Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5810, del 21-07-2008 (2008/8146)

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cocentaina, Teulada, Oliva, L'Alcora, Sinarcas, Pedreguer i Náquera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5810

Data del DOGV
:   21-07-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/8146

CVE


Data del document
:   28-05-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Nàquera](javascript:void(0))
    * [Oliva](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Cocentaina, Teulada, Oliva, L'Alcora, Sinarcas, Pedreguer i Náquera. [2008/8146]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 188/06-AIA Cocentaina, 242/05-AIA Teulada, 307/06-AIA Oliva, 111/05-AIA L'Alcora, 138/06-AIA Sinarcas, 204/06-AIA Pedreguer i 267/06 AIA Náquera.  
València, 28 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 188/06-AIA  
Títol: Ampliació explotació de recursos secció A) denominada l'Escaleta  
Promotor: Eugenio Botella, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.  
Localització: Paratge l'Escaleta, parcel·la núm. 1 - polígon núm. 24 del cadastre de rústica del terme municipal de Cocentaina (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'explotació de pedra calcària denominada l'Escaleta tramitada com a recurs de la secció A) per la llei de mines.   
L'explotació es localitza al terme municipal de Cocentaina, més concretament dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural de la Serra Mariola en l'àrea delimitada com a àrea d'activitats extractives.  
Actualment es troba en explotació la pedrera l'Escaleta i és la mateixa empresa promotora que sol·licita l'ampliació qui l'explota. L'ampliació sol·licitada estén els límits de l'explotació actual cap a l'oest i ocupa una superfície de 18.24 ha.   
Les reserves de material estimades per a àrid són de l'ordre dels 4.000.000 m³ que amb una producció anual prevista que gira al voltant de 200.000 m³/any i una densitat de 2, 6 t/m³, comporta una producció anual de 520.000 t/any i una vida aproximada de 20 anys.  
Una vegada extrets els materials calcaridolomítics que afloren a la superfície d'explotació, es transporten a la planta de tractament i classificació d'àrids propietat del promotor situada a escassa distància de la pedrera a la vora del camí d'accés a aquesta.  
L'explotació i restauració plantejada per a la superfície d'ampliació sol·licitada no té continuïtat espacial amb l'actual pedrera, sinó que proposa iniciar les seues labors extractives pel límit oest de l'ampliació. A més, el sentit de l'explotació no és descendent, sinó que s'inicien els treballs a mitja vessant i després continuen cap al nord i cap a l'est, és a dir sense cap continuïtat espacial que permeta restaurar immediatament els bancs explotats.  
Es desconeix de quin mode s'arribarà a les cotes inicials d'explotació en la superfície d'ampliació proposada ja que no s'ha previst en projecte l'obertura de nous camins d'accés sent necessaris aquests pel fet de no existir infraestructures que permeten l'esmentat accés.  
Segons projecte, el talús final d'explotació estarà format per una mitjana de 6 bancs d'alçària màxima 20 m i pendent 60º. Pel que fa a la restauració proposa desenvolupar els bancs d'explotació en bancs d'alçària 10 m escapçant-los i aconseguint un talús final de restauració màxima de 36º en el qual persistiran les bermes intermèdies de 6-7 m.  
Una vegada remodelada la topografia, s'aportarà terra vegetal i es procedirà a revegetar els talussos mitjançant la sembra d'espècies herbàcies entapissants de ràpid creixement i la plantació d'espècies arbustives i arbòries forestals autòctones. Per a les bermes i plataformes es proposa plantar oliveres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
23.05.06. El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental.   
S'hi adjunta certificat del resultat de la informació pública de l'expedient indicant que després d'haver-se publicat en el DOGV núm. 5220, de 16 de març de 2006, es van presentar les al·legacions següents:  
- Colla Ecologista la Carrasca  
- Eva Gutiérrez Robles en representació de la mercantil Inversiones els Comellars, SL.  
Es resumeixen a continuació les al·legacions formulades que tenen caràcter ambiental:  
- Colla Ecologista la Carrasca.   
Que d'acord amb la planimetria que acompanya el projecte presentat és més que evident que part de la superfície sobre la qual se sol·licita permís per a actuar en l'ampliació de la pedrera ja es troba en explotació fins i tot per damunt de les cotes màximes que determina l'àrea d'activitats extractives a què fa referència el PORN de la Serra de Mariola, en l'annex I d'aquesta.   
En el projecte presentat es parla de portar l'explotació fins a la cota 940 en la zona NW i fins a la cota 910 en la zona NE, mentre que fins i tot l'Ajuntament de Cocentaina, en ofici firmat pel regidor d'urbanisme, de data 3 de febrer de 2006, indica la necessitat de no sobrepassar mai la cota 850.  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental la conca visual tant de la pedrera existent com de l'ampliació tramitada és amplíssima i l'impacte paisatgístic és crític i irreversible.  
El projecte presentat no aporta cap proposta de restauració ambiental i paisatgística per a la pedrera actualment en explotació, la qual quedaria abandonada, de manera que la nova explotació incrementaria notablement el fort impacte visual que actualment existeix des de qualsevol punt de les comarques de l'Alcoià i el Comtat.   
Per a justificar l'ampliació, el titular de l'actual explotació que és el mateix de l'ampliació, ha de presentar un projecte de restauració.  
- Eva Gutiérrez Robles en representació de la mercantil Inversiones els Comellars, S L.  
Que el projecte d'explotació i el de restauració tramitats, resulten totalment contraris a les disposicions previstes en l'article 33 del PORN del Parc Natural de Serra Mariola.  
2. Informes sectorials  
26.05.06. Se sol·licita informe l'Àrea de Planificació del Territori d'aquesta Conselleria, pel fet de trobar-se el projecte dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural de Serra Mariola. En data 28.07.06 es rep un primer informe i posteriorment a requeriment de l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental, s'emet un segon informe en què s'indica que:  
- L'empresa promotora ha de presentar juntament amb l'ampliació de l'explotació un projecte de restauració de l'actual pedrera de manera que es puga emetre l'informe favorable previ de l'administració competent en espais naturals protegits, el qual haurà d'avaluar les àrees de restauració als objectius d'integració paisatgística i ecològica en la Serra Mariola com disposa l'article 33.2 del vigent PORN.   
- Els accessos a l'explotació no podran, en cap cas, sobrepassar els límits de l'àrea delimitada per a les activitats extractives prevista pel PORN.  
- El projecte tramitat malgrat situar-se en terrenys on l'activitat extractiva està permesa, no permet dur a terme una restauració que complisca amb les determinacions del PORN del Parc Natural de la Serra de Mariola.  
16.07.06. Se sol·licita informe el Servei de Gestió Forestal d'aquesta Conselleria pel fet de trobar-se la pedrera en terrenys forestals. En data 02.08.06 es rep informe en què s'indica entre altres aspectes el que segueix:  
- El disseny de la restauració en la zona d'ampliació hauria de presentar-se en continuïtat espacial amb la restauració prevista en els terrenys explotats de l'actual pedrera l'Escaleta de manera que el resultat zonal conforme un espai restaurat sota els mateixos criteris tècnics i de disseny (morfologia, hidrologia, continuïtat espacial, espècies, densitat de plantació.)  
- No té un estudi hidrològic detallat de la zona sol·licitada que represente i caracteritze la complexitat de la seua fisiografia (forts pendents, elevada densitat de barrancs de gran profunditat, tàlvegs, tossals, etc.) i per tant d'una xarxa hidrològica molt singular, que permeta valorar les afeccions que comporta l'explotació tramitada.  
- La remodelació de la topografia en la restauració plantejada, no s'ajusta als paràmetres exigits pel PORN de Serra Mariola.  
- No es té informació respecte a les característiques del sòl edàfic que s'ha d'utilitzar en la restauració.  
- La distribució de les espècies seleccionades per a la restauració de la coberta vegetal i la seua proporció han de respondre als paràmetres estudiats, principalment a la fisiografia, ja que influeix en la disponibilitat d'aigua, exposició i quantitat i qualitat del sòl.  
- Tenint en compte que la restauració que es proposa té com a objectiu recuperar l'estat natural i l'ús forestal de la zona, la selecció d'espècies proposada i la proporció d'aquestes no reflecteixen l'esmentat objectiu. A més, no es descriu en la seua totalitat la tècnica emprada en la restauració forestal ni s'analitza l'evolució de la vegetació que s'ha d'implantar mitjançant models quantificables propis de les tècniques forestals.  
- En relació al sistema de drenatge no és possible valorar la idoneïtat de les actuacions ja que no es defineixen les característiques dels canals perimetrals, el cabal recollit, la capacitat erosiva de l'aigua d'escorriment, la quantitat de sediments arrossegats i la deposició d'aquests aigües avall, la terbolesa de l'aigua i la connexió d'aquesta amb la xarxa hidrològica natural. S'han d'adoptar mesures adequades si es preveuen fenòmens erosius.  
- Respecte a la cartografia no queda clara la cronologia del pla de restauració i no té plànols de detall de bermes, camins, instal·lacions, regs, drenatges, etc.  
- Ha de tenir-se en compte el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants d'aquests.  
Consideracions ambientals  
En primer lloc, cal indicar que el projecte d'explotació i restauració tramitat se situa dins dels límits establits en el PORN del Parc Natural de Serra Mariola com a sòl per a desenvolupar l'activitat extractiva.  
En segon lloc, revisat el projecte d'explotació i el projecte de restauració, es comprova que el disseny d'explotació proposat no permet dur a terme una restauració que complisca amb els criteris de restauració establits en l'article 33 del PORN del Parc Natural de la Serra de Mariola  
A més, l'ampliació proposada:  
- No té en compte la continuïtat espacial dels treballs d'explotació i restauració amb l'explotació actual  
- No preveu la restauració immediata de l'explotació actual i la integració d'aquesta amb l'ampliació proposada  
- No preveu la restauració de terrenys afectats per l'explotació i camins d'accés que han sobrepassat els límits autoritzats pel PORN per a desenvolupar l'activitat extractiva  
- No fa referència a l'obertura de nous camins  
- Incrementa la superfície explotada sense restaurar   
- Incrementa l'impacte paisatgístic  
- No té estudi hidrològic detallat  
- No adopta mesures de correcció hidrològica adequades.  
- Afavoreix l'erosió del sòl   
- La selecció i proporció d'espècies proposada per a la revegetació de l'àrea afectada per l'explotació no garanteix la recuperació de l'àrea i l'ús forestal d'aquesta.  
- Els plànols aportats no reflecteixen el detall de les actuacions que s'han de dur a terme en la restauració: estat actual dels bancs explotats, disseny de bermes i talussos, sistemes de drenatges, obres auxiliars, restauració de camins, etc.  
- No es disposa d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'ocupació i desviació de barrancs.  
Com a conseqüència de tot l'anterior, des del punt de vista ambiental el projecte tramitat malgrat situar-se en terrenys on l'activitat extractiva està permesa, no garanteix la correcta restauració de l'àrea afectada per l'explotació actual i la seua futura ampliació, generant a més impactes negatius severs sobre el sòl, la vegetació, el paisatge i la hidrologia fonamentalment ja que no s'adopten mesures correctores adequades per a minimitzar els esmentats impactes que facen que l'activitat minera siga compatible amb el medi en què es troba.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 13.2 estableix que li correspon a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació de l'explotació de recurs secció A) denominat l'Escaleta, situada en l'àmbit del PORN del Parc Natural de Serra Mariola del terme municipal de Cocentaina (Alacant) promogut per Eugenio Botella, SL per considerar que el projecte d'ampliació tramitat resulta totalment contrari a les disposicions previstes en l'article 33 del PORN del Parc Natural de Serra Mariola i no adopta les mesures protectores i correctores adequades per a minimitzar l'impacte sobre el sòl, la vegetació, la fauna, el paisatge i la hidrologia que l'ampliació proposada generarà sobre el medi natural en què se situa.  
Segon  
Ja que el PORN del Parc Natural de la Serra de Mariola permet l'ampliació de la pedrera dins d'un perímetre determinat, en cas de tramitar un nou projecte d'ampliació, aquest haurà d'ajustar-se als límits establits per al desenvolupament de les activitats extractives i tenir en compte totes aquelles determinacions tècniques establides en el PORN pel que fa a la restauració de l'espai afectat per l'activitat extractiva.   
A més, el projecte que es tramite ha d'incorporar la restauració de l'actual pedrera com també qualsevol altra afecció portada a terme per l'empresa promotora fora dels límits permesos en el PORN, de manera que en permeta la restauració ambiental i paisatgística.   
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 242/2005-AIA  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Gaspar Vallés Roselló  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades Alacant   
Localització: C/ Gremis amb C/ Fuster al polígon industrial de Teulada (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
Té com a objecte definir les característiques d'una activitat destinada al desballestament de vehicles i venda de les seues peces, com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil (CAT-VFU). Així mateix, dins de la mateixa parcel·la i en estança totalment independent, es pretén instal·lar un pont per a llavada de vehicles.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'emplaçament de l'activitat es localitza al polígon industrial del terme municipal de Teulada (Alacant), al carrer Gremis cantó amb el carrer Fuster. El centre autoritzat de tractament projectat (CAT-VFU) ocuparà una parcel·la de 1.006,75 m² a l'interior d'una edificació ja construïda, consistent en una nau a dues aigües. Aquesta nau està dividida en dos sectors totalment independents, el primer d'aquests, de 671,22 m², destinat a l'activitat descrita, i el segon, de 108 m², sense un ús definit en l'actualitat. La superfície ocupada per l'activitat es distribuirà en diverses zones de la manera següent:  
- Àrea de recepció de vehicles fora d'ús de 109,1 m².  
- Zona de descontaminació de vehicles de 39,5 m².  
- Zona de desballestament (inclòs emmagatzemament de residus perillosos) de 146,1 m².  
- Zona d'emmagatzemament de residus no perillosos, d'exposició i venda amb 179,3 m².  
- Entresolat destinat a l'emmagatzemament de residus no perillosos de 92,1 m².  
- Àrea d'oficines de 20 m², i vestidors i lavabos de 15,82 m².  
- Zona de pas de vehicles de 103,01 m².  
- Zona de llavada de vehicles (pont de llavada) de 45,9 m².  
El subministrament d'aigua potable procedirà de la xarxa pública de proveïment. L'aireig de la nau s'assegura mitjançant ventilació natural a través de les portes d'accés a aquesta que romandran obertes durant la jornada de treball i a través dels dispositius lineals de ventilació instal·lats a la coberta.  
Tota la nau presenta sòl impermeable amb pendent de l'1% que aboca cap al sistema de drenatge per a vessaments, constituït per diversos albellons repartits per tota la planta que desemboquen en una arqueta cega i estanca d'1 m³ d'emmagatzemament temporal fins a la retirada d'aquests pel gestor de residus autoritzat. No s'ha de realitzar cap abocament líquid a la xarxa de sanejament a excepció de les aigües sanitàries de lavabos i vestidors que desguassen en la xarxa pública municipal. Aquesta xarxa d'aigües sanitàries serà totalment independent de la xarxa de drenatge per a vessaments.  
Per a evitar l'entrada d'aigua de pluja per les portes d'accés a la nau, aquesta es recollirà mitjançant embornals correguts que desguassen a la conducció general de sanejament de la planta i, com a mesura de precaució, ho faran en el tram anterior al pas d'aquesta pel separador d'hidrocarburs. La zona del llavador de vehicles és independent de la resta de la nau pel que fa a l'abocament d'aigües, aigües que es recullen mitjançant una xarxa de drenatge fins a un decantador de llots de 5 m³ i, posteriorment, es connecta al separador d'hidrocarburs de la xarxa de sanejament general de la planta abans de l'abocament d'aquestes a la xarxa de clavegueram municipal.  
Els residus generats en l'activitat són, bàsicament, els derivats de la descontaminació de vehicles. Caldrà disposar de contenidors adequats per a l'emmagatzematge de residus perillosos. L'oli, el líquid de frens i l'anticongelant retirats s'hauran d'emmagatzemar en dipòsits fixos en superfície i s'haurà de disposar de cubetes de retenció de vessaments. Els carburants retirats dels vehicles (gasolines i gasoils) s'hauran d'emmagatzemar en 3 dipòsits soterrats de 1.000 l cadascun, amb doble paret i dispositiu detector de fuites. A més, al costat d'aquests dipòsits s'ha projectat un altre dipòsit soterrat per a gasoil A de 2.000 l per al repostatge de vehicles propietat del titular amb subministrament mitjançant camió cisterna.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe de l'Ajuntament de Teulada, de 27 de desembre de 2004, l'emplaçament de l'activitat compleix amb les ordenances municipals i els plans d'ordenació urbana.  
L'activitat projectada és conforme a la Llei 10/1998, de residus, i a la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE, la remissió d'un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes ambientals  
La relació dels principals impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental com a conseqüència de l'execució del projecte i del funcionament de l'activitat del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús són els següents:  
- Possible afecció de la qualitat de les aigües per una activitat consistent en el tractament i emmagatzemament de residus, ferralles i productes perillosos (descontaminació, emmagatzemament temporal de residus, emmagatzemament de combustibles, etc.).  
- Alteració de la qualitat de les aigües pels abocaments del llavador, d'aigües pluvials i d'aigües sanitàries a la xarxa de clavegueram municipal.  
- Alteració del sòl a causa de l'impacte que comporta l'ocupació d'aquest per la posada en marxa de l'activitat.  
- Alteració del sòl per possibles vessaments produïts durant les operacions de recepció, descontaminació i desballestament dels vehicles.   
- Possible alteració del terreny derivat de l'emmagatzemament temporal de residus fins a la cessió d'aquests al gestor autoritzat i de l'emmagatzemament en dipòsit soterrat de combustibles.  
- Afecció de l'atmosfera per les emissions derivades dels fluids refrigerants extrets dels sistemes d'aire condicionat dels vehicles.   
- Molèsties d'ordre acústic ocasionades per la recollida i el transport fins a les instal·lacions del CAT-VFU de vehicles accidentats o abandonats.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores  
Les principals mesures protectores o correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental són:  
- Totes les activitats es desenvolupen a l'interior de la nau sota coberta i sobre sòl pavimentat.  
- Les zones de recepció, descontaminació i desballestament de vehicles presenten un pendent de l'1% cap a albellons de recollida de vessaments repartits per tota la planta que desemboquen en una arqueta cega i estanca d'1 m³.  
- Les portes d'accés a la nau disposen d'embornals correguts de recollida d'aigües pluvials cap a la xarxa general de sanejament a què es connectarà abans del pas d'aquesta pel separador d'hidrocarburs.  
- Les aigües sanitàries de lavabos i vestidors s'abocaran a la xarxa de sanejament municipal, que serà totalment independent de la xarxa de recollida de vessaments.  
- Les aigües procedents del llavador de vehicles seran tractades en un decantador de fangs de 5 m³ i, posteriorment, enviades al separador d'hidrocarburs abans de l'abocament d'aquestes al clavegueram municipal.  
- Es disposà de dipòsits adequats per a la recollida i emmagatzemament temporal de residus perillosos que es dotaran, en el cas de ser líquids, de cubetes de retenció per a vessaments.  
- L'extracció dels gasos refrigerants de l'aire condicionat durant la descontaminació dels vehicles es realitzarà mitjançant equips extractors específics que en permeten la recuperació.   
- Els dipòsits soterrats d'emmagatzemament de carburants compliran instrucció tècnica MI-IP04 aprovada pel Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre, que modifica el Reglament d'instal·lacions petrolíferes aprovat per Reial decret 2085/1994, de 20 d'octubre.  
3. Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental recull:  
- El control de les condicions de recepció dels VFU.  
- El control sobre les quantitats de residus perillosos generats i de la cessió d'aquests al gestor autoritzat de residus.  
- Un seguiment mitjançant anàlisi fisicoquímica de les aigües residuals generades per l'activitat, almenys anualment.  
- Mesuraments acústics per al control del nivell de soroll de l'activitat, almenys cada 5 anys.  
- Revisions periòdiques dels dipòsits d'emmagatzemament de carburants afectats per la MI-IP 04 Instal·lacions fixes per a distribució al detall de carburants i combustibles petrolífers en instal·lacions de venda al públic, per una empresa externa.  
- Revisió i proves periòdiques de la instal·lació d'aire comprimit d'acord amb la lamentació.  
Tramitació administrativa  
El 28 de novembre de 2005 es rep la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, referent al projecte d'obertura d'una activitat per a un centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús, promogut pel Sr. Gaspar Vallés Roselló, al terme municipal de Teulada (Alacant). Analitzada la documentació de l'expedient se li comunica al titular, el 28 de març de 2006, la necessitat d'ampliació de la documentació de l'estudi acústic exigit per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, sobre contaminació acústica, i sobre determinats aspectes de l'emmagatzemament en dipòsit soterrat de combustibles. Com a resposta, el titular presenta el 14 de juliol de 2006 nova documentació tècnica.  
La documentació continguda en l'expedient d'impacte ambiental la constitueixen:   
- Projecte d'activitat en separata de dos toms, de juny de 2004.  
- Estudi d'impacte ambiental, de juliol de 2004.  
- Estudi acústic, de juny de 2006.  
- Expedient administratiu de l'Ajuntament de Teulada d'activitat qualificada que inclou l'informe d'adequació de l'emplaçament a les ordenances municipals i els plans d'ordenació urbana, i el resultat de la informació pública de no al·legacions al projecte.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.c.1) «centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre», del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici d'obtenir prèviament les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre un centre autoritzat de descontaminació de vehicles fora d'ús, promogut per Gaspar Vallés Roselló i situat entre el carrer Gremis i carrer Fuster del polígon industrial de Teulada (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix estudi d'impacte ambiental i la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment de les següents condicions:  
1. Els contenidors i dipòsits d'emmagatzemament temporal de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Hauran de ser etiquetats reglamentàriament i s'hauran de col·locar, quan siguen de naturalesa líquida, cubetes de retenció de vessaments o, si no n'hi ha, els dipòsits hauran de ser de doble paret.  
2. S'haurà de disposar d'un producte comercial absorbent en quantitat suficient per a assegurar la recollida vessaments que puguen produir-se evitant, en tots els casos, la neteja per aigualeig.  
3. Els dipòsits soterrats d'emmagatzemament de carburants s'hauran d'ajustar al que estableix el Reglament d'instal·lacions petrolíferes aprovat pel Reial Decret 2085/1994, de 20 d'octubre, modificat pel Reial decret 1523/1999, d'1 d'octubre, i les seues instruccions tècniques complementàries (MI-IP). Així mateix, s'han de complir totes les revisions, proves i inspeccions periòdiques exigides per aquesta reglamentació.  
4. S'hauran de realitzar les auditories acústiques incloses en el programa de vigilància ambiental d'acord amb el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.   
5. S'hauran de complir totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també en el programa de vigilància ambiental proposat en aquest.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge que establirà, si és procedent, la incorporació de noves condicions.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 307/06-AIA  
Títol: Explotació pedrera d'argiles, secció A) Quintanes  
Promotor: Cerámicas Arlandis, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat de València. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Localització: Parcel·les 540, 538,687 i 342 del polígon 26 del terme municipal d'Oliva (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és la legalització d'una pedrera de margues i margocalcàries, tramitat com a secció A), per la llei de mines.   
Les característiques tecnològiques dels materials objecte d'extracció, els fan idonis per al seu ús en els diversos usos que tenen les argiles en la fabricació de productes ceràmics.  
Actualment la pedrera es troba parcialment explotada, per la qual cosa el projecte tramitat pretén continuar amb les labors d'explotació, ampliant l'àrea d'afecció i reaprofundint la cota natural del terreny fins a arribar a la cota 31 msnm.  
El projecte inicial (maig de 2005) proposa dues zones o fases d'explotació:  
Fase 1: terrenys que pertanyen actualment a l'empresa   
Fase 2: terrenys que es troben en fase d'adquisició o de concert amb els propietaris  
Després d'estudiar la possible afecció al patrimoni cultural valencià i trobar restes arqueològiques que es corresponen amb una necròpolis romana, s'ha optat per eliminar del projecte la fase 2 d'explotació, i queda limitada l'explotació a la superfície que ocupa la fase 1 del projecte (modificació projecte novembre de 2005).  
Com a conseqüència de l'esmentada modificació l'explotació Quintanes es redueix en dues hectàrees, i ocupa les parcel·les 342, 538, 687 i 540 del polígon 26 del terme municipal d'Oliva.   
La cubicació final és de 1.024.048 tones estimant una vida útil de 20 anys. La relació mineral/estèril és del 100% per la qual cosa no es generaran estèrils.   
Previ a l'inici de l'explotació, es duen a terme les actuacions següents:  
- Retirada i abassegament de terra vegetal  
- Construcció d'un dren perimetral de drenatge i basses de decantació  
- Tanca de les instal·lacions  
- Construcció d'instal·lacions  
El sistema d'explotació consistirà en un feix descendent, en bancs de 4 m. L'extracció es realitzarà mitjançant mitjans mecànics, emprant-se pala carregadora per a càrrega en camions externs. L'explotació començarà d'est a oest amb l'explotació de la plataforma o plaça de pedrera reaprofundint fins a la cota 31 m.  
La restauració es realitzarà de manera simultània a l'evolució del buit d'explotació. La restauració començarà amb el farciment del vas mitjançant l'abocament controlat de residus inerts fins a arribar a la cota 47 m i s'aniran plantant tarongers d'est a oest segons avance el farciment d'aquest. Una vegada finalitzada aquesta fase, es procedirà a la restauració forestal dels talussos i bermes de l'oest.  
Els talussos i bermes de restauració situats per damunt de la cota 47 m, es modelaran deixant talussos finals de 27º d'inclinació respecte a l'horitzontal, alçària de banc de 4 m i bermes intermèdies de 2,13 m.  
Cada un dels bancs de restauració disposarà d'un canal de drenatge al peu del talús que recollirà les aigües d'escorriment i les conduirà cap a l'interior del buit miner.  
Per a la revegetació dels talussos, s'aportarà la terra vegetal prèviament retirada i posteriorment se sembraran herbàcies en bermes i talussos i s'aplicarà una capa de mulch que millorarà les condicions microclimàtiques de la superfície del sòl.  
Posteriorment es plantaran espècies arbustives i arbòries forestals. Les espècies triades són espècies autòctones que s'inclouen en la sèrie de vegetació natural que correspon a la zona.  
A més de la recuperació de l'àrea mitjançant la revegetació, una vegada finalitzada tota l'activitat en la zona, es durà a terme el desmantellament de les instal·lacions, demolició d'infraestructures de formigó, condicionament de basses de llavada o decantació, desmuntatge i retirada de la tanca i retirada de la maquinària mòbil i equips de manteniment.  
2. Justificació de la solució adoptada. Alternatives d'ubicació.  
A continuació s'indiquen els aspectes més destacables pels quals s'ha tramitat aquest projecte:  
- Legalitzar l'activitat extractiva  
- Aprofitar el recurs miner existent.  
- Explotar les parcel·les propietat del promotor  
- No afectar el patrimoni cultural valencià  
- Gestionar adequadament els residus inerts  
- Restaurar adequadament la zona explotada  
- No afectar infraestructures, camins ramaders ni espais naturals protegits  
- Distància a nucli urbà  
- Qualificació urbanística que permet l'extracció minera  
- Bons accessos  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
A l'agost de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet el projecte d'explotació (maig de 2005) i l'estudi d'impacte ambiental i projecte de restauració (maig de 2005), de la pedrera d'argiles, secció A) denominada Quintanes i modificació del projecte d'explotació - restauració (novembre de 2005) i document de síntesi (novembre de 2005).  
S'hi adjunta a més:  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 07-09-06   
- Informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de data 21-12-05.  
- Informe tècnic del Departament d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Oliva de data 19-05-06 en el qual s'indica que les parcel·les 540, 538 i 687 del polígon 26 queden compreses dins de la classificació del sòl protegit extractiu mines. Respecte de la parcel·la 342 del mateix polígon, únicament quedaria inclosa dins de l'esmentada classificació la zona limítrofa a les parcel·les 540 i 538 i fins una alçària de cota no superior a 60 m.  
- Informe tècnic favorable del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València (secció mines) respecte al projecte d'explotació i restauració de la pedrera de data 19.07.06.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'àrea objecte d'explotació està ubicada als peus del Tossal de l'Almugid situat a uns 800 km aproximadament al sud del municipi d'Oliva.  
L'accés a l'àrea d'estudi es pot fer des de diferents camins asfaltats que parteixen tots des del centre de la ciutat d'Oliva.  
Des del punt de vista geològic els materials que s'han d'explotar es corresponen amb una alternança de margues i calcàries amb abundant fauna fòssil pertanyents a materials del trànsit entre el juràssic i el cretaci.  
En l'àrea d'estudi els sòls que apareixen són fluvisols cròmics, antrosols àrids i castanozem càlcic. L'ús del sòl en la major part de l'explotació i els seus voltants és agrícola amb cultiu de fruiters.  
La xarxa hídrica de la zona està comandada per la rambla Gallinera que discorre pel sud-est de l'explotació i a la qual flueixen els diversos barrancs que descendeixen de les elevacions muntanyoses de la zona. Aquests barrancs es caracteritzen pel seu curt recorregut, fort pendent i règim espasmòdic de les precipitacions per la qual cosa quan es produeixen pluges intenses, la rambla Gallinera porta abundant aigua i provoca fortes inundacions pel fet de no disposar d'eixida natural al mar.  
Des del punt de vista hidrogeològic els materials que s'han d'explotar són margues impermeables ubicades entre el subsistema Plana de Gandia- Dénia i el subsistema -Solana-Alimirante-Mustalla.   
Pel que fa al clima, en l'àrea d'estudi l'estació Oliva reflecteix una precipitació mitjana anual de 743,4 mm. Aquest nivell de precipitació supera els valors mitjans de la província de València i s'enquadra en una classificació ombroclimàtica subhumida, on dominen les precipitacions anuals superiors als 600 mm.  
L'estació més plujosa és la tardor seguida de l'hivern. A la tardor quan apareix el fenomen gota freda poden generar-se precipitacions que superen els 300 l/m².  
Hi ha un risc potencial d'erosió a causa de la litologia dels materials, el pendent generat pels talussos d'explotació i la climatologia de la zona. També hi ha un risc d'inundació elevat en excavar l'explotació per sota la cota natural del terreny i tenir els materials explotats un caràcter impermeable.  
Respecte a la vegetació, el biotip dominant en part de l'explotació (vessants) és el matoll format per espècies com ara Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, Erica multiflora, Asparagus sp, etc. amb zones on és freqüent trobar Pinus halepenis esclarissat. En la zona plana que s'ha d'explotar i els voltants d'aquesta, la vegetació es correspon amb cultius de regadiu, basats fonamentalment en tarongers.  
Des del punt de vista faunístic, destaca per la seua abundància l'avifauna de dimensió reduïda que nidifica en els camps de cultiu. La proximitat de l'àrea d'estudi a la línia de costa i a la marjal de Pego - Oliva provoca de vegades la presència d'agrons, limícoles, anàtids i gallinàcies. També apareixen en la zona mamífers de mitjana grandària, rèptils i amfibis.  
Des del punt de vista socioeconòmic, són els sectors agrícola i terciari els motors de l'economia del municipi.  
Pel que fa a infraestructures, hi ha una nombrosa xarxa de camins agrícoles i séquies de reg en la contornada de l'explotació que cal tenir en compte.  
2. Afeccions legals  
- Segons informa el Departament d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Oliva, les parcel·les 540, 538 i 687 del polígon 26 del municipi d'Oliva queden compreses dins de la classificació del sòl protegit extractiu mines. Respecte de la parcel·la 342 del mateix polígon, únicament quedaria inclosa dins de l'esmentada classificació la zona limítrofa a les parcel·les 540 i 538 i fins a una alçària de cota no superior a 60 m.  
- Una vegada modificats els límits inicialment proposats per a l'explotació a exigències de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià per afectar un jaciment romà, s'ha emés un informe vinculant favorable al projecte modificat de novembre de 2005 en el qual s'explota únicament la fase 1 del projecte inicialment tramitat.  
- No s'afecten camins ramaders ni espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Identificació i valoració dels impactes  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, els factors ambientals de major sensibilitat per a la realització del projecte són l'aire, per l'augment del soroll i de les partícules sòlides, la geomorfologia, pel que fa a la variació de la topografia original, l'edafologia, per la destrucció i l'alteració de les característiques del sòl, la vegetació ja que es destrueix i danya la coberta vegetal, els processos per alteració dels drenatges en modificar el relleu i per tant, la taxa d'erosió/sedimentació, el paisatge, en quant que es varia la seua qualitat i es produeix un impacte visual molt important i el medi rural canvia l'ús del sòl.  
Cal indicar que, revisat el projecte de restauració i l'estudi d'impacte ambiental, es comprova que no s'aporta cap tipus de documentació respecte al projecte de restauració del buit miner mitjançant abocador controlat de residus inerts.  
En conseqüència, la valoració del projecte és incompleta ja que el condicionament i posada en marxa d'un abocador controlat de residus inerts genera una sèrie d'impactes ambientals que han de ser prevists i valorats.  
L'excavació de la pedrera per sota de la cota natural, la falta de desguàs del buit, la reduïda permeabilitat dels materials i la climatologia de la zona fan que el reg d'inundació del buit siga elevat la qual cosa comporta un risc elevat per als treballadors que exploten la pedrera.  
4. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Pel que fa a les mesures correctores proposades en el projecte es considera necessari introduir determinades modificacions per a minimitzar els impactes derivats de l'explotació:  
- L'explotació haurà de quedar limitada al perímetre establit pels límits referits en l'informe de l'Ajuntament d'Oliva.   
- L'explotació de la plaça de la pedrera haurà de quedar limitada a la cota 47 m fins que no es dispose d'un projecte de restauració mitjançant un abocador controlat que garantisca la restitució de la topografia de la cota 31 m fins a la 47 m.  
- Per a garantir la ràpida restauració dels bancs d'explotació, l'explotació es farà descendent, és a dir, des de les cotes més altes situades a la falda del turó que rodeja la plaça de pedrera fins a la mateixa plaça. D'aquesta manera s'aconsegueix minimitzar l'impacte paisatgístic i el risc d'erosió generat als talussos.  
- Per a la recollida de pluvials s'haurà d'excavar una bassa en l'interior de la plaça de la pedrera que reculla el drenatge dels bancs d'explotació.  
- Les bermes intermèdies que separen els talussos de restauració hauran de ser bastant amples per a garantir la construcció dels canals de drenatge, la revegetació de les bermes i el manteniment de drenatges i permetre l'accés de maquinària als bancs per a dur a terme el control i vigilància de les tasques de restauració.  
Pel que fa al pla de vigilància ambiental proposat, aquest es considera adequat encara que haurà de ser ampliat i preveure la vigilància i control de la construcció, posada en marxa, segellat i control posterior de l'abocador que es propose per a restituir el buit miner.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 13.2 estableix que li correspon a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, de la proposta tècnica i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule aquesta:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització de la pedrera secció A) denominada Quintanes fase 1 del terme municipal d'Oliva (València), promogut per Cerámicas Arlandis, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquest.  
Segon  
1. L'explotació queda limitada a la fase 1 del projecte, tal com es tramita en el projecte modificat de novembre de 2005.  
2. Els límits o perímetre d'explotació queden limitats al que estableixen les ordenances municipals vigents. En cap cas s'explotarà per damunt de la cota 60 m.  
3. S'haurà de deixar sense explotar el material situat per sota de la cota 47 m per no quedar garantida la restauració del buit miner.  
4. En cas de tramitar-se i valorar-se favorablement des del punt de vista tècnic i ambiental la possible ubicació d'un abocador controlat en el buit miner inicialment projectat, l'explotació podrà continuar fins a la cota sol·licitada (31 m). En cap cas s'explotarà per davall del nivell freàtic.  
5. La restauració del conjunt de l'explotació s'haurà de realitzar de manera progressiva i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'extracció minera, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat a mesura que es produisca l'esgotament dels diversos bancs de restauració. En conseqüència, l'explotació haurà de dur-se a terme de manera descendent des de les zones de major cota, donant prioritat al ràpid esgotament d'aquells fronts i bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.   
6. Per a la recollida de pluvials s'haurà d'excavar una bassa en l'interior de la plaça de la pedrera que reculla el drenatge dels bancs d'explotació.  
7. Les aigües recollides en la bassa s'hauran d'aprofitar per al reg de les instal·lacions i el reg de la revegetació.  
8. Les bermes intermèdies que separen els talussos de restauració hauran de ser prou amples per a garantir la construcció dels canals de drenatge, la revegetació de les bermes, el manteniment de drenatges i permetre l'accés de maquinària als bancs per a dur a terme el control i vigilància de les tasques de restauració.  
9. S'haurà de dur a terme un control i vigilància de les séquies i camins per on circulen els camions garantint el seu bon estat i la neteja d'aquests.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 111/05-AIA  
Títol: Via d'accés a la pedrera Raboseras.  
Promotor: Áridos Alcalatén SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial  
Objecte del projecte: Dotar d'accés a la pedrera Raboseras.  
Localització: Passa per les parcel·les 104,103, 102, 99, 95, 93, 94, 58, 82, 75, 74 i 73 del polígon 6 del municipi de l'Alcora (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
La via projectada per Áridos Alcalatén SA serveix per a accedir a l'autorització d'explotació denominada Raboseras, ja que en l'actualitat no hi ha cap comunicació fins a la pedrera.  
En el disseny del traçat s'aprofiten camins existents que necessiten una adequació. Després de diverses modificacions i ampliacions de la documentació tècnica, el promotor presenta finalment en un text refós, de data maig de 2006, quatre alternatives que denomina: A, B, C i D. L'alternativa escollida és la D, ja que presenta els menors impactes ambientals.   
La via d'accés a la pedrera Raboseras (alternativa D) fa 1.692 metres, dels quals 1.251 metres són de nova implantació, el desnivell màxim és de 45,17 metres i el pendent mitjà del 7%, amb algun punt del 25%, però que compleix amb la ITC 07.1.02. El radi dels revolts és superior a 4,5 metres.  
L'amplària mitjana és de 4,50 metres, amb un apartador de 3 metres d'ample addicional cada 500 metres.   
El ferm disposa d'un bombament del pendent transversal del 2% per a facilitar el drenatge de l'aigua cap a les cunetes, la base de llastos en el tram asfaltat té el 3,5%. Una vegada acabada l'explanació del camí i els eixamplaments s'haurà de construir una capa de llastos artificials de 20 cm de gruix.  
Es projecten dos ponts de bigues múltiples elevats sobre el riu l'Alcora i el barranc Fornet. Les bigues són de formigó pretensat, amb llum suficient per a salvar tot l'ample del llit i estan simplement recolzades en els estreps. La separació màxima entre bigues és de 2 metres. Els estreps són de formigó armat realitzats in situ en els dos extrems del llit. L'amplària mínima del tauler és de 10 metres per a albergar dos carrils de 3,50 metres i dos vorals d'1,50 metres. En total s'empren 4 bigues. Els ponts disposen de proteccions laterals i equipaments de seguretat, marques vials i senyalització vial horitzontal i vertical.  
La via té cunetes longitudinals revestides d'herbàcies de secció trapezoïdal; tenen un pendent longitudinal mínim del 0,2% i màxim de l'1%. Les cunetes deriven l'aigua a cubetes de recepció de 0,288 m³ i aquestes a cinc claveguerons.  
2. Alternatives  
El promotor ha estudiat diversos traçats des d'un punt de vista ambiental, els quals denomina A, B, C i D.   
Els traçats A, C i D tenen en comú un mateix tram, perquè passen per les parcel·les 104, 103, 102, 99, 95, 93 i 94 fins a arribar a la parcel·la 86. L'alternativa B té un recorregut totalment diferent de les anteriors. Totes les alternatives creuen cursos d'aigua a un nivell superior.  
L'alternativa A presenta un traçat en planta en forma de T, des de la parcel·la 86 prossegueix paral·lela al barranc Fornet fins a arribar a la parcel·la 53, després continua per les parcel·les 54, 56, 57, 78, 58, 59, 72 i 70; en aquesta última se situa la plaça de pedrera. Inclou un ramal d'accés de 357 metres que parteix des de la parcel·la 87 i va dirigit al SSO (en direcció oposada a la pedrera); per a satisfer les necessitats de comunicació del municipi de l'Alcora. El tram de nova construcció és de 2.057 m i creua el camí ramader assagador Reial núm. 3. La longitud del traçat des de la parcel·la 86 fins a la plaça de la pedrera és de 1.645 metres i discorre sobre matoll i pins dispersos. En tres trams, un d'aquestes supera els 300 metres, assoleix un pendent del 25%.  
L'alternativa B parteix del camí de la Santa, des d'ací i a pocs metres es desvia en direcció nord per un camí rural paral·lel al riu l'Alcora, després continua un tram nou d'uns 900 m al nord-oest que enllaça dos camins existents, a partir d'ací es construeixen 1.530 m fins a l'extrem SO de la pedrera, que dista uns 360 m de la plaça de pedrera. La traça de nova construcció fa 2.401 metres, més els 360 metres abans esmentats, és a dir, uns 2.761 metres. Discorre pels terrenys més abruptes, que són d'ús agrícola, majoritàriament abandonats, i per matolls amb escassa vegetació arbòria; a més creua el camí ramader assagador Reial núm. 3.  
L'alternativa C presenta dues terceres parts del traçat sobre camins i sendes existents. En arribar a la parcel·la 86 segueix pel camí existent i se'n rectifica el traçat per a fer-lo rectilini, després prossegueix al nord per una senda fins al barranc Fornet i des d'ací es construeix un camí fins a la plaça de pedrera. No es considera viable l'alternativa perquè un tram i zona veïna serà clausurat per l'Ajuntament de l'Alcora i es prohibirà el pas, a més la senda necessitaria de condicionament i l'últim tram travessa un relleu molt abrupte, per la qual cosa l'impacte causat per terraplens i desmunts seria gran.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va estudiar anteriorment un traçat diferent de les quatre alternatives, del qual va sol·licitar un informe a la Secció Forestal de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. Aquest traçat té 130 metres més de longitud que l'alternativa D, se situa uns 300 metres a l'oest del traçat D i discorre a majors cotes; creua el barranc del Fornet 350 metres aigües amunt de la desembocadura i voreja una pineda en direcció OSO - ENE, cap al marge dret de la rambla de la Viuda. La Secció Forestal va valorar l'alternativa A com la millor. No obstant això, es va elaborar l'alternativa D per ser més adequada ambientalment que la A, i se li va proposar al promotor perquè la incloguera en l'última ampliació de documentació.  
El tram de nova construcció de l'alternativa D parteix des del camí existent en la parcel·la 86 fins a la plaça de la pedrera, discorre paral·lel al llit de la rambla de la Viuda a uns 30 metres de distància -sense afectar la zona de servitud-, uns 100 metres del traçat tallen l'extrem oriental d'una pineda, i afecta pocs arbres; la resta del traçat s'implanta sobre matoll.   
Se selecciona l'opció D per les raons següents:  
- La longitud del seu traçat és molt més curt, perquè representa el 54,4% de l'A i se situa paral·lela a la rambla de la Viuda, a cotes menors, la qual cosa ocasiona un impacte visual i paisatgístic més reduït en ser menor la conca visual; a més la circulació de vehicles genera menors emissions de pols.  
- La seua construcció necessita tan sols el 3,03% del volum de terraplens i el 73% dels desmunts que requereix l'alternativa A, això es tradueix en impactes a l'ecosistema molt menors.   
- L'alternativa A construeix terraplens paral·lels al barranc Fornet sobre el llit d'aquest, la qual cosa afectaria la qualitat de les aigües superficials i reduiria -en el proporcional- la capacitat d'emmagatzemament de l'embassament de Maria Cristina.  
- La construcció del traçat A també destrueix massa natural de Pinus halepensis de classe natural d'edat, que es troba dispersa al llarg del camí; podria superar numèricament la destrucció ocasionada per l'alternativa D, perquè és 806 metres més llarga.  
- Posseeix menor pendent que el traçat A.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
17-06-05 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet l'estudi d'impacte ambiental i memòria valorada de la via d'accés a la pedrera Raboseras.  
08-08-05 Es consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge sobre aspectes ambientals del projecte.  
01-09-05 Es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Indústria, perquè remeta l'informe favorable de patrimoni, un text refós de l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi a banda.  
01-09-06 S'envia al promotor còpia de l'anterior ofici per a la seua informació.  
26-12-05 El promotor remet, a través de l'òrgan substantiu, el text refós de l'estudi d'impacte ambiental i memòria valorada, i a més, el document de síntesi.  
10-02-06 Es consulta al Servei de Gestió Forestal.  
22-02-06 Es consulta a la Demarcació Centre de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a Castelló.  
13-03-06 Es rep l'informe de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
15-03-06 Es requereix una ampliació de documentació en titular, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
25-04-06 Se li sol·licita a l'òrgan substantiu la data de comunicació del requeriment i el termini concedit al promotor per a aportar la documentació.  
09-05-06 Se li adverteix de caducitat al promotor, via òrgan substantiu.  
29-05-06 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet l'estudi d'impacte ambiental aportat pel promotor.  
13-06-06 Es comunica al promotor que s'ha enviat al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'anunci per a sotmetre a exposició publica la documentació de la via d'accés.   
14-06-06 Es comunica a l'Ajuntament de l'Alcora que s'ha de realitzar el tràmit d'informació publica i els detalls d'aquest.  
19-06-06 El promotor remet un exemplar del text refós de l'estudi d'impacte ambiental.  
21-08-06 L'Ajuntament de l'Alcora remet al registre de la Conselleria el certificat de no-al·legacions a l'exposició pública del projecte de construcció de la via d'accés a la pedrera Raboseras.  
22-08-06 Se sol·licita el certificat d'al·legacions a l'Ajuntament de l'Alcora, per no haver-lo rebut encara en el Servei d'Impacte Ambiental.  
24-08-06 Se sol·licita al Servei de Personal i Registre d'aquesta Conselleria el certificat amb el resultat de l'exposició pública del projecte.  
25-08-06 Es rep el certificat de l'exposició pública emés pel Servei de Personal i Registre d'aquesta Conselleria.  
07-09-06 Es rep informació de la Secció Forestal, camins ramaders, de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Informació pública  
La Conselleria de Territori i Habitatge i l'Ajuntament de l'Alcora van sotmetre l'expedient a informació pública i van publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOGV número 5292, de 30 de juny de 2006, no havent-se presentat cap al·legació en el termini concedit per a això.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
S'han efectuat consultes al Servei de Gestió Forestal de la Conselleria de Territori i Habitatge i també a la Secció Forestal, camins ramaders i Servei Territorial de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
Informes sectorials  
- Servei de Gestió Forestal  
Respon que el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló és l'òrgan a què li correspon informar sobre els aspectes plantejats.  
- Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient. Direcció Territorial de Territori i Habitatge.   
Al Servei Territorial se li remeten els traçats A i un altre traçat alternatiu (descrit anteriorment en l'epígraf 2 Alternatives) per a conéixer la seua opinió en matèria forestal.   
La Secció Forestal s'inclina pel traçat A com a més acceptable, sempre que s'adapte l'eix de la via d'accés a les corbes de nivell, ja que l'altra alternativa comporta la destrucció d'una massa natural de Pinus halepensis de classe natural d'edat, majoritàriament, que afectaria, almenys, l'amplària del traçat de la pista més una zona d'amplària variable que es produeix indirectament com a conseqüència de la seua construcció.  
- Servei Territorial de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
La consulta efectuada versa sobre l'alternativa A del traçat i informa els aspectes que es resumeixen a continuació:   
El tram que discorre paral·lel i pel marge dret del barranc de Fornet, presenta un pendent del 35%, amb freqüents afloraments rocosos, matoll termòfil i freqüents zones de dosser de pi blanc. Es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació i la geomorfologia derivat del moviment de terres per a l'execució de la pista.  
Una vegada travessat el barranc de Fornet, la via travessa una zona de bancals de cultius semiabandonats, sobre roques competents calcàries, amb pendent del 20% al 40%. En aquest últim tram, el traçat dissenyat de l'accés discorre pràcticament perpendicular al màxim pendent, per la qual cosa es preveu un elevat moviment de terres en l'execució de la pista, la qual cosa provocarà un impacte ambiental significatiu sobre la geomorfologia i la vegetació, atesa la presència d'alguns enclavaments de terreny forestal constituïts per matoll dens amb un estrat arbori de Pinus halepensis.   
El projecte afecta el camí ramader denominat assagador Reial núm. 3, amb una amplària legal de 75 metres, d'acord amb el projecte de classificació de camins ramaders aprovat per Ordre ministerial de data 5 d'abril de 1954, publicat en el BOE de data 14-04-54 i en el BOP de data 13-05-54 (hi adjunten plànol).   
No consten actuacions referents al control dels materials sobrants d'obra i l'execució d'infraestructures de control de l'escorriment superficial, per la qual cosa en cas de no adoptar-se, l'execució del projecte podria generar impacte paisatgístic i processos d'erosió superficial.  
Per tots els aspectes esmentats anteriorment, és necessària l'adopció de mesures correctores i restauradores sobre el paisatge, la vegetació i la morfologia del terreny.  
Vist que hi ha altres pistes transitables al voltant de la zona, haurà de justificar-se el disseny d'un nou traçat. Respecte al tram final, es recomana estudiar noves alternatives que s'adapten millor a la topografia, evitant el traçat per la màxima pendent. Sobre el traçat del tram inicial es recomana avaluar la seua necessitat i l'impacte sobre el riu l'Alcora, atés que hi ha un accés pel marge esquerre de la rambla de la Viuda.   
- Informe de la Secció Forestal, camins ramaders, del 7 de setembre de 2006.  
L'informe es refereix al traçat D i inclou un croquis de situació longitudinal dels camins ramaders classificats en la zona per on passa el camí a la pedrera Raboseras. S'indica que la carretera creua únicament el camí ramader classificat i denominat Assagador Reial núm. 3, el qual continua a l'altre marge de la rambla de la Viuda pel camí ramader núm. 18 de Vilafamés (actualment Sant Joan de Moró) assagador Reial del Frontó al Tossal del Regall.  
Afeccions legals   
Camins ramaders  
El camí d'accés a la pedrera creua l'assagador Reial núm. 3, com s'explica en l'informe de camins ramaders. A aquest camí li correspon una amplària uniforme de 75,22 metres.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Pràcticament tots els elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat han sigut considerats en l'estudi d'impacte ambiental.   
No obstant això, és necessari mencionar que l'aigua subterrània i l'aigua superficial es poden contaminar amb els fluids procedents del manteniment de la maquinària, per a evitar-lo és necessari disposar d'un lloc especialment preparat amb aquest fi: cobert i amb el sòl impermeable, de manera que aquesta possibilitat siga descartada. També es pot realitzar el manteniment fora de la zona d'actuació, en un taller preparat i autoritzat.  
Atés que la via d'accés creuarà al mateix nivell l'assagador Reial núm. 3, se citen instruccions de pas en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Al llarg del traçat hi ha espècies endèmiques o amenaçades com ara Chamaerops humilis, i diverses espècies dels gèneres Sideritis, Teucrium o Thymus, que queden sotmeses a autorització prèvia al desarrelament.   
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes han sigut identificats i valorats.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
Les mesures proposades són adequades i s'indiquen algunes més en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 8.a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, el traçat D del projecte de via d'accés a la pedrera Raboseras -del qual s'hi adjunta plànol-, situat al municipi de l'Alcora i promogut per Áridos Alcalatén SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les condicions i mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental està condicionada a l'obtenció de l'informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
2. El promotor està obligat al manteniment del ferm del camí ramader assagador Reial núm. 3, vetlarà pel perfecte estat de conservació d'aquest i donarà prioritat al pas dels ramats (article 16.1 de la Llei 3/95, de camins ramaders). El titular instal·larà 4 senyals verticals en ambdós sentits de la circulació:  
- Senyal de perill denominada: Pas d'animals domèstics (P-23), amb la indicació Assagador (article 66.2 del Reglament general de circulació).  
- Senyal de limitació màxima de la velocitat dels vehicles a 40 km/h.  
- Senyal de prohibició R-100, amb la inscripció: Excepte vehicles agrícoles i autoritzats (article 16.1 de la Llei 3/95, de camins ramaders).  
- Senyal de camí ramader (Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, publicada en el DOGV núm. 824, de 13 de maig, i DOGV núm. 858, d'1 de juliol).  
3. Durant la jornada laboral s'haurà de mantenir humit el ferm sense asfaltar i net el ferm asfaltat del camí. Aquesta condició s'aplica tant a la fase de construcció com d'explotació.  
4. El descobriment d'avencs o coves durant l'avanç dels treballs haurà de ser comunicat immediatament a aquesta Direcció General, a fi que siguen inspeccionades per la seua condició d'espais naturals protegits, d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
5. Les reparacions i manteniment de la maquinària emprada es realitzaran en tallers externs o bé es condicionarà una zona ensostrada i impermeabilitzada per a portar-les a cap. Els residus perillosos s'envasaran en depòsits homologats degudament segregats per tipus, envasaments, identificats i etiquetats. Disposaran de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'hauran de lliurar en un termini no superior a 6 mesos a un gestor autoritzat.  
6. Les espècies que s'utilitzen en la repoblació han de complir les disposicions de qualitat i procedència que s'especifiquen en el Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals de reproducció; el Reial decret 289/2003, de 7 de març, sobre comercialització dels materials forestals de reproducció i l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de reforestació i repoblació forestal a la Comunitat Valenciana.  
7. Per a la prevenció del risc d'incendis s'estableixen les mesures següents:  
7.1 La capacitat portant del vial haurà de ser com a mínim de 2.000 kp/m².  
7.2 En els trams corbs, el carril de rodament ha de quedar delimitat per la traça d'una corona circular els radis mínims de la qual han de ser 5,30 m i 12,50 m, amb una amplària lliure per a la circulació de 7,20 metres.  
7.3 La via d'accés ha de finalitzar en un fons de sac de forma circular de 12,50 metres de radi, com a mínim.  
7.4 Les cunetes hauran de disposar d'una faixa de protecció de 10 metres, a cada costat del camí, permanentment lliure de vegetació baixa i arbustiva, i amb l'estrat arbori fortament aclarit i podat fins a dues terceres parts de l'alçària total de cada peu.  
7.5 Hauran de disposar dels plans d'autoprotecció d'empresa que recull el Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana (Decret 163/1998, del Govern Valencià).  
8. Les roques extretes durant la construcció i que no s'hagen utilitzat com a materials de farciment, hauran de ser recollides en la pedrera Raboseras durant un temps mínim, entre tant tinguen una eixida comercial o fins que s'empren en la restauració dels primers bancs que s'esgoten.   
9. Es construiran cunetes de guarda abans d'iniciar els desmunts i acabats de finalitzar els terraplens. Les esmentades cunetes hauran d'estar situades a 2 metres, o més, de la coronació del talús. Per a evitar l'erosió dels talussos, es donarà eixida provisional a l'aigua en els mateixos punts en què es construiran les baixants definitives.  
10. Després de pluges intenses s'hauran de retirar els materials que obstruïsquen el funcionament del drenatge superficial, s'haurà de comprovar que l'aigua flueix correctament per les arquetes i a l'eixida dels conductes, i es realitzaran les obres necessàries per a evitar aterraments o erosions. En les cunetes sembrades s'hauran de reposar les capes vegetals arrossegades per l'aigua.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 138/06 -AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament  
Promotor: Gabriel Jiménez Pérez  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas  
Objecte del projecte: Obertura d'una granja de porcs  
Localització: Parcel·les 222, 295 i 293 del polígon 11 de Sinarcas  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte consisteix en la construcció de granja porcina en què es durà a terme l'activitat d'encebament dels animal des dels 20 kg de pes fins als 100 kg.   
Per a la realització de l'activitat es disposarà de dues naus de dimensions 42,00 x 14,50 metres i de 60,00 x 14,50 metres que disposaran de moll de descàrrega, magatzem i oficines. El sòl d'ambdues naus estarà format per engraellat compost per peces prefabricades de formigó armat i pretensat conegudes com slats, sota de les quals es trobarà la trapa on es recolliran les dejeccions dels animals. Els murs de les trapes estaran construïts amb blocs de formigó massissat i armat segons NTEN-FBH i impermeabilitzats en la cara interior d'aquests amb lluït de morter remolinat.  
Es construirà una bassa exterior de purins amb una capacitat de 720 m³.   
La capacitat total de recollida de purins que tindrà l'explotació serà de 1.836,91 m³. Aquesta capacitat serà suficient per a emmagatzemar els purins produïts en l'explotació durant un període superior als tres mesos, d'acord amb el Reial decret 342/2000, de 3 de març, d'ordenació de les explotacions porcines.  
Les instal·lacions disposaran, a més, de dues sitges d'acer galvanitzat per a l'emmagatzemament del pinso.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa d'aigua potable de l'Ajuntament de Sinarcas.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient és remés pels Serveis Territorials (Comissió Provincial d'Activitats Qualificades) de la Conselleria de Territori i Habitatge, tenint entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria esmentoda el dia 28 d'abril de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte en el Butlletí Oficial de la Província de València en el dia de la data 2 de març de 2006.  
Per mitjà d'escrit dirigit a l'òrgan substantiu (Ajuntament de Sinarcas) del dia 16 de maig de 2006, es requereix el promotor perquè hi aporte documentació addicional.   
El dia 26 de juliol de 2006 es rep la informació addicional aportada pel promotor.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom de l'Ajuntament de Sinarcas.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'inspector veterinari de l'Àrea.  
- Resolució de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient concedint autorització prèvia per a la construcció d'explotació porcina.   
- Còpia de l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Còpia de la disponibilitat de subministrament d'aigua  
- Còpia d'autorització de prospecció arqueològica per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Còpia de l'informe arqueològic.  
- Còpia de la sol·licitud de transformació de terreny forestal en terreny agropecuari en propietat particular.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe emés per l'arquitecte tècnic municipal, l'explotació es realitzarà en sòl no urbanitzable d'aptitud agrícola ramadera, i està d'acord l'emplaçament previst amb les ordenances municipals, complint la construcció prevista amb els paràmetres urbanístics que estableixen les normes subsidiàries de Sinarcas.  
La parcel·la 222 figura en el Pla general d'ordenació forestal com a sòl forestal, i no afecta forest d'utilitat pública.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte identifica els següents elements ambientals que poden veure's afectats per l'activitat:  
- Aire: es produirà contaminació física per emissió de partícules i contaminació química per emissió de gasos produïts pels processos de descomposició de la matèria orgànica dels animals de la granja i emissió de contaminants procedents dels vehicles de motor.  
- Aigua: es produirà un menyscabament del recurs pel seu ús directe i la possible alteració de la qualitat de les aigües per contaminacions fortuïtes.  
- Vegetació: pèrdua de la vegetació existent.  
- Fauna: es produirà degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.   
- Medi perceptual: alteració del paisatge original.  
- Medi socioeconòmic: augment de les rendes i de l'ús de la zona.  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
Respecte a les accions previstes en el projecte, s'identifiquen i valoren els següents impactes més significatius en les distintes fases del projecte:  
1. Fase de disseny del projecte:  
- Disciplina urbanística: impacte positiu en respectar-se totes les normes urbanístiques.  
B) Fase de construcció:  
- Destrucció de la flora: impacte negatiu reversible a mitjà termini.   
- Alteració del paisatge: impacte de signe negatiu per eliminació de la vegetació i la construcció de les instal·lacions previstes en la granja.  
- Augment del nivell de pols: impacte de signe negatiu, puntual i de baixa persistència. Reversible en el moment en què acaben les obres.  
- Augment del nivell de sorolls: efecte directe produït pel trànsit de maquinària durant la construcció de les instal·lacions.  
C) Fase de funcionament:   
- Contaminació per olors: impacte negatiu a causa de les males olors produïdes per l'activitat.  
- Augment d'ocupació en el sector primari i diversificació de les activitats productives: impactes positius de caràcter persistent.  
- Contaminació produïda pels purins: impacte de signe negatiu, reversible a mitjà termini.   
Es considera que l'estudi d'impacte no valora suficientment el perill potencial que pot generar un inadequat maneig dels purins, tant en l'àmbit de la mateixa explotació com en l'aplicació d'aquest com a adob en parcel·les agrícoles ja que part de les parcel·les on s'ha de situar l'explotació presenten una vulnerabilitat d'aqüífers alta, fet que tindrà com a resultat la necessitat d'extremar les mesures de vigilància i control del programa de vigilància ambiental.  
Així mateix, es considera insuficient la valoració de la vegetació en la parcel·la 222 en la que s'han detectat poblacions de Ginebre thuriferae- Quercetum rotundifoliae, hàbitat protegit per la Directiva 92/43/CEE, del Consell, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestre.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures correctores següents:  
- Ús de materials de construcció i utilització de colors que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona.  
- Utilització de materials que asseguren la correcta impermeabilització i estanquitat de les fosses de purins.  
- Derivació de les runes generades en l'obra a un abocador autoritzat.  
- Minimització d'eliminació de la vegetació forestal.  
- Ventilació constant de les naus per a mitigar les males olors  
- Neteja periòdica de les corts.  
- Aplicació d'activador biològic en les fosses de purins a fi de disminuir-ne la càrrega contaminant.   
- Sistemes de desinfecció de les rodes dels vehicles.  
- Neteja total de l'explotació al final de cada cicle.  
- Reducció de l'impacte d'activitats productores de sorolls mitjançant la realització d'aquestes fora d'horari nocturn o cap de setmana.  
- Utilització del purí procedent de l'explotació en un nombre suficient de parcel·les agrícoles de manera que no se sobrepasse la quantitat de 170 kg N /ha i any, d'acord amb el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries.  
- L'aplicació del purí en els camps no es realitzarà en condicions climatològiques desfavorables o quan el terreny tinga un pendent major del 20%.  
- Es contractarà una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers i l'explotació haurà de disposar d'un contenidor homologat per a la recollida d'aquests.  
El programa de vigilància ambiental inclourà:  
A) En la fase de construcció: control de mesures correctores i especial vigilància a les zones d'acumulació de runes.  
B) En la fase de funcionament:  
- Revisió del tanca perimetral i del bon estat i neteja de les instal·lacions.  
- Comprovació de l'estanquitat tant dels canals de recollida de purins com de la bassa exterior.  
- Verificació mitjançant anàlisis periòdiques del funcionament correcte del tractament enzimàtic dels purins.  
Es considera que la proposta de mesures correctores ha de ser completada amb mesures complementàries tant en la fase de disseny del projecte com durant la fase de funcionament de l'explotació a fi que l'activitat s'ajuste a la legislació vigent, a unes bones pràctiques ambientals i a una correcta minimització dels impactes més significatius.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'explotació porcina d'encebament a Sinarcas (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'hauran de respectar els condicionants emesos per la Secció Forestal dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge en relació a l'afecció del projecte a terreny forestal i es presentarà còpia de l'autorització emesa davant de l'òrgan substantiu.  
- Si en el transcurs de les obres es produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, se n'haurà d'informar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
- A fi de protegir la biodiversitat, es realitzarà un correcte replantejament de les obres de manera que aquestes minimitzen al màxim l'afecció a les poblacions vegetals anteriorment descrites.   
- En la realització de qualsevol tipus de treball tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest. A aquest efecte no es permetrà la realització de cap tipus d'actuació que comporte l'ús del foc en l'exterior de les naus.  
- A la major brevetat s'haurà de presentar còpia davant d'aquesta Direcció General de l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- A l'inici de l'activitat s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu (Ajuntament de Sinarcas) còpia del contracte de l'assegurança de retirada de cadàvers.  
- A fi d'atenuar l'impacte paisatgístic s'haurà de respectar al màxim la vegetació natural de les parcel·les i es realitzaran noves plantacions a fi d'ocultar les instal·lacions en les zones més visibles.   
- S'haurà d'evitar l'augment de gasos contaminants produïts pels animals vigilant la qualitat i la quantitat dels pinsos emprats en l'alimentació d'aquests com també el correcte subministrament d'aigua.  
- S'hauran de realitzar anàlisis periòdiques dels purins. La primera s'haurà de realitzar abans de l'inici del tractament amb el complex enzimàtic a fi de poder comparar les mostres i demostrar l'eficàcia d'aquest tractament. Aquest es canviarà si no s'obté l'efecte esperat. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals, i estreptococs fecals.  
- En l'aplicació del purí en els camps s'hauran de respectar les distàncies mínimes següents:  
- 100 metres respecte a altres explotacions amb capacitat fins a 120 UGM  
- 200 metres respecte a explotacions amb capacitat de 120 a 864 UGM i nuclis urbans.  
- En relació als cursos d'aigües, s'haurà de respectar el que estableix el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars I, IV, V, VI, i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, aprovat pel Reial decret 849/1996, d'11 d'abril, i el que disposen els diversos plans hidrològics de conca.  
- Després d'aplicar el purí en els camps, aquest s'haurà de soter tan ràpidament com siga possible per a evitar pèrdues de nitrogen amoniacal a l'atmosfera i proliferació d'insectes.   
- L'explotació haurà de disposar obligatòriament de totes les mesures d'higiene previstes en el Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- S'haurà de realitzar una correcta gestió de residus; l'explotació haurà de tenir contenidors separats segons les característiques de cada residu i portar a un gestor autoritzat aquells no assimilables a urbans. S'haurà de tenir especial atenció amb aquells que puguen transmetre infeccions com ara objectes punxants i tallants que hauran d'emmagatzemar-se degudament segregats, en contenidors estancs i protegits eficaçment de la pluja per a ser posteriorment lliurats a una empresa gestora d'aquests.  
- S'haurà de vigilar la correcta evacuació de pluvials evitant entollades.  
- La bassa exterior de purins haurà de disposar d'un adequat sistema de cobertura mitjançant la utilització de coberta rígida, lones o altres de semblant eficàcia, a fi de minimitzar les emissions a l'atmosfera i evitar el desembassament d'aquesta per efecte de les pluvials. L'esmentada bassa, d'acord amb l'article 5 de Reial decret 324/2000, haurà d'estar cercada.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 204/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Pedreguer  
Promotor: Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Serveis Territorials d'Energia   
Objecte del projecte: Construcció antena d'APA   
Localització: Pedreguer (Alacant)   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte consisteix en la realització de les actuacions necessàries per a la instal·lació d'una antena d'alta pressió A per a dotar de subministrament de gas el municipi de Pedreguer.  
La longitud del gasoducte és de 1.751 metres lineals, i té com a origen la posició P.02 del gasoducte de transport secundari Marina Alta, i discorre íntegrament pel terme municipal de Pedreguer, fins a l'armari de regulació que s'instal·larà en aquest terme municipal. L'origen del traçat se situa als voltants de la carretera N-332 al terme municipal de Pedreguer. El traçat discorre en paral·lel a dos metres del projectat gasoducte de transport secundari Marina Alta. L'antena travessa successivament la carretera N-322, l'autopista AP-7, gira cap al nord-oest, continuant paral·lel a l'autopista AP-7 i vorejant les instal·lacions esportives del municipi de Pedreguer i el polígon industrial, avançant pel vial extern d'aquest. Al final del polígon abandona el paral·lelisme amb l'autopista i el gasoducte de transport secundari Marina Alta i gira cap al sud-oest on se situarà un armari de regulació amb vàlvula abans i després d'aquest i on partirà la xarxa de distribució del municipi.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà el corresponent armari de regulació i mesura APA/MP de cabal nominal 2X3.000 nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi de Pedreguer.  
En condicions normals d'estesa de la conducció, la profunditat mínima que es preveu en el projecte per a la col·locació de la canonada és d'1,00 m. En l'encreuament de rius, torrents i rierols importants, s'ha previst aconseguir una profunditat mínima de soterrament de l'ordre d'1,50 a 2,50 m o superior, segons els estudis particulars de soscavació. En els encreuaments de carreteres, autovies, autopistes i altres vials, la canonada s'instal·larà a 1,50 m (mínim). En aquests encreuaments la canonada es protegirà segons els casos, amb baina de protecció aïllada i segellada convenientment, quan l'execució es realitze mitjançant perforació horitzontal. En els encreuaments amb vials que es realitzen a cel obert la canonada estarà dissenyada per a suportar també les càrregues de trànsit.  
Les obres hauran de comprendre les accions següents:  
- Replantejament i abalisament del traçat.  
- Obertura de pista de treball: operació destinada a facilitar l'accés de materials i maquinària a la rasa en què se soterrarà la canonada. L'amplària d'aquesta pista de treball variarà amb les característiques del terreny travessat. Les obres d'explanació comencen amb el desbrossament i aclarida del terreny. Aquesta operació es du a terme amb màquines talladores i retroexcavadores, retirant la mala herba a un abocador. La profunditat de treball per a la remoció de la capa superficial de sòl és de 20 o 30 cm. La terra vegetal s'utilitzarà per a la restitució posterior del terreny.  
- Obertura de rasa amb retroexcavadora.  
S'instal·laran platges d'abassegament per a l'emmagatzemament dels materials que s'han d'utilitzar en les obres.  
Els tubs s'hauran de soldar en el terreny i comprovar aquestes amb radiografies sobre el terreny .  
- Farciment de la rasa.  
- Restitució del terreny.  
- Senyalització   
L'afecció a finques de propietat privada derivada de la construcció del projecte es concreta en:  
a) Expropiació forçosa dels terrenys sobre els quals s'han de construir les instal·lacions fixes en superfície.  
b) Per a les canalitzacions:  
1. Imposició de servitud permanent de pas de gas al llarg del traçat de la conducció, amb una amplària de 4 metres, 2 a cada costat de l'eix, per on discorrerà soterrada la canonada o canonades que requerisquen la conducció del gas. Aquesta servitud imposa limitacions de domini.  
2. Ocupació temporal dels terrenys necessaris per a l'execució de les obres.  
c) Per al pas dels cables de connexió i elements dispersius de protecció catòdica:  
1. Imposició de servitud permanent de pas.  
2. Ocupació temporal de terrenys.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 30 de maig de 2006.   
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte del dia 23 de març de 2006 en el Butlletí Oficial de la Província i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el dia 9 de març de 2006.   
L'expedient conté les al·legacions següents i informes presentats durant el període d'informació pública:  
- Informe tècnic de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Pedreguer   
- Informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant   
- Informe d'Iberdrola   
- Informe de Telefònica   
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació a la sol·licitud d'encreuament subterrani de llit públic  
Per mitjà d'un escrit datat en el dia 5 de juny de 2006 es va requerir al promotor la presentació de documentació addicional .  
El dia 11 d'agost de 2006, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge la informació sol·licitada respecte al projecte en què s'inclou informe arqueològic i etnològic.   
Afeccions legals  
El traçat de l'antena d'alta pressió A discorre, segons informe de l'arquitecte tècnic municipal de l'Ajuntament de Pedreguer, sobre sòl no urbanitzable. Una xicoteta part del traçat de l'obra afectaria sòl industrial.  
Altres afeccions  
- Llits públics: descrits en el projecte com AL-PE- 213 i AL-PE- 227.  
- Camins ramaders: el traçat de l'antena afecta, mitjançant encreuament, els camins ramaders assagador de Pedreguer i assagador del Pou dels Oblits.  
L'activitat proposada no afecta forest pública ni terreny forestal. Tampoc afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Segons informe arqueològic: el gasoducte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Pedreguer (Alacant) presenta a priori una nul·la incidència en el patrimoni arqueològic i etnològic del terme municipal pel qual transcorre.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
El traçat de l'antena s'enclava en la comarca de la Marina Alta, a 83 metres d'altitud sobre el nivell del mar. El traçat discorre per la vall del riu Girona per sòls classificats com a Entisoles segons la Soil Taxonomy (USDA). En la vegetació present en la zona predominen els cultius arboris de cítrics. L'única àrea de vegetació natural és l'encreuament, en dues ocasions, de llit públic en què creixen espècies com ara Arundo donax, Phragmites australis, Scirpus holoschoenus, Rubus sp, etc.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els impactes següents:  
- Alteració de la qualitat de l'aire: augment de partícules sòlides en suspensió i increment de gasos contaminants s'estima com moderat a causa del caràcter d'impacte localitzat d'aquest.  
- Alteració dels nivells sonors: impacte compatible pel fet que les característiques del terreny possibiliten l'ús de maquinària menys sorollosa.   
- Alteració del relleu: efecte compatible en no alterar-se de manera significativa la topografia de la zona.  
- Pèrdua de sòl: ocasionada per la seua disgregació i els consegüents fenòmens de transport en l'atmosfera. A causa de l'aplicació de mesures correctores, s'estima l'impacte com a moderat.  
- Alteració de la hidrologia superficial i subterrània: produïda per l'afecció a llit públic amb la inevitable aparició de terbolesa en les aigües.   
- Eliminació de la coberta vegetal: es qualifica com l'impacte més important que produiran les obres. La construcció de la pista de treball produirà la total eliminació de la vegetació en una amplària de 14 metres. L'impacte es descriu com a compatible quan als terrenys afectats predominen els cultius herbacis i moderat quan en la vegetació predominant siga natural o arbòria.   
- Alteració sobre el comportament de la fauna: l'esmentat impacte es considera, en general, compatible.  
- Disminució de la qualitat del paisatge: es considera com a compatible en la major part del traçat excepte en els trams on afecta vegetació natural (cursos hídrics) on es considera moderat.  
- Augment de molèsties a la població  
- Creació de llocs de treball: es qualifica com a impacte positiu.  
- Encreuament amb infraestructures: en general l'impacte serà irrellevant excepte en el cas d'encreuament amb camins ramaders on hauran de prendre's mesures per a facilitar el trànsit ramader per la qual cosa l'impacte es considera moderat.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte proposa les mesures correctores següents:   
- Sobre l'atmosfera: aplicació de regs, manteniment adequat de la maquinària, reducció del nivell de sorolls mitjançant la posada a punt de la maquinària.  
- Sobre el sòl: evitar el pas de maquinària pesant sobre la capa de terra vegetal, impedint la circulació per zones diferents de la pista a fi de disminuir la compactació. Qualsevol vessament accidental per avaria de la maquinària s'haurà de recollir i gestionar per un gestor autoritzat. Una vegada acabades les obres es procedirà a la descompactació del sòl i a la reposició de la terra vegetal.  
- Sobre la hidrologia: s'haurà de respectar el cabal ecològic dels rius a l'hora de bombar aigua per a la realització de la prova hidràulica. S'haurà de demanar permís a la Confederació Hidrogràfica tant per a la recollida d'aigües com per a l'abocament.  
- Sobre la vegetació: s'haurà de vigilar la possible afecció a espècies d'interés botànic i s'haurà d'evitar l'eliminació de qualsevol espècie catalogada. S'hauran de respectar els exemplars arboris de gran port evitant mitjançant podes adequades l'eliminació no necessària de peus.  
- Sobre la fauna: s'haurà d'ajustar el calendari d'obra a l'època de reproducció de la fauna, s'efectuaran xicotetes variacions en el traçat de l'obra davant de l'aparició de nius, dormidors, etc i s'hauran d'evitar els treballs nocturns. S'hauran de revisar les rases davant de la possible caiguda d'exemplars a aquestes disposant-se de rampes per a facilitar-ne l'eixida.   
- Sobre el medi socioeconòmic: senyalització de la pista de treball evitant els encreuaments per mitjà de les finques, reposició de senyalitzacions, elements de seguretat, etc. Localització dels encreuaments dels serveis afectats, restitució d'elements afectats, protecció de mollons, límits, etc.  
- Sobre els recursos arqueològics: presència d'un arqueòleg en les obres.  
- Sobre camins ramaders: s'haurà de garantir el pas per aquests durant les obres i a la finalització quedaran restituïts.  
- Sobre la propietat: s'haurà de reparar i restaurar a la seua condició original d'aquesta tots els danys que puguen causar-se .  
El programa de vigilància ambiental preveu una sèrie de mesures complementàries a les anteriors a fi de detectar l'aparició de possibles efectes no prevists basat en visites a l'obra, contactes amb organismes implicats i redacció d'informes.  
Es considera que les mesures correctores proposades en l'estudi són adequades per al tipus i envergadura del tipus d'obra que s'ha de realitzar sent necessari, malgrat que aquesta declaració complete i insistisca en la correcta execució de les esmentades mesures.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Pedreguer, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Si en el transcurs de les obres es produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, s'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià. Això no eximeix de l'obtenció de l'informe de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- L'ample de la pista s'haurà d'ajustar a les previsions contingudes en el projecte evitant-se en els desplaçaments de la maquinària l'afecció a zones que excedisquen de l'ample d'aquesta.  
- Les zones d'abassegament de materials s'hauran de situar preferentment en parcel·les on l'afecció a la vegetació siga mínima.  
- La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'emprarà per a la solera o coberta de les canonades sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
- En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades al respecte.   
- Se sol·licitaran els permisos d'ocupació temporal dels camins ramaders assagador de Pedreguer i assagador del Pou dels Oblits, d'acord amb el que estableix la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, i s'habilitaran els passos necessaris per a no interrompre el trànsit ramader.  
- D'acord amb el que preveu el Text refós de la llei d'aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol), qualsevol actuació que afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest, haurà de disposar preceptivament de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus -d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana- generats en l'obra i a la finalització d'aquesta els terrenys hauran de qudear expedits de qualsevol resta procedent d'aquesta.   
- S'hauran de revisar diàriament les rases a fi d'evacuar la fauna atrapada en aquestes i s'haurà de revisar la correcta disposició de les rampes d'eixida.  
- S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
- Els treballs s'hauran de realitzar amb mitjans adequats que impedisquen conats d'incendis i s'haurà de disposar d'extintors homologats i dispositius mataespurnes en les maquinàries. En tot cas s'hauran de respectar els preceptes i normes continguts en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació a les obres realitzats en la proximitat de zones naturals. En tot cas, es prohibeix l'ús del foc.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 267-2006-AIA  
Títol: Planta de classificació de residus d'aparells elèctrics i electrònics   
Activitat: Gestor de residus  
Promotor: Valenciana d'Aprofitament Energètic de Residus SA  
Localització: PI Lloma Llarga, Nàquera (València)  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta de classificació i tractament de residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE) al terme municipal de Nàquera. El titular està tramitant l'autorització com a gestor de residus perillosos.  
L'activitat s'instal·larà en una nau de 1.900 m² construïda a aquest efecte en una parcel·la d'ús industrial de 2.760 m² (polígon industrial Lloma Llarga, illa 3, parcel·la A20b).   
S'estima una capacitat de tractament de 30.000 unitats per any. El procés de tractament consta bàsicament de les etapes següents: classificació per tipus dels RAEE i emmagatzemament en europalets; transport a tractament, desacoblament de l'aparell i classificació-preparació dels materials recuperats; tractament i separació dels plàstics; tractament dels tubs de raigs catòdics (TRC) per a retirar els components perillosos.   
S'obtenen les següents fraccions valoritzables: ferralla (d'alumini, estany, coure i altres), vidre, cables, plaques de circuits impresos, microprocessadors i elements interns (components). Així mateix, es generen residus perillosos: piles, bateries, components amb metalls pesants i pols sulfurats. L'activitat exercida genera per tant diversos residus (perillosos i no perillosos) que són convenientment emmagatzemats (temporalment) i lliurats a empreses autoritzades per a la seua gestió. El procés es du a terme a l'interior de la nau.   
Els RAEE que s'ha previst tractar en la planta són equips informàtics i televisors, els codis LER dels quals (segons informe de l'àrea de residus) són els següents:  
- 160213\*. Equips rebutjats que contenen components perillosos, diferents del que s'ha especificat en els codis 460209 i 160212.  
- 160214. Equips rebutjats diferents dels especificats en els codis 160209 i 160213.  
- 160215\*. Components retirats d'equips rebutjats.  
- 160216. Components retirats d'equips rebutjats diferents dels especificats en el codi 160215\*.  
- 200135. Equips elèctrics i electrònics rebutjats diferents dels especificats en els codis 200121 i 200123, que contenen components perillosos.  
- 200136. Equips elèctrics i electrònics rebutjats distints dels especificats en els codis 200121, 200123 i 200135.  
El projecte queda justificat en l'àmbit de la Directiva 2000/96/CE, transposició a l'ordenament espanyol pel RD 208/2005, de 25 de febrer. En aquest últim s'estableix l'obligació d'aconseguir, abans del 31 de desembre de 2006, determinats objectius mínims de recollida, reutilització i reciclatge i valorització de RAEE.  
No es plantegen alternatives al projecte. S'exposa que l'alternativa de gestió dels RAEE és l'eliminació en un abocador, la qual té evidents desavantatges respecte a la proposada.  
Afeccions legals  
La instal·lació està sotmesa a la legislació de residus (Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana), i en particular, al Reial decret 208/2005, de 25 de febrer, sobre aparells elèctrics i electrònics i la gestió dels residus d'aquests. A més, els RAEE que s'han de gestionar en la instal·lació tenen la consideració de residus perillosos. Les instal·lacions de valorització de residus perillosos requereixen autorització administrativa de l'òrgan autonòmic competent en matèria ambiental.  
D'altra banda, aquest tipus d'activitats queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.   
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
La indústria ha de disposar de la preceptiva autorització d'abocament, concedida per l'organisme municipal o l'entitat de sanejament d'aigües, segons siga procedent.  
La Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, desenvolupada pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, inclou com a activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental les instal·lacions de valoració i eliminació de residus perillosos (epígraf 6.d.1 de l'annex I).   
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
L'activitat s'ubicarà en un polígon industrial (Lloma Llarga), per la qual cosa el medi està significativament antropitzat. La cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana identifica la zona com de vulnerabilitat baixa de les aigües subterrànies. La ubicació es considera bona en l'estudi d'impacte ambiental per la proximitat a importants vies de comunicació.   
En l'estudi d'impacte ambiental, es consideren els possibles impactes durant les fases de construcció, funcionament i abandó.  
En la fase de construcció de les instal·lacions, els impactes més significatius són els relatius al soroll generat, pols i partícules en suspensió i la generació de residus durant les obres d'excavació, anivellació i construcció de la nau. Atés el caràcter temporal d'aquests impactes, les mesures preventives adoptades i la seua limitada afecció a l'entorn immediat, es considera compatible.  
Durant la fase d'explotació de la planta es considera significatiu l'impacte relatiu al soroll i vibracions pel funcionament de la maquinària, com també emissió de gasos per aquestes (d'escassa rellevància). Els abocaments generats es gestionaran en la mateixa instal·lació (RAEE d'oficina) o a través d'un gestor autoritzat (residus assimilables a urbans, residus perillosos i no perillosos generats per l'activitat). L'abocament d'aigües pluvials i domèstiques es realitzarà mitjançant connexió a la xarxa separativa del polígon (segons estudi d'impacte ambiental). No s'aporta autorització d'abocament. Un altre impacte serà l'associat a l'increment del trànsit de vehicles que carreguen i descarreguen en la instal·lació, però s'estima compatible pel seu caràcter discontinu i per la ubicació en sòl industrial allunyat de nuclis urbans.   
No es té previst l'abandó de la planta, però si és el cas, es procediria a la demolició de les infraestructures inservibles, la neteja de l'àrea i la restauració de la zona.  
Les mesures correctores més destacables proposades en l'estudi són les següents:  
- Manteniment de la maquinària per a controlar el nivell de soroll i mesurament d'aquest.  
- Planificació del trànsit de vehicles i maquinària, per a evitar afectar zones sensibles.  
- Seguiment de les obres per a evitar l'afecció a jaciments, en cas que hi aparegueren.  
- Gestió adequada dels residus generats.  
El programa de vigilància ambiental proposa com a objectius bàsics:  
- Detectar impactes no previstos i articular mesures de prevenció i correcció.  
- Verificar el compliment de les limitacions o restriccions establides.  
- Supervisar l'execució de les mesures protectores i correctores i determinar-ne l'efectivitat.  
- Realitzar un seguiment a mitjà termini de l'entorn.  
Tramitació administrativa  
Amb data 14 de juliol de 2006 va tenir entrada en aquesta àrea nota interna de l'Àrea de Residus per la qual es remetia l'expedient citat, a l'efecte de la tramitació de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte. La documentació rebuda és la següent:  
- Projecte bàsic del procés en la planta de classificació de residus d'aparells elèctrics i electrònics (REAA) al terme municipal de Nàquera.  
- Estudi d'impacte ambiental de planta de classificació de REAA.  
- Informe de posada en marxa en càrrega i explotació de la planta de classificació de RAEE de Nàquera.  
- Informe del cap de Servei de Residus Urbans d'aquesta Conselleria.  
Amb data 12 de setembre de 2006, es va rebre el certificat acreditatiu d'haver sotmés l'expedient a informació pública, mitjançant publicació d'anunci en el BOP de València (9-abril-2003) sense que es reben al·legacions a aquest.   
Requerida la documentació tècnica de l'expedient (projecte d'activitat), aquesta va ser rebuda amb data 13 de setembre de 2006  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 6.d.1 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental el projecte d'activitat de planta de classificació de residus d'aparells elèctrics i electrònics, promoguda per Valenciana d'Aprofitament Energètic de Residus, SA al terme municipal de Nàquera, sempre que aquesta s'efectue amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte tècnic, i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.   
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Els residus que s'han de gestionar en la instal·lació hauran de ser únicament equips informàtics i televisors.  
2. El sòl de la nau ha de ser impermeable.   
3. No es podrà emmagatzemar cap residu a l'exterior de la nau.  
4. S'han d'adoptar sistemes de recollida i neutralització d'eventuals vessaments.   
5. S'haurà de disposar, de la preceptiva autorització d'abocament, concedida per l'organisme municipal o l'entitat de sanejament d'aigües, segons siga procedent. Les aigües residuals abocades hauran de complir els paràmetres establits per la normativa.  
6. S'haurà de procedir al control dels nivells sonors de l'activitat a la seua posada en marxa i posteriorment, amb la periodicitat i procediments establits en la reglamentació vigent.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual haurà d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
8. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5810, del 21-07-2008 (2008/8146)

RESOLUCIÓN de 28 de mayo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Cocentaina, Teulada, Oliva, L'Alcora, Sinarcas, Pedreguer y Náquera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5810

Fecha DOGV
:   21-07-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/8146

CVE


Fecha del documento
:   28-05-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Náquera](javascript:void(0))
    * [Oliva](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de mayo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Cocentaina, Teulada, Oliva, L'Alcora, Sinarcas, Pedreguer y Náquera. [2008/8146]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 188/06-AIA Cocentaina, 242/05-AIA Teulada, 307/06-AIA Oliva, 111/05-AIA L'Alcora, 138/06-AIA Sinarcas, 204/06-AIA Pedreguer y 267/06-AIA Náquera.  
Valencia, 28 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 188/06-AIA  
Título: Ampliación explotación de recursos sección A) denominada La Escaleta  
Promotor: Eugenio Botella, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Localización: Paraje La Escaleta, parcela nº1 - polígono nº 24 del catastro de rústica del término municipal de Cocentaina (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la ampliación de la explotación de piedra caliza denominada La Escaleta tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas.   
La explotación se localiza en el término municipal de Cocentaina, más concretamente dentro del ámbito del PORN del Parque Natural de Sierra Mariola en el área delimitada como Area de actividades extractivas.  
Actualmente se encuentra en explotación la cantera La Escaleta siendo la misma empresa promotora que solicita la ampliación quien la explota. La ampliación solicitada extiende los límites de la explotación actual hacia el Oeste ocupando una superficie de 18.24 Ha.   
Las reservas de material estimadas para árido son del orden de los 4.000.000 m³ que con una producción anual prevista de alrededor de 200.000 m³/año y una densidad de 2, 6 Tn/m³, supone una producción anual de 520.000 t/año y una vida aproximada de 20 años.  
Una vez extraídos los materiales calizo dolomíticos que afloran en la superficie de explotación, se transportan a la planta de tratamiento y clasificación de áridos propiedad del promotor situada a escasa distancia de la cantera junto al camino de acceso a ésta.  
La explotación y restauración planteada para la superficie de ampliación solicitada no tiene continuidad espacial con la actual cantera sino que propone iniciar sus labores extractivas por el límite Oeste de la ampliación. Además el sentido de la explotación no es descendente sino que se inician los trabajos a media ladera y después continúan hacia el Norte y hacia el Este, es decir sin ninguna continuidad espacial que permita restaurar inmediatamente los bancos explotados.  
Se desconoce de que modo se alcanzarán las cotas iniciales de explotación en la superficie de ampliación propuesta puesto que no se ha contemplado en proyecto la apertura de nuevos caminos de acceso siendo necesarios éstos al no existir infraestructuras que permitan dicho acceso.  
Según proyecto, el talud final de explotación estará formado por una media de 6 bancos de altura máxima 20 m. y pendiente 60º. En cuanto a la restauración propone desdoblar los bancos de explotación en bancos de altura 10 m. descabezándolos y consiguiendo un talud final de restauración máxima de 36º en el que persistirán las bermas intermedias de 6-7 m.  
Una vez remodelada la topografía, se aportará tierra vegetal y se procederá a revegetar los taludes mediante la siembra de especies herbáceas tapizantes de rápido crecimiento y la plantación de especies arbustivas y arbóreas forestales autóctonas. Para las bermas y plataformas se propone plantar olivos.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
23.05.06. El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante remite proyecto de explotación, proyecto de restauración y Estudio de Impacto Ambiental.   
Se adjunta certificado del resultado de la información pública del expediente indicando que tras haberse publicado en el DOGV nº 5.220 del 16 de marzo de 2006 se presentaron las siguientes alegaciones:  
- Colla Ecologista la Carrasca  
- Eva Gutierrez Robles en representación de la mercantil Inversiones Els Comellars, SL.  
Se resumen a continuación las alegaciones formuladas que tienen carácter ambiental:  
- Colla Ecologista la Carrasca.   
Que de acuerdo con la planimetría que acompaña el proyecto presentado es más que evidente que parte de la superficie sobre la cual se solicita permiso para actuar en la ampliación de la cantera ya se encuentra en explotación incluso por encima de las cotas máximas que determina el área de actividades extractivas a las que hace referencia el PORN de la Sierra de Mariola, en su anexo I.   
En el proyecto presentado se habla de llevar la explotación hasta la cota 940 en la zona NW y hasta la cota 910 en la zona NE, mientras que incluso el Ayuntamiento de Cocentaina, en oficio firmado por el Regidor de Urbanismo, de fecha 3 de febrero de 2006, indica la necesidad de no sobrepasar nunca la cota 850.  
De acuerdo con el Estudio de Impacto Ambiental la cuenca visual tanto de la cantera existente como de la ampliación tramitada es amplísima y el impacto paisajístico es crítico e irreversible.  
El proyecto presentado no aporta ninguna propuesta de restauración ambiental y paisajística para la cantera actualmente en explotación, que quedaría abandonada, de modo que la nueva explotación incrementaría notablemente el fuerte impacto visual que actualmente existe desde cualquier punto de las comarcas de l'Alcoià y El Comtat.   
Para justificar la ampliación, el titular de la actual explotación que es el mismo de la ampliación, tiene que presentar un proyecto de restauración.  
- Eva Gutierrez Robles en representación de la mercantil Inversiones Els Comellars, SL.  
Que el proyecto de explotación y el de restauración tramitados, resultan totalmente contrarios a las disposiciones previstas en el artículo 33 del PORN del Parque Natural de Sierra Mariola.  
2. Informes sectoriales.  
26.05.06. Se solicita informe al Área de Planificación del Territorio de esta Conselleria, por encontrarse el proyecto dentro del ámbito del PORN del Parque Natural de Sierra Mariola. En fecha 28.07.06 se recibe un primer informe y posteriormente a requerimiento del Área de Evaluación de Impacto Ambiental, se emite un segundo informe en el que se indica que:  
- La empresa promotora debe presentar junto a la ampliación de la explotación un proyecto de restauración de la actual cantera de modo que se pueda emitir el informe favorable previo de la administración competente en espacios naturales protegidos, que evaluará las áreas de restauración a los objetivos de integración paisajística y ecológica en la Sierra Mariola como dispone el artículo 33.2 del vigente PORN.   
- Los accesos a la explotación no podrán, en ningún caso, sobrepasar los límites del área delimitada para las actividades extractivas prevista por el PORN.  
- El proyecto tramitado a pesar de ubicarse en terrenos donde la actividad extractiva está permitida, no permite llevar a cabo una restauración que cumpla con las determinaciones del PORN del Parque Natural de la Sierra de Mariola.  
16.07.06. Se solicita informe al Servicio de Gestión Forestal de esta Conselleria por encontrarse la cantera en terrenos forestales. En fecha 02.08.06 se recibe informe en el que se indica entre otros aspectos lo siguiente:  
- El diseño de la restauración en la zona de ampliación debería presentarse en continuidad espacial con la restauración prevista en los terrenos explotados de la actual cantera La Escaleta de forma que el resultado zonal conforme un espacio restaurado bajo los mismos criterios técnicos y de diseño (morfología, hidrología, continuidad espacial, especies, densidad de plantación.)  
- Carece de un estudio hidrológico detallado de la zona solicitada que represente y caracterice la complejidad de su fisiografía (fuertes pendientes, elevada densidad de barrancos de gran profundidad, vaguadas, colinas, etc.) y por tanto de una red hidrológica muy singular, que permita valorar las afecciones que conlleva la explotación tramitada.  
- La remodelación de la topografía en la restauración planteada, no se ajusta a los parámetros exigidos por el PORN de Sierra Mariola.  
- Se carece de información respecto a las características del suelo edáfico a utilizar en la restauración.  
- La distribución de las especies seleccionadas para la restauración de la cubierta vegetal y su proporción deben responder a los parámetros estudiados, principalmente a la fisiografía, ya que influye en la disponibilidad de agua, exposición y cantidad y calidad del suelo.  
- Teniendo en cuenta que la restauración que se propone tiene como objetivo recuperar el estado natural y el uso forestal de la zona, la selección de especies propuesta y su proporción no reflejan dicho objetivo. Además, no se describe en su totalidad la técnica empleada en la restauración forestal ni se analiza la evolución de la vegetación a implantar mediante modelos cuantificables propios de las técnicas forestales.  
- En relación al sistema de drenaje no es posible valorar la idoneidad de las actuaciones ya que no se definen las características de los canales perimetrales, el caudal recogido, la capacidad erosiva del agua de escorrentía, la cantidad de sedimentos arrastrados y su deposición aguas abajo, la turbidez del agua y su conexión con la red hidrológica natural. Se deben adoptar medidas adecuadas si se prevén fenómenos erosivos.  
- Respecto a la cartografía no queda clara la cronología del Plan de Restauración y carece de planos de detalle de bermas, caminos, instalaciones, riegos, drenajes,..etc.  
- Debe tenerse en cuenta el Decreto 7/2004 de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Consideraciones ambientales  
En primer lugar, indicar que el proyecto de explotación y restauración tramitado se sitúa dentro de los límites establecidos en el PORN del Parque Natural de Sierra Mariola como suelo para desarrollar la actividad extractiva.  
En segundo lugar, revisado el proyecto de explotación y el proyecto de restauración, se comprueba que el diseño de explotación propuesto no permite llevar a cabo una restauración que cumpla con los criterios de restauración establecidos en el artículo 33 del PORN del Parque Natural de la Sierra de Mariola  
Además, la ampliación propuesta:  
- No tiene en cuenta la continuidad espacial de los trabajos de explotación y restauración con la explotación actual  
- No contempla la restauración inmediata de la explotación actual y su integración con la ampliación propuesta  
- No contempla la restauración de terrenos afectados por la explotación y caminos de acceso que han sobrepasado los límites autorizados por el PORN para desarrollar la actividad extractiva  
- No hace referencia a la apertura de nuevos caminos  
- Incrementa la superficie explotada sin restaurar   
- Incrementa el impacto paisajístico  
- Carece de estudio hidrológico detallado  
- No adopta medidas de corrección hidrológica adecuadas.  
- Favorece la erosión del suelo   
- La selección y proporción de especies propuesta para la revegetación del área afectada por la explotación no garantiza la recuperación del área y su uso forestal.  
- Los planos aportados no reflejan el detalle de las actuaciones a llevar a cabo en la restauración: estado actual de los bancos explotados, diseño de bermas y taludes, sistemas de drenajes, obras auxiliares, restauración de caminos, etc.  
- No se dispone de autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la ocupación y desvío de barrancos.  
Como consecuencia de todo lo anterior, desde el punto de vista ambiental el proyecto tramitado a pesar de ubicarse en terrenos donde la actividad extractiva está permitida, no garantiza la correcta restauración del área afectada por la explotación actual y su futura ampliación, generando además impactos negativos severos sobre el suelo, la vegetación, el paisaje y la hidrología fundamentalmente puesto que no se adoptan medidas correctoras adecuadas para minimizar dichos impactos que hagan que la actividad minera sea compatible con el medio en el que se encuentra.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 13.2 estable que le corresponde al Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica de Declaración de Impacto Ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente,  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable a los solos efectos ambientales el proyecto de ampliación de la explotación de recurso sección A) denominada La Escaleta, situada en el ámbito del PORN del Parque Natural de Sierra Mariola del término municipal de Cocentaina (Alicante) promovido por Eugenio Botella, SL por considerar que el proyecto de ampliación tramitado resulta totalmente contrario a las disposiciones previstas en el artículo 33 del PORN del Parque Natural de Sierra Mariola y no adopta las medidas protectoras y correctoras adecuadas para minimizar el impacto sobre el suelo, la vegetación, la fauna, el paisaje y la hidrología que la ampliación propuesta generará sobre el medio natural en el que se ubica.  
Segundo  
Puesto que el PORN del Parque Natural de la Sierra de Mariola permite la ampliación de la cantera dentro de un perímetro determinado, en caso de tramitar un nuevo proyecto de ampliación, éste deberá ajustarse a los límites establecidos para el desarrollo de las actividades extractivas y tener en cuenta todas aquellas determinaciones técnicas establecidas en el PORN en cuanto a la restauración del espacio afectado por la actividad extractiva.   
Además, el proyecto que se tramite debe incorporar la restauración de la actual cantera así como cualquier otra afección llevada a acabo por la empresa promotora fuera de los límites permitidos en el PORN, de modo que permita su restauración ambiental y paisajística.   
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 15 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 242/2005-AIA  
Titulo: Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos Fuera de Uso (CAT-VFU)  
Promotor: Gaspar Vallés Roselló  
Autoridad Sustantiva: Comisión Provincial de Actividades Calificadas Alicante   
Localización: C/ Gremis con C/ Fuster en el Pol. Ind. de Teulada (Alicante)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
Tiene por objeto definir las características de una actividad destinada al desguace de vehículos y venta de sus piezas, como centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso al final de su vida útil (CAT-VFU). Asimismo, dentro de la misma parcela y en estancia totalmente independiente, se pretende instalar un puente para lavado de vehículos.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
El emplazamiento de la actividad se localiza en el polígono industrial del término municipal de Teulada (Alicante), en la C/ Gremis esquina con C/ Fuster. El centro autorizado de tratamiento proyectado (CAT-VFU), ocupará una parcela de 1.006,75 m² en el interior de una edificación ya construida, consistente en una nave a dos aguas. Esta nave está dividida en dos sectores totalmente independientes, el primero de ellos de 671,22 m² destinado a la actividad descrita y el segundo de 108 m² sin un uso definido en la actualidad. La superficie ocupada por la actividad se distribuirá en diferentes zonas del siguiente modo:  
- Área de recepción de vehículos fuera de uso de 109,1 m².  
- Zona de descontaminación de vehículos de 39,5 m².  
- Zona de desguace (incluido almacenamiento de residuos peligrosos) de 146,1 m².  
- Zona de almacenamiento de residuos no peligrosos, de exposición y venta con 179,3 m².  
- Altillo destinado al almacenamiento de residuos no peligrosos de 92,1 m².  
- Área de oficinas de 20 m², y vestuarios y aseos de 15,82 m².  
- Zona de paso de vehículos de 103,01 m².  
- Zona de lavado de vehículos (puente de lavado) de 45,9 m².  
El suministro de agua potable procederá de la red pública de abastecimiento. La aireación de la nave se asegura mediante ventilación natural, a través de las puertas de acceso a la misma que permanecerán abiertas durante la jornada de trabajo y a través de los dispositivos lineales de ventilación instalados en la cubierta.  
Toda la nave presenta suelo impermeable con pendiente del 1% que vierte hacia el sistema de drenaje para derrames, constituido por varios sumideros repartidos por toda la planta que desembocan en una arqueta ciega y estanca de 1 m³, de almacenamiento temporal hasta su retirada por el gestor de residuos autorizado. No se realizará ningún vertido líquido a la red de saneamiento a excepción de las aguas sanitarias de aseos y vestuarios que desaguan en la red pública municipal. Esta red de aguas sanitarias será totalmente independiente de la red de drenaje para derrames.  
Para evitar la entrada de agua de lluvia por las puertas de acceso a la nave, éstas se recogerán mediante imbornales corridos que desaguan a la conducción general de saneamiento de la planta y, como medida de precaución, lo harán en su tramo anterior al paso de ésta por el separador de hidrocarburos. La zona del lavadero de vehículos es independiente del resto de la nave en cuanto al vertido de aguas, recogiéndose éstas mediante una red de drenaje hasta un decantador de lodos de 5 m³ y, posteriormente, se conecta al separador de hidrocarburos de la red de saneamiento general de la planta antes de su vertido a la red de alcantarillado municipal.  
Los residuos generados en la actividad son, básicamente, los derivados de la descontaminación de vehículos. Se dispondrá de contenedores adecuados para el almacenaje de residuos peligrosos. El aceite, el líquido de frenos y el anticongelante retirados se almacenarán en depósitos fijos en superficie y contarán con cubetos de retención de derrames. Los carburantes retirados de los vehículos (gasolinas y gasóleos) se almacenarán en 3 depósitos enterrados de 1.000 lts. cada uno, con doble pared y dispositivo detector de fugas. Además, junto a estos depósitos, se ha proyectado otro depósito enterrado para gasóleo A de 2.000 lts. para el repostaje de vehículos propiedad del titular con suministro mediante por camión cisterna.  
Alternativas  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Afecciones legales  
De acuerdo al informe del Ayuntamiento de Teulada, de 27 de diciembre de 2004, el emplazamiento de la actividad cumple con las ordenanzas municipales y los planes de ordenación urbana.  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la conselleria competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el Registro de Productores de Residuos de la Comunidad Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos ambientales  
La relación de los principales impactos identificados en el Estudio de Impacto Ambiental, como consecuencia de la ejecución del proyecto y del funcionamiento de la actividad del centro de descontaminación de vehículos fuera de uso, son los siguientes:  
- Posible afección de la calidad de las aguas por una actividad consistente en el tratamiento y almacenamiento de residuos, chatarras y productos peligrosos (descontaminación, almacenamiento temporal de residuos, almacenamiento de combustibles, etc).  
- Alteración de la calidad de las aguas por los vertidos del lavadero, de aguas pluviales y de aguas sanitarias a la red de alcantarillado municipal.  
- Alteración del suelo debido al impacto que supone la ocupación del mismo por la puesta en marcha de la actividad.  
- Alteración del suelo por posibles derrames producidos durante las operaciones de recepción, descontaminación y desguace de los vehículos.   
- Posible alteración del terreno derivado del almacenamiento temporal de residuos hasta su cesión al gestor autorizado y del almacenamiento en depósito enterrado de combustibles.  
- Afección de la atmósfera por las emisiones derivadas de los fluidos refrigerantes extraídos de los sistemas de aire acondicionado de los vehículos.   
- Molestias de orden acústico ocasionadas por la recogida y el transporte hasta las instalaciones del CAT-VFU de vehículos accidentados y/o abandonados.  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras  
Las principales medidas protectoras o correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental son:  
- Todas las actividades se desarrollarán en el interior de la nave bajo cubierta y sobre suelo pavimentado.  
- Las zonas de recepción, descontaminación y desguace de vehículos presentarán un pendiente del 1% hacia sumideros de recogida de derrames repartidos por toda la planta que desembocan en una arqueta ciega y estanca de 1 m³.  
- Las puertas de acceso a la nave disponen de imbornales corridos de recogida de aguas pluviales hacia la red general de saneamiento a la que se conectará antes del paso de ésta por el separador de hidrocarburos.  
- Las aguas sanitarias de aseos y vestuarios se verterán a la red de saneamiento municipal, que será totalmente independiente de la red de recogida de derrames.  
- Las aguas procedentes del lavadero de vehículos se tratan en un decantador de lodos de 5 m³ y, posteriormente, enviadas al separador de hidrocarburos antes de su vertido al alcantarillado municipal.  
- Se dispondrán de depósitos adecuados para la recogida y almacenamiento temporal de residuos peligrosos que se dotarán, en el caso de ser líquidos, de cubetos de retención para derrames.  
- La extracción de los gases refrigerantes del aire acondicionado durante la descontaminación de los vehículos se realizará mediante equipos extractores específicos que permitan su recuperación.   
- Los depósitos enterrados de almacenamiento de carburantes cumplirán la instrucción técnica MI-IP04 aprobada por el Real Decreto 1523/1999, de 1 de octubre, que modifica el Reglamento de instalaciones petrolíferas aprobado por Real Decreto 2085/1994, de 20 de octubre.  
3. Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental  
El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental recoge:  
- El control de las condiciones de recepción de los VFU's.  
- El control sobre las cantidades residuos peligrosos generados y de su cesión al gestor autorizado de residuos.  
- Un seguimiento mediante análisis físico-químicos de las aguas residuales generadas por la actividad, al menos, anualmente.  
- Mediciones acústicas para el control del nivel de ruido de la actividad, al menos, cada 5 años.  
- Revisiones periódicas de los depósitos de almacenamiento de carburantes afectados por la MI-IP 04 Instalaciones fijas para distribución al por menor de carburantes y combustibles petrolíferos en instalaciones de venta al público, por empresa externa.  
- Revisión y pruebas periódicas de la instalación de aire comprimido conforme a reglamentación.  
Tramitación administrativa  
El 28 de noviembre de 2005 se recibe solicitud de Declaración de Impacto Ambiental desde la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, referente al proyecto de apertura de una actividad para un centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso, promovido por D. Gaspar Vallés Roselló en el término municipal de Teulada (Alicante). Analizada la documentación del expediente se le comunica al titular, el 28 de marzo de 2006, la necesidad de ampliación de la documentación al respecto del Estudio Acústico exigido por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, sobre contamianción acústica, y al respecto de determinados aspectos sobre el almacenamiento en depósito enterrado de combustibles. Como respuesta al mismo, el titular presenta el 14 de julio de 2006 nueva documentación técnica.  
La documentación contenida en el expediente de impacto ambiental la constituyen:   
- Proyecto de Actividad en separata de dos tomos, de junio de 2004.  
- Estudio de Impacto Ambiental, de julio de 2004.  
- Estudio Acústico, de junio de 2006  
- Expediente administrativo del ayuntamiento de Teulada de actividad calificada que incluye, el informe de adecuación del emplazamiento a las ordenanzas municipales y planes de ordenación urbana, y el resultado de la información pública de no alegaciones al proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 6.C.1) «Centros de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, de acuerdo con la definición del Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre» del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana; y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre un centro autorizado de descontaminación de vehículos fuera de uso, promovido por Gaspar Vallés Roselló y situado entre las vías C/ Gremis y C/ Fuster del Polígono Industrial de Teulada (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental y en la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los contenedores y depósitos de almacenamiento temporal de residuos peligrosos deberán ser sólidos y resistentes al tipo de residuo contenido. Serán etiquetados reglamentariamente y se colocarán, cuando sean de naturaleza líquida, cubetos de retención de derrames o, en su defecto, los depósitos serán de doble pared.  
2. Se dispondrá de un producto comercial absorbente en cantidad suficiente para asegurar la recogida derrames que pudieran producirse evitando, en todos los casos, la limpieza por baldeo.  
3. Los depósitos enterrados de almacenamiento de carburantes se ajustarán a lo establecido en el Reglamento de instalaciones petrolíferas aprobado por el Real Decreto 2085/1994, de 20 de octubre, modificado por el Real Decreto 1523/1999, de 1 de octubre y sus Instrucciones Técnicas Complementarias (MI-IP). Asimismo, se cumplirá con todas las revisiones, pruebas e inspecciones periódicas exigidas por esta reglamentación.  
4. Se realizarán las auditorías acústicas incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental de acuerdo al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
5. Se deberá dar cumplimiento a todas las medidas protectoras y correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como, en el Programa de Vigilancia Ambiental propuesto en el mismo.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la incorporación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 14 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 307/06-AIA  
Título: Explotación cantera de arcillas, sección A) Quintanes  
Promotor: Cerámicas Arlandis, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad de Valencia. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Localización: Parcelas 540, 538,687 y 342 del polígono 26 del Término Municipal de Oliva (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la legalización de una cantera de margas y margocalizas, tramitado como sección A), por la Ley de Minas.   
Las características tecnológicas de los materiales objeto de extracción, los hacen idóneos para su empleo en los diversos usos que tienen las arcillas en la fabricación de productos cerámicos.  
Actualmente la cantera se encuentra parcialmente explotada, por lo que el proyecto tramitado pretende continuar con las labores de explotación, ampliando el área de afección y reprofundizando la cota natural del terreno hasta alcanzar la cota 31 msnm.  
El proyecto inicial (mayo 2005) propone dos zonas o fases de explotación:  
Fase 1: terrenos que pertenecen actualmente a la empresa   
Fase 2: terrenos que se encuentran en fase de adquisición o de concierto con los propietarios  
Tras estudiar la posible afección al Patrimonio Cultural Valenciano y encontrar restos arqueológicos que se corresponden con una necrópolis romana, se ha optado por eliminar del proyecto la Fase 2 de explotación, quedando limitada la explotación a la superficie que ocupa la Fase 1 del proyecto. (Modificación proyecto noviembre 2005).  
Como consecuencia de dicha modificación la explotación Quintanes se reduce en dos hectáreas, ocupando las parcelas 342, 538, 687 y 540 del polígono 26 del término municipal de Oliva.   
La cubicación final es de 1.024.048 toneladas estimando una vida útil de 20 años. La relación mineral/estéril es del 100% por lo que no se van a generar estériles.   
Previo al inicio de la explotación, se llevan a cabo las siguientes actuaciones:  
- Retirada y acopio de tierra vegetal  
- Construcción de un dren perimetral de drenaje y balsas de decantación  
- Vallado de las instalaciones  
- Construcción de instalaciones  
El sistema de explotación consistirá en un banqueo descendente, en bancos de 4 m. El arranque se realizará mediante medios mecánicos, empleándose pala cargadora para carga en camiones externos. La explotación comenzará de este a oeste con la explotación de la plataforma o plaza de cantera reprofundizando hasta la cota 31 m.  
La restauración se realizará de forma simultánea a la evolución del hueco de explotación. La restauración comenzará con el relleno del vaso mediante el vertido controlado de residuos inertes hasta llegar a la cota 47 m. y se irán plantando naranjos de este a oeste según avance el relleno del mismo. Una vez finalizada esta fase, se procederá a la restauración forestal de los taludes y bermas del oeste.  
Los taludes y bermas de restauración situados por encima de la cota 47 m., se modelarán dejando taludes finales de 27º de inclinación respecto a la horizontal, altura de banco de 4 m. y bermas intermedias de 2,13 m.  
Cada uno de los bancos de restauración dispondrá de un canal de drenaje al pie del talud que recogerá las aguas de escorrentía y las conducirá hacia el interior del hueco minero.  
Para la revegetación de los taludes, se aportará la tierra vegetal previamente retirada y posteriormente se sembrarán herbáceas en bermas y taludes y se aplicará una capa de mulch que mejorará las condiciones microclimáticas de la superficie del suelo.  
Posteriormente se plantarán especies arbustivas y arbóreas forestales. Las especies elegidas son especies autóctonas que se incluyen en la serie de vegetación natural que corresponde a la zona.  
Además de la recuperación del área mediante la revegetación, una vez finalizada toda la actividad en la zona, se llevará a cabo el desmantelamiento de las instalaciones, demolición de infraestructuras de hormigón, acondicionamiento de balsas de lavado o decantación, desmontaje y retirada del vallado y retirada de la maquinaria móvil y equipos de mantenimiento.  
2. Justificación de la solución adoptada. Alternativas de ubicación.  
A continuación se indican los aspectos más destacables por los que se ha tramitado el presente proyecto:  
- Legalizar la actividad extractiva  
- Aprovechar el recurso minero existente.  
- Explotar las parcelas propiedad del promotor  
- No afectar al Patrimonio Cultural Valenciano  
- Gestionar adecuadamente los residuos inertes  
- Restaurar adecuadamente la zona explotada  
- No afectar infraestructuras, vías pecuarias ni espacios naturales protegidos  
- Distancia a núcleo urbano  
- Calificación urbanística que permite la extracción minera  
- Buenos accesos  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En agosto de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia remite el Proyecto de explotación (mayo 2005) y el Estudio de Impacto Ambiental y proyecto de restauración (mayo 2005), de la cantera de arcillas, sección A) denominada Quintanes y Modificación del Proyecto de explotación - restauración (noviembre 2005) y documento de síntesis (noviembre 2005).  
Se adjunta además:  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 07.09.2006   
- Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de fecha 21.12.2005.  
- Informe técnico del Departamento de Urbanismo del Ayuntamiento de Oliva de fecha 19.05.2006 en el que se indica que las parcelas 540, 538 y 687 del Polígono 26 quedan comprendidas dentro de la clasificación del Suelo Protegido Extractivo Minas. Respecto de la parcela 342 del mismo Polígono, únicamente quedaría incluida dentro de dicha clasificación la zona colindante a las parcelas 540 y 538 y hasta una altura de cota no superior a 60 m.  
- Informe técnico favorable del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia (sección Minas) respecto al proyecto de explotación y restauración de la cantera de fecha 19.07.06.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el Proyecto de actividad.  
El área objeto de explotación está ubicada a los pies del Tossal de l'Almugid situado a unos 800 km. aproximadamente al Sur del municipio de Oliva.  
El acceso al área de estudio se puede hacer desde diferentes caminos asfaltados que parten todos desde el centro de la ciudad de Oliva.  
Desde el punto de vista geológico los materiales a explotar se corresponden con una alternancia de margas y calizas con abundante fauna fósil pertenecientes a materiales del tránsito entre el Jurásico y el Cretácico.  
En el área de estudio los suelos que aparecen son fluvisoles crómicos, antrosoles áridos y kastanocem cálcico. El uso del suelo en la mayor parte de la explotación y sus alrededores es agrícola con cultivo de frutales.  
La red hídrica de la zona está comandada por la Rambla Gallinera que discurre por el sudeste de la explotación y a la que fluyen los diferentes barrancos que descienden de las elevaciones montañosas de la zona. Estos barrancos se caracterizan por su corto recorrido, fuerte pendiente y régimen espasmódico de las precipitaciones por lo que cuando se producen lluvias intensas, la Rambla Gallinera lleva abundante agua y provoca fuertes inundaciones al no disponer de salida natural al mar.  
Desde el punto de vista hidrogeológico los materiales a explotar son margas impermeables ubicadas entre el subsistema Plana de Gandía- Denia y el subsistema -Solana-Alimirante-Mustalla.   
En cuanto al clima, en el área de estudio la estación Oliva refleja una precipitación media anual de 743,4 mm. Este nivel de precipitación supera los valores medios de la provincia de Valencia y se encuadra en una clasificación ombroclimática subhúmeda, donde dominan las precipitaciones anuales superiores a los 600 mm.  
La estación más lluviosa es el otoño seguida del invierno. En otoño cuando aparece el fenómeno gota fría pueden generarse precipitaciones que superen los 300 l/m².  
Existe un riesgo potencial de erosión debido a la litología de los materiales, la pendiente generada por los taludes de explotación y la climatología de la zona. También existe un riesgo de inundación elevado al excavar la explotación por debajo la cota natural del terreno y tener los materiales explotados un carácter impermeable.  
Respecto a la vegetación, el biotipo dominante en parte de la explotación (laderas) es el matorral formado por especies como Quercus coccifera, Rosmarinus offinalis, Pistacia lentiscus, Erica multiflora, Asparagus sp, etc. con zonas donde es frecuente encontrar Pinus halepenis ralo. En la zona llana a explotar y sus alrededores, la vegetación se corresponde con cultivos de regadío, basados fundamentalmente en naranjos.  
Desde el punto de vista faunístico, destaca por su abundancia la avifauna de pequeño tamaño que nidifica en los campos de cultivo. La cercanía del área de estudio a la línea de costa y a la Marjal de Pego- Oliva provoca en ocasiones la presencia de garzas, limícolas, anátidas y gallinaceas. También aparecen en la zona mamíferos de mediano tamaño, reptiles y anfibios.  
Desde el punto de vista socioeconómico, son los sectores agrícola y terciario los motores de la economía del municipio.  
En cuanto a infraestructuras, existe una numerosa red de caminos agrícolas y acequias de riego en los alrededores de la explotación que hay que tener en cuenta.  
2. Afecciones legales.  
- Según informa el departamento de Urbanismo del Ayuntamiento de Oliva, las parcelas 540, 538 y 687 del Polígono 26 del municipio de Oliva quedan comprendidas dentro de la clasificación del suelo Protegido Extractivo Minas. Respecto de la parcela 342 del mismo Polígono, únicamente quedaría incluida dentro de dicha clasificación la zona colindante a las parcelas 540 y 538 y hasta una altura de cota no superior a 60 m.  
- Una vez modificados los límites inicialmente propuestos para la explotación a exigencias de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano por afectar un yacimiento romano, se ha emitido informe vinculante favorable al proyecto modificado de noviembre 2005 en el que se explota únicamente la Fase 1 del proyecto inicialmente tramitado.  
- No se afectan Vías Pecuarias ni Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
3. Identificación y valoración de los impactos.  
De acuerdo con el Estudio de impacto Ambiental, los factores ambientales de mayor sensibilidad para la realización del proyecto son el aire, por el aumento del ruido y de las partículas sólidas, la geomorfología, en cuanto a la variación de la topografía original, la edafología, por la destrucción y la alteración de las características del suelo, la vegetación ya que se destruye y daña la cubierta vegetal, los procesos por alteración de los drenajes al modificar el relieve y por tanto, la tasa de erosión/sedimentación, el paisaje, en cuanto que se varía su calidad y se produce un impacto visual muy importante y el medio rural cambia el uso del suelo.  
Hay que indicar que, revisado el proyecto de restauración y el estudio de impacto ambiental, se comprueba que no se aporta ningún tipo de documentación respecto al proyecto de restauración del hueco minero mediante vertedero controlado de residuos inertes.  
En consecuencia, la valoración del proyecto es incompleta puesto que el acondicionamiento y puesta en marcha de un vertedero controlado de residuos inertes genera una serie de impactos ambientales que deben ser contemplados y valorados.  
La excavación de la cantera por debajo de la cota natural, la falta de desagüe del hueco, la reducida permeabilidad de los materiales y la climatología de la zona hacen que el riego de inundación del hueco sea elevado lo cual conlleva un riesgo elevado para los trabajadores que explotan la cantera.  
4. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa devigilancia ambiental.  
En cuanto a las medidas correctoras propuestas en el proyecto se considera necesario introducir ciertas modificaciones para minimizar los impactos derivados de la explotación:  
- La explotación quedará limitada al perímetro establecido por los límites referidos en el informe del ayuntamiento de Oliva.   
- La explotación de la plaza de la cantera quedará limitada a la cota 47 m. hasta que no se disponga de un proyecto de restauración mediante vertedero controlado que garantice la restitución de la topografía de la cota 31 m. hasta la 47 m.  
- Para garantizar la pronta restauración de los bancos de explotación, la explotación se hará descendente, es decir desde las cotas más altas situadas en la falda del cerro que rodea la plaza de cantera hasta la propia plaza. De este modo se consigue minimizar el impacto paisajístico y el riesgo de erosión generado en los taludes.  
- Para la recogida de pluviales se excavará una balsa en el interior de la plaza de la cantera que recoja el drenaje de los bancos de explotación.  
- Las bermas intermedias que separan los taludes de restauración serán lo suficientemente anchas para garantizar la construcción de los canales de drenaje, la revegetación de las bermas y el mantenimiento de drenajes y permitir el acceso de maquinaria a los bancos para llevar a cabo el control y vigilancia de las tareas de restauración.  
En cuanto al Plan de Vigilancia Ambiental propuesto, éste se considera adecuado aunque deberá ser ampliado y contemplar la vigilancia y control de la construcción, puesta en marcha, sellado y control posterior del vertedero que se proponga para restituir el hueco minero.  
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 13.2 estable que le corresponde al Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior, de la propuesta técnica y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de la cantera sección A) denominada Quintanes Fase 1 del término municipal de Oliva (Valencia), promovido por Cerámicas Arlandis, SL.., siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éste.  
Segundo   
1. La explotación queda limitada a la Fase 1 del proyecto, tal y como se tramita en el Proyecto modificado de noviembre de 2005.  
2. Los límites o perímetro de explotación quedan limitados a lo establecido en las ordenanzas municipales vigentes. En ningún caso se explotará por encima de la cota 60 m.  
3. Se dejará sin explotar el material situado por debajo de la cota 47 m. por no quedar garantizada la restauración del hueco minero.  
4. En caso de tramitarse y valorarse favorablemente desde el punto de vista técnico y ambiental la posible ubicación de un vertedero controlado en el hueco minero inicialmente proyectado, la explotación podrá continuar hasta la cota solicitada (31 m.). En ningún caso se explotará por debajo del nivel freático.  
5. La restauración del conjunto de la explotación se realizará de forma progresiva y por medio de fases simultaneadas con las labores de extracción minera, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado conforme se vaya produciendo el agotamiento de los diferentes bancos de restauración. En consecuencia, la explotación deberá llevarse a cabo de forma descendente desde las zonas de mayor cota, dando prioridad al rápido agotamiento de aquellos frentes y bancos que favorezcan el cumplimiento de esta condición.   
6. Para la recogida de pluviales se excavará una balsa en el interior de la plaza de la cantera que recoja el drenaje de los bancos de explotación.  
7. Las aguas recogidas en la balsa se aprovecharán para el riego de las instalaciones y el riego de la revegetación.  
8. Las bermas intermedias que separan los taludes de restauración serán lo suficientemente anchas para garantizar la construcción de los canales de drenaje, la revegetación de las bermas, el mantenimiento de drenajes y permitir el acceso de maquinaria a los bancos para llevar a cabo el control y vigilancia de las tareas de restauración.  
9. Se llevará a cabo un control y vigilancia de las acequias y caminos por donde circulen los camiones garantizando su buen estado y su limpieza.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 17 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 111/05-AIA  
Título: Vía de acceso a la cantera Raboseras.  
Promotor: Áridos Alcalatén SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial  
Objeto del proyecto: Dotar de acceso a la cantera Raboseras.  
Localización: Pasa por las parcelas 104,103, 102, 99, 95, 93, 94, 58, 82, 75, 74 y 73 del polígono 6 del Municipio de Alcora (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
La vía proyectada por Áridos Alcalatén SA sirve para acceder a la Autorización de Explotación denominada Raboseras, ya que en la actualidad no existe comunicación alguna hasta la cantera.  
En el diseño del trazado se aprovechan caminos existentes que precisan una adecuación. Después de varias modificaciones y ampliaciones de la documentación técnica, el promotor presenta finalmente en un texto refundido, de fecha Mayo de 2006, cuatro alternativas que denomina: A, B, C y D. La alternativa elegida es la D, ya que presenta los menores impactos ambientales.   
La vía de acceso a la Cantera Raboseras (alternativa D) mide 1.692 metros, de los cuales 1.251 metros son de nueva implantación, el desnivel máximo es de 45,17 metros y la pendiente media del 7%, con algún punto del 25%, pero que cumple con la ITC 07.1.02. El radio de las curvas es superior a 4,5 metros.  
La anchura media es de 4,50 metros, con un apartadero de 3 metros de ancho adicional cada 500 metros.   
El firme dispone de un bombeo de la pendiente transversal del 2% para facilitar el drenaje del agua hacia las cunetas, la base de zahorras en el tramo asfaltado tiene el 3,5%. Una vez terminada la explanación del camino y los ensanches se construirá una capa de zahorras artificiales de 20 cm de espesor.  
Se proyectan dos puentes de vigas múltiples elevados sobre el Río Alcora y el Barranco Fornet. Las vigas son de hormigón pretensado, con luz suficiente para salvar todo el ancho del cauce y están simplemente apoyadas en los estribos. La separación máxima entre vigas es de 2 metros. Los estribos son de hormigón armado realizados in situ en los dos extremos del cauce. La anchura mínima del tablero es de 10 metros para albergar dos carriles de 3,50 metros y dos arcenes de 1,50 metros. En total se emplean 4 vigas. Los puentes cuentan con protecciones laterales y equipamientos de seguridad, marcas viales y señalización vial horizontal y vertical.  
La vía posee cunetas longitudinales revestidas de herbáceas de sección trapezoidal; poseen una pendiente longitudinal mínima del 0,2% y máxima del 1%. Las cunetas derivan el agua a cubetas de recepción de 0,288 m³ y estas a cinco tajeas.  
2. Alternativas  
El promotor ha estudiado varios trazados desde un punto de vista medioambiental, los cuales denomina A, B, C y D.   
Los trazados A, C y D tienen en común un mismo tramo, pues pasan por las parcelas 104, 103, 102, 99, 95, 93 y 94 hasta llegar a la parcela 86. La alternativa B tiene un recorrido totalmente distinto a las anteriores. Todas las alternativas cruzan cursos de agua a un nivel superior.  
La alternativa A presenta un trazado en planta en forma de T, desde la parcela 86 prosigue paralela al barranco Fornet hasta llegar a la parcela 53, luego continúa por las parcelas 54, 56, 57, 78, 58, 59, 72 y 70; en ésta última se sitúa la plaza de cantera. Incluye un ramal de acceso de 357 metros que parte desde la parcela 87 y va dirigido al SSO (en dirección opuesta a la cantera); para satisfacer las necesidades de comunicación del Municipio de Alcora. El tramo de nueva construcción es de 2.057 m y cruza la vía pecuaria Cañada Real Nº 3. La longitud del trazado desde la parcela 86 hasta la plaza de la cantera es de 1.645 metros, discurre sobre matorral y pinos dispersos. En tres tramos, uno de ellos supera los 300 metros, alcanza una pendiente del 25%.  
La alternativa B parte del Camino de la Santa, desde ahí y a pocos metros se desvía en dirección norte por un camino rural paralelo al Río Alcora, luego continúa un tramo nuevo de unos 900 m al noroeste que enlaza dos caminos existentes, a partir de ahí se construyen 1.530 m hasta el extremo SO de la cantera, que dista unos 360 m de la plaza de cantera. La traza de nueva construcción mide 2.401 metros, más los 360 metros antedichos, es decir, unos 2.761 metros. Discurre por los terrenos más abruptos, que son de uso agrícola, mayoritariamente abandonados, y por matorrales con escasa vegetación arbórea; además cruza la vía pecuaria Cañada Real Nº 3.  
La alternativa C presenta dos terceras partes del trazado sobre caminos y sendas existentes. Al llegar a la parcela 86 sigue por el camino existente y se rectifica su traza para hacerla rectilínea, luego prosigue al norte por una senda hasta el barranco Fornet y desde ahí se construye camino hasta la plaza de cantera. No se considera viable la alternativa porque un tramo y zona aledaña va a ser clausurado por el Ayuntamiento de Alcora y se prohibirá el paso, además la senda precisaría de acondicionamiento y el último tramo atraviesa un relieve muy abrupto, por lo que los impactos causados por terraplenes y desmontes serían grandes.  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental estudió anteriormente un trazado diferente a las cuatro alternativas, del cual solicitó un informe a la Sección Forestal de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Este trazado posee 130 metros más de longitud que la alternativa D, se sitúa unos 300 metros al oeste del trazado D y discurre a mayores cotas; cruza el Barranco del Fornet 350 metros aguas arriba de su desembocadura y bordea un pinar en dirección OSO - ENE, hacia el margen derecho de la Rambla de la Viuda. La Sección Forestal valoró la alternativa A como la mejor. No obstante lo anterior, se elaboró la alternativa D por ser más adecuada medioambientalmente que la A, y se le propuso al promotor para que la incluyera en la última ampliación de documentación.  
El tramo de nueva construcción de la alternativa D parte desde el camino existente en la parcela 86 hasta la plaza de la cantera, discurre paralelo al cauce de la Rambla de la Viuda a unos 30 metros de distancia -sin afectar la zona de servidumbre-, unos 100 metros del trazado cortan el extremo oriental de un pinar, afectando a pocos árboles; el resto del trazado se implanta sobre matorral.   
Se selecciona la opción D por las razones siguientes:  
- La longitud de su trazado es mucho más corto, pues representa el 54,4% del A y se sitúa paralela a la Rambla de la Viuda, a cotas menores, lo que ocasiona un impacto visual y paisajístico más reducido al ser menor la cuenca visual; además la circulación de vehículos genera menores emisiones de polvo.  
- Su construcción precisa tan solo el 3,03% del volumen de terraplenes y el 73% de los desmontes que requiere la alternativa A, esto se traduce en impactos al ecosistema mucho menores.   
- La alternativa A construye terraplenes paralelos al Barranco Fornet sobre su cauce, lo que afectaría a la calidad de las aguas superficiales y reduciría -en lo proporcional- la capacidad de almacenamiento del Embalse de María Cristina.  
- La construcción del trazado A también destruye masa natural de Pinus halepensis de clase natural de edad, que se encuentra dispersa a lo largo del camino; podría superar numéricamente la destrucción ocasionada por la alternativa D, pues es 806 metros más larga.  
- Posee menor pendiente que el trazado A.  
Tramitación Administrativa  
1. Tramitación   
17-06-05 El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite el Estudio de Impacto Ambiental y Memoria Valorada de la vía de acceso a la Cantera Raboseras.  
08-08-05 Se consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda sobre aspectos medioambientales del proyecto.  
01-09-05 Se requiere al promotor, a través del Servicio Territorial de Industria, para que remita el informe favorable de Patrimonio, un texto refundido del Estudio de Impacto Ambiental y el Documento de Síntesis aparte.  
01-09-05 Se envía al promotor copia del anterior oficio para su información.  
26-12-05 El promotor remite, a través del órgano sustantivo, el texto refundido del Estudio de Impacto Ambiental y Memoria Valorada, y además el Documento de Síntesis.  
10-02-06 Se consulta al Servicio de Gestión Forestal.  
22-02-06 Se consulta a la Demarcación Centro de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en Castellón.  
13-03-06 Se recibe el informe de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
15-03-06 Se requiere una ampliación de documentación al titular, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.  
25-04-06 Se le solicita al órgano sustantivo la fecha de comunicación del requerimiento y el plazo concedido al promotor para aportar la documentación.  
09-05-06 Se le advierte de caducidad al promotor, vía órgano sustantivo.  
29-05-06 El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite el Estudio de Impacto Ambiental aportado por el Promotor.  
13-06-06 Se comunica al promotor que se ha enviado al Diario Oficial de la Generalitat Valenciana el anuncio para someter a exposición publica la documentación de la vía de acceso.   
14-06-06 Se le comunica al Ayuntamiento de Alcora que se va a realizar el trámite de información publica y los detalles del mismo.  
19-06-06 El promotor remite un ejemplar del texto refundido del Estudio de Impacto Ambiental.  
21-08-06 El Ayuntamiento de Alcora remite al Registro de la Conselleria el certificado de no alegaciones a la exposición pública del proyecto de construcción de la vía de acceso a la cantera Raboseras.  
22-08-06 Se solicita el certificado de alegaciones al Ayuntamiento de Alcora, por no haberlo recibido aún en el Servicio de Impacto Ambiental.  
24-08-06 Se solicita al Servicio de Personal y Registro de esta Conselleria el certificado con el resultado de la exposición pública del proyecto.  
25-08-06 Se recibe el certificado de la exposición pública emitido por el Servicio de Personal y Registro de esta Conselleria.  
07-09-06 Se recibe información de la Sección Forestal, Vías Pecuarias, de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda  
2. Información pública  
La Conselleria de Territorio y Vivienda y el Ayuntamiento de Alcora sometieron el expediente a información pública y publicaron, a tal efecto, un anuncio en el DOGV número 5292, de 30 de junio de 2006, no habiéndose presentado alegación alguna en el plazo concedido para ello.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Se han efectuado consultas al Servicio de Gestión Forestal de la Conselleria de Territorio y Vivienda y también a la Sección Forestal, Vías Pecuarias y Servicio Territorial de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
Informes sectoriales  
- Servicio de Gestión Forestal  
Responde que el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón es el órgano al que le corresponde informar sobre los aspectos planteados.  
- Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente. Dirección Territorial de Territorio y Vivienda   
Al Servicio Territorial se le remiten los trazados A y otro trazado alternativo (descrito anteriormente en el epígrafe 2 Alternativas) para conocer su opinión en materia forestal.   
La Sección Forestal se inclina por el trazado A como más aceptable, siempre que se adapte el eje de la vía de acceso a las curvas de nivel, ya que la otra alternativa conlleva la destrucción de una masa natural de Pinus halepensis de clase natural de edad, en su mayoría, que afectaría, al menos, a la anchura de la traza de la pista más una zona de anchura variable que se produce indirectamente como consecuencia de su construcción.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.   
La consulta efectuada versa sobre la alternativa A del trazado e informa los aspectos que se resumen a continuación:  
El tramo que discurre paralelo y por la margen derecha del Barranco de Fornet, presenta una pendiente del 35%, con frecuentes afloramientos rocosos, matorral termófilo y frecuentes zonas de dosel arbolado de pino carrasco. Se prevé un impacto significativo sobre la vegetación y la geomorfología derivado del movimiento de tierras para la ejecución de la pista.  
Una vez atravesado el Barranco de Fornet, la vía atraviesa una zona de bancales de cultivos semiabandonados, sobre rocas competentes calcáreas, con pendiente del 20% al 40%. En este último tramo, el trazado diseñado del acceso discurre prácticamente perpendicular a la máxima pendiente, por la que se prevé un elevado movimiento de tierras en la ejecución de la pista, lo que provocará un impacto ambiental significativo sobre la geomorfología y la vegetación, dada la presencia de algunos enclaves de terreno forestal constituidos por matorral denso con un estrato arbóreo de Pinus halepensis.  
El proyecto afecta a la vía pecuaria denominada Cañada Real Nº 3, con una anchura legal de 75 metros, de acuerdo con el proyecto de clasificación de vías pecuarias aprobado por Orden Ministerial de fecha 5 de abril de 1954, publicado en el BOE de fecha 14-04-54 y en el B.O.P. de fecha 13-05-54 (adjuntan plano).  
No constan actuaciones referentes al control de los materiales sobrantes de obra y la ejecución de infraestructuras de control de la escorrentía superficial, por lo que en caso de no adoptarse, la ejecución del proyecto podría generar impacto paisajístico y procesos de erosión superficial.  
Por todos los aspectos citados anteriormente, es necesario la adopción de medidas correctoras y restauradoras sobre el paisaje, la vegetación y la morfología del terreno.  
Visto que existen otras pistas transitables en el entorno de la zona, deberá justificarse el diseño de un nuevo trazado. Respecto al tramo final, se recomienda estudiar nuevas alternativas que se adapten mejor a la topografía, evitando el trazado por la máxima pendiente. Sobre el trazado del tramo inicial se recomienda evaluar su necesidad y el impacto sobre el Río Alcora, dado que existe un acceso por el margen izquierdo de la Rambla de la Viuda.   
- Informe de la Sección Forestal, Vías Pecuarias, del 7 de septiembre de 2006.  
El informe se refiere al trazado D e incluye un croquis de situación longitudinal de las vías pecuarias clasificadas en la zona por donde pasa el camino a la cantera Raboseras. Se indica que la carretera cruza únicamente la vía pecuaria clasificada y denominada Cañada Real Nº 3, la cual continúa al otro margen de la Rambla de la Viuda por la Vía Pecuaria Nº 18 de Vilafamés (actualmente San Joan de Moró) Cañada Real del Frontón al Tossal del Regall.  
Afecciones Legales   
Vías Pecuarias  
El camino de acceso a la cantera cruza La Cañada Real nº 3, como se explica en el informe de Vías Pecuarias. A esta vía le corresponde una anchura uniforme de 75,22 metros.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
Prácticamente todos los elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad han sido considerados en el Estudio de Impacto Ambiental.   
No obstante lo anterior, es preciso mencionar que el agua subterránea y el agua superficial se pueden contaminar con los fluidos procedentes del mantenimiento de la maquinaria, para evitarlo es preciso disponer de una lugar especialmente preparado para ello: techado y con el suelo impermeable, de modo que esta posibilidad sea descartada. También se puede realizar el mantenimiento fuera de la zona de actuación, en un taller acondicionado y autorizado.  
Dado que la vía de acceso cruzará al mismo nivel La Cañada Real nº 3, se citan instrucciones de paso en el apartado segundo de la presente declaración.  
A lo largo del trazado existen especies endémicas o amenazadas tales como Chamaerops humilis, y diversas especies de los géneros Sideritis, Teucrium o Thymus, que quedan sometidas a autorización previa al desenraizamiento.   
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos han sido identificados y valorados.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Las medidas propuestas son adecuadas y se indican algunas más en el apartado segundo de esta declaración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el ANEXO I, apartado 8.a del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar Aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el trazado D del Proyecto de Vía de Acceso a la Cantera Raboseras -del cual se adjunta plano-, situado en el Municipio de Alcora y promovido por Áridos Alcalatén SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las condiciones y medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. Ésta Declaración de Impacto Ambiental está condicionada a la obtención del informe final favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. El promotor está obligado al mantenimiento del firme de la vía pecuaria La Cañada Real Nº 3, velará por su perfecto estado de conservación y dará prioridad al paso de los ganados (artículo 16.1 de la Ley 3/95 de Vías Pecuarias). El titular instalará 4 señales verticales en ambos sentidos de la circulación:  
- Señal de peligro denominada Paso de Animales Domésticos (P-23), con la indicación CAÑADA (artículo 66.2 del Reglamento General de Circulación).  
- Señal de limitación máxima de la velocidad de los vehículos a 40 km/h.  
- Señal de prohibición R-100, con la inscripción Excepto Vehículos Agrícolas y Autorizados (artículo 16.1 de la Ley 3/95 de Vías Pecuarias).  
- Señal de Vía Pecuaria (Resolución de 26 de abril de 1988, de la Dirección General de Producción Agraria, publicada en el DOGV nº 824 de 13 de mayo, y DOGV nº 858 de 1 de julio).  
3. Durante la jornada laboral se mantendrá húmedo el firme sin asfaltar y limpio el firme asfaltado del camino. Esta condición se aplica tanto a la fase de construcción como de explotación.  
4. El descubrimiento de simas o cuevas durante el avance de los trabajos será comunicado inmediatamente a ésta Dirección General, a fin de que sean inspeccionadas por su condición de espacios naturales protegidos, de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.  
5. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria empleada se realizarán en talleres externos o bien se acondicionará una zona techada e impermeabilizada para llevarlas a cabo. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, envasados, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a gestor autorizado.  
6. Las especies que se utilicen en la repoblación deben cumplir las disposiciones de calidad y procedencia que se especifican en el Decreto 15/2006, de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales de reproducción; el Real Decreto 289/2003, de 7 de marzo, sobre comercialización de los materiales forestales de reproducción y la Orden de 16 de Mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban directrices técnicas básicas para las actuaciones de reforestación y repoblación forestal en la Comunidad Valenciana.  
7. Para la prevención del riesgo de incendios se establecen las medidas siguientes:  
7.1 La capacidad portante del vial será como mínimo de 2.000 kp/m².  
7.2 En los tramos curvos, el carril de rodadura debe quedar delimitado por la traza de una corona circular cuyos radios mínimos deben ser 5,30 m y 12,50 m, con una anchura libre para la circulación de 7,20 metros.  
7.3 La vía de acceso debe finalizar en un fondo de saco de forma circular de 12,50 metros de radio, como mínimo.  
7.4 Las cunetas dispondrán de una faja de protección de 10 metros, a cada lado del camino, permanentemente libre de vegetación baja y arbustiva, y con el estrato arbóreo fuertemente aclarado y podado hasta dos terceras partes de la altura total de cada pie.  
7.5 Dispondrán de los Planes de Autoprotección de empresa que recoge el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana (Decreto 163/1998, del Gobierno Valenciano).  
8. Las rocas extraídas durante la construcción y que no se hayan utilizado como materiales de relleno, serán acopiadas en la cantera Raboseras durante un tiempo mínimo, entre tanto tengan una salida comercial o hasta que se empleen en la restauración de los primeros bancos que se agoten.   
9. Se construirán cunetas de guarda antes de iniciar los desmontes y recién terminados los terraplenes. Dichas cunetas estarán situadas a 2 metros, o más, de la coronación del talud. Para evitar la erosión de los taludes, se dará salida provisional al agua en los mismos puntos en que se construirán las bajantes definitivas  
10. Después de lluvias intensas se retirarán los materiales que obstruyan el funcionamiento del drenaje superficial, se comprobará que el agua fluye correctamente por las arquetas y a la salida de los conductos, y se realizarán las obras necesarias para evitar aterramientos o erosiones. En las cunetas sembradas se repondrán las capas vegetales arrastradas por el agua.   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 138/06 -AIA  
Título: Explotación porcina de cebo  
Promotor: Gabriel Jiménez Pérez  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sinarcas  
Objeto del proyecto: Apertura granja de cerdos  
Localización: Parcelas 222,295,293 del polígono 11 de Sinarcas  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El Proyecto consiste en la construcción de granja porcina en la que se llevará a cabo la actividad de cebado de los animal desde los 20 Kg de peso hasta los 100 Kg.   
Para la realización de la actividad se contará con dos naves de dimensiones 42,00x14,50 metros y de 60,00x14,50 metros que contarán con muelle de descarga, almacén y oficinas. El suelo de ambas naves estará formado por emparrillado compuesto por piezas prefabricadas de hormigón armado y pretensado conocidas como slats, debajo de las cuales se encontrará el foso donde se recogerán las deyecciones de los animales. Los muros de los fosos estarán construidos con bloques de hormigón macizado y armado según NTEN-FBH e impermeabilizados en su cara interior con enlucido de mortero fratasado.  
Se construirá una balsa exterior de purines con una capacidad de 720 m³.   
La capacidad total de recogida de purines que tendrá la explotación será de 1.836,91 m³. Esta capacidad será suficiente para almacenar los purines producidos en la explotación durante un periodo superior a los tres meses, de acuerdo con el Real Decreto 342/2000, de 3 de marzo, de Ordenación de las Explotaciones porcinas.  
Las instalaciones contarán además con dos silos de acero galvanizado para el almacenamiento del pienso.  
El suministro de agua procederá de la red de agua potable del Ayuntamiento de Sinarcas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto de Actividad y Expediente es remitido por los servicios territoriales (Comisión Provincial de Actividades Calificadas) de la Conselleria de Territorio y Vivienda, teniendo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria mencionada el día 28 de abril de 2006.  
La información pública se realizó mediante edicto en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia en el día de la fecha 2 de marzo de 2006.  
Por medio de escrito dirigido al órgano sustantivo (Ayuntamiento de Sinarcas) del día 16 de mayo de 2006, se requiere al promotor para que aporte documentación adicional.   
El día 26 de julio de 2006 se recibe la información adicional aportada por el promotor.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:  
- Informe favorable del ingeniero agrónomo del Ayuntamiento de Sinarcas.  
- Informe favorable del arquitecto técnico municipal.  
- Informe favorable del inspector veterinario del Área.  
- Resolución de la secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente concediendo autorización previa para la construcción de explotación porcina.   
- Copia del informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- Copia de la disponibilidad de suministro de agua  
- Copia de autorización de prospección arqueológica por parte de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
- Copia de informe arqueológico.  
- Copia de la solicitud de transformación de terreno forestal en terreno agropecuario en propiedad particular.  
Afecciones legales  
De acuerdo con el informe emitido por el arquitecto técnico municipal, la explotación se realizará en Suelo No Urbanizable de Aptitud Agrícola Ganadera, estando de acuerdo el emplazamiento previsto con las Ordenanzas municipales, cumpliendo la construcción prevista con los parámetros urbanísticos que establecen las normas subsidiarias de Sinarcas.  
La parcela 222 figura en el Plan General de Ordenación Forestal como Suelo Forestal, no afectando a monte de Utilidad Pública.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El Estudio de Impacto identifica los siguientes elementos ambientales que pueden verse afectados por la actividad:  
- Aire: Se producirá contaminación física por emisión de partículas y contaminación química por emisión de gases producidos por los procesos de descomposición de la materia orgánica de los animales de la granja y emisión de contaminantes procedentes de los vehículos a motor.  
- Agua: se producirá un menoscabo del recurso por su uso directo y la posible alteración de la calidad de las aguas por contaminaciones fortuitas.  
- Vegetación: pérdida de la vegetación existente.  
- Fauna: se producirá degradación de hábitats y alteración de pautas de comportamiento.   
- Medio perceptual: alteración del paisaje original.  
- Medio socioeconómico: aumento de las rentas y del empleo de la zona.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Con respecto a las acciones previstas en el proyecto, se identifican y valoran los siguientes impactos más significativos en las distintas fases del proyecto:  
A) Fase de diseño del proyecto:  
- Disciplina urbanística: impacto positivo al respetarse todas las normas urbanísticas.  
B) Fase de construcción:  
- Destrucción de la flora: impacto negativo reversible a medio plazo.   
- Alteración del paisaje: impacto de signo negativo por eliminación de la vegetación y la construcción de las instalaciones previstas en la granja.  
- Aumento del nivel de polvo: impacto de signo negativo, puntual y de baja persistencia. Reversible en el momento en que terminen las obras.  
- Aumento del nivel de ruidos: efecto directo producido por el tránsito de maquinaria durante la construcción de las instalaciones.  
C) Fase de funcionamiento:   
- Contaminación por olores: impacto negativo debido a los malos olores producidos por la actividad.  
- Aumento de empleo en el sector primario y diversificación de las actividades productivas: impactos positivos de carácter persistente.  
- Contaminación producida por los purines: impacto de signo negativo, reversible a medio plazo.   
Se considera que el Estudio de Impacto no valora suficientemente el peligro potencial que puede generar un inadecuado manejo de los purines, tanto en el ámbito de la propia explotación como en su aplicación como abono en parcelas agrícolas ya que parte de las parcelas donde se va a ubicar la explotación presentan una vulnerabilidad de acuíferos alta, echo que va a tener como resultado la necesidad de extremar las medidas de vigilancia y control del Programa de Vigilancia Ambiental.  
Asimismo, se considera insuficiente la valoración de la vegetación en la parcela 222 en la que se han detectado poblaciones de Junipero thuriferae- Quercetum rotundifoliae, hábitat protegido por la Directiva 92/43/CEE del Consejo relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestre.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
El Estudio de Impacto Ambiental propone las siguientes medidas correctoras:  
- Empleo de materiales de construcción y utilización de colores que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona.  
- Utilización de materiales que aseguren la correcta impermeabilización y estanqueidad de las fosas de purines.  
- Derivación de los escombros generados en la obra a vertedero autorizado.  
- Minimización de eliminación de la vegetación forestal.  
- Ventilación constante de las naves para mitigar los malos olores  
- Limpieza periódica de las cochiqueras.  
- Aplicación de activador biológico en las fosas de purines con el fin de disminuir su carga contaminante.   
- Sistemas de desinfección de las ruedas de los vehículos.  
- Limpieza total de la explotación al final de cada ciclo.  
- Reducción del impacto de actividades productoras de ruidos mediante su realización fuera de horario nocturno o fin de semana.  
- Utilización del purin procedente de la explotación en un número suficiente de parcelas agrícolas de manera que no se sobrepase la cantidad de 170 Kg N /Ha y año de acuerdo con el Real Decreto 261/1996,de 16 de febrero, sobre protección de las aguas frente a nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
- La aplicación del purin en los campos no se realizará en condiciones climatológicas desfavorables o cuando el terreno tenga una pendiente mayor del 20%.  
- Se contratará un seguro de recogida y destrucción de cadáveres disponiendo la explotación de contenedor homologado para la recogida de los mismos.  
El Programa de Vigilancia Ambiental incluirá:  
A) En la Fase de construcción: control de medidas correctoras y especial vigilancia a las zonas de acumulación de escombros.  
B) En la Fase de Funcionamiento:  
- Revisión del vallado perimetral, y del buen estado y limpieza de las instalaciones.  
- Comprobación de la estanqueidad tanto de los canales de recogida de purines como de la balsa exterior.  
- Verificación mediante análisis periódicos del correcto funcionamiento del tratamiento enzimático de los purines.  
Se considera que la propuesta de medidas correctoras debe ser completada con medidas complementarias tanto en la fase de diseño del proyecto como durante la fase de funcionamiento de la explotación con el fin de que la actividad se ajuste a la legislación vigente,a unas buenas prácticas medioambientales y a una correcta minimización de los impactos más significativos.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Explotación porcina de cebo en Sinarcas (Valencia) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Se respetarán los condicionantes emitidos por la Sección Forestal de los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda en relación a la afección del proyecto a terreno forestal y se presentará copia de la autorización emitida ante el Órgano sustantivo.  
- Si en el transcurso de las obras se produjese cualquier hallazgo de interés histórico, arqueológico o paleontológico, se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio Cultural Valenciano.  
- Con el fin de proteger la biodiversidad, se realizará un correcto replanteo de las obras de manera que éstas minimicen al máximo la afección a las poblaciones vegetales anteriormente descritas.   
- En la realización de cualquier tipo de trabajo tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento se cumplirá el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. A tal efecto no se permitirá la realización de ningún tipo de actuación que comporte el uso del fuego en el exterior de las naves.  
- A la mayor brevedad se presentará copia ante esta Dirección General del informe de conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano .  
- Al inicio de la actividad se presentará ante el Órgano sustantivo (Ayuntamiemnto de Sinarcas) copia del contrato del seguro de retirada de cadáveres.  
- Con el fin de atenuar el impacto paisajístico se respetará al máximo la vegetación natural de las parcelas y se realizarán nuevas plantaciones con el fin de ocultar las instalaciones en las zonas más visibles.   
- Se evitará el aumento de gases contaminantes producidos por los animales vigilando la calidad y la cantidad de los piensos empleados en su alimentación así como el correcto suministro de agua.   
- Se realizarán análisis periódicos de los purines. El primero se realizará antes del inicio del tratamiento con el complejo enzimático con el fin de poder comparar las muestras y demostrar la eficacia de este tratamiento. Éste se cambiará si no se obtienen los efectos esperados. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5,DQO,N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales, y estreptococos fecales.  
- En la aplicación del purin en los campos se respetarán las siguientes distancias mínimas:  
- 100 metros respecto a otras explotaciones con capacidad hasta 120 UGM  
- 200 metros respecto a explotaciones con capacidad de 120 a 864 UGM y núcleos urbanos.  
- En relación a los cursos de aguas, se respetará lo establecido en el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar I, IV,V,VI, y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1996, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.  
- Después de aplicado el purin en los campos, éste se enterrará a la mayor brevedad posible para evitar pérdidas de nitrógeno amoniacal a la atmósfera y proliferación de insectos.   
- La Explotación contará obligatoriamente con toda las medidas de higiene previstas en el Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- Se realizará una correcta gestión de residuos disponiendo la explotación de contenedores separados según las características de cada residuo y llevando a gestor autorizado aquellos no asimilables a urbanos. Se deberá tener especial cuidado con aquellos que puedan transmitir infecciones como objetos punzantes y cortantes que deberán almacenarse debidamente segregados, en contenedores estancos y protegidos eficazmente de la lluvia para ser posteriormente entregados a empresa gestora de los mismos.  
- Se vigilará la correcta evacuación de pluviales evitando encharcamientos.  
- La balsa exterior de purines dispondrá de un adecuado sistema de cobertura mediante la utilización de cubierta rígida, lonas u otros de similar eficacia, a fin de minimizar las emisiones a la atmósfera y evitar el rebosamiento de la misma por efecto de las pluviales. Dicha balsa, de acuerdo con el Artículo 5 de Real Decreto 324/2000 deberá estar cercada.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 204/06-AIA  
Título: Antena de alta presión A para suministro de gas natural al termino municipal de Pedreguer  
Promotor: Gas Alicante  
Autoridad sustantiva: servicios territoriales de Energía   
Objeto del proyecto: Construcción antena de APA   
Localización: Pedreguer (Alicante)   
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El Proyecto consiste en la realización de las actuaciones necesarias para la instalación de una antena de alta presión A para dotar de suministro de gas al municipio de Pedreguer.  
La longitud del gasoducto es de 1.751 metros lineales, y tiene como origen la posición P.02 del gasoducto de transporte secundario Marina Alta, discurriendo íntegramente por el término municipal de Pedreguer, hasta el armario de regulación que se instalará en este término municipal. El origen del trazado se sitúa en las inmediaciones de la Carretera N-332 en el Término Municipal de Pedreguer. El trazado discurre en paralelo a dos metros del proyectado Gasoducto de transporte secundario Marina Alta. La antena atraviesa sucesivamente la Carretera N-322, la autopista AP - 7, gira hacia el noroeste, continuando paralelo a la Autopista AP-7 y bordeando las instalaciones deportivas del municipio de Pedreguer y el Polígono industrial, avanzando por el vial externo del mismo. Al final del Polígono abandona el paralelismo con la Autopista y el Gasoducto de transporte secundario Marina Alta girando al sudoeste donde se ubicará un armario de regulación con válvula antes y después del mismo y donde partirá la Red de distribución del municipio.  
A fin de poder efectuar el suministro a los usuarios domésticos comerciales, se instalará el correspondiente armario de regulación y medida APA/MP de caudal nominal 2X3.000 nm³/h de presión de entrada máxima 16 bar y de salida regulable 0,4 y 0,1 bar, que alimentará a la red de distribución del municipio de Pedreguer.  
En condiciones normales de tendido de la conducción, la profundidad mínima que e contempla en el proyecto para la colocación de la tubería es de 1,00m. En el cruce de ríos, torrentes y arroyos importantes, se ha previsto alcanzar una profundidad mínima de enterramiento del orden de 1,50 a 2,50 m o superior, según los estudios particulares de socavación. En los cruces de carreteras, autovías, autopistas y otros viales, la tubería se instalará a 1,50 m (mínimo). En estos cruces la tubería se protegerá según los casos, con vaina de protección aislada y sellada convenientemente, cuando la ejecución se realice mediante perforación horizontal. En los cruces con viales que se realicen a cielo abierto la tubería estará diseñada para soportar también las cargas de tráfico.  
Las obras comprenderán las siguientes acciones:  
- Replanteo y balizado del trazado.  
- Apertura de pista de trabajo: operación destinada a facilitar el acceso de materiales y maquinaria a la zanja en la que se enterrará la tubería. La anchura de esta pista de trabajo variará con las características del terreno atravesado. Las obras de explanación comienzan con el desbroce y despeje del terreno. Esta operación se lleva a cabo con máquinas taladoras y retroexcavadoras, retirando la maleza a vertedero. La profundidad de trabajo para la remoción de la capa superficial de suelo es de 20 ó 30 cm. La tierra vegetal se utilizará para la restitución posterior del terreno.  
- Apertura de zanja con retroexcavadora.  
Se instalarán playas de acopio para el almacenamiento de los materiales a utilizar en las obras.  
Los tubos se soldarán en el terreno comprobándose éstas con radiografías sobre el terreno .  
- Relleno de la zanja.  
- Restitución del terreno.  
- Señalización   
La afección a fincas de propiedad privada derivada de la construcción del proyecto se concreta en:  
a) Expropiación forzosa de los terrenos sobre los que se han de construir las instalaciones fijas en superficie.  
b) Para las canalizaciones:  
1. Imposición de servidumbre permanente de paso de gas a lo largo del trazado de la conducción, con una anchura de 4 metros, 2 a cada lado del eje, por donde discurrirá enterrada la tubería o tuberías que requieran la conducción del gas. Esta servidumbre impone limitaciones de dominio.  
2. Ocupación temporal de los terrenos necesarios para la ejecución de las obras.  
c) Para el paso de los cables de conexión y elementos dispersores de protección catódica:  
1. Imposición de servidumbre permanente de paso.  
2. Ocupación temporal de terrenos.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El Proyecto y el Estudio de Impacto Ambiental tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 30 de Mayo de 2006.   
La información pública se realizó mediante edicto del día 23 de marzo de 2006 en el Boletín Oficial de la Provincia y publicación en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana el día 9 de marzo de 2006.   
El expediente contiene las siguientes alegaciones e informes presentados durante el periodo de información pública:  
- Informe Técnico del Arquitecto municipal del Ayuntamiento de Pedreguer.  
- Informe de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante .  
- Informe de Iberdrola   
- Informe de Telefónica.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar en relación a la solicitud de cruce subterráneo de cauce público.   
Mediante escrito fechado en el día 5 de junio de 2006 se requirió al promotor la presentación de documentación adicional.  
El día 11 de agosto de 2006, tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda la información solicitada respecto al proyecto en la que se incluye informe Arqueológico y Etnológico.   
Afecciones legales  
El trazado de la Antena de Alta Presión A discurre, según informe del Arquitecto Técnico municipal del Ayuntamiento de Pedreguer, sobre Suelo No Urbanizable. Una pequeña parte del trazado de la obra afectaría a Suelo Industrial.  
Otras afecciones :  
- Cauces públicos: descritos en el proyecto como AL-PE- 213 y AL-PE- 227.  
- Vías pecuarias:el trazado de la Antena afecta mediante cruce las vías pecuarias Colada de Pedreguer y Colada del Pou dels Olbits.  
La actividad propuesta no afecta a monte público ni terreno forestal. Tampoco afecta a ningún espacio protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos ni a ningún hábitat definido en la Directiva 92/43/CEE.  
Según informe Arqueológico, el Gasoducto Antena de Alta Presión A para suministro de gas natural al término municipal de Pedreguer (Alicante) presenta a priori una nula incidencia en el patrimonio arqueológico y etnológico del término municipal por el que transcurre.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El trazado de la Antena se enclava en la comarca de la Marina Alta, a 83 metros de altitud sobre el nivel del mar. El trazado discurre por el valle del río Girona por suelos clasificados como Entisoles según la Soil Taxonomy (USDA). En la vegetación presente en la zona predominan los cultivos arbóreos de cítricos. La única área de vegetación natural es el cruce, en dos ocasiones de cauce público en los que crecen especies como Arundo donax, Phragmites australis, Scirpus holoschoenus, Rubus sp, etc.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El Estudio de impacto Ambiental identifica y valora los siguientes impactos:  
- Alteración de la calidad del aire: aumento de partículas sólidas en suspensión e incremento de gases contaminantes se estima como moderado debido a su carácter de impacto localizado.  
- Alteración de los niveles sonoros: impacto compatible debido a que las característica de terreno posibilitan el empleo de maquinaria menos ruidosa.   
- Alteración del relieve: efecto compatible al no alterase de manera significativa la topografía de la zona.  
- Pérdida de suelo: ocasionada por su disgregación y los consiguientes fenómenos de transporte en la atmósfera. Debido a la aplicación de medidas correctoras, se estima el impacto como moderado.  
- Alteración de la hidrología superficial y subterránea: producida por la afección a cauce público con la inevitable aparición de turbidez en las aguas.   
- Eliminación de la cubierta vegetal: se califica como el impacto más importante que van a producir las obras .La construcción de la pista de trabajo producirá la total eliminación de la vegetación en una anchura de 14 metros. El impacto se describe como compatible cuando en los terrenos afectados predominen los cultivos herbáceos y moderado cuando en la vegetación predominante sea natural o arbórea.   
- Alteración sobre el comportamiento de la fauna: dicho impacto se considera,en general, compatible.  
- Disminución de la calidad del paisaje : se considera como compatible en la mayor parte del trazado excepto en los tramos donde afecta a vegetación natural (cursos hídricos) donde se considera moderado.  
- Aumento de molestias a la población  
- Creación de puestos de trabajo: se califica como impacto positivo.  
- Cruce con infraestructuras: en general el impacto será irrelevante excepto en el caso de cruce con vías pecuarias donde deberán tomarse medidas para facilitar el tránsito ganadero por lo que el impacto se considera moderado.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
El Estudio de Impacto propone las siguientes medidas correctoras:   
- Sobre la atmósfera: aplicación de riegos, mantenimiento adecuado de la maquinaria, reducción del nivel de ruidos mediante la puesta a punto de la maquinaria.  
- Sobre el suelo: evitar el paso de maquinaria pesada sobre la capa de tierra vegetal, impidiendo la circulación por zonas distintas a la pista con el fin de disminuir la compactación. Cualquier derrame accidental por avería de la maquinaria se recogerá y gestionará por gestor autorizado. Una vez acabadas las obras se procederá a la descompactación del suelo y a la reposición de la tierra vegetal.  
- Sobre la hidrología: se respetará el caudal ecológico de los ríos a la hora de bombear agua para la realización de la prueba hidráulica. Se pedirá permiso a la Confederación Hidrográfica tanto para la recogida de aguas como para el vertido.  
- Sobre la vegetación: se vigilará la posible afección a especies de interés botánico evitándose la eliminación de cualquier especie catalogada. Se respetarán los ejemplares arbóreos de gran porte evitando mediante podas adecuadas la eliminación no necesaria de pies.  
- Sobre la fauna: se ajustará el calendario de obra a la época de reproducción de la fauna, se efectuarán pequeñas variaciones en el trazado de la obra ante la aparición de nidos, dormideros, etc evitándose los trabajos nocturnos. Se revisarán las zanjas ante la posible caída de ejemplares a las mismas disponiéndose de rampas para facilitar su salida.   
- Sobre el medio socioeconómico: señalización de la pista de trabajo evitando los cruces por medio de las fincas, reposición de señalizaciones, elementos de seguridad,etc. Localización de los cruces de los servicios afectados, restitución de elementos afectados, protección de mojones, lindes, etc.  
- Sobre los recursos arqueológicos: presencia de un arqueólogo en las obras.  
- Sobre vías pecuarias: se garantizará el paso por las mismas durante las obras y a la finalización quedarán restituidas.  
- Sobre la propiedad: se repararán y restaurarán a su condición original todos los daños que pudieran causarse.  
El Programa de Vigilancia Ambiental contempla una serie de medidas complementarias a las anteriores con el fin de detectar la aparición de posibles efectos no previstos basado en visitas a la obra, contactos con organismos implicados y redacción de informes.  
Se considera que las medidas correctoras propuestas en el Estudio son adecuadas para el tipo y envergadura del tipo de obra que se va a realizar siendo necesario, no obstante que la presente declaración complete e insista en la correcta ejecución de dichas medidas.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Antena de Alta Presión A para suministro de gas natural al Término municipal de Pedreguer,siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Si en el transcurso de las obras se produjese cualquier hallazgo de interés histórico, arqueológico o paleontológico, se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio Cultural Valenciano. Ello no exime de la obtención del informe de conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- El ancho de la pista se ajustará a las previsiones contenidas en el Proyecto evitándose en los desplazamientos de la maquinaria la afección a zonas que excedan del ancho de la misma.  
- Las zonas de acopio de materiales se situarán preferentemente en parcelas donde la afección a al vegetación sea mínima.  
- La tierra obtenida del fondo de las zanjas no se mezclará con la tierra vegetal y ésta no se empleará para la solera o cubierta de las tuberías sino para restaurar las capas más superficiales del suelo.  
- En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la Contaminación Acústica y las Ordenanzas municipales dictadas al respecto.   
- Se solicitarán los permisos de ocupación temporal de las vías pecuarias Colada de Pedreguer y Colada del Pou dels Olbits, de acuerdo con lo establecido en la Ley 3/95, de 23 de marzo de vías pecuarias y se habilitarán los pasos necesarios para no interrumpir el tránsito ganadero.  
- De acuerdo con lo previsto en el Texto Refundido de la Ley de Aguas (RDL 1/2001, de 20 de julio), cualquier actuación que afecte al Dominio Público Hidráulico o a su zona de policía, deberá contar preceptivamente con la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Se efectuará una correcta gestión de los residuos -de acuerdo con la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana - generados en la obra debiendo quedar a su finalización los terrenos expéditos de cualquier resto procedentes de la misma.   
- Se revisarán diariamente las zanjas con el fin de evacuar la fauna atrapada en las mismas y se revisará la correcta disposición de las rampas de salida.  
- Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobranes, se derivarán a gestor autorizado.  
- Los trabajos se realizarán con medios adecuados que impidan conatos de incendios contando con extintores homologados y dispositivos matachispas en las maquinarias. En todo caso se respetarán los preceptos y normas contenidos en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras realizados en la cercanía de zonas naturales. En todo caso, se prohibe el empleo del fuego.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia a 18 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 267-2006-AIA  
Título: Planta de clasificación de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos.   
Actividad: Gestor de residuos.  
Promotor: Valenciana de Aprovechamiento Energético de Residuos SA.  
Localización: P.I. Lloma Llarga, Náquera (Valencia)  
Órgano Sustantivo: Dirección General de Calidad Ambiental  
Descripción del Proyecto  
El objeto del proyecto es la instalación de una planta de clasificación y tratamiento de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEE) en el término municipal de Náquera. El titular está tramitando la autorización como gestor de residuos peligrosos.  
La actividad se instalará en una nave de 1.900 m² construida a tal efecto en una parcela de uso industrial de 2.760 m² (polígono industrial Lloma Llarga, manzana 3, parcela A20b).   
Se estima una capacidad de tratamiento de 30.000 unidades por año. El proceso de tratamiento consta básicamente de las siguientes etapas: clasificación por tipos de los RAEE y almacenamiento en europalets; transporte a tratamiento, desensamblaje del aparato y clasificación-preparación de los materiales recuperados; tratamiento y separación de los plásticos; tratamiento de los tubos de rayos catódicos (TRC) para retirar los componentes peligrosos.   
Se obtienen las siguientes fracciones valorizables: chatarra (de aluminio, estaño, cobre y otros), vidrio, cables, placas de circuitos impresos, microprocesadores y elementos internos (componentes). Asimismo, se generan residuos peligrosos: pilas, baterías, componentes con metales pesados y polvos sulfurados. La actividad desarrollada genera por tanto diversos residuos (peligrosos y no peligrosos) que son convenientemente almacenados (temporalmente) y entregados a empresas autorizadas para su gestión. El proceso se lleva a cabo en el interior de la nave.   
Los RAEE que se ha contemplado tratar en la planta son equipos informáticos y televisores, cuyos códigos LER (según informe del área de residuos) son los siguientes:  
- 160213\*. Equipos desechados que contiene componentes peligrosos, distintos de lo especificados en los códigos 460209 y 160212.  
- 160214. Equipos desechados distintos de los especificados en los códigos 160209 y 160213.  
- 160215\*. Componentes retirados de equipos desechados.  
- 160216. Componentes retirados de equipos desechados distintos de los especificados en el código 160215\*.  
- 200135. Equipos eléctricos y electrónicos desechados distintos de los especificados en los códigos 200121 y 200123, que contienen componentes peligrosos.  
- 200136. Equipos eléctricos y electrónicos desechados distintos del os especificados en los códigos 200121, 200123 y 200135.  
El proyecto queda justificado en el marco de la Directiva 2000/96/CE, traspuesta al ordenamiento español por el RD 208/2005, de 25 de febrero. En este último se establece la obligación de alcanzar, antes del 31 de diciembre de 2006, ciertos objetivos mínimos de recogida, reutilización y reciclado y valorización de RAEEs.  
No se plantean alternativas al proyecto. Se expone que la alternativa de gestión de los RAEEs es la eliminación en vertedero, la cual tiene evidentes desventajas respecto a la propuesta.  
Afecciones legales  
La instalación está sometida a la legislación de residuos (Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana), y en particular, al Real Decreto 208/2005, de 25 de febrero, sobre aparatos eléctricos y electrónicos y la gestión de sus residuos. Además, los RAEE a gestionar en la instalación tienen la consideración de residuos peligrosos. Las instalaciones de valorización de residuos peligrosos requieren autorización administrativa del órgano autonómico competente en materia medioambiental.  
Por otra parte, este tipo de actividades queda sometida al régimen establecido por el RD 9/2005, de 14 de enero, relativo a suelos contaminados.   
Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas periódicas.  
La industria debe contar con la preceptiva autorización de vertido, concedida por el organismo municipal o la Entidad de Saneamiento de Aguas, según proceda.  
La Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental, desarrollada por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo incluye como actividad sometida a evaluación de impacto ambiental las instalaciones de valorización y eliminación de residuos peligrosos (epígrafe 6.d.1 del anexo I).   
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La actividad se ubicará en un polígono industrial (Lloma Llarga), por lo que el medio está significativamente antropizado. La Cartografía Temática del Territorio de la Comunidad Valenciana, identifica la zona como de vulnerabilidad baja de las aguas subterráneas. La ubicación se considera buena en el estudio de impacto ambiental por la cercanía a importantes vías de comunicación.   
En el estudio de impacto ambiental, se consideran los posibles impactos durante las fases de construcción, funcionamiento y abandono.  
En la fase de construcción de las instalaciones, los impactos más significativos son los relativos al ruido generado, polvo y partículas en suspensión y la generación de residuos durante las obras de excavación, nivelación y construcción de la nave. Dado el carácter temporal de estos impactos, las medidas preventivas adoptadas y su limitada afección al entorno inmediato, se considera compatible.  
Durante la fase de explotación de la planta, se consideran significativos los impactos relativos al ruido y vibraciones por el funcionamiento de la maquinaria, así como emisión de gases por las mismas (de escasa relevancia). Los vertidos generados se gestionarán en la propia instalación (RAEEs de oficina) o a través de gestor autorizado (residuos asimilables a urbanos, residuos peligrosos y no peligrosos generados por la actividad). El vertido de aguas pluviales y domésticas se realizará mediante conexión a la red separativa del polígono (según estudio de impacto ambiental). No se aporta autorización de vertido. Otro impacto será el asociado al incremento del tránsito de vehículos que cargan y descargan en la instalación, pero se estima compatible por su carácter discontinuo y por la ubicación en suelo industrial alejado de núcleos urbanos.   
No se tiene previsto el abandono de la planta, pero en su caso, se procedería a la demolición de las infraestructuras inservibles, la limpieza del área y la restauración de la zona.  
Las medidas correctoras más destacables propuestas en el estudio son las siguientes:  
- Mantenimiento de la maquinaria para controlar el nivel de ruido y medición del mismo.  
- Planificación del tránsito de vehículos y maquinaria, para evitar afectar a zonas sensibles.  
- Seguimiento de las obras para evitar la afección a yacimientos, en caso que apareciesen.  
- Gestión adecuada de los residuos generados.  
El Programa de Vigilancia Ambiental propone como objetivos básicos:  
- Detectar impactos no previstos y articular medidas de prevención y corrección.  
- Verificar el cumplimiento de las limitaciones o restricciones establecidas.  
- Supervisar la ejecución de las medidas protectoras y correctoras y determinar su efectividad.  
- Realizar un seguimiento a medio plazo del entorno.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 14 de julio de 2006 tuvo entrada en esta Área nota interna del Área de Residuos por el que se remitía el expediente citado, a efectos de la tramitación de la evaluación de impacto ambiental del proyecto. La documentación recibida es la siguiente:  
- Proyecto básico del proceso en la planta de clasificación de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (REAA) en el T.M. de Náquera.  
- Estudio de impacto ambiental de planta de clasificación de REAA.  
- Informe de puesta en marcha en carga y explotación de la planta de clasificación de RAEE de Náquera.  
- Informe del jefe de Servicio de Residuos Urbanos de esta Conselleria.  
Con fecha 12 de septiembre de 2006, se recibió el certificado acreditativo de haber sometido el expediente a información pública, mediante publicación de anuncio en el BOP de Valencia (9-abril-2003) sin que se recibieran alegaciones al mismo.   
Requerida la documentación técnica del expediente (proyecto de actividad), ésta fue recibida con fecha 13 de septiembre de 2006  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 6.d.1 del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la misma.   
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de actividad de Planta de clasificación de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, promovida por Valenciana de Aprovechamiento Energéticos de Residuos, SA en el término municipal de Náquera, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de impacto ambiental, del Proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.   
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los residuos a gestionar en la instalación serán únicamente equipos informáticos y televisores.  
2. El suelo de la nave debe ser impermeable.   
3. No se podrá almacenar ningún residuo en el exterior de la nave.  
4. Se deben adoptar sistemas de recogida y neutralización de eventuales derrames.   
5. Se deberá disponer, de la preceptiva autorización de vertido, concedida por el organismo municipal o la Entidad de Saneamiento de Aguas, según proceda. Las aguas residuales vertidas, deberán cumplir los parámetros establecidos por la normativa.  
6. Se procederá al control de los niveles sonoros de la actividad a su puesta en marcha y posteriormente, con la periodicidad y procedimientos establecidos en la reglamentación vigente.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
8. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 19 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML