectuará la señalización del perímetro de acción por voladuras y por último se llevará a cabo un seguimiento arqueológico a lo largo de toda la explotación.  
Se diseña un plan de vigilancia ambiental que tiene por objeto el garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en el proyecto tanto en la fase de explotación-restauración como en la fase de abandono. Para ello, se propone un seguimiento y control de emisiones a la atmósfera, sobre riesgos naturales, control de la contaminación en suelo y agua, afección al patrimonio cultural, prevención de riesgos laborales y eficacia de las revegetaciones.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Del conjunto de medidas correctoras propuestas en el desarrollo de la actividad de explotación y restauración se considera lo siguiente:  
El sistema de explotación proyectado, que modifica el actual permite la ocultación de los frentes de explotación y la minimización del impacto paisajístico sobre el autovía puesto que la explotación queda oculta detrás del macizo rocoso situado más al este de la explotación. Al explotar de forma descendente y por fases permite además la restauración inmediata de los frentes de explotación, lo cual reduce las superficies desnudas sin restaurar, minimiza los riesgos de erosión y de contaminación de aguas superficiales y permite la pronta revegetación e integración paisajística del área afectada por la explotación.  
La explotación por fases también permitirá garantizar el control por parte de la administración del cumplimiento de las labores de explotación y restauración.  
El conjunto de los trabajos de restauración así como el presupuesto presentado para garantizar la ejecución de los mismos, han sido informados favorablemente por el Área Forestal de esta Conselleria, según lo establecido en el Decreto 82/2005 de 22 de abril del Consell de la Generalitat Valenciana de ordenación de explotaciones mineras en espacios forestales.  
En cuanto a las medidas correctoras adoptadas para eliminar la posible afección al Patrimonio Cultural Valenciano, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano ha emitido informe favorable al proyecto siempre y cuando se lleve a cabo un seguimiento arqueológico durante los trabajos de explotación de la cantera.  
El informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar concluye que la actuación no afecta al dominio público hidráulico, debiendo solicitarse autorización para el ámbito de actuación ubicada en la zona de policía de los barrancos del Cura y Capillica. Asimismo, en lo referente a los recursos hídricos, están determinados el volumen y el origen del agua a suministrar para la actuación, debiendo contar el suministrador con un derecho de agua. Queda justificada la no-incidencia en el régimen de corrientes ni afección a terceros.  
En lo referente al abandono y restauración del actual frente de explotación, se considera necesario aplicar nuevas medidas correctoras que minimicen el impacto paisajístico que actualmente ha generado la explotación de dichos frentes. Tal como se indica en el proyecto, estos frentes van a ser explotados y rebajados en la última fase del proyecto a cotas de plaza de cantera, pero esto según proyecto sucederá al cabo de 21-25 años y mientras tanto el impacto paisajístico severo que existe actualmente se mantendrá a lo largo de todos estos años. Es por este motivo que se considera necesario aplicar técnicas de reperfilado de taludes que rebajen las pendientes y altura de los mismos. Estas medidas permiten que además de poder revegetar las bermas intermedias, se suavicen las pendientes de los taludes de modo que se pueda aportar suelo fértil y revegetarlos. Estos trabajos deberán llevarse a cabo durante la Fase 0 del proyecto.  
En lo referente a la remodelación de la planta de machaqueo actual, se considera imprescindible que ésta disponga de los elementos necesarios para eliminar la producción de polvo a la atmósfera.   
Respecto a la plaza de la cantera, se recomienda la adopción de una morfología final menos geométrica y uniforme, con elementos integradores que expresen la diversidad paisajística y ecológica de la zona.  
En caso de diseñar balsas de recogida de pluviales, estas deberán disponer de sistemas de seguridad que eliminen el riesgo de accidentes para personas y/o animales.   
El plan de vigilancia ambiental permitirá controlar la correcta aplicación de todas las medidas correctoras propuestas en la documentación tramitada así como alertar de las posibles desviaciones producidas durante los trabajos de explotación y restauración así como en la fase posterior a la clausura y tomar las medidas oportunas para rectificar y aplicar nuevas medidas correctoras. No obstante, dicho plan deberá ampliarse teniendo en cuenta las medidas correctoras que se consideren deban aplicarse en la presente declaración.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior, y en base a las competencias que tengo legalmente atribuidas, se formula la presente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la explotación, sección a) denominada «El Rabosal», que afecta a las parcelas nº 183, 184, 185, 186, 187, 188, 195, 196, 197, 198, 199, 201, 202, 203, 204, 205, 206, 610 y 611 del polígono 24. parajes La Muela y Rincón de Pomar del TM de Jérica (Castellón), promovido por Áridos Máñes SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
1. La Fase 0 definida en el proyecto, se ampliará incorporando trabajos de reperfilado de taludes que permitan reducir el impacto paisajístico derivado de los frentes actuales de la cantera. Deberán desdoblarse los actuales bancos de explotación reduciendo la altura e inclinación de los mismos. La revegetación se llevará a cabo tanto en bermas como en taludes.  
2. Se concertará con esta dirección general, Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y Servicio de Gestión Forestal, al inicio de cada una de las fases de explotación visita de comprobación de las actuaciones de restauración y la efectividad de las medidas, exigiendo en su defecto su ejecución.  
3. La planta de tratamiento y clasificación de material que se utilice en el proceso de obtención del árido estará equipada con dispositivos que eliminen o disminuyan la emisión de polvo: filtros de manga que aspiran los focos emisores (trituradoras, cribas, etc.) riegos pulverizados situados en las trituradoras y en las salidas de las cintas a stocks, carenado de cintas transportadoras, protección de los stocks de finos (<10 mm) con obras de fábrica o silos.  
4. El suministro de agua necesario para el riego de pistas, revegetaciones, planta de machaqueo...etc estará amparado necesariamente por un derecho de aguas ya que en caso contrario, se produciría una infracción administrativa.  
5. Respecto a la plaza de la cantera, se recomienda la adopción de una morfología final menos geométrica y uniforme, con elementos integradores que expresen la diversidad paisajística y ecológica de la zona.  
6. Las balsas para la recogida de pluviales que se ejecuten a lo largo de la vida de la explotación deberán diseñarse evitando cualquier riesgo de accidentes o muertes para personas y/o animales.   
7. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos. La cantera dispondrá de un taller techado y con suelo impermeabilizado donde se realicen todos las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a gestor autorizado.   
8. Queda prohibido con carácter general el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico  
9. Para la obtención de licencia ambiental municipal, la empresa promotora deberá adjuntar a dicha solicitud los siguientes documentos: autorización de ocupación de monte público, autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la ocupación y realización de las labores de explotación en zona de policía de los barrancos del Cura y de la Capillica, legalización de pozo de agua en caso de ser necesario el suministro de agua para la Planta de machaqueo y clasificación de áridos, inscripción en el registro de pequeños productores de residuos peligrosos de la Comunitat Valenciana, declaración de interés comunitario y permiso de explotación que se ajuste al proyecto actualmente tramitado y a la presente declaración de impacto ambiental.  
10. Conforme el informe emitido por el Servicio de Gestión Forestal de esta Conselleria, la fianza a depositar a favor de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda para garantizar la restauración de la cantera será igual a la cantidad reflejada en el proyecto como presupuesto base de licitación conforme al Decreto 82/2005 de 22 de abril del Consell de la Generalitat Valenciana  
11. De acuerdo al informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, se realizará el seguimiento arqueológico de la actuación a lo largo de toda la vida de explotación de la cantera. En caso de aparecer valores culturales a proteger se tomarán las medidas correctoras oportunas y así se contemplarán tanto en el proyecto de explotación como en la restauración propuesta.  
12. La posible aparición de cuevas o simas durante el avance de la explotación deberá ser comunicado al Área de Conservación de Espacios Naturales de la Conselleria de Territorio y Vivienda, a fin de que puedan ser inspeccionadas, dada su condición de espacios naturales protegidos mediante el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.  
13. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechables, con los rellenos realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración - estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio deberá remitir una de las copias a esta dirección general.  
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 17 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 302/07 - AIA.  
Promotor: Porcelaker Cerámica, SA  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: solicitud de la autorización ambiental integrada para la fabricación de pavimentos cerámicos, peldaños y cenefas.  
Localización: av. Manuel Escobedo, núm. 15, en el polígono industrial de Onda, Onda (Castellón).  
Ref. Órgano sustantivo: 384/06 IPPC SClCo/RLG.  
Descripción del proyecto.  
Características.   
Las instalaciones se sitúan en la av. Manuel Escobedo, 15, en el polígono industrial de Onda, Onda (Castellón), en terrenos calificados y clasificados como suelo urbano industrial. La empresa fabrica actualmente pavimentos cerámicos, peldaños y cenefas.  
La producción supera las 75 toneladas diarias, es una actividad sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el anexo I, grupo 4, letra «l», de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Las principales materias primas son la arcilla atomizada y el agua, además se emplean los engobes, esmaltes, colores, serigrafías, granillas, aditivos y otras materias primas.  
- Agua.  
Porcelaker Cerámica SA, dispone de un pozo de agua subterránea situado en su propiedad y utilizado para casos de emergencia, autorizado por la Confederación Hidrográfica del Júcar para un caudal máximo anual de 6.000 m³; la extracción ronda los 600 m³ anuales. El agua consumida en la fabricación procede de la red general de suministro del polígono, que es distribuida por la empresa FACSA y asciende a unos 6.700 m³ anuales.  
La energía consumida en la fabricación procede del gas natural y asciende a 24.000.000 Mcal/año, el consumo de la energía eléctrica es de 2.400.000 kwh/año.  
- Aguas residuales y pluviales.  
Las aguas residuales industriales son depuradas mediante un proceso de tratamiento físico-químico, el sobrenadante depurado se vierte a la red de alcantarillado municipal, que vierte a su vez en la EDAR de la zona. Los lodos son retirados por un gestor autorizado, que los valoriza en su planta de fabricación de arcillas atomizadas.  
Las aguas residuales sanitarias se vierten a la red municipal de alcantarillado desde el año 2006.  
Las aguas pluviales se canalizan por una canaleta y colector hasta desaguarlas en el cauce del barranco Ratils.  
- Proceso de fabricación.  
La arcilla atomizada se descarga desde el camión a una tolva de recepción de 25 tm, desde ahí se traslada por un elevador de cangilones a 3 tolvas de almacenamiento de 100 tm cada una.  
La arcilla atomizada llega a las dos prensas y allí se forma una pieza o soporte que pasa por los secaderos verticales, donde pierde humedad en los dos secaderos verticales mediante la inyección de aire caliente procedente de la combustión de gas natural.  
A la salida de los secaderos las piezas alcanzan la humedad óptima y se realiza el esmaltado de los soportes en las 3 líneas existentes.  
Las piezas esmaltadas se acumulan en los carros y líneas de boxes, a continuación pasan por los secaderos de boxes y llegan finalmente al horno monoestrato, en donde sufren las etapas de precalentamiento, cocción y enfriamiento controlado.  
Las piezas cocidas pasan finalmente el control de calidad, se encajan y paletizan, quedando listas para expedirlas al cliente.  
Existe una sección de preparación de esmaltes que está compuesta por 4 molinos de bolas y 6 depósitos con agitador mecánico.  
- Emisiones atmosféricas.   
Las emisiones atmosféricas de naturaleza gaseosa proceden de la combustión del gas natural.  
- Residuos.   
Los residuos están formados por piezas sin cocer o cocidas rotas o defectuosas, lodos acuosos, envases de plástico con restos de engobe o esmalte, plásticos, palets de madera, papel y cartón, disolventes no halogenados, aceites usados, chatarra, trapos contaminados de aceites y grasas, filtros impregnados de aceites y grasas, mangas de los filtros, aerosoles, equipos informáticos obsoletos y tubos fluorescentes.  
2. Alternativas medioambientales.  
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
El titular fabrica sus productos con hornos de monococción y depura las emisiones difusas de partículas mediante un filtro de mangas en la zona de recepción de las arcillas y un filtro por vía húmeda en las prensas y esmaltadoras; aplica las mejores técnicas disponibles, pero no reutiliza el agua depurada procedente del agua residual industrial, ya que la vierte a la red municipal de alcantarillado.  
Tramitación administrativa.  
1. Tramitación.  
En fecha 26 de junio de 2007, el Área de Calidad Ambiental remite un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental y una copia del proyecto básico de solicitud de autorización ambiental integrada; solicita que se le informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El jefe del área de Evaluación Ambiental emite el informe solicitado en fecha 6 de julio de 2007.  
El 27 de diciembre de 2007, el Área de Calidad Ambiental aporta el resultado del trámite de información pública y solicita la evaluación de impacto ambiental del referido proyecto.  
2. Información pública  
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.623, del 22 de octubre de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se han solicitado informes complementarios.  
- Informes sectoriales.   
No se han solicitado.  
- Afecciones legales medioambientales  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad.  
La fabricación de pavimento de gres es una actividad que consume cantidades importantes de energía y genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera. También se producen residuos, vibraciones y contaminación acústica.  
2. Identificación y valoración de los impactos.   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el Estudio de Impacto Ambiental.   
La vulnerabilidad de acuíferos es alta según la cartografía de riesgos disponible en el sistema de información geográfico de esta Conselleria, a diferencia del Estudio de Impacto Ambiental que la califica de vulnerabilidad media.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
La balsa que recoge las aguas residuales industriales ha de estar impermeabilizada y acreditada como tal, para evitar percolaciones a las aguas subterráneas. El promotor dice realizar trimestralmente análisis del agua efluente de la depuradora para verificar su funcionamiento.  
Los residuos se almacenan temporalmente próximos a los puntos donde se generan y se concentran posteriormente en diversas zonas de la nave para ser retirados por empresas gestoras autorizadas. Los residuos se agrupan por tipos en depósitos GRG, bidones metálicos de 220 litros, jaulas metálicas de 1 m³, big-bags de 1 m³, depósitos cilíndricos de plástico, cubos de plástico de 95 litros, cajas de cartón y contenedores metálicos.   
Los residuos peligrosos, se segregan del resto de residuos no peligrosos, pero algunos de ellos se almacenan a la intemperie, en el exterior.  
Los envases de plástico y big-bags contaminados con restos de esmaltes, fritas, colores o engobes están sometidos a un sistema de depósito, devolución y retorno por parte de las empresas suministradoras. Ocurre igualmente con los palets.  
Las piezas cocidas y crudas que son defectuosas, junto con los lodos de la depuradora de las aguas residuales industriales, las retira una empresa atomizadora para su valorización.  
La última auditoría sobre emisiones atmosféricas, realizada por un OCA data del 5 de abril de 2005 para el horno marca «Siti» y del 11 de abril de 2006 para los dos secaderos verticales marca «Siti», certifica que cumplen con los valores límite de emisión para los diferentes contaminantes evaluados, los cuales están fijados en el anexo IV del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del ambiente atmosférico. El promotor se compromete a realizar inspecciones periódicas de autocontrol de las concentraciones de los óxidos de nitrógeno, monóxido de carbono, óxidos de azufre y partículas, a la puesta en marcha de las instalaciones y también anualmente, según establecen los artículos 28 y 29 de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial, y anotarlas en el libro oficial de registro para actividades potencialmente contaminadoras, según el modelo del anexo lV (artículo 33).   
Los cálculos de las alturas de las chimeneas, realizados siguiendo el procedimiento explicado en el anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976, (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial, revelan que las chimeneas existentes dispersan correctamente los productos contaminantes emitidos. El filtro de mangas cumple con los niveles de emisión establecidos legalmente.  
Las arcillas atomizadas se descargan en un almacén cerrado y separado del resto de las instalaciones, el cual posee tomas de aspiración del filtro de mangas en los puntos de transferencia de masas. Toda la parcela se encuentra asfaltada, para evitar la puesta en suspensión de las partículas con el paso de los camiones.  
El promotor no ha acreditado un programa de limpieza y desinfección de la Legionella pneumophila en sus instalaciones.  
Se desconoce si las emisiones acústicas diurnas y nocturnas sobrepasan los niveles de recepción externos del anexo II, tabla 1, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica, para el uso industrial dominante de los terrenos que rodean las instalaciones.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, letra «l», de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del artículo 1, punto 1, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. Los residuos tóxicos y peligrosos se segregarán y almacenarán etiquetados y clasificados por tipos, se guardarán bajo cubierta en un lugar ventilado, provisto de solera impermeable. Los residuos en estado líquido se colocarán sobre cubetos de seguridad y/o se dispondrá de una canaleta dispuesta perimetralmente dentro del recinto y de dimensiones adecuadas para recoger los posibles derrames accidentales. Los residuos serán recogidos por gestores autorizados sin que su almacenamiento rebase los seis meses.  
4. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
5. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de otras autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el proyecto básico de la Sociedad Porcelaker Cerámica SA, para la solicitud de la autorización ambiental integrada, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras y otras prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo   
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. Con el fin de prevenir la presencia de Legionella pneumophila y de acuerdo con el artículo 8, apartados c) y d) del Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para su prevención y control, el promotor acreditará documentalmente, ante el órgano sustantivo, un programa de tratamiento del agua procedente del pozo y un programa de limpieza y desinfección de la instalación.  
2. Para cumplir lo estipulado por los artículos 36.1, 37.1 y 37.3 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica, el promotor remitirá a la autoridad administrativa sustantiva una auditoría de las vibraciones y los niveles acústicos de recepción externos, un estudio acústico de cada fuente sonora y las medidas correctoras correspondientes. De acuerdo con el artículo 18.2 del Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica, la auditoría acústica deberá ser realizada por una entidad colaboradora, la cual remitirá un informe de resultados. Los resultados de las auditorías los anotará en el libro de control a disposición de la administración.   
3. Porcelaker Cerámica SA, acreditará la impermeabilización de la balsa que almacena las aguas residuales industriales.  
4. El promotor acreditará, ante la autoridad administrativa sustantiva, el permiso del Ayuntamiento de Onda para verter aguas residuales industriales depuradas a la red del alcantarillado municipal.  
5. Los residuos tóxicos y peligrosos se segregarán y almacenarán etiquetados y clasificados por tipos, se guardarán bajo cubierta en un lugar ventilado, provisto de solera impermeable. Los residuos en estado líquido se colocarán sobre cubetos de seguridad y/o se dispondrá de una canaleta dispuesta perimetralmente dentro del recinto y de dimensiones adecuadas para los posibles derrames accidentales. Los residuos serán recogidos por gestores autorizados sin que su almacenamiento rebase los seis meses.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 11 de abril de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 303/07-AIA.  
Promotor: Vidrios San Miguel Coop V.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
Objeto del proyecto: Solicitud de la autorización ambiental integrada para la fabricación de vidrio hueco.  
Localización: Polígono industrial Serrans I, s/n. Aielo de Malferit (Valencia).  
Ref. Órgano sustantivo: 168/06 IPPC SClCo/VCP.   
Descripción del proyecto.  
1. Características   
Vidrios San Miguel Coop. V., se sitúa en el polígono industrial Serrans I, s/n, Aielo de Malferit (Valencia).   
La superficie construida ocupa 5.980 m² y se reparte en dos construcciones separadas entre si unos 270 m., en la primera se funde el vidrio y se fabrican las piezas, en la segunda se decoran y complementan las piezas.  
Las instalaciones se encuentran actualmente en producción y se modifican, pues el número de hornos de fundición pasan de ser cuatro a dos (los hornos se denominan nº 1 y nº 3), a la vez que la capacidad de producción diaria aumenta; en el horno nº 1 se reconstruye la zona de fusión; además, se sustituye una línea de producción manual por otra robotizada.  
La parcela donde se ubican las instalaciones está calificada por las normas subsidiarias de planeamiento, aprobadas el 28 de junio de 1990, como suelo industrial, en el sector Serrans I; en dicho terreno el uso industrial está permitido, según consta en el informe de compatibilidad urbanística expedido por el Ayuntamiento de Aielo de Malferit.  
La fabricación de vidrio hueco, con una capacidad de fusión superior a 20 toneladas por día, es una actividad sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el anexo I, grupo 4, letra j, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental.   
En las instalaciones trabajan 165 empleados.  
- Proceso productivo.  
Vidrios San Miguel Coop. V., emplea como materia prima el casco de vidrio reciclado blanco y transparente, triturado a una granulometría idónea para la fabricación.   
Por deseo del promotor, potestad que establece el artículo 35 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se conoce el proceso productivo pero no se describe.  
El agua consumida procede de la red municipal. No se emplea agua subterránea procedente de pozo alguno.  
Vidrios San Miguel Coop. V., no vierte a cauces, suelo, subsuelo, terreno o embalse.  
Las aguas residuales sanitarias se vierten al colector municipal para su depuración, para lo cual han de cumplir con las especificaciones del artículo 11 de la ordenanza municipal de vertidos del Ayuntamiento de Aielo de Malferit.  
- Emisiones atmosféricas.   
Las emisiones atmosféricas de naturaleza gaseosa proceden de la combustión del gas natural y del gasóleo, además se liberan compuestos orgánicos volátiles en la sección de pintado del vidrio.  
En las instalaciones existen 3 focos difusos que emiten a la atmósfera compuestos orgánicos volátiles (COVs), 6 chimeneas que emiten COVs y 2 chimeneas de los hornos de fusión del vidrio que emiten gases de combustión.  
- Residuos.   
La actuación desarrollada por Vidrios San Miguel Coop. V., generó en el año 2005, 18.320 kg de residuos peligrosos, por lo que la sociedad solicita también la autorización como actividad productora de residuos peligrosos.  
Los residuos no peligrosos están constituidos por chatarra, residuos domésticos y asimilables, vidrios blancos y coloreados procedentes de los rechazos del proceso (es el residuo más abundante), así como restos de envases y embalajes.  
Los residuos peligrosos se producen principalmente en la sección de pintura y en el taller. Están formados por pastas con disolvente (código LER 08 01 13, según la clasificación de la Orden MAM/304/2002), disolventes no halogenados (código LER 08 01 11), resinas catalizadas (código LER 08 01 11), envases metálicos (código LER 15 01 10), envases plásticos (código LER 15 01 10) y sólido de cabina de pintura (código LER 08 01 11). ACTECO es el gestor autorizado de estos residuos peligrosos.  
- Almacén de productos químicos.  
El almacén de productos químicos de la sección de pintura alberga un máximo de:  
690 litros de líquidos tóxicos de la clase T (Real Decreto 363/1995, de 10 de marzo de 1995, por el que se aprueba el Reglamento sobre Notificación de Sustancias Nuevas y Clasificación, Envasado y Etiquetado de Sustancias Peligrosas).  
1.400 litros de líquidos nocivos de la clase Xn (Real Decreto 363/1995).  
1.880 litros de líquidos inflamables clase F (Real Decreto 363/1995).  
2. Alternativas medioambientales   
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
El titular fabrica sus productos con las mejores técnicas disponibles del momento, por lo que tampoco se plantean alternativas a este aspecto.  
Tramitación administrativa.  
1. Tramitación   
En fecha 4 de enero de 2007, el Área de Calidad Ambiental remite un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental y una copia del proyecto básico de solicitud de autorización ambiental integrada; solicita que se le informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El jefe del área de Evaluación Ambiental emite el informe solicitado en fecha 15 de enero de 2007.  
El 27 de diciembre de 2007, el Área de Calidad Ambiental aporta el resultado del trámite de información pública y una copia de la documentación complementaria aportada por el promotor, a la vez que solicita la evaluación de impacto ambiental del referido proyecto.  
2. Información pública   
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5.565, del 27 de julio de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, certifica que no se han presentado alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
En el informe relativo a la idoneidad de la documentación, comentado en el apartado de tramitación, se le solicita al promotor la siguiente documentación complementaria:  
Los costes del Programa de Vigilancia Ambiental, que han de figurar en los presupuestos.  
Un plano en planta que muestre los puntos de descarga de los vertidos de aguas pluviales y sanitarias.  
Un plano en planta con la situación de los focos de contaminación acústica, vibraciones y emisiones atmosféricas.  
Explicar la frecuencia con que se verifica el funcionamiento de los equipos de combustión y el autocontrol de los focos emisores.  
- Informes sectoriales.   
No se han solicitado.   
- Afecciones legales medioambientales.   
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad   
La fabricación de vidrio a partir de vidrio usado blanco, limpio y triturado, consume cantidades importantes de energía y las emisiones más importantes son las atmosféricas, las cuales están constituidas principalmente por dióxido de carbono y óxidos de nitrógeno. También se generan residuos, vibraciones y contaminación acústica.   
El pintado de las piezas emite compuestos orgánicos volátiles a la atmósfera.  
Según la información contenida en el SIG de esta Conselleria, las instalaciones se sitúan en una zona con riesgo bajo de contaminación de las aguas subterráneas, circunstancia que atenúa la probabilidad de contaminación de los acuíferos.  
Para rebajar la temperatura ambiente en las inmediaciones de los hornos se emplea un sistema nebulizador de agua, que comporta un riesgo de contaminación por Legionella pneumophila. Existe el mismo riesgo en la instalación del enfriador evaporativo.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el Estudio de Impacto Ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
La fabricación del vidrio a partir de cascos de vidrio usados comporta una disminución del almacenamiento en vertederos; además, el empleo del gas natural como fuente de energía para la fusión, reduce el consumo de materias primas y energía, así como las emisiones de gases a la atmósfera.   
El vidrio triturado se almacena en silos cerrados, con lo que se previenen las emisiones atmosféricas difusas del mismo durante la carga y transporte.  
El consumo de gas natural se reduce porque los hornos emplean un recuperador metálico para precalentar el aire de la combustión y disponen de un centro de control de los parámetros del horno.  
Los residuos de vidrio blanco que se generan durante la fabricación se reincorporan al proceso productivo.  
El titular acredita la limpieza y desinfección tanto del sistema nebulizador de agua como del enfriador evaporativo. Los análisis realizados después de dicho tratamiento confirman la ausencia de Legionella pneumophila.  
Los dos depósitos de fuel-oil subterráneos disponen de certificado de estanqueidad, pero ya no se emplean. El gasóleo se almacena en dos depósitos aéreos situados en una sala contigua al taller, sobre dos cubetos de retención y solera de hormigón.  
Los vertidos accidentales de sustancias peligrosas se previenen mediante la carga y descarga de los residuos peligrosos y de los productos químicos en zonas impermeabilizadas; también se aplican los requisitos establecidos en la instrucción técnica complementaria MIE-APQ 01. Se emplea un material absorbente para la recogida de pequeños derrames accidentales.  
Los residuos peligrosos se guardan separadamente en el taller y también en un almacén próximo a la nave de pintado.  
Los cálculos realizados por un OCA siguiendo el procedimiento explicado en el anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976, (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial, revelan que las chimeneas existentes dispersan correctamente los productos contaminantes que emiten. No se han realizado los cálculos de la chimenea que posee el horno nº 3.  
La últimas auditorías sobre emisiones atmosféricas, realizada por un OCA datan del 13 de julio de 2006 para las emisiones de compuestos orgánicos volátiles en las cabinas de pintado provistas de chimenea y del 9 de diciembre de 2005 para las emisiones de SO2, CO, NOx y opacidad del horno nº 1. Las auditorías certifican que todos estos elementos cumplen con los valores límite de emisión para los diferentes contaminantes citados. El horno nº 3 carece de auditoría de control por encontrarse en reserva.  
El único autocontrol de las emisiones del horno nº 1 data del 18 de diciembre de 2002 y fue realizado por un OCA.  
Las emisiones acústicas diurnas y nocturnas no sobrepasan los niveles de recepción externos del anexo II, tabla 1, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, para el uso industrial dominante de los terrenos que rodean las instalaciones.  
La empresa carece de autorización de vertido de las aguas residuales sanitarias y también del agua que refrigera los moldes y se conduce a la red municipal de alcantarillado.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, epígrafe j de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 1, apartado 1, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de otras autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el proyecto básico de fabricación de vidrio hueco de la Sociedad Vidrios San Miguel Coop.V., para la solicitud de la autorización ambiental integrada, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras y las prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo   
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. En el caso de que las inspecciones de autocontrol de los niveles acústicos de recepción externos sobrepasen los umbrales máximos autorizados legalmente, el promotor remitirá a la autoridad administrativa sustantiva copia de dichas mediciones, junto con las medidas paliativas correspondientes.  
2. Vidrios San Miguel Coop. V., aportará, al órgano sustantivo, la acreditación de estanqueidad de los depósitos subterráneos que almacenan el agua de refrigeración de los moldes.  
3. El agua de refrigeración de los moldes, cuando ha llegado el momento de su renovación, ha de analizarse químicamente para conocer su naturaleza; el resultado de los análisis se remitirá a la autoridad administrativa sustantiva para su conocimiento. En caso de que se trate de un residuo peligroso se gestionará como tal y el promotor deberá recabar las autorizaciones pertinentes para su vertido.  
4. Vidrios San Miguel Coop. V., remitirá al órgano sustantivo la auditoría de las emisiones atmosféricas del horno nº 3, tan pronto como éste inicie la producción. Adjuntará también el cálculo de la chimenea de dicho horno, según el procedimiento explicado en el anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976, (Ministerio de Industria), sobre Prevención y Corrección de la Contaminación Atmosférica de Origen Industrial.  
5. El titular realizará anualmente un autocontrol de las emisiones atmosféricas en los hornos que se encuentren en producción, y lo anotará en el libro oficial de registro para actividades potencialmente contaminadoras (artículo 33, de la Orden de 18 de octubre de 1976, del Ministerio de Industria).  
6. Los residuos tóxicos y peligrosos se segregarán y almacenarán etiquetados y clasificados por tipos, se guardarán bajo cubierta en un lugar ventilado, provisto de solera impermeable. Los residuos en estado líquido se colocarán sobre cubetos de seguridad y/o se dispondrá de una canaleta dispuesta perimetralmente dentro del recinto y de dimensiones adecuadas para recoger los posibles derrames accidentales. Los residuos serán recogidos por gestores autorizados sin que su almacenamiento rebase los seis meses.  
7. El promotor realizará inspecciones de autocontrol de las emisiones acústicas, al menos cada 5 años, para determinar que los niveles acústicos de recepción externos no superan los 70 dB(A) en horario diurno y los 60 dB(A) en horario nocturno.  
8. Vidrios San Miguel Coop. V., aportará al órgano sustantivo la autorización del Ayuntamiento de Aielo de Malferit para verter las aguas residuales sanitarias.  
  
Tercero   
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Cuarto   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 11 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML