Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6838, del 10-08-2012 (2012/7793)

RESOLUCIÓ 19 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Vila-real i les Coves de Vinromà. Expedient número 106/2008 AIA i 278/2008 AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6838

Data del DOGV
:   10-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7793

CVE


Data del document
:   19-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ 19 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Vila-real i les Coves de Vinromà. Expedient número 106/2008 AIA i 278/2008 AIA. [2012/7793]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 106/2008 AIA Vila-real i 278/2008 AIA les Coves de Vinromà.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 106/08-AIA.  
Títol: Fàbrica de rajoles.  
Promotor: J i P Balaguer, SA.  
Autoritat Substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
Objecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
Localització: Vila-real (Castelló).  
Descripció del projecte  
L'empresa J I P Balaguer, SA, està ubicada en la ctra. N-340, km 60,7 del terme municipal de Vila-real i es dedica a la fabricació de productes de ceràmica estructural. Ateses les seues característiques es troba inclosa en l'annex I de la Llei 16/2002. Es tracta d'una activitat existent.  
L'emplaçament de la instal·lació correspon a una parcel·la de 30.150 m² de superfície dels quals 5.800 m² corresponen a la nau industrial i la resta s'utilitzen principalment per a l'emmagatzematge de matèries primeres i producte acabat. L'empresa està ubicada en sòl urbà industrial.   
  
L'argila és transportada per camions a peu de fàbrica. La matèria primera és introduïda des de la zona d'emmagatzematge a una trituradora. La fase de mòlta es realitza via seca i en esta fase es mescla amb coc de petroli. Posteriorment s'introduïx en la pastadora on s'afig aigua i vapor. L'argila resultant es passa a una cambra de buit i després cau a una hèlice que l'arrossega i espenta cap a l'embocadura, formant una barra que es talla per a donar a les peces les dimensions definitives. Les peces obtingudes en la fase anterior es carreguen en les vagonetes per a introduir-les en dos assecadors tipus túnel, on les peces s'assequen per mitjà de la recirculació d'aire calent sec procedent tant de la recuperació del forn com del sistema de cogeneració amb què compta la instal·lació. La cocció posterior es realitza en un forn tipus túnel.   
  
Els combustibles utilitzats en el forn són gas natural, coc de petroli, fuel i de vegades corfa d'ametla. El fuel s'emmagatzema en un depòsit subterrani de 50.000 litres de capacitat. Es consumix gasoil com a combustible en els carretons i les retroexcavadores que s'emmagatzema en un depòsit aeri de 1.500 litres de capacitat.   
El coc de petroli arriba a la fàbrica en camions i s'emmagatzema part a cobert i part a la intempèrie. La fase de mòlta del coc es realitza en una zona ubicada a l'exterior junt amb l'emmagatzematge.   
Part de l'argila s'emmagatzema en la nau coberta semitancada i una altra part s'emmagatzema de reserva a la intempèrie. Tota la superfície de la parcel·la es troba pavimentada, excepte la zona de descàrrega de l'argila en la tremuja i d'emmagatzematge d'esta a la intempèrie.  
L'empresa disposa d'una caldera de vapor a gas natural per a la generació de vapor d'aigua utilitzat en el procés de pastat de l'argila. També disposa d'una planta de cogeneració a gas natural per a la generació d'energia tèrmica i elèctrica.   
Es consumix aigua per a alimentar la caldera de vapor i el vapor generat s'utilitza per a aportar humitat a l'argila en el procés de pastat. També es consumix aigua per a efectuar regs periòdics a les arreplegues a la intempèrie, en l'etapa final on les peces s'introduïxen en una piscina amb aigua per a endurir el material i en els servicis higiènics. El subministrament d'aigua prové de la xarxa municipal d'abastiment i de pou propi. L'aigua consumida és evaporada i incorporada íntegrament en l'argila, per la qual cosa no es generen aigües residuals industrials. Les úniques aigües residuals generades són les d'origen sanitari que són emmagatzemades en una fossa sèptica fins a la seua arreplega per gestor autoritzat per mitjà de camió cisterna. Les salmorres procedents del procés de descalcificació de l'aigua d'aportació a la caldera de vapor s'emmagatzemen en una fossa sèptica fins a la seua arreplega per gestor autoritzat. Ambdós fosses sèptiques disposen del corresponent certificat d'estanquitat.  
Les aigües pluvials són arreplegades per un sistema de canaletes d'arreplega que pararan a un depòsit subterrani per a posteriorment ser utilitzades en el procés industrial.  
L'empresa disposa de quatre focus d'emissió canalitzada corresponent als assecadors, la caldera de vapor, el motor de cogeneració i el forn. Els principals focus d'emissions difuses corresponen a la mòlta, a la circulació de camions per les instal·lacions i a l'emmagatzematge de l'argila i del coc.  
Les operacions de manteniment de maquinària i instal·lacions generen una sèrie de residus de caràcter perillós i no perillós. L'empresa disposa d'una zona en l'interior de la nau industrial d'emmagatzematge de residus perillosos. La zona es troba identificada i es disposa d'absorbents per a arreplegar possibles fugues i vessaments. En el cas dels olis minerals s'emmagatzemen en contenidors de plàstic i s'arrepleguen per gestor autoritzat.  
Es generen elevades quantitats de residu de producte ceràmic en el procés de cocció. Estos s'emmagatzemen a la intempèrie fins a la seua arreplega per gestor autoritzat. Els sobrants d'argila que no han sigut cuits (procedents del procés d'extrusió) es reintroduïxen en el procés com a matèria primera.   
Antecedents:  
En data 26 de febrer de 1997, esta Direcció General de Gestió del Medi Natural va formular declaració d'impacte ambiental acceptable, només als efectes ambientals, del projecte d'instal·lació de planta de cogeneració a gas natural (motor Jenbacher-JGS 320GS-NL, de 960 KW) en els termes que establix l'estudi d'impacte ambiental, el seu annex i programa de vigilància ambiental i, sempre que es complisquen els condicionants establits en la mencionada declaració d'impacte ambiental de 26 de febrer de 1997. (Expedient 307/96-AIA).   
Consideracions ambientals  
La indústria es troba ubicada en sòl urbà industrial. En la contornada de la fàbrica, en la zona nord-oest trobem el mateix tipus de sòl, però al sud-est limita amb camps de cultiu. Així mateix, cal considerar que la seua ubicació es troba pròxima a espais naturals protegits, concretament al lloc d'interés comunitari (LIC): desembocadura del Millars i a una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA). El riu Millars es troba a una distància aproximada de 320 metres de la fàbrica de rajoles.  
  
Respecte al sòl i les aigües subterrànies, cal d'assenyalar que l'empresa s'ubica dins de la zona d'influència d'una zona inclosa en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, concretament es tracta de la Zona 17 desembocadura del Millars, en una zona amb accessibilitat d'aqüífers alta i amb vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies mitjana, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica del Territori de la Comunitat Valenciana.   
No hi ha delimitació física completa entre la fàbrica i els camps de cultiu amb què limita al sud-est. L'escolament de l'aigua de pluja en el seu discórrer per la parcel·la industrial pot arrossegar material arreplegat o residus que podrien arribar als camps de cultiu i hi ha un risc de contaminació del sòl i els aqüífers per la filtració de l'aigua al terreny i al subsòl.   
L'emmagatzematge de part de les matèries primeres pulverulentes emprades en el procés industrial es realitza a la intempèrie i part a cobert. L'emmagatzematge de les matèries primeres pulverulentes a la intempèrie implica un possible impacte per dispersió de partícules en l'ambient degudes a l'acció del vent. La emissió de partícules i la seua dispersió en l'ambient afecta negativament la qualitat de l'aire, de les aigües i l'activitat fotosintètica de la vegetació. A fi de minimitzar la generació d'emissions difuses, l'empresa realitza regs periòdics a les argiles emmagatzemades a la intempèrie. La zona d'emmagatzematge d'argiles a la intempèrie no està pavimentada, i hi ha un risc de contaminació del sòl.  
Entre altres impactes, l'emmagatzematge de matèries primeres a la intempèrie implica que l'ocupació de l'espai d'emmagatzematge és variable i depén de l'estoc emmagatzemat, per la qual cosa caldria establir àrees diferenciades per a l'emmagatzematge d'argiles i coc, evitant que la maquinària pesada circule per les àrees d'emmagatzematge i que els vials de circulació siguen invadits per les arreplegues.  
  
També s'emeten partícules a l'atmosfera com a conseqüència de la combustió dels diversos combustibles utilitzats en el procés, de la mòlta de l'argila i el coc, de la manipulació i emmagatzematge de matèries primeres pulverulentes, i residus com ara els sobrants del procés d'extrusió. La manipulació de les argiles i el coc, així com el transport intern per mitjans mecànics des de les zones d'emmagatzematge fins al punt de consum en la instal·lació comporta el seu arrossegament i possible dispersió. La mòlta de l'argila es realitza a cobert i la del coc de petroli es realitza en un molí tancat. El coc, una vegada mòlt, s'injecta en el forn directament per mitjà de canonades.  
  
També hi ha risc de contaminació del sòl per possibles filtracions al terreny degudes a fugues del fuel emmagatzemat en el depòsit subterrani com a conseqüència de clavills o fissures que puguen originar-se, o com a conseqüència d'un hipotètic desmantellament del depòsit durant les labors d'excavació. També podria originar-se contaminació del sòl per filtracions de les aigües residuals sanitàries i salmorres emmagatzemades en les respectives fosses. En l'expedient s'inclou un certificat d'estanquitat de la fossa d'emmagatzematge d'aigües residuals sanitàries i de la fossa d'emmagatzematge de salmorres. No es disposa de certificat d'estanquitat del depòsit de fuel.   
  
En els processos d'assecat i cocció s'emeten contaminants a l'atmosfera a través de les ximeneres. Els contaminants generats per l'activitat són partícules en suspensió, O2, CO, CO2, SO2, NOx i Opacitat. L'activitat està subjecta al control de les seues emissions atmosfèriques pel Protocol de Kyoto i disposa d'autorització d'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle emesa per el Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric d'esta conselleria de data 3 de febrer de 2005.  
  
L'activitat es caracteritza per un elevat consum d'energia i recursos, per l'elevada generació d'emissions atmosfèriques i residus. Es consumixen diferents combustibles en la cocció de les peces, que utilitza en major proporció coc de petroli. En l'activitat es va implantar un sistema de cogeneració a gas natural per a aprofitar l'energia tèrmica generada en forma de gasos calents com a aportació energètica en els assecadors, en els quals a més es reaprofita la calor sobrant del forn de cocció. Amb la implantació d'este sistema alimentat amb gas natural es reduïx el consum de coc de petroli i fuel, i es minimitza per tant la quantitat de contaminants emesos a l'atmosfera. Respecte al consum d'electricitat, el consum prové de la xarxa d'abastiment i de la instal·lació de cogeneració.  
Respecte a l'impacte a la xarxa de drenatge superficial, la parcel·la industrial queda travessada per una séquia de reg que subministra a aigua als cultius pròxims. En concret, la séquia discorre pròxima a la zona d'emmagatzematge de coc de petroli, per això qualsevol caiguda de material podria contaminar les aigües o provocar la interrupció del seu flux. En este sentit, el promotor del projecte va indicar en la seua resposta al requeriment efectuat pel Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, que ha tapat la séquia, evitant així la interrupció del flux de l'aigua.   
Respecte a les aigües subterrànies, la parcel·la industrial s'ubica en la zona d'influència d'una zona humida on l'accessibilitat d'aqüífers és elevada, i hi ha un risc de contaminació del sòl i de les aigües subterrànies per filtració, principalment en les zones no pavimentades en les quals es realitza emmagatzematge de matèries primeres.  
  
Els productes químics que l'empresa utilitza amb regularitat són: acetilé, oxigen, argó, oli lubricant, greix lubricant i emulsió de tall.  
Els impactes associats a l'emmagatzematge dels productes químics i a l'emmagatzematge temporal de residus perillosos són la contaminació del sòl i de les aigües subterrànies com a conseqüència de fugues i vessaments accidentals en les zones d'emmagatzematge, durant la càrrega i descàrrega, o en la manipulació dels envasos que els contenen; resulta convenient l'aplicació de mesures encaminades a impedir per un costat la lixiviació dels residus i vessaments de les matèries primeres, per un altre canalitzar i arreplegar els vessaments que es produïsquen, garantint el correcte emmagatzematge fins a la seua arreplega i gestió.   
  
Respecte al soroll generat, l'estudi d'impacte ambiental identifica com a fonts principals de generació de soroll, l'etapa de mòlta de l'argila i del combustible, la instal·lació de cogeneració i la caldera de vapor. En el cas de la instal·lació de cogeneració, esta disposa de silenciadors i es troba confinada en una sala tancada i insonoritzada, la mòlta de l'argila es realitza en l'interior de la nau i la mòlta del coc de petroli en l'exterior. S'aporta un estudi acústic pel qual es conclou que l'empresa complix els límits establits per la legislació vigent.  
  
El major impacte ambiental d'esta activitat al medi consistix en les emissions atmosfèriques, generació de residus, possible arrossegament de partícules per les aigües de pluja, així com percolació de contaminants en el subsòl.   
Les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental en relació amb la generació d'emissions difuses són: es realitzaran regs periòdics per mitjà d'aspersors a les arreplegues d'argila a la intempèrie, es mantindran netes les zones de circulació i es limitarà la velocitat dins de la instal·lació.  
El programa de vigilància ambiental presentat se centra en la periodicitat i la manera en què s'han de dur a terme les inspeccions periòdiques i actuacions preventives de les emissions gasoses, el control de la generació i gestió d'aigües residuals, residus, i control de sorolls. També indica que es verificarà periòdicament el nivell de les fosses sèptiques i es realitzaran controls d'impermeabilitat d'estes, es realitzaran proves d'estanquitat del depòsit de fuel i de les canonades cada cinc anys, i es comprovarà el correcte estat dels depòsits d'emmagatzematge de gasoil.   
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 11 d'abril de 2008, al remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'esta conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions.   
En data 21 de juliol de 2008, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va emetre un informe pel qual es van realitzar consideracions de caràcter ambiental. En concret sobre la séquia que travessa la parcel·la industrial pròxima a la zona d'emmagatzematge i mòlta del coc de petroli i sobre la generació d'emissions difuses degudes a l'emmagatzematge de coc i argiles a la intempèrie. Així mateix, es va requerir l'adopció de mesures per a evitar l'afecció a les parcel·les i cultius pròxims; solució per a evitar danyar la séquia de reg; verificació que el sòl no es troba contaminat; ensostrar i tancar les zones on s'emmagatzemen materials fins; certificats d'estanquitat de la fossa sèptica d'emmagatzematge d'aigües residuals sanitàries i del depòsit de fuel, i aclariment sobre els combustibles utilitzats en el procés industrial.  
  
En data 15 de desembre de 2008, el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet una còpia de la documentació presentada pel promotor del projecte com a resposta al requeriment del 21 de juliol de 2008.   
Es considera suficient la documentació remesa i s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002 d'1 de juliol de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada..., amb una capacitat de producció superior a 75 Tm/dia...) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
  
Altres afeccions considerades són:  
- L'activitat de referència està subjecta al control de les seues emissions atmosfèriques pel Protocol de Kyoto i necessita autorització d'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle.  
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera.  
  
- La fabricació de productes ceràmics està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció i gestió de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Tal com establix l'epígraf j) del grup 3.5 de l'annex 1 del RDL 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de projectes, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada, en particulars rajoles, amb una capacitat superior a 75 tones per dia, i/o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn, es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que se li apliquen.   
  
L'article 5 del Decret 162/ 1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.   
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el Projecte de fàbrica de rajoles, promogut per l'empresa J i P Balaguer, SA. situada en la ctra. N-340, km 60,7 en el terme municipal de Vila-real (Castelló), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon de la present resolució.  
  
Segon  
Com a condicionants addicionals a complir s'establixen els següents:  
1. El programa de vigilància ambiental presentat es completarà amb el que disposa la present resolució.  
2. En la part que la fàbrica limita amb camps de cultiu, es realitzarà un mur de tancament perimetral d'altura suficient per a evitar, per un costat que materials o maquinària invadisquen els camps de cultiu o que l'acció del vent disperse les argiles arreplegades a l'exterior, i d'un altre, evitar que l'aigua de pluja arrossegue contaminació i arribe als cultius pròxims. En cas d'efectuar abocament de pluvials a l'exterior de la parcel·la industrial, s'instal·laran reixes de desbast de fins per a retindre possibles sòlids i partícules arrossegats per les aigües de pluja.   
3. El programa de vigilància ambiental assegurarà en el transcurs del temps, que l'exercici de l'activitat no implica cap afecció sobre la séquia de reg que discorre per la parcel·la industrial, i evitarà l'alteració de la qualitat de les aigües que transporta i la interrupció del seu flux. Es realitzaran inspeccions periòdiques per a comprovar el bon estat dels elements que componen el tapat de la séquia i comprovació de la seua eficàcia.   
4. El programa de vigilància ambiental assegurarà en el transcurs del temps, la impermeabilitat i estanquitat del depòsit subterrani d'emmagatzematge de fuel i de les seues canonades associades. En l'hipotètic cas d'un desmantellament del depòsit esmentat es pararà especial atenció a les labors de desmantellament, i els residus generats es gestionaran adequadament i s'evitarà qualsevol vessament o abocament en el sòl, que en cas de produir-se es procedirà a arreplegar-lo, junt amb la part afectada de terreny, per al seu posterior tractament o eliminació en centres autoritzats.   
5. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, l'empresa haurà de regularitzar l'explotació del pou davant de l'organisme de conca corresponent, d'acord amb la Llei d'Aigües.  
  
6. En el magatzem de residus perillosos es durà a terme l'establiment d'àrees diferenciades per a cada tipus de residu i es disposarà de contenidors adequats per a evitar lixiviats. Els recipients d'olis usats s'emmagatzemaran en zones proveïdes de solera impermeable i amb cubetes estanques de retenció que garantisquen el confinament dels possibles vessaments fins a la seua arreplega. El taller mecànic disposarà de solera impermeable i els depòsits on s'emmagatzema l'emulsió de tall disposaran de cubetes o sistemes d'arreplega que garantisquen el confinament dels possibles vessaments fins a la seua arreplega i gestió.  
7. Els vials de circulació hauran d'estar degudament pavimentats i es mantindran nets i lliures de qualsevol matèria primera o residu. Es realitzaran agranades periòdiques per a evitar la emissió de partícules difuses per la circulació de camions i vehicles. S'evitarà l'alçament de pols. Els camions que traslladen argiles i combustibles per l'interior de la fàbrica circularan amb la càrrega coberta de lona.  
8. Les zones on s'emmagatzemen les argiles estaran delimitades i preparades degudament per a evitar filtracions al sòl i al subsòl. L'argila mòlta s'emmagatzemarà a cobert. L'argila sense moldre s'emmagatzemarà preferentment a cobert, i es podrà emmagatzemar de manera excepcional a la intempèrie en períodes de poc vent i sempre que l'alçada de les arreplegues no siga excessiva i es realitzen regs periòdics.  
9. Totes les operacions d'emmagatzematge, manipulació i mòlta de coc es realitzaran a cobert. El programa de vigilància ambiental assegurarà que tots les arreplegues de coc s'ubiquen a cobert i s'evitarà la dispersió o l'arrossegament del coc per la parcel·la industrial durant la manipulació i el transport intern.  
10. S'intentarà, en la mesura que siga possible, reduir el consum de coc de petroli micronitzat i de fuel en el procés industrial, apostant per la utilització de combustibles més nets.  
11. En el moment que l'Ajuntament de Vila-real dote el polígon industrial de col·lector d'aigües residuals sanitàries, l'empresa es connectarà a la xarxa de sanejament, amb l'obtenció prèvia d'autorització d'abocament d'aigües residuals a esta emesa per l'autoritat municipal o si és el cas, l'Entitat de Sanejament.  
12. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
13. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
14. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.   
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.   
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 3 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 278/08-AIA.  
Títol: Explotació porcina d'engreix.  
Promotor: Sergio Esteve Sales.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte del projecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina d'engreix   
Localització: polígon 10, parcel·la 519, del terme municipal dels Coves de Vinromà (Castelló)   
Descripció del projecte  
1. descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:   
Es disposa d'una superfície de 51.028 m² en la que es localitza dos naus de 996,96 i 747,72 m² respectivament, les dos de base rectangular, amplària de 12,4 m i una sola planta, així com una altra construcció corresponent a llatzeret de 19,20 m².   
L'activitat consistix en l'engreix de porcs des dels 20 kg fins als 100 kg de pes viu, moment en què es destinen a escorxador. La capacitat de l'explotació és per a 2.100 porcs. Es realitzen 2 cicles/any, i es fa buit sanitari després de cada cicle d'engreixament.   
L'abastiment d'aigua potable procedix de la xarxa d'abastiment municipal, s'estimen unes necessitats hídriques de 3.485 m³/any.   
  
Els porcs s'engreixen sobre slats, els purins queden retinguts en fosses de purins, que disposen d'una capacitat total d'emmagatzematge de 629,80 m³, capacitat inferior als tres mesos que establix el Reial Decret 324/2000 d'ordenació de les explotacions porcines.   
Els purins generats es calculen basant-se en el Reial Decret 324/2000 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, que és de 4.515 m³/purins any, així com el N associat, que serà de 15.225 kg N/any. S'utilitza com adob orgànic en camps de cultiu localitzats íntegrament en el terme 73,98 ha de superfície agrícola útil, i no sobrepassa la dosi de 210 kg N/ha exigida en el Reial Decret 324/2000 d'Ordenació d'Explotacions Porcines.   
Les aigües sanitàries produïdes en l'explotació, són gestionades junt amb els purins.   
Els cadàvers generats són retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte, fins a eixe moment queden emmagatzemats en contenidor homologat ubicat en la part exterior de la tanca perimetral.   
Els residus especials generats en l'explotació són gestionats per empresa gestora autoritzada a este efecte.   
La ventilació adoptada en l'explotació és estàtica horitzontal a través de finestres.   
Com a mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de tanca perimetral en l'explotació, gual sanitari i malles ocellaires en finestres.   
  
L'explotació es localitza a més de 7 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
2. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental s'inicia en data 29 de setembre de 2008, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic de projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental, documentació complementària i resultat de la informació pública.   
La informació pública s'ha realitzat en el DOCV núm. 5.728 de 26 de març de 2008, en el tauler d'edictes municipal i per mitjà de notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.   
  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient s'arrepleguen a continuació:   
  
- Informe favorable d'adequació de les instal·lacions emés per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de data 16 de juny de 2008.  
- nforme favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 25 de març de 2008.  
- Certificat municipal de compatibilitat urbanística, de data 20 de març de 2007.  
- Contracte de retirada de cadàvers per a un total de 2.100 animals.  
- Informe de la Conselleria de Cultura i Esport de data 22 d'abril de 2008, respecte a la prospecció arqueològica i etnològica, en el qual s'insta a la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Llicència municipal d'obertura d'explotació porcina de data 29 de desembre de 2006.   
Com a antecedents a l'expedient, consten en esta Direcció General dos expedients, el 129/96-AIA, per a l'inici d'una activitat porcina, constituïda per una única nau per a 1200 porcs, per a la qual es va dictar declaració d'impacte ambiental favorable i un segon expedient amb referència 604/99-AIA, per a l'ampliació d'eixa mateixa explotació, amb la construcció d'una segona nau amb capacitat per a 750 porcs d'engreix, per al quañ es va dictar declaració d'impacte ambiental favorable. Estes dos naus de porcí corresponen al present expedient. A més, en la mateixa parcel·la, es localitzen dos naus més relatives a una explotació avícola.   
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable de comú, segons normes subsidiàries municipals.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.   
La parcel·la es localitza al N del nucli de població, de fisiografia fortament ondulada, inserida en una zona agrícola de secà, pròxima tant pel N com pel E de la parcel·la a sòl forestal, associat als barrancs de la Mona que discorre pel N respecte a l'explotació, en sentit OE-E i al barranc de la Parra, que discorre pel E respecte a l'explotació. L'explotació està localitzada en la zona de policia del barranc de la Mona (<75 m.). Segons la cartografia temàtica d'esta conselleria, la superfície ocupada litològicament es caracteritza per estar constituïda per dolomies i margues. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. El risc d'erosió actual és moderat (pèrdua de 15-40 Tm/hi ha/any) i d'erosió potencial és molt alt (pèrdua > 100 Tm/hi ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació. No hi haurà afecció al sòl forestal.   
  
No hi ha afecció a via pecuària catalogada en el terme municipal.   
  
La zona on s'exercix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, ja que s'ubica en un entorn amb un grau de naturalitat escàs, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són:   
- L'aire, per emissió d'olors deguda als processos anaerobis associats als purins generats i per emissió de sorolls.   
- El sòl, per alteració de les seues propietats associada a la incorrecta gestió dels purins en la seua utilització com adob orgànic.   
- Les aigües superficials i subsuperficials, per lixiviació de purins o percolació d'estos associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic.   
  
S'ha realitzat una valoració d'impactes a partir de l'elaboració de la matriu d'identificació d'impactes i de la matriu d'importància, de manera que s'ha obtingut una valoració qualitativa d'impactes, de la qual es deduïx que les accions més impactants associades a l'exercici de l'activitat són l'afecció a l'aire per emissió d'olors associades a la presència de bestiar i purins, així com la possible afecció a sòl i aigües per lixiviació de purins o gestió inadequada d'estos.   
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
A més de les mesures de gestió de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental acompanya una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclou:  
- Es procedirà a la impermeabilització de les zones on queden emmagatzemats els purins, de manera que s'eviten les filtracions sobre el terreny.  
- Es disposarà d'una barrera vegetal perimetral a l'explotació, per a millorar la qualitat visual.   
Les mesures correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'hauran d'ampliar amb l'aplicació dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.   
Atenent les característiques del medi i de l'activitat, es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.   
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'explotació porcina d'engreix, localitzada en el polígon 10, parcel·la 519, del terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló), promogut per Sergio Esteve Sales, sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
  
- S'haurà d'obtindre autorització organisme de conca, relativa a l'ocupació de la zona de policia del barranc de la Mona.   
- Al no disposar de capacitat suficient per a emmagatzemar purins durant un període superior a tres mesos, tal com establix l'article 5.1.B del Decret 324/2000 d'Ordenació de les explotacions porcines, haurà de construir una bassa de contenció de purins que assegure que superarà esta autonomia. S'haurà de construir amb materials que li conferisquen impermeabilitat, i s'haurà d'aportar pla de localització en l'explotació, així com pla de detall i descripció de les característiques constructives.   
  
- A causa de la reiterada aplicació de purins que es realitzarà en les parcel·les agrícoles declarades i en absència de programa d'adob i balanç de nutrients, s'haurà d'ampliar la superfície agrícola on s'aplicaran els purins per a no superar la dosi de 170 kg de N/ha, tal com establix el Reial Decret 261/1996.   
- A l'hora d'utilitzar els purins com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació.   
  
- Basant-se en el Reial Decret 324/2000 d'Ordenació de les Explotacions Porcines, s'haurà de respectar com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/2000 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.   
  
- Haurà de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.   
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 6 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 19 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6838, del 10-08-2012 (2012/7793)

RESOLUCIÓN 19 de junio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Vila-Real y Les Coves de Vinromà. Expediente número 106/2008 AIA y 278/2008 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6838

Fecha DOGV
:   10-08-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/7793

CVE


Fecha del documento
:   19-06-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN 19 de junio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Vila-Real y Les Coves de Vinromà. Expediente número 106/2008 AIA y 278/2008 AIA. [2012/7793]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 106/2008 AIA Vila-Real y 278/2008 AIA Les Coves de Vinromà.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 106/08-AIA.  
Título: Fábrica de ladrillos.  
Promotor: J y P Balaguer, SA.  
Autoridad Sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto: obtención de la autorización ambiental integrada.  
Localización: Vila - Real (Castellón).  
Descripción del proyecto  
La empresa J Y P Balaguer, SA., está ubicada en la ctra. N-340, Km 60,7 del término municipal de Vila-Real y se dedica a la fabricación de productos de cerámica estructural. Dadas sus características se encuentra incluida en el Anejo I de la Ley 16/2002. Se trata de una actividad existente.  
El emplazamiento de la instalación corresponde a una parcela de 30.150 m² de superficie de los cuales 5.800 m² corresponden a la nave industrial y el resto se utilizan principalmente para el almacenamiento de materias primas y producto acabado. La empresa está ubicada en suelo urbano industrial.   
La arcilla es transportada por camiones a pie de fábrica. La materia prima es introducida desde la zona de almacenamiento a un desmenuzador. La fase de molienda se realiza vía seca y en esta fase se mezcla con coque de petróleo. Posteriormente se introduce en la amasadora donde se añade agua y vapor. La arcilla resultante se pasa a una cámara de vacío y luego cae a una hélice, que arrastra y empuja hacia la boquilla, formando una barra que es cortada para dar a las piezas las dimensiones definitivas. Las piezas obtenidas en la fase anterior se cargan en las vagonetas para su introducción en dos secaderos tipo túnel, donde las piezas se secan mediante la recirculación de aire caliente seco procedente tanto de la recuperación del horno como del sistema de cogeneración con el que cuenta la instalación. La cocción posterior se realiza en un horno tipo túnel.   
Los combustibles utilizados en el horno son gas natural, coque de petróleo, fuel y en ocasiones cáscara de almendra. El fuel se almacena en un depósito subterráneo de 50.000 litros de capacidad. Se consume gasóleo como combustible en las carretillas y retroexcavadoras que se almacena en un depósito aéreo de 1.500 litros de capacidad.   
El coque de petróleo llega a la fábrica en camiones y se almacena parte a cubierto y parte a la intemperie. La fase de molienda del coque se realiza en una zona ubicada al exterior junto al almacenamiento.   
Parte de la arcilla se almacena en la nave cubierta semicerrada y otra parte se almacena de reserva a la intemperie. Toda la superficie de la parcela se encuentra pavimentada, excepto la zona de descarga de la arcilla en la tolva y el almacenamiento de ésta a la intemperie.  
La empresa dispone de una caldera de vapor a gas natural para la generación de vapor de agua utilizado en el proceso de amasado de la arcilla. También dispone de una planta de cogeneración a gas natural para la generación de energía térmica y eléctrica.   
Se consume agua para alimentar la caldera de vapor, utilizando el vapor generado para aportar humedad a la arcilla en el proceso de amasado. También se consume agua para efectuar riegos periódicos a los acopios a la intemperie, en la etapa final donde las piezas se introducen en una piscina con agua para endurecer el material y en los servicios higiénicos. El suministro de agua proviene de la red municipal de abastecimiento y de pozo propio. El agua consumida es evaporada e incorporada íntegramente en la arcilla, por lo que no se generan aguas residuales industriales. Las únicas aguas residuales generadas son las de origen sanitario que son almacenadas en una fosa séptica hasta su recogida por gestor autorizado mediante camión cuba. Las salmueras procedentes del proceso de descalcificación del agua de aporte a la caldera de vapor se almacenan en una fosa séptica hasta su recogida por gestor autorizado. Ambas fosas sépticas disponen del correspondiente certificado de estanqueidad.  
Las aguas pluviales son recogidas por un sistema de canaletas de recogida que van a parar a un depósito subterráneo para posteriormente ser utilizadas en el proceso industrial.  
La empresa dispone de cuatro focos de emisión canalizada correspondiente a los secaderos, la caldera de vapor, el motor de cogeneración y el horno. Los principales focos de emisiones difusas corresponden a la molienda, a la circulación de camiones por las instalaciones y al almacenamiento de la arcilla y del coque.  
Las operaciones de mantenimiento de maquinaria e instalaciones generan una serie de residuos de carácter peligroso y no peligroso. La empresa dispone de una zona en el interior de la nave industrial de almacenamiento de residuos peligrosos. La zona se encuentra identificada y se dispone de absorbentes para recoger posibles fugas y derrames. En el caso de los aceites minerales se almacenan en cubicontainers de plástico y se recogen por gestor autorizado.  
Se generan elevadas cantidades de residuo de producto cerámico en el proceso de cocción. Estos se almacenan a la intemperie hasta su recogida por gestor autorizado. Los sobrantes de arcilla que no han sido cocidos (procedentes del proceso de extrusión) se reintroducen en el proceso como materia prima.   
Antecedentes:  
En fecha 26 de febrero de 1997, esta Dirección General de Gestión del Medio Natural formuló declaración de impacto ambiental aceptable, a los solos efectos ambientales, del proyecto de instalación de planta de cogeneración a gas natural (motor Jenbacher-JGS 320GS-NL, de 960 KW) en los términos que establece el estudio de impacto ambiental, su anexo y programa de vigilancia ambiental y, siempre y cuando se cumplan los condicionantes establecidos en la citada declaración de impacto ambiental de 26 de febrero de 1997. (Expediente 307/96-AIA).   
Consideraciones Ambientales  
La industria se encuentra ubicada en suelo urbano industrial. En los alrededores de la fábrica, en la zona norte-oeste encontramos el mismo tipo de suelo, pero al sur-este limita con campos de cultivo. Asimismo, cabe considerar que su ubicación se encuentra próxima a espacios naturales protegidos, concretamente al lugar de interés comunitario (LIC): desembocadura del Millars y a una zona de especial protección para las aves (ZEPA). El río Mijares se encuentra a una distancia aproximada de 320 metros de la fábrica de ladrillos.  
Respecto al suelo y las aguas subterráneas, es de señalar que la empresa se ubica dentro de la zona de influencia de una zona incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, concretamente se trata de la Zona 17 desembocadura del Millars, en una zona con accesibilidad de acuíferos alta y con vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas media, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática del Territorio de la Comunidad Valenciana.   
No existe delimitación física completa entre la fábrica y los campos de cultivo con los que limita al sur-este. La escorrentía del agua de lluvia en su discurrir por la parcela industrial puede arrastrar material acopiado o residuos que podrían alcanzar a los campos de cultivo existiendo un riesgo de contaminación del suelo y los acuíferos por la filtración del agua al terreno y al subsuelo.   
El almacenamiento de parte de las materias primas pulverulentas empleadas en el proceso industrial se realiza a la intemperie y parte a cubierto. El almacenamiento de las materias primas pulverulentas a la intemperie implica un posible impacto por dispersión de partículas en el ambiente debidas a la acción del viento. La emisión de partículas y su dispersión en el ambiente afecta negativamente a la calidad del aire, de las aguas y a la actividad fotosintética de la vegetación. Al objeto de minimizar la generación de emisiones difusas, la empresa realiza riegos periódicos a las arcillas almacenadas a la intemperie. La zona de almacenamiento de arcillas a la intemperie no está pavimentada, existiendo un riesgo de contaminación del suelo.  
Entre otros impactos, el almacenamiento de materias primas a la intemperie implica que la ocupación del espacio de almacenamiento es variable y depende del stock almacenado, por lo que se resultaría necesario el establecimiento de áreas diferenciadas para el almacenamiento de arcillas y coque, evitando que la maquinaria pesada circule por las áreas de almacenamiento y que los viales de circulación sean invadidos por los acopios.  
También se emiten partículas a la atmósfera como consecuencia de la combustión de los diversos combustibles utilizados en el proceso, de la molturación de la arcilla y el coque, de la manipulación y almacenamiento de materias primas pulverulentas, y residuos tales como los sobrantes del proceso de extrusión. La manipulación de las arcillas y el coque, así como el transporte interno por medios mecánicos desde las zonas de almacenamiento hasta el punto de consumo en la instalación conlleva su arrastre y posible dispersión. La molturación de la arcilla se realiza a cubierto y la del coque de petróleo se realiza en un molino cerrado. El coque, una vez molturado se inyecta en el horno directamente mediante tuberías.  
También existe riesgo de contaminación del suelo por posibles filtraciones al terreno debidas a fugas del fuel almacenado en el depósito subterráneo como consecuencia de grietas o fisuras que puedan originarse, o como consecuencia de un hipotético desmantelamiento del depósito durante las labores de excavación. También podría originarse contaminación del suelo por filtraciones de las aguas residuales sanitarias y salmueras almacenadas en las respectivas fosas. En el expediente se incluye un certificado de estanqueidad de la fosa de almacenamiento de aguas residuales sanitarias y de la fosa de almacenamiento de salmueras. No se dispone de certificado de estanqueidad del depósito de fuel.   
En los procesos de secado y cocción se emiten contaminantes a la atmósfera a través de las chimeneas. Los contaminantes generados por la actividad son partículas en suspensión, O2, CO, CO2, SO2, NOx y Opacidad. La actividad está sujeta al control de sus emisiones atmosféricas por el Protocolo de Kyoto y dispone de autorización de emisión de gases de efecto invernadero emitida por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de esta Conselleria de fecha 3 de febrero de 2005.  
La actividad se caracteriza por un elevado consumo de energía y recursos, por la elevada generación de emisiones atmosféricas y residuos. Se consumen diferentes combustibles en la cocción de las piezas, utilizando en mayor proporción coque de petróleo. En la actividad se implantó un sistema de cogeneración a gas natural para aprovechar la energía térmica generada en forma de gases calientes como aporte energético en los secaderos, en los que además se reaprovecha el calor sobrante del horno de cocción. Con la implantación de este sistema alimentado con gas natural se reduce el consumo de coque de petróleo y fuel, minimizando por tanto la cantidad de contaminantes emitidos a la atmósfera. Respecto al consumo de electricidad, el consumo proviene de la red de abastecimiento y de la instalación de cogeneración.  
Respecto al impacto a la red de drenaje superficial, la parcela industrial queda atravesada por una acequia de riego que suministra a agua a los cultivos próximos. En concreto, la acequia discurre próxima a la zona de almacenamiento de coque de petróleo, por lo que cualquier caída de material podría contaminar las aguas o provocar la interrupción de su flujo. En este sentido, el promotor del proyecto indicó en su respuesta al requerimiento efectuado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, que se ha procedido al tapado de la acequia, evitando interrumpir el flujo del agua.   
Respecto a las aguas subterráneas, la parcela industrial se ubica en la zona de influencia de una zona húmeda donde la accesibilidad de acuíferos es elevada, existiendo un riesgo de contaminación del suelo y de las aguas subterráneas por filtración, principalmente en las zonas no pavimentadas en las que se realiza almacenamiento de materias primas.  
Los productos químicos que la empresa utiliza con regularidad son: acetileno, oxígeno, argón, aceite lubricante, grasa lubricante y taladrina.  
Los impactos asociados al almacenamiento de los productos químicos y al almacenamiento temporal de residuos peligrosos son la contaminación del suelo y de las aguas subterráneas como consecuencia de fugas y derrames accidentales en las zonas de almacenamiento, durante la carga y descarga, o en la manipulación de los envases que los contienen, resultando conveniente la aplicación de medidas encaminadas a impedir por un lado la lixiviación de los residuos y derrames de las materias primas, por otro canalizar y recoger los derrames que se produzcan, garantizando el correcto almacenamiento hasta su recogida y gestión.   
Respecto al ruido generado, el estudio de impacto ambiental identifica como fuentes principales de generación de ruido, la etapa de molienda de la arcilla y del combustible, la instalación de cogeneración y la caldera de vapor. En el caso de la instalación de cogeneración, ésta dispone de silenciadores y se encuentra confinada en una sala cerrada e insonorizada, la molienda de la arcilla se realiza en el interior de la nave y la molienda del coque de petróleo en el exterior. Se aporta un estudio acústico por el que se concluye que la empresa cumple con los límites establecidos por la legislación vigente.  
El mayor impacto ambiental de esta actividad al medio consiste en las emisiones atmosféricas, generación de residuos, posible arrastre de partículas por las aguas de lluvia, así como percolación de contaminantes en el subsuelo.   
Las medidas correctoras indicadas en el estudio de impacto ambiental en relación con la generación de emisiones difusas son: se realizarán riegos periódicos mediante aspersores a los acopios de arcilla a la intemperie, se mantendrán limpias las zonas de circulación y se limitará la velocidad dentro de la instalación.  
El programa de vigilancia ambiental presentado se centra en la periodicidad y el modo en que se han de llevar a cabo las inspecciones periódicas y actuaciones preventivas de las emisiones gaseosas, el control de la generación y gestión de aguas residuales, residuos, y control de ruidos. También indica que se verificará periódicamente el nivel de las fosas sépticas y se realizarán controles de impermeabilidad de las mismas, se realizarán pruebas de estanqueidad del depósito de fuel y de las tuberías cada cinco años, y se comprobará el correcto estado de los depósitos de almacenamiento de gasoil.   
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 11 de abril de 2008, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el Certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.   
En fecha 21 de julio de 2008, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emitió informe por el que se realizaron consideraciones de carácter ambiental. En concreto sobre la acequia que atraviesa la parcela industrial próxima a la zona de almacenamiento y molienda del coque de petróleo y sobre la generación de emisiones difusas debidas al almacenamiento de coque y arcillas a la intemperie. Asimismo, se requirió la adopción de medidas para evitar la afección a las parcelas y cultivos próximos, solución para evitar dañar la acequia de riego, verificación de que el suelo no se encuentra contaminado, techado y cerramiento de las zonas donde se almacenan materiales finos, certificados de estanqueidad de la fosa séptica de almacenamiento de aguas residuales sanitarias y del depósito de fuel, y aclaración sobre los combustibles utilizados en el proceso industrial.  
En fecha 15 de diciembre de 2008, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite copia de la documentación presentada por el promotor del proyecto como respuesta al requerimiento del 21 de julio de 2008.   
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Afecciones Legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción superior a 75 Tm/día...) del anejo I. La industria tramita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático, la cual tiene atribuidas las competencias en materia de prevención y control integrados de la contaminación.   
Otras afecciones consideradas son:  
- La actividad de referencia está sujeta al control de sus emisiones atmosféricas por el Protocolo de Kyoto y precisa autorización de emisión de gases de efecto invernadero.  
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera.  
- La fabricación de productos cerámicos está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción y gestión de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del Art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe j) del Grupo 3.5 del Anexo 1 del RDL 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular ladrillos, con una capacidad superior a 75 toneladas por día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 kg/m³ de densidad de carga por horno, se encuentran sometidas al trámite de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El Artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El Artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de fábrica de ladrillos, promovido por la empresa J y P Balaguer, SA. situada en la ctra. N 340, Km 60,7 en el término municipal de Vila-Real (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Como condicionantes adicionales a cumplir se establecen los siguientes:  
1. El programa de vigilancia ambiental presentado se completará con lo dispuesto en la presente resolución.  
2. En la parte que la fábrica limita con campos de cultivo, se realizará un muro de cerramiento perimetral de altura suficiente para evitar, por un lado que materiales o maquinaria invadan los campos de cultivo o que la acción del viento disperse las arcillas acopiadas al exterior y por otro, evitar que el agua de lluvia arrastre contaminación alcanzando a los cultivos próximos. En caso de efectuar vertido de pluviales al exterior de la parcela industrial, se instalarán rejas de desbaste de finos para retener posibles sólidos y partículas arrastrados por las aguas de lluvia.   
3. El programa de vigilancia ambiental asegurará en el transcurso del tiempo, que el desarrollo de la actividad no implica afección alguna sobre la acequia de riego que discurre por la parcela industrial, evitando la alteración de la calidad de las aguas que transporta y la interrupción de su flujo. Se realizarán inspecciones periódicas para comprobar el buen estado de los elementos que componen el tapado de la acequia y comprobación de su eficacia.   
4. El programa de vigilancia ambiental asegurará en el transcurso del tiempo, la impermeabilidad y estanqueidad del depósito subterráneo de almacenamiento de fuel y de sus tuberías asociadas. En el hipotético caso de un desmantelamiento del citado depósito se llevará especial atención a las labores de desmantelamiento, gestionando los residuos generados adecuadamente y evitando cualquier derrame o vertido en el suelo, que en caso de producirse se procederá a recogerlo, junto con la parte afectada de terreno, para su posterior tratamiento o eliminación en centros autorizados.   
5. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, la empresa deberá regularizar la explotación del pozo ante el organismo de cuenca correspondiente, de acuerdo con la Ley de Aguas.  
6. En el almacén de residuos peligrosos se llevará a cabo el establecimiento de áreas diferenciadas para cada tipo de residuo y se dispondrá de contenedores adecuados para evitar lixiviados. Los recipientes de aceites usados se almacenarán en zonas provistas de solera impermeable y con cubetos estancos de retención que garanticen el confinamiento de los posibles derrames hasta su recogida. El taller mecánico dispondrá de solera impermeable y los depósitos donde se almacena la taladrina dispondrán de cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames hasta su recogida y gestión.  
7. Los viales de circulación deberán estar debidamente pavimentados y se mantendrán limpios y libres de cualquier materia prima o residuo. Se realizarán barridos periódicos para evitar la emisión de partículas difusas por la circulación de camiones y vehículos. Se evitará el levantamiento de polvo. Los camiones que trasladen arcillas y combustibles por el interior de la fábrica circularán con la carga cubierta de lona.  
8. Las zonas donde se almacenan las arcillas estarán delimitadas y acondicionadas debidamente para evitar filtraciones al suelo y al subsuelo. La arcilla molturada se almacenará a cubierto. La arcilla sin molturar se almacenará preferentemente a cubierto, pudiendo almacenarse de manera excepcional a la intemperie en periodos de poco viento y siempre que la altura de los acopios no sea excesiva y se realicen riegos periódicos.  
9. Todas las operaciones de almacenamiento, manipulación y molienda de coque se realizarán a cubierto. El programa de vigilancia ambiental asegurará que todos los acopios de coque se ubican a cubierto y se evitará la dispersión o el arrastre del coque por la parcela industrial durante la manipulación y el transporte interno.  
10. Se intentará, en la medida de lo posible, reducir el consumo de coque de petróleo micronizado y de fuel en el proceso industrial, apostando por la utilización de combustibles más limpios.  
11. En el momento que el Ayuntamiento de Vila-Real dote al polígono industrial de colector de aguas residuales sanitarias, la empresa se conectará a la red de saneamiento, previa obtención de autorización de vertido de aguas residuales a la misma emitida por la autoridad municipal o en su caso, la Entidad de Saneamiento.  
12. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberá documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
13. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
14. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.   
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.   
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 3 de febrero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 278/08-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo .  
Promotor: Sergio Esteve Sales.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: obtención de la autorización ambiental integrada para una explotación porcina de cebo   
Localización: polígono 10, parcela 519, del término municipal de Les Coves de Vinromà (Castellón)   
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la autorización ambiental integrada para una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:   
Se dispone de una superficie de 51.028 m² en la que se localiza dos naves de 996,96 y 747,72 m² respectivamente, las dos de base rectangular, anchura de 12,4 m. y una sola planta, así como otra construcción correspondiente a lazareto de 19,20 m².   
La actividad consiste en el cebo de cerdos desde los 20 kg hasta los 100 kg de peso vivo, momento en que se destinan a matadero. La capacidad de la explotación es para 2.100 cerdos. Se realiza 2 ciclos/año, realizándose vacío sanitario tras cada ciclo de engorde.   
El abastecimiento de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal, estimándose unas necesidades hídricas de 3.485 m³/año.   
Los cerdos se engordan sobre slats, quedando retenido el purín en fosas de purines, disponiéndose de una capacidad total de almacenamiento de 629,80 m³, capacidad inferior a los tres meses que establece el Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas.   
El purín generado se calcula en base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, siendo de 4.515 m³/purín año, así como el N asociado, que será de 15.225 kg N/año. Se utiliza como abono orgánico en campos de cultivo localizados íntegramente en el término 73,98 ha de superficie agrícola útil, no sobrepasando la dosis de 210 kg N/ha exigida en el Real Decreto 324/2000 de Ordenación de Explotaciones Porcinas.   
Las aguas sanitarias producidas en la explotación, son gestionadas junto con el purín.   
Los cadáveres generados son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto, quedando almacenados hasta ese momento en contenedor homologado ubicado en la parte exterior del vallado perimetral.   
Los residuos especiales generados en la explotación son gestionados por empresa gestora autorizada a tal efecto.   
La ventilación adoptada en la explotación es estática horizontal a través de ventanas.   
Como medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral en la explotación, vado sanitario y mallas pajareras en ventanas.   
La explotación se localiza a más de 7 km del núcleo de población.  
Tramitación Administrativa  
2. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente para la emisión de la declaración de impacto ambiental se inicia en fecha 29 de septiembre de 2008, con la remisión por la Dirección General para el Cambio Climático de proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental, documentación complementaria y resultado de la información pública.   
La información pública se ha realizado en el DOCV nº 5.728 de 26 de marzo de 2008, en el tablón de edictos municipal y mediante notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.   
Informes sectoriales  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:   
- Informe favorable de adecuación de las instalaciones emitido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de fecha 16 de junio de 2008.  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 25 de marzo de 2008.  
- Certificado municipal de Compatibilidad Urbanística, de fecha 20 de marzo de 2007.  
- Contrato de retirada de cadáveres para un total de 2.100 animales.  
- Informe de la Conselleria de Cultura y Deporte de fecha 22 de abril de 2008, respecto a la prospección arqueológica y etnológica, en el que se insta a la presentación del estudio de impacto ambiental, sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Licencia municipal de apertura de explotación porcina de fecha 29 de diciembre de 2006.   
Como antecedentes al expediente, constan en esta Dirección General dos expedientes, el 129/96-AIA, para el inicio de una actividad porcina, constituida por una única nave para 1200 cerdos, para la que se dictó declaración de impacto ambiental favorable y un segundo expediente con referencia 604/99-AIA, para la ampliación de esa misma explotación, con la construcción de una segunda nave con capacidad para 750 cerdos de cebo, para el que se dictó declaración de impacto ambiental favorable. Estas dos naves de porcino corresponden al presente expediente. Además, en la misma parcela, se localiza dos naves más relativas a una explotación avícola.   
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable de común, según normas subsidiarias municipales.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.   
La parcela se localiza al N del núcleo de población, de fisiografía fuertemente ondulada, inserta en una zona agrícola de secano, próxima tanto por el N como por el E de la parcela a suelo forestal, asociado a los barrancos del Mono que discurre por el N respecto a la explotación, en sentido OE-E y al barranco de la Parra, que discurre por el E respecto a la explotación. La explotación está localizada en la zona de policía del barranco del Mono (<75 m.). Según la cartografía temática de esta Conselleria, la superficie ocupada litológicamente se caracteriza por estar constituida por dolomías y margas. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media. El riesgo de erosión actual es moderado (pérdida de 15-40 Tm/ha/año) y de erosión potencial es muy alto (pérdida > 100 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación. No existirá afección al suelo forestal.   
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.   
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, ya que se ubica en un entorno con un grado de naturalidad escaso, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto:   
- El aire, por emisión de olores debido a los procesos anaerobios asociados a los purines generados y por emisión de ruidos.   
- El suelo, por alteración de sus propiedades asociada a la incorrecta gestión del purín en su utilización como abono orgánico.   
- Las aguas superficiales y subsuperficiales, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico.   
Se ha realizado una valoración de impactos a partir de la elaboración de la matriz de identificación de impactos y de la matriz de importancia, de manera que se ha obtenido una valoración cualitativa de impactos, de la que se deduce que las acciones más impactantes asociadas al desarrollo de la actividad son la afección al aire por emisión de olores asociados a la presencia de ganado y purines, así como la posible afección a suelo y aguas por lixiviación de purines o gestión inadecuada de los mismos.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Además de las medidas de gestión de la explotación, el estudio de impacto ambiental acompaña una serie de medidas correctoras, entre las que se incluye:  
- Se procederá a la impermeabilización de las zonas donde quedan almacenados los purines, de manera que se evite las filtraciones sobre el terreno.  
- Se dispondrá de una barrera vegetal perimetral a la explotación, para mejorar la calidad visual.   
Las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental deberán ampliarse con la aplicación de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.   
Atendiendo a las características del medio y de la actividad, se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.   
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina de cebo, localizada en el polígono 10, parcela 519, del término municipal de Les Coves de Vinromà (Castellón), promovido por Sergio Esteve Sales, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Deberá obtenerse autorización organismo de cuenca, relativa a la ocupación de la zona de policía del barranco del Mono.   
- Al no disponer de capacidad suficiente para almacenar purines durante un periodo superior a tres meses, tal y como establece el art. 5.1.B del Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas, deberá construir una balsa de contención de purines que asegure superara dicha autonomía. Deberá construirse con materiales que le confieran impermeabilidad, aportando plano de localización en la explotación, así como plano de detalle y descripción de las características constructivas.   
- Debido a la reiterada aplicación de purines que se realizará en las parcelas agrícolas declaradas y en ausencia de programa de abonado y balance de nutrientes, deberá ampliarse la superficie agrícola donde se aplicará el purín para no superar la dosis de 170 kg de N/ha, tal y como establece el Real Decreto 261/1996.   
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación.   
- En base al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/2000 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de dominio Público Hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.   
- Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.   
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diario Oficial de la Comunidad Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de Octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 6 de febrero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 19 de junio de 2012. EL director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML