Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 1297, del 07-05-1990 (1990/817278)

ORDRE de 2 d'abril de 1990, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, per la qual s'acorda l'afectació a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència d'un immoble situat a Xàtiva (València), denominat «Castell de Xàtiva».
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1990/04/02/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   1297

Data del DOGV
:   07-05-1990

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1990/817278

CVE


Data del document
:   02-04-1990

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia i Hisenda

Tipus de document
:   Ordre

Ordre de 2 d'abril de 1990, de la Conselleria d'Economia i Hisenda, per la qual s'acorda l'afectació a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, d'un immoble situat a Xàtiva (València), denominat "Castell de Xàtiva".  
L'Hble. Sr. Conseller de Cultura, Educació i Ciència ha sol·licitat, d'acord amb el que disposen els articles 61 i 62 de la Llei 3/1986, de 24 d'octubre, de Patrimoni de la Generalitat Valenciana, l'afectació d'un immoble situat a Xàtiva (València), denominat «Castell de Xàtiva».  
El castell mencionat ha estat adquirit perquè es considera un dels conjunts més representatius de la Comunitat Valenciana.  
Per això, i d'acord amb les facultats que tinc atribuïdes per l'article 62.2 de la Llei 3/1986, de 24 d'octubre de Patrimoni de la Generalitat Valenciana,  
ORDENE:  
Article primer  
S'afecta a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència l?immoble que a continuació es descriu:  
Conjunt històrico-artístic denominat Castell de Xàtiva, situat en el terme municipal de Xàtiva, entre aquesta ciutat i la zona de Bixquert, partida de la Costera i Bixquert. Està constituït per la major part del tossal, que antigament es designava amb el nom de Penya Basset, format per dos cims o castells, amb les seues vessants. S'hi accedeix per un camí d'uns mil vuit-cents metres que forma part del conjunt que consta de: la torre de l?Homenatge i primera porta, ja enderrocada. La porta de ferro restaurada. La torre substituïda pel mirador gòtic. Plaça d'armes, porta gòtica i porta del Socors. Solar on s'ha fonamentat un xalet modern. Cisterna i capella modernes. Torre gòtica sobre fonaments romans. Torre àrab. Entrada gòtica al recinte murat del castell menor. Entrada al recinte murat del castell major. Torre gòtica i porta d'entrada al baluard superior del castell menor. Recinte forticat d'aquest. Restes de torre àrab en el mateix lloc. Muralla de la ciutadella. Torre àrab. Aljub primitiu convertit en quadra. Torrassa àrab. Segona porta fortificada del castell major. Cos de guàrdia. Tercera porta i torre gòtica. L'aljub àrab de dos naus enfonsades. Capella gòtica del segle XIV. Torre romana, terrassa i aljub superior. Calabós ogival i calabós de càstig. Habitacions del duc de Calàbria. Habitació de l'alcaid, servei i guàrdies. Arc d'eixida al precipici de Bixquert, mur romà, torrassa truncada. Torre avançada de Bernisa, garita de Basset. Muralles del castell, l'aljub de quatre naus, muralles de la fortalesa. Muralla àrab i cova dels Coloms.  
Tot això està integrat per una parcel·la gran i tres petites amb la seua dotació de terres que ocupa uns quatre-cents mil metres quadrats, com es deia anteriorment pertany a aquest conjunt el camí o carretera que, partint de la plaça anomenada Costera de Sant Jordi, condueix al recinte murallat, sense perjudici de la seua utilització per a altres finalitats i de la servitud que després se cita. I també les tres coves (de les Rates, de les Gotetes i dels Coloms, aquesta ja esmentada). Confronta: al nord, amb plaça o porta de Sant Jordi, carrer de les Animes, carrer de les Santes, finca de Federico Martínez Fos, José Pérez Lagardera, tossal del Bellveret, ermita de Sant Josep i finca Montsant; est, terres d'hereus de Rosa Diego de Constantino Ballester i en part mitjançant carrerada del comú de veïns i carrerada del Sr. José Maria Maravall Baldrés del duc de Santo Mauro; sud, la finca matriu de la qual es troba delimitada per vint-i-una fites i el tàlveg i per l'oest, la finca matriu.  
Té una servitud consistent en el dret a l?ús normal de la carretera del castell, des del punt d'inici en la plaça o Porta de Sant Jordi, fins a la derivació existent per entrar a aqueixa finca de Montsant, conducció i instal·lació d'energia elèctrica, vinguda i provisió d'aigües pluvials; el títol de la finca de Montsant està obligat a contribuir a les despeses de conservació i reparació imprescindible per a l?ús normal de la carretera, en el tros expressat, amb una desena part de l?import justificat.  
Aquest immoble consta en l?Inventari General de Béns i Drets de la Generalitat Valenciana amb el número A02/46/145/0010.  
Article segon  
Aquest castell ha estat adquirit perquè és un dels conjunts històrics més representatius de la Comunitat Valenciana.  
Article tercer  
L'immoble queda integrat en el domini públic de la Generalitat Valenciana i correspon a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, l?exercici de les competències demanials sobre aquest, inclosa l'administració i conservació.  
Article quart  
Que la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència designe un representant perquè concórrega amb el representant nomenat per la Direcció General del Tresor i Patrimoni a l'acte d'afectació.  
València, 2 d'abril de 1990. - El Conseller d'Economia i Hisenda: Antoni Birlanga Casanova.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 1297, del 07-05-1990 (1990/817278)

ORDEN de 2 de abril de 1990, de la Conselleria de Economía y Hacienda, por la que se acuerda la afectación a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de un inmueble sito en Xàtiva (Valencia), denominado «Castell de Xàtiva».
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1990/04/02/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   1297

Fecha DOGV
:   07-05-1990

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1990/817278

CVE


Fecha del documento
:   02-04-1990

Organismo emisor
:   Conselleria de Economía y Hacienda

Tipo de documento
:   Orden

Orden de 2 de abril de 1990, de la Conselleria de Economía y Hacienda, por la que se acuerda la afectación a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de un inmueble sito en Xàtiva (Valencia), denominado "Castell de Xàtiva".  
Por el Hble. Sr. Conseller de Cultura, Educación y Ciencia se ha solicitado, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 61 y 62 de la Ley 3/1986, de 24 de octubre, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana, la afectación de un inmueble sito en Xàtiva (Valencia), denominado «Castell de Xàtiva».  
El castillo mencionado ha sido adquirido por considerarse uno de los conjuntos más representativos de la Comunidad Valenciana.  
En virtud de cuanto antecede y de acuerdo con las facultades que tengo atribuidas por el artículo 62.2 de la Ley 3/1986, de 24 de octubre de Patrimonio de la Generalitat Valenciana.  
DISPONGO:  
Artículo primero  
Se afecta a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia el inmueble que a continuación se relaciona:  
Conjunto histórico-artístico denominado «Castell de Xàtiva», situado en el término municipal de Xàtiva, entre esta ciudad y la zona de Bixquert, partida de la Costera y Bixquert. Está constituido por la mayor parte de la toma, que de antiguo se designaba con el nombre de Penya Basset, formada per dos cumbres o castillos, con sus laderas. A él se accede por un camino de unos mil ochocientos metros que forma parte del conjunto constando éste de los siguiente: la torre de l'Homenatge y primera puerta ya derruida. La puerta de hierro restaurada. La torre sustituida por el mirador gótico. Plaza de armas, puerta gótica y puerta del Socors. Solar donde se ha cimentado un chalet moderno. Cisterna y capilla modernas. Torre gótica sobre cimientos romanos. Torre árabe. Entrada gótica al recinto murado del castillo menor. Entrada al recinto murado del castillo mayor. Torre gótica y puerta de entrada al baluarte superior del Castillo menor. Recinto forticado del mismo. Restos de torre árabe en el mismo lugar. Muralla de la ciudadela. Torre árabe. Primitivo aljibe convertido en cuadra. Torreón árabe. Segunda puerta fortificada del Castillo mayor. Cuerpo de guardia. Tercera puerta y torre gótica. El aljibe árabe de dos naves hundidas. Capilla gótica del siglo XIV. Torre romana, terraza y aljibe superior. Calabozo ojival y calabozo de castigo. Habitaciones del Duque de Calabria. Habitación del alcaide, servidumbre y guardias. Arco de salida al precipicio de Bixquert, muro romano, torreón truncado. Torre avanzada de Bernisa, garita de Basset. Murallas del castillo, el aljibe de cuatro naves, murallas de la fortaleza. Muralla árabe y cueva dels Coloms.  
Todo ello está integrado por una parcela grande y tres pequeñas con su dotación de tierras ocupando todo unos cuatrocientos mil metros cuadrados, como se decía anteriormente pertenece a este conjunto el camino o carretera que partiendo de la plaza llamada Costera de Sant Jordi conduce al recinto amurallado, sin perjuicio de su utilización para otras finalidades y de la servidumbre que luego se cita. Y también las tres cuevas (de les Rates, de les Gotetes y dels Coloms, ésta ya dicha). Linda: al norte, con plaza o Porta de Sant Jordi, calle de les Animes, calle de les Santes, finca de Federico Martínez Fos, José Pérez Lagardera, loma del Bellveret, ermita de Sant Josep y finca Montsant; este, tierras de herederos de Rosa Diego de Constantino Ballester y en parte mediante azagador del común de vecinos y de Don José María Maravall Baldrés del Duque de Santo Mauro, en ambos mediante azagador; sur, la finca matriz de la cual se encuentra delimitada por veintiún mojones y la vaguada; y por el oeste, la finca matriz.  
Tiene una servidumbre consistente en el derecho al normal uso de la carretera del castillo, desde el punto de arranque en la plaza o Porta de Sant Jordi, hasta la derivación existente para entrar a esa finca de Montsant, conducción e instalación de energía eléctrica, venida y acopio de aguas pluviales; viniendo obligado el título de la finca de Montsant a contribuir a los gastos de imprescindible conservación y reparación para el normal uso de la carretera citada, en el trozo expresado, con una décima parte del importe justificado.  
Dicho inmueble consta en el Inventario General de Bienes y Derechos de la Generalitat Valenciana con el número A02/46/145/0010.  
Artículo segundo  
Dicho castillo ha sido adquirido por ser uno de los conjuntos históricos más representativos de la Comunidad Valenciana.  
Artículo tercero  
El referido inmueble queda integrado en el dominio público de la Generalitat Valenciana, correspondiendo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, el ejercicio de las competencias demaniales sobre el mismo, incluida su administración y conservación.  
Artículo cuarto  
Que por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia se designe un representante para que concurra con el representante nombrado por la Dirección General del Tesoro y Patrimonio al acto de afectación.  
Valencia, 2 de abril de 1990.- El Conseller de Economía y Hacienda: Antoni Birlanga Casanova.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI