Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9205, del 29-10-2021 (2021/10418)

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre del 2021, de la Presidència de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, per la qual es publica l'Acord 22/2021, de 4 de juny, pel qual es resolen les qüestions ortogràfiques que quedaven pendents en l'Acord del Ple número 31/2018, d'1 de juny, així com altres observacions complementàries.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9205

Data del DOGV
:   29-10-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/10418

CVE


Data del document
:   13-10-2021

Organisme emissor
:   Acadèmia Valenciana de la Llengua

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [llengua oficial](javascript:void(0))
    * [cultura regional](javascript:void(0))
    * [lingüística](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre del 2021, de la Presidència de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, per la qual es publica l'Acord 22/2021, de 4 de juny, pel qual es resolen les qüestions ortogràfiques que quedaven pendents en l'Acord del Ple número 31/2018, d'1 de juny, així com altres observacions complementàries. [2021/10418]  
L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en la redacció atorgada per la Llei orgànica 1/2006, de 10 d'abril, determina que «l'Acadèmia Valenciana de la Llengua és la institució normativa de l'idioma valencià» (art. 6.8). Així mateix, li assigna la funció de «determinar i elaborar, en el seu cas, la normativa lingüística de l'idioma valencià», i prescriu que «la normativa lingüística de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua és d'aplicació obligatòria a totes les administracions públiques de la Comunitat Valenciana» (art. 41).  
D'altra banda, l'article 26 de la Llei 7/1998, de 16 de setembre, de la Generalitat Valenciana, de creació de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, preveu que «el Ple de l'AVL determinarà, en l'àmbit de les seues competències, les resolucions que han de ser publicades al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En tot cas, es publicaran al DOGV les que afecten el diccionari, la normativa i les entrades que l'Acadèmia aprove».  
Fent ús de la seua funció normativa, el Ple de l'AVL, aprovà l'Acord 22/2021, de 4 de juny, pel qual es resolen les qüestions ortogràfiques que quedaven pendents en l'Acord del Ple núm. 31/2018, d'1 de juny, així com altres observacions complementàries. El text de l'acord és el següent:  
  
«acord de caràcter normatiu pel qual es resolen les qüestions ortogràfiques que quedaven pendents en l'acord del ple núm. 31/2018, d'1 de juny, així com altres observacions complementàries.  
  
En l'Acord 31/2018 de l'AVL de l'1 de juny de 2018, s'indicava en el punt 2:  
A fi de permetre la difusió i l'adaptació dels usuaris a les novetats en la regulació dels diacrítics, hi haurà un període de tres anys durant el qual seran vigents tant la norma tradicional com la nova. Una vegada acabat el termini, s'adoptarà com a solució única la norma nova de reducció dels diacrítics. L'Acadèmia Valenciana de la Llengua començarà a aplicar la norma de reducció dels diacrítics en els seus usos de manera prioritària a partir de l'aprovació del present acord.  
  
En la resta dels punts (dièresi, guionet, duplicació de la r), en un període de tres anys, l'Acadèmia Valenciana de la Llengua revisarà i consensuarà les decisions normatives amb la resta de les institucions de la nostra llengua que actuen com a referents normatius, amb la finalitat d'aconseguir unes regles comprensibles i aplicables.  
La Secció de Lexicografia i Gramàtica, passat el període de pròrroga de tres anys, i després de reflexionar i de debatre sobre la incidència i el grau d'acceptabilitat de les propostes normatives i de coordinar-se amb la Comissió Mixta (Acadèmia Valenciana de la Llengua - Institut d'Estudis Catalans), acorda:  
  
1. Ratificar les solucions normatives següents  
1.1. L'ús sense dièresi dels derivats cultes acabats en -al, en casos com laical, helicoidal, ovoidal, romboidal, trapezoidal, xifoidal.  
1.2. La supressió de l'ús del guionet en casos com a correcuita, cuitacorrents, a matadegolla, sucamulla.  
1.3. L'ús del guionet:  
a) En els compostos amb guionet per raons fonètiques: nord-estejar, sud-americanització.  
b) De manera discrecional, quan els termes que formen un compost no responen sempre a un concepte unitari: un tractat hispano-portugués, ?d'Espanya i de Portugal, bilateralment?.  
1.4. La duplicació de la r (rr) per a representar gràficament el so vibrant [r] quan apareix entre vocals en els casos següents:  
a) Les paraules formades amb els prefixos a- (amb valor privatiu: arrítmia, arrítmic, arreflèxia), co- (variant de con-: correferent, corresponsable) i e- (< ex-: erradicar, erradicació, erradicatiu).  
b) Els compostos formats amb els radicals d'origen raqui(o) ?columna vertebral?, reo ?corrent?, rin(o) ?nas?, riz(o) ?arrel- i rodo ?rosa?, i amb les terminacions -rafia ?costura, sutura?, -ragia ?vessament?, -rea ?flux?, -rexi ?ruptura?, -rinc ?trompa, bec- i -oide ?semblant a?, com ara: glucorràquia, biorreologia, arrínia, arrize, cinorrodon, arteriorrafia, hemorràgia, diarrea, miorrexi, ornitorrinc, hemorroide.  
  
2. Modificar les solucions normatives següents  
2.1. Primera modificació  
Solució vigent:  
Es posa guionet quan el prefix precedix una locució, un sintagma lexicalitzat o una paraula que ja porta guionet: pro-drets humans, ex-director general, ex-alt càrrec, anti-pena de mort, pro-pater familias, anti-kale borroka, anti-nord-americà, pseudo-ciència-ficció, pro-ping-pong, ex-Unió Soviètica, ex-URSS, anti-e-mail, sub-21, ex-«hippy», anti-rock-and-roll.  
Solució nova:  
En general, quan es formen nous mots per prefixació, el prefix va aglutinat a la paraula (asocial, exalcalde, sotssecretari, vicerector, proafroamericà, pluridisciplinari). També van aglutinats els casos, generalment associats a càrrecs, en què la unió del prefix i la primera paraula del compost ja representen una unitat lèxica preexistent: exvicepresident primer (< exvicepresident), subdirector general (< subdirector).  
Per contra, el prefix va separat de la base lèxica quan aquesta segona presenta alguna de les particularitats gràfiques descrites a continuació:  
a) Quan un prefix precedix una locució lexicalitzada (és a dir, un compost en què les paraules no van aglutinades, sinó que hi ha espais en blanc). El fenomen afecta les estructures compostes següents:  
  
i. N + Adj (drets humans, casc blau, agent social): pseudo casc blau, pro drets humans, quasi agent social.  
ii. Adj + N (primer ministre, petita burgesia, alt càrrec): vice primer ministre, ex alt càrrec, anti petita burgesia.  
iii. N + prep. + SN (pena de mort, llei de l'avortament, llibertat d'expressió): anti pena de mort, pro llei de l'avortament, ultra llibertat d'expressió.  
iv. Les expressions llatines (honoris causa, pater familias, in vitro) ?pro pater familias, anti in vitro, pro honoris causa- i els manlleus no adaptats (kale borroka, cante jondo) ?pro cante jondo, anti kale borroka?, que sovint s'escriuen en lletra cursiva (en els exemples marcades en redona per a destacar-les).  
b) Quan el prefix s'unix a una paraula amb algun element gràfic específic, com ara: guionet, majúscula, sigles, símbol, xifra, cometes, cursiva.  
i. Amb guionet:  
- Aquelles que duen un accent en el primer membre del compost (ciència-ficció): pseudo ciència-ficció.  
- Aquelles amb guionet per raons fonètiques (inclou també els punts cardinals: nord-americà, poca-solta, baix-empordanès): anti nord-americà, pseudo poca-solta, anti baix-empordanesos.  
- Reduplicatius (ping-pong): pro ping-pong.  
ii. Amb majúscula: ex Unió Soviètica.  
iii. Amb sigles: ex URSS.  
iv. Amb símbol: anti e-mail.  
v. Amb xifra: sub 21.  
vi. Amb cometes: ex «hippy».  
vii. Amb cursiva: anti rock-and-roll.  
  
2.2. Segona modificació  
Solució vigent:  
De manera discrecional, s'escriuen amb guionet els casos en què la combinació de certs prefixos amb algunes paraules puga donar com a resultat formes homònimes o detonants: ex-pres, pre-ocupació, ex-exiliat.  
  
Solució nova:  
Apartant-se de la solució general d'aglutinació dels prefixos, en cas que la prefixació puga donar lloc a formes homònimes o detonants, el prefix no anirà aglutinat a la paraula: ex pres, pre ocupació, co rector, ex exiliat.  
  
3. Observacions complementàries:  
3.1. En el punt de l'acord de l'1 juny de 2018 que tractava sobre els accents diacrítics, tot i que l'accentuació diacrítica ha quedat reduïda a uns pocs casos, de manera discrecional es podrà mantindre l'accent diacrític quan el mot que ha perdut l'accent puga crear malentesos en contextos aïllats, com ara en la retolació, cartells o indicadors. Per exemple, en el títol d'una obra teatral: Els ossos del tossal (?part de l'esquelet?) / Els ossos del tossal (?animal?).  
  
3.2. Finalment, s'aclarix que, per regla general, la negació no s'usa sense guionet davant de substantius i d'adjectius (la no confessionalitat, no militant). Discrecionalment, si interessa destacar un ús lexicalitzat com a prefix, es podrà marcar amb un guionet. Alguns d'aquests usos ja estan plenament consolidats, com posa de manifest la inclusió en els diccionaris (no-jo, no-res, no-violència, no-metall).»  
Pel que fa a la regulació dels accents diacrítics, finalitzat el període de tres anys durant el qual eren vigents tant la norma tradicional com la nova, s'adopta com a solució única la reducció aprovada en el punt 1 de l'apartat primer de l'acord del Ple de l'AVL núm. 31/2018, pel qual s'aprova l'acord normatiu sobre algunes convencions ortogràfiques. Segons s'establix en el citat acord, els accents diacrítics es reduïxen als quinze casos següents:  
València, 13 d'octubre del 2021.- El president: Ramon Ferrer Navarro.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9205, del 29-10-2021 (2021/10418)

RESOLUCIÓN de 13 de octubre del 2021, de la Presidencia de la Acadèmia Valenciana de la Llengua, por la cual se publica el Acuerdo 22/2021, de 4 de junio, por el cual se resuelven las cuestiones ortográficas que quedaban pendientes en el Acuerdo del Pleno número 31/2018, de 1 de junio, así como otras observaciones complementarias.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9205

Fecha DOGV
:   29-10-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/10418

CVE


Fecha del documento
:   13-10-2021

Organismo emisor
:   Acadèmia Valenciana de la Llengua

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [lengua oficial](javascript:void(0))
    * [cultura regional](javascript:void(0))
    * [lingüística](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de octubre del 2021, de la Presidencia de la Acadèmia Valenciana de la Llengua, por la cual se publica el Acuerdo 22/2021, de 4 de junio, por el cual se resuelven las cuestiones ortográficas que quedaban pendientes en el Acuerdo del Pleno número 31/2018, de 1 de junio, así como otras observaciones complementarias. [2021/10418]  
El Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, en la redacción otorgada por la Ley orgánica 1/2006, de 10 de abril, determina que «l'Acadèmia Valenciana de la Llengua es la institución normativa del idioma valenciano» (art. 6.8). Así mismo, le asigna la función de «determinar y elaborar, en su caso, la normativa lingüística del idioma valenciano», y prescribe que «la normativa lingüística de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua serà de aplicación obligatoria en todas las administraciones públicas de la Comunitat Valenciana» (art. 41).  
Por otro lado, el artículo 26 de la Ley 7/1998, de 16 de septiembre, de la Generalitat Valenciana, de Creación de la Acadèmia Valenciana de la Llengua, prevé que «el Pleno de la AVL determinará, en el ámbito de sus competencias, las resoluciones que han de ser publicadas en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En todo caso, se publicarán en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las que afecten al diccionario, la normativa y las entradas que la Academia apruebe».  
En el uso de su función normativa, el Pleno de la AVL, aprobó el Acuerdo 22/2021, de 4 de junio, por el que se resuelven las cuestiones ortográficas que quedaban pendientes en el Acuerdo del Pleno núm. 31/2018, de 1 de junio, así como otras observaciones complementarias. El texto del acuerdo es el siguiente:  
  
«ACUERDO DE CARÁCTER NORMATIVO POR EL QUE SE RESUELVEN LAS CUESTIONES ORTOGRÁFICAS QUE QUEDABAN PENDIENTES EN EL ACUERDO DEL PLENO NÚM. 31/2018, DE 1 DE JUNIO, ASÍ COMO OTRAS OBSERVACIONES COMPLEMENTARIAS.  
  
En el Acuerdo 31/2018 de la AVL del 1 de junio de 2018, se indicaba en el punto 2:  
A fin de permitir la difusión y la adaptación de los usuarios a las novedades en la regulación de los diacríticos, habrá un periodo de tres años durante el cual serán vigentes tanto la norma tradicional como la nueva. Una vez acabado el plazo, se adoptará como solución única la norma nueva de reducción de los diacríticos. La Acadèmia Valenciana de la Llengua empezará a aplicar la norma de reducción de los diacríticos en sus usos de manera prioritaria a partir de la aprobación del presente acuerdo.  
En el resto de los puntos (diéresis, guion, duplicación de la r), en un periodo de tres años, la Acadèmia Valenciana de la Llengua revisará y consensuará las decisiones normativas con el resto de las instituciones de nuestra lengua que actúan como referentes normativos, con el fin de conseguir unas reglas comprensibles y aplicables.  
La Sección de Lexicografía y Gramática, pasado el periodo de prórroga de tres años, y después de reflexionar y de debatir sobre la incidencia y el grado de aceptabilidad de las propuestas normativas y de coordinarse con la Comisión Mixta (Acadèmia Valenciana de la Llengua - Institut d'Estudis Catalans), acuerda:  
  
1. Ratificar las soluciones normativas siguientes  
1.1. El uso sin diéresis de los derivados cultos acabados en -al, en casos como laical, helicoidal, ovoidal, romboidal, trapezoidal, xifoidal.  
1.2. La supresión del uso del guion en casos como a correcuita, cuitacorrents, a matadegolla, sucamulla.  
1.3. El uso del guion:  
a) En los compuestos con guion por razones fonéticas: nord-estejar, sud-americanització.  
b) De manera discrecional, cuando los términos que forman un compuesto no responden siempre a un concepto unitario: un tractat hispano-portugués, ?de España y de Portugal, bilateralmente?.  
1.4. La duplicación de la r (rr) para grafiar el sonido vibrante [r] cuando aparece entre vocales en los casos siguientes:  
a) Las palabras formadas con los prefijos a- (con valor privativo: arrítmia, arrítmic, arreflèxia), co- (variante de con-: correferent, corresponsable) i e- (< ex-: erradicar, erradicació, erradicatiu).  
b) Los compuestos formados con los radicales de origen raqui(o) ?columna vertebral?, reo ?corriente?, rin(o) ?nariz?, riz(o) ?raíz- i rodo ?rosa?, i con las terminaciones -rafia ?costura, sutura?, -ragia ?derrame?, -rea ?flujo?, -rexi ?ruptura?, -rinc ?trompa, pico- i -oide ?semejante a?, como: glucorràquia, biorreologia, arrínia, arrize, cinorrodon, arteriorrafia, hemorràgia, diarrea, miorrexi, ornitorrinc, hemorroide.  
  
2. Modificar las soluciones normativas siguientes  
2.1. Primera modificación  
Solución vigente:  
Se pone guion cuando el prefijo precede a una locución, un sintagma lexicalizado o una palabra que ya lleva guion: pro-drets humans, ex-director general, ex-alt càrrec, anti-pena de mort, pro-pater familias, anti-kale borroka, anti-nord-americà, pseudo-ciència-ficció, pro-ping-pong, ex-Unió Soviètica, ex-URSS, anti-e-mail, sub-21, ex-«hippy», anti-rock-and-roll.  
Solución nueva:  
En general, cuando se forman nuevas palabras por prefijación, el prefijo va aglutinado a la palabra (asocial, exalcalde, sotssecretari, vicerector, proafroamericà, pluridisciplinari). También van aglutinados los casos, generalmente asociados a cargos, en que la unión del prefijo y la primera palabra del compuesto ya representan una unidad léxica preexistente: exvicepresident primer (< exvicepresident), subdirector general (< subdirector).  
Por el contrario, el prefijo va separado de la base léxica cuando esta segunda presenta alguna de las particularidades gráficas descritas a continuación:  
a) Cuando un prefijo precede a una locución lexicalizada (es decir, un compuesto en que las palabras no van aglutinadas, sino que hay espacios en blanco). El fenómeno afecta a las estructuras compuestas siguientes:  
i. N + Adj (drets humans, casc blau, agent social): pseudo casc blau, pro drets humans, quasi agent social.  
ii. Adj + N (primer ministre, petita burgesia, alt càrrec): vice primer ministre, ex alt càrrec, anti petita burgesia.  
iii. N + prep. + SN (pena de mort, llei de l'avortament, llibertat d'expressió): anti pena de mort, pro llei de l'avortament, ultra llibertat d'expressió.  
iv. Las expresiones latinas (honoris causa, pater familias, in vitro) ?pro pater familias, anti in vitro, pro honoris causa- i los préstamos no adaptados (kale borroka, cante jondo) ?pro cante jondo, anti kale borroka?, que a menudo se escriben en letra cursiva (en los ejemplos marcadas en redonda para destacarlas).  
b) Cuando el prefijo se une a una palabra con algún elemento gráfico específico, como por ejemplo: guion, mayúscula, siglas, símbolo, cifra, comillas, cursiva.  
i. Con guion:  
- Aquellas que llevan un acento en el primer miembro del compuesto (ciència-ficció): pseudo ciència-ficció.  
- Aquellas con guion per razones fonéticas (incluye también los puntos cardinales: nord-americà, poca-solta, baix-empordanès): anti nord-americà, pseudo poca-solta, anti baix-empordanesos.  
- Reduplicativos (ping-pong): pro ping-pong.  
ii. Con mayúscula: ex Unió Soviètica.  
iii. Con siglas:ex URSS.  
iv. Con símbolo: anti e-mail.  
v. Con cifra: sub 21.  
vi. Con comillas: ex «hippy».  
vii. Con cursiva: anti rock-and-roll.  
  
2.2. Segunda modificación  
Solución vigente:  
De manera discrecional, se escriben con guion los casos en que la combinación de ciertos prefijos con algunas palabras pueda dar como resultado formas homónimas o detonantes: ex-pres, pre-ocupació, ex-exiliat.  
  
Solución nueva:  
Apartándose de la solución general de aglutinación de los prefijos, en caso de que la prefijación pueda dar lugar a formas homónimas o detonantes, el prefijo no irá aglutinado a la palabra: ex pres, pre ocupació, co rector, ex exiliat.  
  
3. Observaciones complementarias:  
3.1. En el punto del acuerdo del 1 junio de 2018 que trataba sobre los acentos diacríticos, a pesar de que la acentuación diacrítica ha quedado reducida a unos pocos casos, de manera discrecional se podrá mantener el acento diacrítico cuando la palabra que ha perdido el acento pueda crear malentendidos en contextos aislados, como por ejemplo en la rotulación, carteles o indicadores. Por ejemplo, en el título de una obra teatral: Els ossos del tossal (?parte del esqueleto?) / Els ossos del tossal (?animal?).  
3.2. Finalmente, se aclara que, por regla general, la negación no se usa sin guion ante sustantivos y adjetivos (la no confessionalitat, no militant). Discrecionalmente, si interesa destacar un uso lexicalizado como prefijo, se podrá marcar con un guion. Algunos de estos usos ya están plenamente consolidados, como pone de manifiesto la inclusión en los diccionarios (no-jo, no-res, no-violència, no-metall).»  
En cuanto a la regulación de los acentos diacríticos, finalizado el periodo de tres años durante el cual eran vigentes tanto la norma tradicional como la nueva, se adopta como solución única la reducción aprobada en el punto 1 del apartado primero del acuerdo del Pleno de la AVL núm. 31/2018, por el que se aprueba el acuerdo normativo sobre algunas convenciones ortográficas. Según se establece en el citado acuerdo, los acentos diacríticos se reducen a los quince casos siguientes:  
València, 13 de octubre de 2021.- El presidente: Ramon Ferrer Navarro.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML