Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8662, del 23-10-2019 (2019/9386)

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 220/05-AIA Teulada.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8662

Data del DOGV
:   23-10-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/9386

CVE


Data del document
:   20-09-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de setembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 220/05-AIA Teulada. [2019/9386]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la resolució complementària corresponent a l'expedient 220/05-AIA Teulada.  
  
  
  
«Resolució complementària de declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 220:05-AIA  
Títol: Ampliació pedrera d'àrids Garganta II. Secció C).  
Promotor: Lorenzo Andrés Valles, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIVARI/2015/125/05  
Localització: paratge denominat La Garganta. Terme municipal de Teulada (Alacant).  
  
Antecedents  
Amb data 28 de setembre de 2007, la Direcció General de Gestió del Medi natural va emetre una declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, relativa a l'ampliació de la pedrera d'àrids Garganta II, secció A), amb núm. de registre 5023, situada en el paratge denominat La Garganta de la localitat de Teulada (Alacant).  
L'òrgan substantiu va resoldre l'autorització administrativa el 14 d'abril de 2008.  
El 18 de setembre de 2008, el titular sol·licita una reclassificació de recursos de la secció A) a la secció C), denominada Las Gargantas, amb núm. 2745. L'atorgament es produeix el 23 de desembre de 2013.  
El 12 de maig de 2016 es rep en el registre general de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural un ofici del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, i es comunica que el titular de l'explotació ha presentat un projecte de modificació del pla de restauració existent per a l'explotació, en què sol·licita un informe sobre la necessitat de sotmetiment al procediment d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació presentada. A aquest escrit s'adjunta un CD amb un resum de la modificació proposada.  
La documentació aportada no proporciona elements de judici suficients per a resoldre si correspon estendre la vigència de la declaració d'impacte ambiental a la modificació proposada. En conseqüència, l'11 d'octubre de 2016 se sol·licita del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant la remissió del pla de restauració modificat, que es rep el 14 de novembre de 2016.  
Analitzat el pla de restauració, el 21 de desembre de 2016 s'informa que la modificació és admissible, però que necessita una resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental, en què es requerisquen unes millores del projecte, així com la remissió d'un pla de restauració modificat que incorpore aquestes millores.  
El 30 de gener de 2019 es rep un nou pla de restauració integral.  
  
  
Consideracions ambientals  
A continuació es descriuen succintament el PRI aprovat originalment, la proposta de modificació de maig de 2016, l'informe de desembre de 2016 i el PRI definitiu presentat el 30 de gener de 2019.  
  
Pla de restauració aprovat  
La declaració de 28 de setembre de 2007 abasta l'ampliació de l'explotació Garganta II i la restauració del conjunt Gargantas, incloent-hi Garganta I, Garganta II i Ampliació de Garganta II.  
Garganta II: En la zona hi ha un abocador de residus inerts de titularitat municipal que ocupa un antic buit de l'explotació, amb projecte de segellament i restauració final. La cota final d'abocament és de 140 msnm. En la zona de talussos, atesa la verticalitat d'aquests, no és factible afegir terra vegetal i la recuperació de la coberta vegetal és quasi impossible. En la zona de precaució geotècnica existeix risc de caiguda de blocs i pedres, per la qual cosa en aquesta zona s'extremaran les precaucions. També existeixen tres xicotetes plataformes en les quals s'incorporarà terra vegetal per a la revegetació posterior d'aquestes. Finalment, com en aquesta zona hi ha pistes de 20 m d'amplària, es planteja la revegetació parcial d'aquestes, deixant una amplària de 5 m sense revegetar per a facilitar les labors de manteniment.  
Ampliació Garganta II: Els talussos de restauració d'aquesta zona disposaran d'un pendent de 45°, altura de 8 m i bermes intermèdies de 4 m d'amplària aproximada. Els bancs disposaran d'un contrapendent del 2 % cap al peu de talús per a dirigir el flux de les aigües.  
La plaça de pedrera es dissenyarà amb un pendent de l'1 % cap a la bassa de decantació on es recolliran les aigües d'escolament. Per la seua morfologia plana, la plantació d'espècies arbòries en aquesta zona serà superior que en la resta de l'explotació.  
En definitiva, el pla de restauració aprovat corresponent a la declaració d'impacte ambiental de 28 de setembre de 2007 consisteix bàsicament en una restauració tradicional basada en talús-berma des de les cotes superiors de l'explotació fins al nivell de la plaça de pedrera, amb cota 105 msnm, desguassant al barranc després d'eliminar els sediments que arrossega l'aigua en la bassa de decantació.  
Proposta de modificació de pla de restauració presentada el maig de 2016.  
Dins del conjunt Las Gargantas, el canvi proposat es refereix exclusivament a l'ampliació de Garganta II, i consisteix en el farciment de la plaça de pedrera amb residus inerts adequats (RIA), des de la cota 105 msnm fins a la cota 145 msnm. Els bancs situats a cotes superiors es restauraran segons els criteris originals.  
Els residus es transportaran amb els mitjans disponibles en l'explotació i el sistema d'abocament serà per tongades successives, de grossària uniforme i sensiblement paral·lela a l'esplanada final.  
S'indica que es requereix un volum total d'1.790.000 m³ de residus inerts adequats.  
Respecte a les espècies que constituiran la cobertura vegetal del terreny una vegada finalitzada la restauració morfològica, es respecta en essència la proposta del pla de restauració aprovat.  
  
Consideracions establides en l'Informe de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de 21 de desembre de 2016:  
El promotor disposa d'autorització ambiental integrada per a una planta de valorització d'RCD i abocador de residus inerts situada en la parcel·la 10, polígon 3, de Teulada, la còpia de la qual aporta. Aquesta planta de valorització d'RCD proporcionaria els RIA per al farciment de la restauració.  
Així mateix, aporta còpia de la Resolució de declaració de RIA, de la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, de 5 d'octubre de 2016. Aquesta resolució estima parcialment la sol·licitud de la mercantil Lorenzo Andrés Vallés, SL, i concedeix l'ús de només 100.000 m³ del total sol·licitat com a RIA per a la restauració de l'explotació Ampliació Garganta II. En concret, es declaren residus inerts adequats per a l'esmentada obra els corresponents al codi LER 191202 (minerals), procedents de la planta d'RCD situada en la parcel·la 10, polígon 3, de Teulada.  
Segons el pla de restauració proposat, es requereix un volum total d'1.790.000 m³ de material, per la qual cosa hi ha un dèficit d'1.690.000 m³ de material per al farciment.  
Si es tractara d'una declaració única de RIA, la diferència seria de tal magnitud que impossibilitaria la restauració en els termes proposats. No obstant això, la disponibilitat de RIA per al farciment és possible perquè la declaració de residus inerts adequats se sol·licitarà cada vegada que es dispose d'un volum important de residus en la planta de valorització d'RCD, el funcionament de la qual es preveu a llarg termini, per la qual cosa s'aniran generant RIA de manera progressiva.  
D'altra banda, una vegada determinat que la modificació plantejada per al pla de restauració és viable des del punt de vista de disponibilitat de suficient material per a realitzar-la, queda per definir si aquesta modificació és adequada des del punt de vista mediambiental.  
En l'informe de 21 de desembre de 2016 s'indica, en relació amb la morfologia plantejada, que el farciment d'un buit de 40 m de profunditat, sempre que es realitze amb RIA, conforma una morfologia final del terreny més adequada que el manteniment del buit tal com es proposava en el pla de restauració aprovat. No obstant això, i considerant la disponibilitat de material per a variar la morfologia, es considera més convenient utilitzar aquest material per a reduir el pendent dels bancs superiors en determinades zones, fins i tot en detriment d'aconseguir una plaça de pedrera plana.  
Així, es considera més d'acord amb el propòsit final de la restauració de la pedrera utilitzar part del material per a suavitzar determinats talussos.  
- En l'extrem NE de l'explotació, corresponent a la zona d'exclusió geotècnica, hi ha una zona en la qual en 30 m hi ha una diferència de cota de 40 m amb 2 únics bancs d'aproximadament 20 m cadascun.  
- Al costat de l'abocador d'inerts municipal, corresponent a la zona de precaució geotècnica, hi ha una zona en la qual en 20 m hi ha una diferència de 36 m amb 2 únics bancs de 20 i 16 m d'alçària amb bermes de 5 m d'amplària.  
Es considera que aquestes dues zones millorarien la seua morfologia final si s'utilitzara part del material per a estendre més el pendent en aquestes.  
En definitiva, l'Informe de 21 de desembre de 2016 concloïa assenyalant la necessitat de presentar un nou pla de restauració que incorporara no sols el farciment de la plaça de pedrera sinó també la suavització de la topografia en les dues zones esmentades. Aquest pla de restauració seria objecte d'una resolució complementària sobre la declaració d'impacte ambiental de 28 de setembre de 2007.  
PRI modificat remés el 30 de gener de 2019:  
En el procés de modificació del PRI es va detectar que el perímetre d'afecció incloïa la parcel·la 8 del polígon 3, que havia d'excloure's per no correspondre a la propietat de l'explotació.  
Després d'actualitzar el projecte i excloure la parcel·la esmentada, la superfície d'afecció de l'explotació Ampliació Garganta II és de 18,56 ha. El perímetre d'afecció queda definit per les següents coordenades UTM ETRS-89:  
  
Punt X Y Punt X Y  
1 769927.79 4292896.17 31 770583.56 4293374.63  
2 769995.87 4292908.58 32 770585.93 4293359.60  
3 770063.84 4292961.72 33 770584.28 4293326.80  
4 770086.58 4292997.78 34 770569.78 4293282.54  
5 770085.07 4293038.78 35 770549.96 4293259.48  
6 770068.39 4293067.73 36 770544.14 4293244.61  
7 770048.19 4293067.75 37 770525.14 4293216.84  
8 770023.74 4293058.69 38 770476.93 4293125.22  
9 770007.78 4293056.15 39 770439.70 4293069.71  
10 770005.30 4293064.12 40 770388.61 4293004.53  
11 770041.50 4293086.37 41 770319.74 4292927.84  
12 770058.84 4293111.15 42 770300.45 4292914.39  
13 770080.31 4293129.90 43 770250.07 4292897.06  
14 770085.64 4293147.88 44 770233.61 4292886.30  
15 770069.38 4293223.74 45 770215.87 4292881.57  
16 770076.06 4293251.18 46 770182.48 4292888.66  
17 770101.30 4293297.27 47 770180.74 4292899.41  
18 770106.90 4293268.46 48 770183.30 4292905.69  
19 770116.87 4293271.45 49 770187.81 4292908.72  
20 770112.42 4293285.63 50 770186.46 4292931.56  
21 770107.71 4293307.59 51 770200.10 4292953.61  
22 770108.50 4293317.38 52 770184.72 4292980.05  
23 770124.44 4293322.47 53 770189.52 4292990.34  
24 770126.10 4293329.53 54 770206.40 4293003.45  
25 770197.09 4293347.60 55 770207.10 4293014.27  
26 770202.23 4293361.17 56 770188.24 4293053.48  
27 770222.96 4293376.22 57 770124.58 4292963.87  
28 770256.57 4293380.08 58 770012.99 4292857.73  
29 770537.34 4293398.66 59 769969.29 4292831.21  
30 770568.24 4293393.87   
  
  
Les actuacions en què es divideix la restauració geomorfològica aprovada que es mantenen en l'actual proposta són:  
- Desdoblament de bancs: reduint l'alçària dels bancs d'explotació fins a alçàries de 9 m, amb angles de 45° i una berma mínima de 4 m.  
  
- Refinament o reperfilament de talussos: en l'última voladura de cada front abans de restaurar-los, es dispara una sola fila de barrinades, de manera que resulta un talús bastant sanejat, que pot ser reperfilat mitjançant retroexcavadora.  
A aquestes actuacions s'afigen:  
- Farciment parcial del buit miner amb residus inerts adequats: s'incorporaran RIA des de la plaça de pedrera a cota 105 m fins a la cota 145 m, de manera que es reduirà el nombre de bancs de restauració. En les zones on el farciment haja de salvar irregularitats es crearan bancs de 10 m d'alçària i angles d'inclinació 45°, concordes als bancs plantejats en els fronts de restauració aprovats.  
- Suavització de talussos mitjançant aportació de residus inerts adequats: s'aportaran RIA, des de la plaça de pedrera (cota 145 msnm) en el front d'explotació S-ES (fins a aconseguir la cota 185 msnm) i en el front NE (fins a aconseguir la cota 195 msnm). Per a buscar l'adaptació a la restauració aprovada en el PRI original, es crearan bancs de 9-10 m d'alçària i angles d'inclinació 45°.  
- Supressió de la bassa de decantació. Les aigües recollides aigües amunt, dins del perímetre de l'explotació, es conduiran fins a plaça de pedrera per a la seua infiltració difusa, perquè siguen aprofitades per les espècies vegetals existents. Les aigües recollides per les cunetes perimetrals i aigües avall es derivaran a drenatge natural.  
La superfície objecte de restauració mitjançant farciment del buit miner amb residus inerts adequats és de 8,02 ha. Aquesta superfície queda delimitada per les coordenades següents:  
  
Punt X Y Punt X Y  
1 769927.79 4292896.17 28 770237.44 4293377.89  
2 769995.87 4292908.58 29 770266.21 4293349.86  
3 770063.84 4292961.72 30 770285.90 4293324.20  
4 770086.58 4292997.78 31 770311.28 4293303.84  
5 770085.07 4293038.78 32 770333.59 4293294.82  
6 770068.39 4293067.73 33 770360.16 4293255.74  
7 770048.19 4293067.75 34 770370.98 4293222.33  
8 770023.74 4293058.69 35 770367.51 4293200.72  
9 770007.78 4293056.15 36 770347.95 4293189.26  
10 770005.30 4293064.12 37 770338.78 4293180.40  
11 770041.50 4293086.37 38 770335.69 4293164.56  
12 770058.84 4293111.15 39 770319.66 4293163.54  
13 770080.31 4293129.90 40 770301.58 4293165.60  
14 770085.64 4293147.88 41 770292.54 4293162.79  
15 770069.38 4293223.74 42 770269.60 4293144.20  
16 770076.06 4293251.18 43 770262.64 4293143.37  
17 770101.30 4293297.27 44 770254.81 4293129.06  
18 770106.90 4293268.46 45 770229.13 4293108.24  
19 770116.87 4293271.45 46 770222.71 4293086.41  
20 770112.42 4293285.63 47 770204.19 4293072.56  
21 770107.71 4293307.59 48 770193.78 4293071.60  
22 770108.50 4293317.38 49 770188.52 4293068.95  
23 770124.44 4293322.47 50 770170.99 4293044.54  
24 770126.10 4293329.53 51 770175.08 4293041.65  
25 770197.09 4293347.60 52 770122.77 4292968.02  
26 770202.23 4293361.17 53 770012.99 4292857.73  
27 770222.96 4293376.22 54 769969.29 4292831.21  
  
  
  
Finalment, les superfícies destinades a millora de la restauració situades a l'SSE i a l'NE ocupen una superfície de 2,29 ha i 1,42 ha, respectivament (total 3,71 ha).  
  
  
Zona S-SO  
  
Punt Coord. X Punt Coord. X  
1 770187.73 4293062.58 11 769834.81 4292815.26  
2 770196.67 4293056.17 12 769865.53 4292782.24  
3 770208.23 4293014.97 13 769881.55 4292775.19  
4 770056.38 4292855.45 14 769902.79 4292774.41  
5 770022.93 4292804.28 15 769949.68 4292818.37  
6 770009.01 4292804.82 16 769959.78 4292835.88  
7 769933.60 4292732.40 17 770074.01 4292940.50  
8 769885.05 4292738.19 18 770115.28 4292993.87  
9 769854.02 4292775.10 19 770161.99 4293036.85  
10 769853.36 4292786.61 20 770173.29 4293056.52  
  
  
Zona NE  
  
Punt Coord. X Punt Coord. X  
1 770227.50 4293368.20 16 770371.44 4293180.10  
2 770242.17 4293371.74 17 770335.30 4293164.20  
3 770246.89 4293366.85 18 770335.30 4293172.55  
4 770266.45 4293366.18 19 770339.08 4293179.83  
5 770285.83 4293374.77 20 770348.78 4293189.26  
6 770324.78 4293349.33 21 770362.27 4293195.46  
7 770336.24 4293324.73 22 770363.89 4293208.94  
8 770358.56 4293304.45 23 770342.043 4293241.55  
9 770376.09 4293297.54 24 770323.97 4293250.72  
10 770380.14 4293299.05 25 770281.09 4293289.26  
11 770387.7255 4293297.03 26 770269.49 4293310.55  
12 770393.7948 4293289.79 27 770249.06 4293324.86  
13 770401.0443 4293257.44 28 770235.48 4293344.05  
14 770401.6482 4293218.91 29 770225.71 4293353.07  
15 770396.2540 4293205.17   
  
  
  
En l'actualitat (any 2018), la situació de l'explotació és la següent:  
  
- Reserves totals: 1.027.800 m³.  
- Ritme d'explotació: 60.000 m³/any o 150.000 t/any (densitat de la roca 2,5).  
- Vida útil de l'explotació: 17 anys.  
  
- Capacitat buit miner (de cota 105 m cota 145 m): 1.796.060 m³.  
  
- Necessitat de material per a la suavització de talussos: 500.000 m³, dels quals 300.000 m³ en la zona S-SE i 200.000 m³ en la zona NE.  
- Ritme planta de valorització: 115.000 m³/any.  
La restauració s'estima que es prolongarà durant 21 anys (17 anys + 4 anys). L'avanç d'explotació-restauració en dues fases, en les quals l'explotació dels bancs es realitza en sentit descendent, de manera que, a mesura que es van abandonant els bancs d'explotació, aquests comencen a restaurar-se segons els criteris establits en el PRI original, encara que amb avanços adequats a la realitat actual de la pedrera.  
  
  
Consideracions ambientals a la proposta final de Pla de restauració integral de l'explotació:  
El PRI rebut el 30 de gener de 2019 està informat favorablement pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (Informe de 15.11.2018).  
  
La proposta incorpora les indicacions de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental en el seu informe de desembre de 2016. En concret, es proposa la formació de nous bancs de restauració en antics fronts d'explotació que no podien desdoblar-se, mitjançant el farciment amb residus inerts adequats, fins a aconseguir la cota 185 m en la zona S-SE i la cota 195 m en la zona NE. En la cronologia de restauració geomorfològica, el desdoblament de bancs en aquestes zones és l'última fase. No obstant això, aquesta demora està justificada, perquè el material emprat per a millorar aquests fronts es recolza directament sobre la plaça de pedrera una vegada finalitzat el farciment.  
En les 2 zones es proposen bancs de 9-10 m d'alçària, i amb angles individuals màxims de 45°. Ha d'indicar-se que aquests angles es consideren excessius d'acord amb els criteris de restauració adoptats per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental en els últims anys, tant per a garantir l'estabilitat dels bancs com per a assegurar l'èxit de la revegetació.  
En aquest cas concret, es tracta de millorar una zona de l'explotació, creant nous bancs, adaptant-los a la morfologia dels bancs de l'entorn, ja aprovada amb aquests criteris. Així, la integració dels bancs creats per farciment amb els bancs procedents del desdoblament exigeix que es mantinguen els mateixos paràmetres de construcció. No obstant això, la continuïtat en tot l'àmbit de restauració no ha de comprometre l'estabilitat.  
El pla de restauració aportat inclou un annex d'estudi d'estabilitat de talussos. Aquest estudi assenyala que l'estabilitat depén de l'angle de fricció interna dels materials, dada de la qual l'equip redactor reconeix que manca en l'actualitat. Com a regla general, un sòl sense cohesió serà estable sempre que el seu angle de fregament intern siga superior a l'angle que forma el talús amb l'horitzontal. S'assenyala que els estèrils es compactaran segons es vagen aportant, augmentant tant l'angle de fricció com la cohesió.  
El mateix estudi afig que és recomanable, en el futur, realitzar una anàlisi als estèrils aportats per a caracteritzar-los físicament. S'assenyala que s'ha de determinar l'angle de fricció, que serà determinant per a delimitar l'angle de talús de restauració. Si l'angle de fricció fora menor a 45°, seria necessari reduir l'angle d'inclinació de talús.  
  
En el farciment del buit miner no existeix problema d'estabilitat, perquè el material aportat es troba confinat. No obstant això, ha de garantir-se l'estabilitat tant en els talussos de la zona NE i de la zona S-ES realitzats per aportació de material sobre els bancs existents, com en la zona NO del farciment, que queda per damunt del nivell del terreny circumdant, i que també se soluciona amb talussos de 10 m d'alçària i 45° de pendent.  
En concret, en la zona NO, al costat del barranc, el desnivell de la plaça de pedrera una vegada farcida (145 msnm), amb el terreny és d'uns 20 m, que se salven amb dos talussos de 10 m d'alçària i 45° de pendent.  
En tot cas, ja que la restauració d'aquestes parts és l'última a escometre's, es disposa de temps per a caracteritzar el material i realitzar les correccions oportunes.  
Per a això, es requereix que, cada vegada que s'obtinga el reconeixement d'un lot de RIA, se'n realitze l'anàlisi física per a determinar l'angle de fricció històric de les RIA, i establir una alçària de banc i un pendent que garantisca l'estabilitat del talús.  
Sent important garantir l'estabilitat dels talussos en les dues zones de suavitzat de talussos, és essencial en la zona de farciment al costat del barranc, perquè confronta amb el traçat de la carretera N-332.  
Addicionalment, caldrà que el programa de vigilància es prolongue prou per a garantir l'estabilitat d'aquesta zona.  
En relació a la supressió de la bassa de recollida de pluvials i decantació, es considera acceptable que l'aigua s'infiltre en la plaça de pedrera perquè siga aprofitada pels exemplars de revegetació. Els sediments que arrosseguen aquestes aigües estaran sotmesos a una filtració natural a través del farciment amb RIA d'una grossària mitjana de 40 m.  
Finalment, en el plantejament de la revegetació, es manté la selecció d'espècies, diferenciant segons es tracte de berma o talús i orientació solana o ombria. Es redueix la densitat de plantació d'exemplars arbustius i arboris, però es manté la dosi de sembra d'herbacis. La vegetació es realitzarà en dues fases, una primera de sembra (en plaça i bermes) i hidrosembra (en talussos), i una posterior de plantació.  
  
Es considera que tant les espècies seleccionades, com la densitat de plantació proposada són adequades per a l'emplaçament de l'explotació.  
  
  
Consideracions jurídiques  
La modificació del pla de restauració integral d'un projecte d'explotació minera pot suposar impactes diferents, per la qual cosa es requereix la formulació d'una resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat Ambiental i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Modificar la Resolució de declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, de 28 de setembre de 2007, corresponent al projecte d'ampliació de l'extracció d'àrids (tramitat com a secció A i actualment secció C), denominat Ampliació Garganta II, i estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la modificació del pla de restauració integral, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en la documentació aportada el 30 de gener de 2019, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució.  
En tota la resta, es manté la vigència de la Resolució de declaració d'impacte ambiental de 28 de setembre de 2007.  
  
Segon  
1. Cada vegada que s'obtinga una resolució de declaració de RIA per a la restauració de la pedrera es caracteritzarà físicament el material per a obtindre el seu angle de fregament intern. Totes les dades obtingudes s'incorporaran a un registre històric de l'explotació, el qual es traslladarà a l'òrgan substantiu.  
En el moment de superar en el farciment la cota 125 msnm, els talussos dels 2 bancs superiors de 10 m d'alçària es realitzaran amb un pendent de talús d'acord amb la dada més desfavorable de totes les obtingudes en el registre històric.  
Sense perjudici de la integració amb els talussos de restauració de la resta de l'explotació, realitzats sobre el material consolidat i amb els criteris aprovats originalment, els bancs executats per incorporació de RIA en les zones NE i S-ES tindran un pendent de talús concorde a l'angle de fregament intern més desfavorable determinat en les anàlisis del registre indicat.  
2. Es prolongarà el programa de vigilància ambiental durant 2 anys després de la finalització de la restauració, amb especial atenció a l'estabilitat dels talussos i l'erosió i l'arrelament de la vegetació.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 19 d'agost de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Fran Quesada Ferre.»  
  
València, 20 de setembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8662, del 23-10-2019 (2019/9386)

RESOLUCIÓN de 20 de septiembre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 220/05-AIA Teulada.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8662

Fecha DOGV
:   23-10-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/9386

CVE


Fecha del documento
:   20-09-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de septiembre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 220/05-AIA Teulada. [2019/9386]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, que establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la resolución complementaria correspondiente al expediente 220/05-AIA Teulada.  
  
  
«Resolución complementaria de declaración de impacto ambiental  
Expediente: 220/05-AIA.  
Título: Ampliación cantera de áridos Garganta II. Sección C).  
Promotor: Lorenzo Andrés Valles, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: MIVARI/2015/125/05.  
Localización: paraje denominado La Garganta. Término municipal de Teulada (Alicante).  
  
Antecedentes  
Con fecha 28 de septiembre de 2007, la Dirección General de Gestión del Medio Natural emitió declaración de impacto ambiental favorable condicionada, relativa a la ampliación de cantera de áridos Garganta II, sección A), con número de registro 5023, ubicada en el paraje denominado La Garganta de la localidad de Teulada (Alicante).  
El órgano sustantivo resolvió la autorización administrativa el 14 de abril de 2008.  
El 18 de septiembre de 2008, el titular solicita reclasificación de recursos de la sección A) a la sección C), denominada Las Gargantas con núm. 2745. El otorgamiento se produce el 23 de diciembre de 2013.  
El 12 de mayo de 2016 se recibe en el registro general de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural oficio del Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, comunicando que el titular de la explotación ha presentado un proyecto de modificación del plan de restauración existente para la explotación, solicitando informe sobre la necesidad de sometimiento al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de la modificación presentada. A dicho escrito se adjunta CD con resumen de la modificación propuesta.  
La documentación aportada no proporciona elementos de juicio suficientes para resolver si corresponde extender la vigencia de la declaración de impacto ambiental a la modificación propuesta. En consecuencia, el 11 de octubre de 2016 se solicita del Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, la remisión del plan de restauración modificado, que se recibe el 14 de noviembre de 2016.  
Analizado el plan de restauración, el 21 de diciembre de 2016 se informa que la modificación es admisible, pero que precisa una resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental, requiriendo unas mejoras del proyecto, así como la remisión de un plan de restauración modificado que incorpore dichas mejoras.  
El 30 de enero de 2019 se recibe un nuevo plan de restauración integral.  
  
Consideraciones ambientales  
A continuación se describen someramente el PRI aprobado originalmente, la propuesta de modificación de mayo de 2016, el informe de diciembre de 2016 y el PRI definitivo presentado el 30 de enero de 2019.  
Plan de restauración aprobado.  
La declaración de 28 de septiembre de 2007 abarca la ampliación de la explotación Garganta II y la restauración del conjunto Gargantas, incluyendo Garganta I, Garganta II y ampliación de Garganta II.  
Garganta II: En la zona existe un vertedero de residuos inertes de titularidad municipal que ocupa un antiguo hueco de la explotación, con proyecto de sellado y restauración final. La cota final de vertido es de 140 msnm. En la zona de taludes, dada su verticalidad, no es factible añadir tierra vegetal y la recuperacion de la cubierta vegetal es casi imposible. En la zona de precaución geotécnica existe riesgo de caída de bloques y piedras, por lo que en esta zona se extremarán las precauciones. También existen tres pequeñas plataformas en las que se incorporará tierra vegetal para su posterior revegetación. Por último, como en esta zona se cuenta con pistas de 20 m de anchura, se plantea su revegetación parcial, dejando una anchura de 5 m sin revegetar para facilitar las labores de mantenimiento.  
Ampliación Garganta II: Los taludes de restauración de esta zona dispondrán de una pendiente de 45º, altura de 8 m y bermas intermedias de 4 m de anchura aproximada. Los bancos dispondrán de una contrapendiente del 2 % hacia el pie de talud para dirigir el flujo de las aguas.  
La plaza de cantera se diseñará con una pendiente del 1 % hacia la balsa de decantación donde se recogerán las aguas de escorrentía. Por su morfología llana, la plantación de especies arbóreas en esta zona será superior que en el resto de la explotación.  
En definitiva, el plan de restauración aprobado correspondiente a la declaración de impacto ambiental de 28 de septiembre de 2007 consiste básicamente en una restauración tradicional basada en talud-berma desde las cotas superiores de la explotación hasta el nivel de plaza de cantera, con cota 105 msnm, desaguando al barranco tras eliminar los sedimentos que arrastra el agua en la balsa de decantación.  
Propuesta de modificación de plan de restauración presentada en mayo de 2016.  
Dentro del conjunto Las Gargantas, el cambio propuesto se refiere exclusivamente a la ampliación de Garganta II, y consiste en el relleno de la plaza de cantera con residuos inertes adecuados (RIAs), desde la cota 105 msnm hasta la cota 145 msnm. Los bancos situados a cotas superiores se restaurarán según los criterios originales.  
Los residuos se transportarán con los medios disponibles en la explotación y el sistema de vertido será por tongadas sucesivas, de espesor uniforme y sensiblemente paralelo a la explanada final.  
Se indica que se requiere un volumen total de 1.790.000 m³ de residuos inertes adecuados.  
Respecto a las especies que constituirán la cobertura vegetal del terreno una vez finalizada la restauración morfológica, se respeta en esencia la propuesta del plan de restauración aprobado.  
  
Consideraciones establecidas en el informe de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de 21 de diciembre de 2016:  
El promotor dispone de autorización ambiental integrada para una planta de valorización de RCDs y vertedero de residuos inertes ubicada en la parcela 10, polígono 3 de Teulada, cuya copia aporta. Dicha planta de valorización de RCDs proporcionaría los RIAs para el relleno de la restauración.  
Asimismo, aporta copia de la resolución de declaración de RIAs, de la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental, de 5 de octubre de 2016. Dicha resolución estima parcialmente la solicitud de la mercantil Lorenzo Andrés Vallés, SL, concediendo el uso de solo 100.000 m³ del total solicitado como RIAs para la restauración de la explotación «ampliación Garganta II». En concreto, se declaran residuos inertes adecuados para la citada obra los correspondientes al código LER 191202 (minerales), procedentes de la planta de RCDs ubicada en la parcela 10, polígono 3 de Teulada.  
Según el plan de restauración propuesto, se requiere un volumen total de 1.790.000 m³ de material, por lo que existe un déficit de 1.690.000 m³ de material para el relleno.  
Si se tratase de una declaración única de RIAs, la diferencia sería de tal magnitud que imposibilitaría la restauración en los términos propuestos. Sin embargo, la disponibilidad de RIAs para el relleno es posible pues la declaración de residuos inertes adecuados se solicitará cada vez que se disponga de un volumen importante de residuos en la planta de valorización de RCDs, cuyo funcionamiento se contempla a largo plazo, por lo que se irán generando RIAs de forma progresiva.  
Por otra parte, una vez determinado que la modificación planteada para el plan de restauración es viable desde el punto de vista de disponibilidad de suficiente material para su realización, queda por definir si dicha modificación es adecuada desde el punto de vista medioambiental.  
En el informe de 21 de diciembre de 2016 se indica, en relación con la morfología planteada, que el relleno de un hueco de 40 m de profundidad, siempre que se realice con RIAs, conforma una morfología final del terreno más adecuada que el mantenimiento del hueco tal como se proponía en el plan de restauración aprobado. No obstante lo cual, y considerando la disponibilidad de material para variar la morfología, se considera más conveniente utilizar dicho material para reducir la pendiente de los bancos superiores en determinadas zonas, aún en detrimento de conseguir una plaza de cantera llana.  
Así, se estima más acorde con el propósito final de la restauración de la cantera utilizar parte del material para suavizar determinados taludes.  
- En el extremo NE de la explotación, correspondiente a la zona de exclusión geotécnica, hay una zona en la que, en 30 m hay una diferencia de cota de 40 m, con 2 únicos bancos de aproximadamente 20 m cada uno.  
- Junto al vertedero de inertes municipal, correspondiendo a la zona de precaución geotécnica, hay una zona en la que, en 20 m hay una diferencia de 36 m, con 2 únicos bancos de 20 y 16 m de altura con bermas de 5 m de anchura.  
Se considera que esas dos zonas mejorarían su morfología final si se utilizara parte del material para tender más la pendiente en las mismas.  
En definitiva, el informe de 21 de diciembre de 2016 concluía señalando la necesidad de presentar un nuevo plan de restauración que incorporase no solo el relleno de la plaza de cantera sino también el suavizado de la topografía en las dos zonas mencionadas. Dicho plan de restauración sería objeto de una resolución complementaria sobre la declaración de impacto ambiental de 28 de septiembre de 2007.  
PRI modificado remitido el 30 de enero de 2019:  
En el proceso de modificación del PRI se detectó que el perímetro de afección incluía la parcela 8 del polígono 3, que debía excluirse por no corresponder a la propiedad de la explotación.  
Tras actualizar el proyecto y excluir la parcela mencionada, la superficie de afección de la explotación «ampliación Garganta II» es de 18,56 ha. El perímetro de afección queda definido por las siguientes coordenadas UTM ETRS-89  
  
Punto X Y Punto X Y  
1 769927.79 4292896.17 31 770583.56 4293374.63  
2 769995.87 4292908.58 32 770585.93 4293359.60  
3 770063.84 4292961.72 33 770584.28 4293326.80  
4 770086.58 4292997.78 34 770569.78 4293282.54  
5 770085.07 4293038.78 35 770549.96 4293259.48  
6 770068.39 4293067.73 36 770544.14 4293244.61  
7 770048.19 4293067.75 37 770525.14 4293216.84  
8 770023.74 4293058.69 38 770476.93 4293125.22  
9 770007.78 4293056.15 39 770439.70 4293069.71  
10 770005.30 4293064.12 40 770388.61 4293004.53  
11 770041.50 4293086.37 41 770319.74 4292927.84  
12 770058.84 4293111.15 42 770300.45 4292914.39  
13 770080.31 4293129.90 43 770250.07 4292897.06  
14 770085.64 4293147.88 44 770233.61 4292886.30  
15 770069.38 4293223.74 45 770215.87 4292881.57  
16 770076.06 4293251.18 46 770182.48 4292888.66  
17 770101.30 4293297.27 47 770180.74 4292899.41  
18 770106.90 4293268.46 48 770183.30 4292905.69  
19 770116.87 4293271.45 49 770187.81 4292908.72  
20 770112.42 4293285.63 50 770186.46 4292931.56  
21 770107.71 4293307.59 51 770200.10 4292953.61  
22 770108.50 4293317.38 52 770184.72 4292980.05  
23 770124.44 4293322.47 53 770189.52 4292990.34  
24 770126.10 4293329.53 54 770206.40 4293003.45  
25 770197.09 4293347.60 55 770207.10 4293014.27  
26 770202.23 4293361.17 56 770188.24 4293053.48  
27 770222.96 4293376.22 57 770124.58 4292963.87  
28 770256.57 4293380.08 58 770012.99 4292857.73  
29 770537.34 4293398.66 59 769969.29 4292831.21  
30 770568.24 4293393.87   
  
  
Las actuaciones en que se divide la restauración geomorfológica aprobada que se mantienen en la actual propuesta son:  
- Desdoblado de bancos: reduciendo la altura de los bancos de explotación hasta alturas de 9 m, con ángulos de 45º y una berma mínima de 4 m.  
- Refinado o reperfilado de taludes: en la última voladura de cada frente antes de su restauración, se dispara una sola fila de barrenos, resultando un talud bastante saneado, que puede ser reperfilado mediante retroexcavadora.  
A estas actuaciones se añaden:  
- Relleno parcial del hueco minero con residuos inertes adecuados: Se incorporarán RIAs desde la plaza de cantera a cota 105 m hasta la cota 145 m, reduciendo el número de bancos de restauración. En las zonas donde el relleno deba salvar irregularidades se crearán bancos de 10 m de altura y ángulos de inclinación 45º, acordes a los bancos planteados en los frentes de restauración aprobados.  
- Suavizado de taludes mediante aportación de residuos inertes adecuados: Se aportarán RIAs, desde plaza de cantera (cota 145 msnm) en el frente de explotación S-SE (hasta alcanzar la cota 185 msnm) y en el frente NE (hasta alcanzar la cota 195 msnm). Para buscar la adaptación a la restauración aprobada en el PRI original, se crearán bancos de 9-10 m de altura y ángulos de inclinación 45º.  
- Supresión de la balsa de decantación. Las aguas recogidas aguas arriba, dentro del perímetro de la explotación se conducirán hasta plaza de cantera para su infiltración difusa, para su aprovechamiento por las especies vegetales existentes. Las aguas recogidas por las cunetas perimetrales y aguas abajo se derivarán a drenaje natural.  
La superficie objeto de restauración mediante relleno del hueco minero con residuos inertes adecuados es de 802 ha. Esta superficie queda delimitada por las siguientes coordenadas:  
  
Punto X Y Punto X Y  
1 769927.79 4292896.17 28 770237.44 4293377.89  
2 769995.87 4292908.58 29 770266.21 4293349.86  
3 770063.84 4292961.72 30 770285.90 4293324.20  
4 770086.58 4292997.78 31 770311.28 4293303.84  
5 770085.07 4293038.78 32 770333.59 4293294.82  
6 770068.39 4293067.73 33 770360.16 4293255.74  
7 770048.19 4293067.75 34 770370.98 4293222.33  
8 770023.74 4293058.69 35 770367.51 4293200.72  
9 770007.78 4293056.15 36 770347.95 4293189.26  
10 770005.30 4293064.12 37 770338.78 4293180.40  
11 770041.50 4293086.37 38 770335.69 4293164.56  
12 770058.84 4293111.15 39 770319.66 4293163.54  
13 770080.31 4293129.90 40 770301.58 4293165.60  
14 770085.64 4293147.88 41 770292.54 4293162.79  
15 770069.38 4293223.74 42 770269.60 4293144.20  
16 770076.06 4293251.18 43 770262.64 4293143.37  
17 770101.30 4293297.27 44 770254.81 4293129.06  
18 770106.90 4293268.46 45 770229.13 4293108.24  
19 770116.87 4293271.45 46 770222.71 4293086.41  
20 770112.42 4293285.63 47 770204.19 4293072.56  
21 770107.71 4293307.59 48 770193.78 4293071.60  
22 770108.50 4293317.38 49 770188.52 4293068.95  
23 770124.44 4293322.47 50 770170.99 4293044.54  
24 770126.10 4293329.53 51 770175.08 4293041.65  
25 770197.09 4293347.60 52 770122.77 4292968.02  
26 770202.23 4293361.17 53 770012.99 4292857.73  
27 770222.96 4293376.22 54 769969.29 4292831.21  
  
  
  
Por último, las superficies destinadas a mejora de la restauración ubicadas al SSE y al NE, ocupan una superficie de 2,29 ha y 1,42 ha respectivamente (total 3,71 ha).  
  
  
Zona S-SO  
  
Punto Coord. X Punto Coord. X  
1 770187.73 4293062.58 11 769834.81 4292815.26  
2 770196.67 4293056.17 12 769865.53 4292782.24  
3 770208.23 4293014.97 13 769881.55 4292775.19  
4 770056.38 4292855.45 14 769902.79 4292774.41  
5 770022.93 4292804.28 15 769949.68 4292818.37  
6 770009.01 4292804.82 16 769959.78 4292835.88  
7 769933.60 4292732.40 17 770074.01 4292940.50  
8 769885.05 4292738.19 18 770115.28 4292993.87  
9 769854.02 4292775.10 19 770161.99 4293036.85  
10 769853.36 4292786.61 20 770173.29 4293056.52  
  
  
Zona NE  
  
Punto Coord. X Punto Coord. X  
1 770227.50 4293368.20 16 770371.44 4293180.10  
2 770242.17 4293371.74 17 770335.30 4293164.20  
3 770246.89 4293366.85 18 770335.30 4293172.55  
4 770266.45 4293366.18 19 770339.08 4293179.83  
5 770285.83 4293374.77 20 770348.78 4293189.26  
6 770324.78 4293349.33 21 770362.27 4293195.46  
7 770336.24 4293324.73 22 770363.89 4293208.94  
8 770358.56 4293304.45 23 770342.043 4293241.55  
9 770376.09 4293297.54 24 770323.97 4293250.72  
10 770380.14 4293299.05 25 770281.09 4293289.26  
11 770387.7255 4293297.03 26 770269.49 4293310.55  
12 770393.7948 4293289.79 27 770249.06 4293324.86  
13 770401.0443 4293257.44 28 770235.48 4293344.05  
14 770401.6482 4293218.91 29 770225.71 4293353.07  
15 770396.2540 4293205.17   
  
  
  
En la actualidad (año 2018), la situación de la explotación es la siguiente:  
- Reservas totales: 1.027.800 m³.  
- Ritmo de explotación: 60.000 m³/año o 150.000 t/año (densidad de la roca 2,5).  
- Vida útil de la explotación: 17 años.  
- Capacidad hueco minero (de cota 105 m cota 145 m): 1.796.060 m³.  
- Necesidad de material para el suavizado de taludes: 500.000 m³, de los cuales, 300.000 m³ en la zona S-SE y 200.000 m³ en la zona NE.  
- Ritmo planta de valorización: 115.000 m³/año.  
La restauración se estima que se prolongará durante 21 años (17 años + 4 años). El avance de explotación-restauración en dos fases, en las cuales la explotación de los bancos se realiza en sentido descendente, de manera que, a medida que se van abandonando los bancos de explotación, estos comienzan a restaurarse según los criterios establecidos en el PRI original, aunque con avances adecuados a la realidad actual de la cantera.  
  
Consideraciones ambientales a la propuesta final de Plan de Restauración Integral de la explotación:  
El PRI recibido el 30 de enero de 2019 está informado favorablemente por el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal (informe de 15.11.2018).  
La propuesta incorpora las indicaciones de la Subdirección General de Evaluación Ambiental en su informe de diciembre de 2016. En concreto, se propone la formación de nuevos bancos de restauración en antiguos frentes de explotación que no podían desdoblarse, mediante el relleno con residuos inertes adecuados, hasta alcanzar la cota 185 m en la zona S-SE y la cota 195 m en la zona NE. En la cronología de restauración geomorfológica, el desdoblado de bancos en estas zonas es la última fase. Sin embargo, esta demora está justificada, pues el material empleado para mejorar estos frentes se apoya directamente sobre la plaza de cantera una vez finalizado su relleno.  
En las 2 zonas se proponen bancos de 9-10 m de altura, y con ángulos individuales máximos de 45º. Debe indicarse que estos ángulos se consideran excesivos de acuerdo con los criterios de restauración adoptados por la subdirección general de evaluación ambiental en los últimos años, tanto para garantizar la estabilidad de los bancos, como para asegurar el éxito de la revegetación.  
En este caso concreto, se trata de mejorar una zona de la explotación, creando nuevos bancos, adaptándolos a la morfología de los bancos del entorno, ya aprobada con dichos criterios. Así, la integración de los bancos creados por relleno con los bancos procedentes del desdoble exige que se mantengan los mismos parámetros de construcción. Sin embargo, la continuidad en todo el ámbito de restauración no debe comprometer la estabilidad.  
El plan de restauración aportado incluye un anejo de estudio de estabilidad de taludes. Dicho estudio señala que la estabilidad depende del ángulo de fricción interna de los materiales, dato del que el equipo redactor reconoce que carece en la actualidad. Como regla general, un suelo sin cohesión será estable siempre y cuando su ángulo de rozamiento interno sea superior al ángulo que forma el talud con la horizontal. Se señala que los estériles se compactarán según se vayan aportando, aumentando tanto el ángulo de fricción como la cohesión.  
El propio estudio añade que es recomendable, en el futuro, realizar un análisis a los estériles aportados para caracterizarlos físicamente. Se señala que se debe determinar el ángulo de fricción, que será determinante para delimitar el ángulo de talud de restauración. Si el ángulo de fricción fuera menor a 45º, sería necesario reducir el ángulo de inclinación de talud.  
En el relleno del hueco minero no existe problema de estabilidad, pues el material aportado se encuentra confinado. Sin embargo, debe garantizarse la estabilidad tanto en los taludes de la zona NE y de la zona S-SE realizados por aporte de material sobre los bancos existentes, como en la zona NO del relleno, que queda por encima del nivel del terreno circundante, y que también se soluciona con taludes de 10 m de altura y 45º de pendiente.  
En concreto, en la zona NO, junto al barranco, el desnivel de la plaza de cantera una vez rellena (145 msnm), con el terreno es de unos 20 m, que se salvan con dos taludes de 10 m de altura y 45º de pendiente.  
En todo caso, puesto que la restauración de estas partes es la última en acometerse, se dispone de tiempo para caracterizar el material y realizar las correcciones oportunas.  
Para ello, se requiere que, cada vez que se obtenga el reconocimiento de un lote de RIAs, se realice su análisis físico para determinar el ángulo de fricción histórico de las RIAs, y establecer una altura de banco y una pendiente que garantice la estabilidad del talud.  
Siendo importante garantizar la estabilidad de los taludes en las dos zonas de suavizado de taludes, es esencial en la zona de relleno junto al barranco, pues es colindante con el trazado de la carretera N-332.  
Adicionalmente, será preciso que el programa de vigilancia se prolongue lo suficiente para garantizar la estabilidad de esta zona.  
En relación con la supresión de la balsa de recogida de pluviales y decantación, se considera aceptable que el agua se infiltre en plaza de cantera para su aprovechamiento por los ejemplares de revegetación. Los sedimentos que arrastren estas aguas estarán sometidos a una filtración natural a través del relleno con RIAs de un espesor medio de 40 m.  
Por último, en el planteamiento de la revegetación, se mantiene la selección de especies, diferenciando según se trate de berma o talud y orientación solana o umbría. Se reduce la densidad de plantación de ejemplares arbustivos y arbóreos, pero se mantiene la dosis de siembra de herbáceos. La vegetación se realizará en dos fases, una primera de siembra (en plaza y bermas) e hidrosiembra (en taludes), y una posterior de plantación.  
Se considera que tanto las especies seleccionadas, como la densidad de plantación propuesta son adecuadas para el emplazamiento de la explotación.  
  
Consideraciones jurídicas  
La modificación del plan de restauración integral de un proyecto de explotación minera puede suponer impactos diferentes, por lo que se requiere la formulación de una resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental.  
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Modificar la resolución de declaración de impacto ambiental favorable condicionada, de 28 de septiembre de 2007, correspondiente al proyecto de ampliación de la extracción de áridos (tramitado como sección A y actualmente sección C), denominado «ampliación Garganta II» estimando aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación del plan de restauración integral, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación aportada el 30 de enero de 2019, en todo aquello que no contradiga los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
En todo lo demás, se mantiene la vigencia de la resolución de declaración de impacto ambiental de 28 de septiembre de 2007.  
  
Segundo  
1. Cada vez que se obtenga una resolución de declaración de RIAs para la restauración de la cantera se caracterizará físicamente el material para obtener su ángulo de rozamiento interno. Todos los datos obtenidos se incorporarán a un registro histórico de la explotación, del que se dará traslado al órgano sustantivo.  
En el momento de superar en el relleno la cota 125 msnm, los taludes de los 2 bancos superiores de 10 m de altura se realizarán con una pendiente de talud acorde con el dato más desfavorable de todos los obtenidos en el registro histórico.  
Sin perjuicio de la integración con los taludes de restauración del resto de la explotación, realizados sobre el material consolidado y con los criterios aprobados originalmente, los bancos ejecutados por incorporación de RIAs en las zonas NE y S-SE tendrán una pendiente de talud acorde al ángulo de rozamiento interno más desfavorable determinado en los análisis del registro indicado.  
2. Se prolongará el programa de vigilancia ambiental durante 2 años tras la finalización de la restauración, con especial atención a la estabilidad de los taludes y la erosión y el arraigo de la vegetación.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
València, 19 de agosto de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Fran Quesada Ferre.»  
  
València, 20 de septiembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML