Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2968, del 10-04-1997 (1997/6553)

ORDEN de 5 de febrero de 1997 de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el Plan de Formación Lingüístico-Técnica en Valenciano del Profesorado No Universitario, y la obtención de las titulaciones administrativas necesarias para la enseñanza en Valenciano y de Valenciano en todos los niveles de enseñanza no universitaria.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1997/02/05/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2968

Data del DOGV
:   10-04-1997

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1997/6553

CVE


Data del document
:   05-02-1997

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Ciència

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

ORDRE de 5 de febrer de 1997, de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, per la qual es regula el Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del Professorat No Universitari, i l'obtenció de les titulacions administratives necessàries per a l'ensenyament en Valencià i de Valencià en tots els nivells d'ensenyament no universitari.  
L'Ordre de 21 de maig de 1985 (DOGV núm. 257 de 3 de juny) de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i l'Ordre de 15 de juny de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència (DOGV núm. 2.302 de 4 de juliol), regulen el Reciclatge de Valencià que s'articula en el Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del Professorat No Universitari, estableixen les matèries que integren els diferents nivells dels dos cicles dels cursos i mòduls del Pla de Formació, així com la seua distribució horària i els seus objectius i continguts. Així mateix regulen l'obtenció del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià i el Diploma de Mestre de Valencià.  
L'Ordre de 24 de maig de 1995 (DOGV núm. 2.530 de 15 de juny) de la Conselleria d'Educació i Ciència, regula l'obtenció del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià i del Diploma de Mestre de Valencià dins dels estudis conduents a l'obtenció de les diferents titulacions universitàries.  
L'augment de la demanda social d'ensenyament en valencià, junt a la nova concepció del sistema educatiu, comporten la necessitat que tot el professorat no universitari de la Comunitat Valenciana assolesca ràpidament la capacitació lingüístico-tècnica que els permeta desenvolupar la seua labor docent en condicions adequades dins del sistema educatiu valencià tant per a impartir l'ensenyament de l'àrea de valencià, com per a usar el valencià com a llengua vehicular de les diverses àrees del currículum. L'administració educativa, per tant, ha de possibilitar que els i les professionals de l'ensenyament disposen de les màximes facilitats per assolir els coneixements lingüístics necessaris que els permetran fer front al nou repte que això els suposa i, alhora, garantir que el professorat puga respondre adequadament a les decisions preses en cada centre, tant pel que fa a la realització del disseny particular del Programa de cada centre en el marc del Pla de Normalització Lingüística i del Projecte Educatiu de Centre, com pel que fa a l'ús del valencià com a instrument d'aprenentatge en les diferents àrees del currículum.  
Ja l'Ordre de 16 d'agost de 1994 (DOGV núm. 2.331 de 24 d'agost), de la Conselleria d'Educació i Ciència, per la qual s'establien els certificats oficials administratius de coneixements de valencià que expedeix la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià, indicava a la disposició addicional que la Conselleria d'Educació i Ciència expediria el Certificat de Capacitació als professors que acreditaren estar en possessió dels corresponents certificats de grau Mitjà o de grau Superior de Coneixements de Valencià i, a més, acreditaren la superació d'un curs específic d'adaptació organitzat per la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General.  
Amb aquesta nova ordre, l'administració Educativa obri vies alternatives de capacitació lingüístico-comunicativa en valencià per tal de possibilitar que el professorat no universitari de la Comunitat Valenciana faça front a aquestes noves demandes del sistema educatiu valencià, d'acord amb la voluntat que s'expressa a la Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià de voluntarietat, gradualitat i promoció professional. I aconseguir que aquest posseesca el saber (coneixements orals i escrits) i el saber fer (la formació tècnico-pedagògica) en valencià, que possibiliten els procediments i les estratègies metodològiques d'intervenció en funció del programa d'educació bilingüe que cada centre aplica.  
Per tot això, fent ús de les funcions previstes en l'article 35 de la Llei del Govern Valencià,  
ORDENE  
Primer  
La nova estructura del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del Professorat No Universitari és la següent:  
Consta de dos cicles:   
Un Primer Cicle que comprèn els cursos de capacitació lingüística: Curs de Nivell 0, Curs de Nivell I (Prova de Nivell I) i Curs de Nivell II (Prova de Nivell II) i un dels cursos de formació tècnica següents: Curs Específic A o Curs Específic B o Curs Específic C;  
Un Segon Cicle que comprèn el Curs de Nivell III de capacitació lingüística i el Curs Específic D de formació tècnica.  
Segon  
La distribució horària i el currículum de les diverses matèries que integren el Pla de Formació són els que figuren als annexos I i II, respectivament, de aquesta Ordre.  
Tercer  
1. Per accedir al Nivell I, cada alumne/a escollirà la possibilitat de cursar o no el Nivell 0, en funció dels seus coneixements lingüístics. Aquells/es que desitgen no cursar el Nivell 0, han de superar la Prova Oral per accedir al Nivell I que, a tal efecte, es convocarà en començar cada curs d'aquest nivell.  
2. Per accedir al Nivell II, o a algun dels Cursos Específics del Primer Cicle (A o B o C), hom pot escollir entre cursar i superar el Nivell I o la Prova de Nivell I corresponent.  
3. Així mateix hom pot cursar directament el Nivell II acreditant amb el certificat oficial corresponent haver superat els dos primers cursos de les Escoles Oficials d'Idiomes de l'assignatura de Valencià o haver superat el grau Elemental de la Junta Qualificadora de Coneixements de Valencià.  
Quart  
Per accedir al Segon Cicle, s'ha d'acreditar estar en possessió del Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià. Aquest Segon Cicle està dirigit únicament a professorat d'Educació Secundària d'àrees lingüístiques, professorat d'Educació Infantil, professorat d'Educació Primària i professorat d'Educació d'Adults.  
Cinquè  
Per obtenir la qualificació d'Apte/a, tant en els Cursos com en les Proves de Nivell, l'alumnat ha de superar la prova oral i la prova escrita que a tal efecte es convocarà. Aquesta prova ha de constatar que l'alumnat ha assolit els objectius marcats.  
L'assistència a la totalitat de les hores dels cursos és obligatòria. L'alumnat que no assistesca a un mínim del 85% de les hores perdrà el dret a presentar-se a les dues convocatòries de proves finals.  
Sisè  
El Curs Específic d'Adaptació per a Docents, al qual feia referència la Disposició Addicional de l'Ordre de 16 d'agost de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència, correspon a cadascun dels Cursos Específics del Primer Cicle (A o B o C) que apareixen en aquesta Ordre.  
Setè  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència expedirà el Certificat de Capacitació per a l'Ensenyament en Valencià, a més dels casos que contempla l'Ordre de 24 de maig de 1995 de la Conselleria d'Educació i Ciència, a les persones que acrediten estar en possessió de les següents certificacions:  
1. Certificat acadèmic universitari que acredite haver superat el nivell Mitjà dels cursos de "Lingüística valenciana i la seua didàctica", expedit per la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General.  
2. Certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o Universitat de València-Estudi General que acredite haver superat el Primer Cicle del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del Professorat No Universitari.  
3. Certificació acadèmica de Cicle Elemental de Valencià o Certificat d'Aptitud de Valencià de les Escoles Oficials d'Idiomes juntament amb el certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General d'haver superat un dels Cursos Específics del Primer Cicle (A o B o C) esmentats.  
4. Certificat de Grau Mitjà o Certificat de Grau Superior expedits per la Junta Qualificadora de Coneixements del Valencià juntament amb el certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General d'haver superat un dels Cursos Específics del Primer Cicle (A o B o C).  
Vuitè  
La Conselleria de Cultura, Educació i Ciència expedirà el Diploma de Mestre de Valencià, a més dels casos que contempla l'Ordre de 24 de maig de 1995 de la Conselleria d'Educació i Ciència, a les persones que acrediten estar en possessió de les següents certificacions:  
1. Certificat acadèmic universitari que demostre haver superat el nivell Superior dels cursos de "Lingüística valenciana i la seua didàctica", expedit per la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General.  
2. Certificat acadèmic de la Universitat d'Alacant, la Universitat Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General que acredite haver superat el Segon Cicle del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica en Valencià del Professorat No Universitari.  
Novè  
1. El Certificat de Capacitació faculta el professor que l'obtinga per a l'ensenyament en valencià com a llengua vehicular en la totalitat dels nivells d'ensenyament no universitari i per a impartir l'àrea de valencià en Educació Infantil i Educació Primària, sempre que aquest posseesca les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en aquests nivells.  
2. El Diploma de Mestre de Valencià faculta el professor que l'obtinga per a impartir l'ensenyament en valencià com a llengua vehicular en la totalitat dels nivells d'ensenyament no universitari sempre que aquest posseesca les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en aquests nivells.  
3. Així mateix el Diploma de Mestre de Valencià faculta el professor que l'obtinga per a impartir l'àrea de Valencià en tots els nivells no universitaris sempre que aquest posseesca les titulacions o condicions acadèmiques i administratives requerides per a impartir la docència en aquests nivells i, específicament, aquelles que s'indiquen a l'article sisè del Decret 79/1984.  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
Mentre hi haja professors i professores que hagen superat algun dels cursos, mòduls o proves d'accés del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica que regulava l'Ordre de 15 de juny de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència, la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència considerarà equivalents les següents certificacions acadèmiques universitàries:  
Pla de Formació 94/96 Actual Pla de Formació  
Primer cicle  
Domini Oral, llengua, literatura  
 i sociolingüística Nivell 0  
Elemental, llengua, literatura  
 i sociolingüística Nivell I  
Prova d'accés I Prova de Nivell I  
Mitjà, llengua, literatura i sociolingüística Nivell II  
Prova d'accés II Prova de Nivell II  
Mòdul 1, o Mòdul 2, o Mòdul 3 Curs Específic A  
Mòdul 4 o Mòdul 5 Curs Específic B  
Mòdul 6 Curs Específic C  
Segundo ciclo  
Superior, llengua, literatura  
 i sociolingüística Nivell III  
Mòdul 7 o Mòdul 8 Curs Específic D  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
Queden derogades l'Ordre de 21 de maig de 1985 de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i l'Ordre de 15 de juny de 1994 de la Conselleria d'Educació i Ciència en tot allò que s'oposen al contingut de aquesta Ordre.  
DISPOSICIÓ FINAL  
Aquesta ordre entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 5 de febrer de 1997  
La consellera de Cultura, Educació i Ciència,  
MARCELA MIRÓ PÉREZ  
Annex I  
Estructura dels Cursos de Lingüística Valenciana  
 i la seua Didàctica del Pla de Formació Lingüístico-Tècnica  
 en Valencià del Professorat No Universitari  
Al Primer Cicle els i les alumnes disposen dels següents itineraris:  
- Cursar optativament el Nivell 0 (100 hores) o realitzar la Prova Oral per accedir al Nivell I.  
- Cursar el Nivell I (85 hores) o realitzar la Prova de Nivell I.  
- Realitzar la Prova de Nivell II o cursar el Nivell II (85 hores), prèvia superació del nivell anterior.  
- Per a finalitzar aquest Primer Cicle els i les alumnes han de cursar obligatòriament un dels Cursos Específics A o B o C (50 hores). Cada professor/a n'escollirà un, en funció dels seus interessos professionals i laborals:  
Curs Específic A: professorat d'Educació Infantil, Educació Primària i Educació d'Adults.  
Curs Específic B: professorat d'Educació Secundària d'àrees no lingüístiques.  
Curs Específic C: professorat de nivells no universitaris d'àrees lingüístiques.  
Al Segon Cicle els i les alumnes han de cursar obligatòriament el Nivell III (85 hores) i el Curs Específic D (50 hores).  
Annex II  
La programació (objectius i continguts) de cadascun dels Cursos de Nivell i Cursos Específics esmentats són els següents:  
Primer cicle  
Nivell 0  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Comprendre discursos orals quotidians, dels mitjans de comunicació i dels àmbits acadèmic i literari. 2. Comprendre discursos escrits que es produeixen en àmbits formals. 3. Expressar-se oralment, mitjançant textos breus però cohesionats, coherents i adequats a situacions comunicatives quotidianes. 4. Reflexionar sobre els mecanismes bàsics de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual. 5. Reconèixer la diversitat de variants diatòpiques de la llengua com a fet consubstancial i enriquidor de les llengües. 6. Desenvolupar actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits d'ús, a partir del coneixement crític de la situació sociolingüística.  
Continguts per nuclis.  
I. Comprensió i producció de discursos. 1. Microhabilitats que integren l'habilitat d'escoltar. 2. Característiques de textos orals estàndard i en la varietat diatòpica pròpia. 3. Textos pertanyents als àmbits de: la comunicació interpersonal, acadèmic, periodístic i literari. 4. La comunicació oral formalitzada. 5. El text escrit (identificació de tema, finalitat i intenció). 6. Signes gràfics i altres elements no lingüístics en el text explicatiu.  
II. Discurs literari. 1. El conte del segle XX. 2. Lectura de textos teatrals. 3. Elements de la rondalla: diàleg i descripció. 4. Dramatització de contes i rondalles en l'escola. 5. La gestualitat com a element dramàtic.  
III. Reflexió lingüística. A partir de textos inscrits en actes comunicatius d'ús social amb funcions: metalingüística, expressiva, informativa i de resposta; organitzem la reflexió en tres blocs on fem una introducció als continguts que es relacionen: 1. Procediments lingüístics que contextualitzen el text: D'impersonalització. Persona gramatical (1 i 2). Deíctics (temps, lloc). Modalitat oracional. / 2. Procediments de cohesió: El·lipsi. Pronominalització. Sinonímia coreferencial. Hiperonímia. Temps (verbal). Connectors. / 3. Àmbit de l'oració i de la paraula. 3.1. Fonologia i ortografia: Sistema fonològic i ortogràfic (respecte al castellà). 3.2. Morfosintaxi: Substantiu (noms propis). Article (definit, indefinit i personal; apostrofació i contraccions). Adjectiu (demostratius, indefinits, numerals, interrogatius i possessius; gènere i nombre, graus de comparació). Quantificadors. Pronoms (personals, indefinits, demostratius neutres). Verb (paradigmes regulars, perífrasis verbals). Adverbis i expressions adverbials. Interrogatius i relatius. Conjuncions i locucions conjuntives. Preposicions i locucions prepositives. Concordança entre subjecte i atribut. Comparació més...que/tan...com. Frases declaratives, interrogatives, imperatives, exclamatives, abreujades, coordinades, subordinades i juxtaposades. 3.3. Lèxic i Semàntica: Derivació per sufixació. Gentilicis.  
IV. Reflexió sociolingüística. Introducció a: 1. El plurilingüisme, la variació lingüística (l'estàndard). 2. Actituds positives envers l'ús de la llengua minoritzada. 3. L'ús de la llengua com a element fonamental en el desenvolupament de la competència comunicativa. 4. L'ús normalitzat de la llengua a l'escola.  
Nivell I (Prova de Nivell I)  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Comprendre discursos orals en la varietat estàndard i en la varietat diatòpica pròpia. 2. Comprendre discursos escrits en la varietat estàndard, pertanyents als diversos àmbits d'ús. 3. Expressar-se oralment i per escrit mitjançant textos coherents, cohesionats, correctes gramaticalment i adequats a la situació comunicativa. 4. Utilitzar el llenguatge com a instrument per a la revisió i l'adquisició de nous aprenentatges. 5. Valorar les obres rellevants de la tradició literària i interpretar textos literaris del segle XX. 6. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual. 7. Reconèixer la variació com a fet consubstancial a totes les llengües i analitzar críticament els diversos usos socials de les llengües del nostre entorn. 8. Desenvolupar actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits d'ús, especialment en l'escolar, a partir del coneixement crític de la situació sociolingüística.  
Continguts per nuclis:  
I. Comprensió i producció de discursos. 1. Gèneres de textos pertanyents a diferents àmbits d'ús (informatius, prescriptius, predictius, lúdics, argumentatius) d'acord amb determinades seqüències (narratives, descriptives, expositives, instructives). 2. Estratègies de lectura. 3. Producció escrita (planificació, textualització i revisió). 4. L'escriptura: tractament o reelaboració de la informació. 5. La variació diastràtica en l'ús oral. 6. Caracterització oral de l'estàndard i de varietats diatòpiques pròpies. 7. Textos en situació de comunicació oral formalitzada.  
II. Discurs literari. 1. Autors i obres rellevants de la tradició literària, especialment de la narrativa del segle XX. 2. Elements configuradors de la narració literària. 3. Informacions sobre el context històric i cultural significatives en l'anàlisi i interpretació literàries (instàncies externes que mitjancen entre l'obra i el lector). 4. Fons bibliogràfics i documentals a disposició de la comunitat educativa: biblioteques, centres de professors...  
III. Reflexió lingüística. Fem una anàlisi dels seues continguts: 1. Procediments que contextualitzen el text: D'impersonalització ("se" impersonal, plural de cortesia...). Presència d'emissor i receptor. Temps/espai de l'enunciació. Modalitat oracional (manifestació de la intenció comunicativa). / 2. De cohesió: El·lipsi (de subjecte). Pronominalització (anàfora i catàfora). Sinonímia textual. Hiperonímia. Joc de temps verbals: (alternances: plusquamperfet - perfet - condicional i pret. indefinit - present - futur; imperfet per expressar la simultaneïtat o el segon pla d'un relat; enumeració de perfets per indicar successió de fets). Connectors temporals (ordenació, reformulació, exemplificació, addició i contrast). / 3. Àmbit de l'oració i de la paraula. 3.1. Fonologia i ortografia: Fonema, so i grafia. Vocalisme (síl·laba, aplec vocàlic, diftong, apostrofació, accentuació). Consonantisme (classificació i ortografia). Signes de puntuació. 3.2. Morfosintaxi: Modalitat oracional. Sintagma nominal (estructura i components). Sintagma verbal (estructura i components). 3.3. Lèxic: Formació (derivació i composició). Polisèmia, sinonímia i antonímia. Locucions i frases fetes. Interferències fonètiques, lèxiques i sintàctiques que afecten el vocabulari bàsic.  
IV. Reflexió sociolingüística. Anàlisi de: 1. Plurilingüisme (factors que el generen). 2. Variació lingüística: l'estàndard com a varietat pròpia de l'ensenyament. 3. Característiques de la situació sociolingüística en la nostra comunitat i dels seus antecedents històrics. 4. L'ús, eina fonamental en el desenvolupament de la competència comunicativa. 5. Paper de l'escola en un procés de normalització lingüística. 6. Usos intencionals que contraresten les normes que suposen una desigual distribució d'usos i funcions entre les llengües en contacte. 7. Actituds positives envers la normalització de la llengua en tots els àmbits. 8. L'ús normalitzat de la llengua com a mitjà per garantir la consecució dels objectius lingüístics prescrits al currículum.  
Nivell II (Prova de Nivell II)  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Analitzar discursos orals i escrits en la varietat estàndard i en les diferents varietats diatòpiques. 2. Produir discursos orals i escrits amb adequació, coherència, cohesió i correcció gramatical. 3. Eradicar de les pròpies produccions els usos lingüístics que manifesten discriminació envers les persones o els grups socials. 4. Reconèixer el fet que el desenvolupament de la competència comunicativa en una llengua sols es pot realitzar mitjançant el seu ús. 5. Utilitzar el llenguatge per a l'obtenció i reelaboració de la informació. 6. Interpretar i valorar obres literàries rellevants (especialment les del s. XX). 7. Reflexionar sobre els mecanismes de la llengua en els plans fonològic, morfosintàctic, lèxico-semàntic i textual i aplicar aquesta reflexió a la regulació de les seues produccions. 8. Analitzar la situació sociolingüística actual a partir del procés de substitució i del coneixement dels fenòmens relacionats amb el contacte de llengües. 9. Valorar els diferents elements que intervenen en un procés de normalització i el paper fonamental de l'escola en aquest procés.  
Continguts per nuclis:   
I. Comprensió i producció de discursos. 1. Gèneres de textos pertanyents als diferents àmbits d'ús, amb finalitats diferents (informatiu, prescriptiu, predictiu, lúdic, argumentatiu) i d'acord amb unes determinades seqüències textuals (narrativa, descriptiva, expositiva, instructiva, argumentativa). 2. Producció escrita (planificació, textualització i revisió). 3. Seqüències textuals amb finalitats diferents: - narrar per a informar / narrar per a convèncer / descriure per a informar / descriure per a prescriure... 4. Informació transmesa implícitament. 5. Usos del llenguatge que manifesten discriminació envers les persones o grups socials (sexisme, racisme o classisme). 6. Trets caracteritzadors principals dels textos orals propis de diferents àmbits d'ús (tant en la varietat estàndard com en les diverses varietats diatòpiques; sense la presència de barbarismes i amb l'ús adequat del vocabulari en situacions de comunicació oral formalitzada).  
II. Discurs literari. 1. Gèneres literaris. 2. Obres i autors més representatius de la història de la literatura, especialment del segle XX. 3. Subgèneres narratius, autors i obres més representatius. 4. Procediments narratius. 5. El llenguatge teatral. 6. Context històric i cultural en la interpretació del text literari. 7. El contingut ideològic de les obres literàries en relació amb els valors de la societat. 8. Principals obres, autors i col·leccions adreçades al públic infantil i juvenil.  
III. Reflexió lingüística. Aprofundim en els següents continguts: 1. Procediments que contextualitzen el text: D'impersonalització ("hom"). De modalització epistèmica, deòntica i apreciativa (perífrasis verbals de probabilitat i obligació, adjectivació, adverbis). Fórmules de tractament personal (tu, vostè, vós). / 2. De cohesió: Camps lèxics o semàntics. Manteniment de la referència i salt semàntic. Alternances verbals (perfet d'indicatiu - imperfet de subjuntiu, present d'indicatiu - present de subjuntiu, amb subjuntiu en la completiva). Gerundi o infinitiu per expressar anterioritat i simultaneïtat. Arxiconnector "i". La causa-conseqüència. Relacions condicionals i concessives. Signes per ordenar la informació. Signes de puntuació. / 3. Àmbit de l'oració i de la paraula. 3.1. Fonologia i ortografia: Fenòmens de contacte vocàlic i consonàntic (neutralitzacions i revisió ortografia). 3.2. Morfosintaxi: Signes de puntuació. Modalitat oracional (context i finalitat). Tipus d'oracions (hipotaxi i parataxi). Morfologia del substantiu i adjectiu. Determinants (article neutre, demostratiu, possessiu, numeral i indefinit). Relatiu. Verb (paradigma irregular i perífrasis). Sintagma verbal (ser i estar, doble negació, concordança del participi). Canvi i caiguda de preposicions. Pronoms febles (combinacions binàries). Conjunció (coordinació i subordinació). 3.3. Lèxic: Origen, evolució i formació (altres). Relacions lèxico-semàntiques (sentit figurat). Interferències (barbarismes). Variació lexical en funció del registre i del dialecte. Adequació lexical. Reculls lèxics (diccionaris i vocabularis).  
IV. Reflexió sociolingüística. Reflexió i sistematització sobre: 1. Diversitat lingüística i fenòmens de contacte de llengües, nocions bàsiques (anàlisi de la situació sociolingüística que envolta els aprenents). 2. Causes i etapes del procés de substitució. 3. Prejudicis lingüístics que atempten contra la igualtat entre llengües. 4. L'autoodi (incidència en l'abandó de la llengua). 5. Prejudicis intralingüístics (les varietats diatòpiques de la llengua i la seua extensió geogràfica). 6. Funcions de l'estàndard, especialment a l'àmbit escolar. 7. Factors que intervenen en un procés de normalització. 8. Mesures que es poden prendre en un centre per elaborar un pla de normalització que permeta un millor aprenentatge lingüístic i una millora de les actituds envers la llengua per part de l'alumnat.  
Curs Específic A  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Valorar la variació com a fet consubstancial i enriquidor de la llengua i analitzar críticament els diversos usos socials de les llengües. 2. Valorar la pròpia situació sociolingüística i desenvolupar actituds positives envers la normalització tot reconeixent l'important paper de l'escola. 3. Interpretar i valorar textos literaris i la seua funció dins l'àrea de llengua i literatura en l'educació infantil i la primària. 4. Conèixer els programes d'educació bilingüe i les diverses metodologies a aplicar per al seu desenvolupament en els diferents contextos lingüístics de la CV i llur repercussió en el Disseny Particular del Programa, el Projecte Curricular i el Pla de Normalització Lingüística. 5. Analitzar els processos d'adquisició del llenguatge oral i escrit, i d'incorporació i adquisició de la segona llengua, en un sistema educatiu bilingüe; tot reconeixent el fet que el desenvolupament de la competència comunicativa sols es pot realitzar mitjançant l'ús. 6. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica de les llengües primeres i segones, i de la lectura i de l'escriptura. 7. Conèixer el format de l'àrea llengua i literatura, en el nou marc legal prescriptiu. 8. Saber planificar l'activitat didàctica d'acord amb el programa d'educació bilingüe que es desenvolupe, tot seleccionant els continguts idonis i seqüenciant-los i sempre tenint en compte la problemàtica del contacte de llengües tant en la determinació dels continguts com en la intervenció pedagògica. 9. Saber avaluar i analitzar el procés d'adquisició del llenguatge oral i escrit i d'adquisició d'una segona llengua, d'acord amb el programa que s'aplique. 10. Actualitzar els coneixements sobre la didàctica de la reflexió sobre l'ús de la llengua, com a mitjà: per a millorar el propi ús, aproximar-se als coneixements explícits gramaticals -a l'àmbit del text i l'oració- i accedir al domini ortogràfic.  
Continguts per nuclis.  
I. Discurs literari. 1. Comunicació literària a infantil i primària. 2. Diversitat de gèneres literaris a l'etapa. 3. Autors i col·leccions actuals adreçades al lector infantil i juvenil. 4. Rondallística tradicional valenciana i contes d'autors valencians actuals. 5. L'animació a la lectura. 6. Biblioteca d'aula i de centre. Organització i funcionament. 7. La dramatització, eina d'aprenentatge i d'ús de la llengua. 8. Fons bibliogràfic i documental a què pot accedir la comunitat educativa: biblioteques, centres de professors, hemeroteques...  
II. Reflexió sociolingüística. 1. Conceptes bàsics. 2. Diversitat lingüística. Plurilingüisme. Actituds enfront les llengües. 3. Llengua dominant i minoritzada. Llengua familiar. Bilingüisme: tipologies. 4. Varietat i registres d'una llengua. 5. La situació sociolingüística en la nostra comunitat i els seus antecedents històrics. 6. Marc legal: Constitució, Estatut d'Autonomia i Llei d'Ús i Ensenyament del Valencià. 7. Normalització lingüística a l'escola. El Pla de Normalització Lingüística.  
III. Ensenyament i ús vehicular del valencià en l'educació infantil i en l'educació primària. 1. Definició de l'objecte d'aprenentatge en l'àrea de llengües: el currículum de l'àrea de comunicació i representació a infantil i el de llengua i literatura a primària. 2. Programes d'educació bilingüe. El Disseny Particular del Programa com a eix vertebrador del Projecte Curricular de Centre. 3. El desenvolupament del llenguatge. Procés d'adquisició del llenguatge oral. El paper de la interacció personal. 4. L'ensenyament-aprenentatge de la lectura i de l'escriptura. 5. Text com a producte i text com a activitat discursiva. Diversitat textual a l'etapa. 6. La comprensió lectora. La lectura per plaer i/o com a font d'informació. 7. El procés de composició. Estratègies didàctiques en la producció de textos escrits. 8. La comunicació oral. El procés d'elaboració de textos orals en situacions comunicatives diverses. 9. La reflexió sobre la llengua: context comunicatiu, procediments de cohesió, regles per a la construcció d'oracions i de paraules. 10. La incorporació de la llengua estrangera. L'ensenyament integrat de llengües. 11. La llengua com a instrument d'aprenentatge. Ús del valencià en diferents situacions d'aprenentatge. 12. La llengua com a eina de gestió i dinamització de l'aula. 13. La programació didàctica. El tercer nivell de concreció. 14. Distribució d'espais i temps en la programació didàctica. Els materials didàctics. 15. El procés de seguiment i avaluació.  
Curs Específic B  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Analitzar críticament l'existència de la variació lingüística com a fet consubstancial i enriquidor. 2. Conèixer i valorar les característiques de la situació sociolingüística actual i desenvolupar actituds positives envers la normalització. 3. Conèixer els programes d'educació bilingüe aplicables als diferents contextos lingüístics de la Comunitat Valenciana i reconèixer el fet que el desenvolupament de la competència comunicativa en una llengua sols es pot realitzar mitjançant el seu ús. 4. Aconseguir un domini receptiu i productiu suficient de la llengua en els tipus de textos més usuals de l'àmbit educatiu. 5. Analitzar la situació sociolingüística pròpia. 6. Ser conscients que, en utilitzar la llengua en situacions comunicatives d'ensenyament-aprenentatge, es fa necessària la utilització d'un llenguatge estàndard. 7. Analitzar els mecanismes de la formació de les paraules. 8. Identificar els tipus d'obres lexicogràfiques tot reconeixent els processos que intervenen en la seua elaboració i aprenent a usar-les com a eina d'aprenentatge i a valorar-les com a instrument d'enriquiment constant de la capacitat comunicativa, i com a ajut per a la comprensió i l'ortografia. 9. Desenvolupar criteris que els permeten l'apropiació del lèxic específic de les diverses àrees del coneixement; i ser conscient de la possibilitat i la necessitat de generar la terminologia pròpia, tot dotant-lo doncs, per aconseguir-lo, dels mecanismes adients. 10. Ser capaços/es d'analitzar els diversos tipus de textos de l'àmbit escolar.  
Continguts per nuclis.  
I. Reflexió sociolingüística. 1. Variació lingüística: l'estàndard, varietat pròpia de l'ensenyament. 2. Plurilingüisme, fet positiu i enriquidor: factors que l'han generat. 3. Prejudicis lingüístics. 4. Varietats diatòpiques. 5. Contacte de llengües, nocions bàsiques: bilingüisme, diglòssia, substitució. 6. La situació sociolingüística que envolta els aprenents en la nostra comunitat i els seus antecedents històrics. 7. La competència comunicativa i els programes d'educació bilingüe: ensenyament en valencià, immersió lingüística, incorporació progressiva. 8. Factors que intervenen en un procés de normalització lingüística i desenvolupament d'actituds positives envers aquesta, tot reconeixent el paper fonamental de l'escola. 9. Coneixement de les mesures que es poden prendre en un centre educatiu per elaborar un pla de normalització que permeta un millor aprenentatge lingüístic i una millora de les actituds envers la llengua per part de l'alumnat.  
II. Llenguatges específics de secundària. 1. El text: objecte d'estudi de la lingüística i mitjà d'expressió mínim. 2. Característiques dels textos de l'àmbit acadèmic (coherència i cohesió). La producció dels discursos. Característiques dels textos tècnics i científics. 3. L'evolució de les llengües: formació de les paraules i contacte de llengües. 4. La paraula, classificacions. Terminologia, lexicografia i semàntica. 5. Les obres lexicogràfiques. Els conceptes de diccionari i vocabulari. Els tipus de reculls lexicogràfics. 6. L'estandardització terminològica. La terminologia com a tasca dels docents i dels investigadors. 7. El vocabulari de la tecnologia, de la ciència i de les disciplines humanístiques i artístiques. 8. Tipus de textos de l'àmbit acadèmic. Els textos instructius. La instrucció (ordres i prohibicions), la indicació, el consell. 9. Descripció d'objectes tècnics i científics. 10. L'explicació i la definició en el discurs acadèmic. 11. L'argumentació acadèmica. El discurs d'opinió i la hipòtesi com a mètode de treball a l'aula. 12. Coneixement del fons bibliogràfic i documental a què pot accedir la comunitat educativa: biblioteques, centres de professors, hemeroteques...  
Curs Específic C  
Objectius. Fer que l'alumnat siga capaç de: 1. Conèixer la diversitat de dialectes de la llengua i valorar aquesta com a fet consubstancial i enriquidor. 2. Analitzar críticament els diversos usos socials de les llengües. 3. Analitzar la situació sociolingüística actual i desenvolupar actituds positives envers la normalització. 4. Analitzar les obres rellevants de la tradició literària valenciana. 5. Conèixer els programes d'educació bilingüe aplicables als diferents contextos lingüístics de la Comunitat Valenciana. 6. Reconèixer els mecanismes psicològics comuns que actuen en l'aprenentage de les llengües. 7. Valorar la contribució del constructivisme en el desenvolupament de l'enfocament comunicatiu en l'ensenyament lingüístic. 8. Ser conscients de la naturalesa diversa dels continguts escolars i sobretot dels continguts lingüístics. 9. Tenir present la realitat sociolingüística territorial i el context educatiu en l'elaboració d'un projecte curricular d'àrea coherent amb el programa d'educació bilingüe del centre, respectuós amb la diversitat lingüística i difusor de les actituds que permeten la superació de prejudicis lingüístics. 10. Conèixer els mecanismes de transferència i d'interferència lingüística derivats del contacte de llengües en l'àmbit social i/o escolar i ser capaç d'elaborar propostes didàctiques d'intervenció. 11. Adquirir els coneixements teoricopràctics sobre la concepció didàctica de l'aprenentatge lingüístic basat en el desenvolupament d'estratègies que permeten l'augment de la competència comunicativa. 12. Programar objectius i continguts literaris dins d'un disseny més general que s'entén, de forma prescriptiva, de llengua i literatura. 13. Considerar l'avaluació com un element consubstancial al procés d'ensenyament-aprenentatge de llengües. 14. Analitzar les conseqüències de la introducció d'una tercera llengua.  
Continguts per nuclis.  
I. Discurs literari. 1. Autors i obres rellevants de la tradició literària valenciana. 2. Gèneres literaris valencians: elements configuradors i obres representatives. 3. Les instàncies externes que han mitjançat entre l'obra i el lector. 4. Fons bibliogràfic i documental en valencià a què pot accedir la comunitat educativa. 5. Obres, autors i col·leccions en valencià, adreçades al públic infantil i juvenil.  
II. Reflexió sociolingüística. 1. Variació lingüística: valoració de la importància de l'estàndard com a llengua de l'ensenyament. 2. Varietats diatòpiques: els prejudicis intralingüístics. 3. Plurilingüisme, fet positiu i enriquidor: factors que l'han generat. Els prejudicis interlingüístics. 4. La situació sociolingüística en la nostra comunitat, antecedents històrics i relació amb l'entorn escolar. 5. Factors que intervenen en un procés de normalització lingüística i desenvolupament d'actituds positives envers aquesta, tot reconeixent el paper fonamental de l'escola. 6. Mesures que es poden prendre en un centre educatiu per elaborar un pla de normalització que permeta un millor aprenentatge lingüístic i una millora de les actituds envers la llengua per part de l'alumnat.  
III. Didàctica integrada de llengües. 1. Bases psicolingüístiques de l'aprenentatge de llengües: Estratègies d'aprenentatge de llengües. Contribució del constructivisme. Els continguts en l'educació escolar (conceptes, fets i principis; els procediments; les actituds, valors i normes). 2. Bases sociolingüístiques: Situació de l'ensenyament de les llengües en el sistema educatiu valencià. Models i programes d'educació bilingüe. Bases psicolingüístiques i sociolingüístiques d'un model educatiu per a un sistema escolar amb tres llengües. Les llengües i els parlants: les actituds lingüístiques. Transferències i interferències entre les llengües del currículum. 3. Didàctica de l'àrea de llengua i literatura: La lingüística del text o gramàtica del discurs. Nivells de descripció d'un text. Propietats d'un text. Les tipologies textuals. La competència comunicativa: lingüística, discursiva o textual, sociolingüística i estratègica. Tractament de les habilitats lingüístiques. El paper de la gramàtica en l'aprenentatge de llengües. La literatura com a objecte d'aprenentatge. L'avaluació dins el procés d'ensenyament-aprenentatge de l'àrea.  
Segon cicle Nivell III  
Objectius. L'alumnat ha de ser capaç de: 1. Analitzar textos orals i escrits, en la varietat estàndard i en les diferents varietats diatòpiques i històriques de la llengua (especialment en l'àmbit acadèmic i dels discursos d'opinió). 2. Produir i analitzar textos orals i escrits adequats, coherents, cohesionats i correctes (especialment de l'àmbit acadèmic i de l'opinió). 3. Utilitzar el llenguatge per a l'obtenció i tractament de la informació i per a la transmissió de coneixements. 4. Interpretar i valorar les obres literàries a partir del coneixement de les transformacions sofertes pels gèneres al llarg de la història. 5. Valorar la importància de l'acostament a la nostra literatura per accedir al propi patrimoni cultural i per afavorir actituds positives envers la llengua i la cultura pròpies. 6. Sistematitzar les reflexions sobre l'estructura interna de la llengua i sobre les seues condicions d'ús. 7. Valorar la problemàtica que comporta el procés de normalització lingüística, a partir de l'anàlisi dels processos de normativització i d'estandardització i de la situació legal, social i cultural actuals. 8. Analitzar les mesures necessàries a l'àmbit escolar per poder aconseguir els objectius lingüístics prescrits al currículum oficial.  
Continguts per nuclis.  
I. Comprensió i producció de discursos. 1. Textos orals i escrits (en tots els àmbits d'ús, especialment en l'acadèmic i en els dels discursos orientadors i reguladors de l'opinió i de la conducta), tot identificant-ne els procediments -lingüístics i no lingüístics- emprats per a transmetre la informació, així com per a crear estats d'opinió. 2. Trets caracteritzadors de totes les varietats i especialment l'estàndard. 3. Discursos amb finalitats diferents (informatius, prescriptius, predictius, lúdics i argumentatius), d'acord amb unes determinades seqüències textuals (sobretot aquelles amb finalitats diverses: -d'estructura narrativa amb la intenció d'informar, -d'estructura descriptiva amb la intenció de prescriure... 4. Característiques culturals, sociològiques i ideològiques de l'emissor d'un text i també de les circumstàncies de lloc i de temps en què s'ha produït. 5. Manifestacions del sistema gènere-sexe en l'activitat comunicativa: els comportaments verbals discriminatoris. 6. Mitjans per transmetre informació de manera implícita. 7. Textos orals en la varietat estàndard en contextos de situació formals i informals.  
II. Discurs literari. 1. Els grans períodes de la història literària. 2. Autors i obres significatives. 3. Lectura, anàlisi i interpretació de textos literaris. 4. Factors que han condicionat al llarg de la història la recepció de l'obra literària. 5. Trets del llenguatge poètic. 6. La frontera literària. 7. Tècniques literàries en la manipulació de textos literaris i d'intencionalitat literària.  
III. Reflexió lingüística. 1. Procediments que contextualitzen el text: Per transmetre implícitament informació (pressuposicions, oracions de relatiu, adjectivació, sintagmes nominals definits, nominalitzacions, construccions clivellades, interrogatives parcials, oracions completives dependents de verbs factius i contrafactius, verbs o marcadors aspectuals). Fórmules del llenguatge administratiu. / 2. De cohesió: Per fer progressar la informació (progressió de tema constant, lineal i de temes derivats). Progressió temàtica (el·lipsi, demostratiu i/o substitució sinonímica, repetició total o parcial, hiperònims i hipònims). / 3. Àmbit de l'oració i de la paraula. 3.1. Fonologia i ortografia: Aprofundiment en els conceptes (fonema i so, l'AFI). Fonètica sintàctica (elisió, sinalefa, emmudiment, neutralització, sonorització). Vocalisme oriental i occidental. Consonantisme (dialectalisme). Signes de puntuació (casos particulars). 3.2. Morfosintaxi: Oració composta (juxtaposada, coordinada, subordinada). Sintagma nominal (inserides substantives i adjectives, de relatiu). Verb (irregulars amb radical velaritzat, formes no personals). Sintagma verbal (inserides adverbials, de gerundi i de participi). Combinacions de pronoms. Revisió de preposicions i conjuncions. 3.3. Lèxic: Origen i formació de mots (arcaismes, cultismes, neologismes, préstecs; habilitació, derivació, composició). Aprofundiment en la variació lexical segons el registre, l'adequació i el dialecte. Modismes i frases fetes. El sentit figurat. Llenguatges d'especialitat.  
IV. Reflexió sociolingüística. Aprofundiment en: 1. Etapes de la història de la llengua (substitució i normalització). 2. Mesures que es poden prendre en un centre educatiu per aconseguir una millora en l'aprenentatge lingüístic i en el canvi d'actituds envers la llengua. 3. La realitat plurilingüe del món contemporani (contacte de llengües i mesures legislatives o d'altre tipus que les acompanyen). 4. La situació de la llengua en les diferents èpoques històriques. 5. Etapes del procés de normativització (persones i institucions). L'estandardització. 6. Varietats diatòpiques de la llengua. 7. Subdialectes valencians. Incidència en l'aprenentatge de l'estàndard (oral o escrit) per part de l'alumnat en edat escolar.  
Curs Específic D  
Objectius. Objectiu general: L'alumnat ha de ser capaç de desenvolupar criteris per a la programació, disseny i valoració crítica d'activitats de producció i comprensió -oral i escrita- dins d'un enfocament comunicatiu i, a més (objectius específics): 1. Conèixer les implicacions didàctiques dels principals corrents metodològics en l'ensenyament-aprenentatge de llengües. 2. Analitzar la situació sociolingüística valenciana i el marc legal autonòmic. 3. Ser conscients de la necessitat de partir de situacions comunicatives d'ensenyament-aprenentatge a l'aula. 4. Valorar les possibilitats que ofereix una tipologia de textos per a l'ensenyament-aprenentatge de la llengua des d'una perspectiva comunicativa. 5. Tenir present el caràcter processual de la producció escrita a l'hora de treballar aquest aspecte a l'aula. 6. Considerar la complexitat dels aspectes implicats en el tractament didàctic de la producció oral. 7. Tenir en compte les estratègies que fa servir l'aprenent en el seu desenvolupament de la comprensió lectora. 8. Relacionar la reflexió sobre les unitats lingüístiques i la seua funció amb el desenvolupament de la capacitat discursiva de l'alumne. 9. Reconèixer i intervenir didàcticament sobre els prejudicis i estereotips lingüístics per tal de fomentar l'ús del valencià com a llengua de comunicació habitual. 10. Afavorir la producció de textos amb intenció literària i la interpretació de les obres literàries tot relacionant-les amb la tradició cultural a què pertanyen. 11. Desenvolupar criteris d'avaluació dins d'un enfocament comunicatiu de l'ensenyament-aprenentatge de la llengua.  
Continguts. 1. Panoràmica dels principals corrents metodològics en l'ensenyament de llengües. 2. Competència comunicativa (en més d'una llengua). L'adquisició del llenguatge en una situació de contacte de llengües. 3. L'ordenament jurídic en matèria de llengua. La planificació lingüística. El sistema educatiu com a àmbit i com a eina de recuperació lingüística. 4. Panoràmica dels principals corrents metodològics per l'ensenyament de llengües. 5. L'enfocament comunicatiu com a marc de la intervenció didàctica. 6. Les tipologies de textos com a intents de tipificació de l'ús lingüístic. 7. Comprensió i producció de textos escrits. 8. Comprensió i producció de textos orals. 9. Paper de la reflexió en l'ensenyament-aprenentatge de la llengua. 10. Actituds lingüístiques. 11. La literatura com a comunicació. 12. Avaluació de l'aprenentatge lingüístic.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2968, del 10-04-1997 (1997/6553)

ORDEN de 5 de febrero de 1997 de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el Plan de Formación Lingüístico-Técnica en Valenciano del Profesorado No Universitario, y la obtención de las titulaciones administrativas necesarias para la enseñanza en Valenciano y de Valenciano en todos los niveles de enseñanza no universitaria.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1997/02/05/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   2968

Fecha DOGV
:   10-04-1997

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1997/6553

CVE


Fecha del documento
:   05-02-1997

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

ORDEN de 5 de febrero de 1997 de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, por la que se regula el Plan de Formación Lingüístico-Técnica en Valenciano del Profesorado No Universitario, y la obtención de las titulaciones administrativas necesarias para la enseñanza en Valenciano y de Valenciano en todos los niveles de enseñanza no universitaria.  
La Orden de 21 de mayo de 1985 (DOGV núm. 257 de 3 de junio) de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia y la Orden de 15 de junio de 1994 de la Conselleria de Educación y Ciencia (DOGV núm. 2302 de 4 de julio), regulan el Reciclaje de Valenciano que se articula en el Plan de Formación Lingüístico-Técnica en Valenciano del Profesorado No Universitario, establecen las materias que integran los diferentes niveles de los dos ciclos de los cursos y módulos del Plan de Formación, así como su distribución horaria y sus objetivos y contenidos. Asimismo regulan la obtención del Certificado de Capacitación para la Enseñanza en Valenciano y el Diploma de Maestro de Valenciano.  
La Orden de 24 de mayo de 1995 (DOGV núm. 2530 de 15 de junio) de la Conselleria de Educación y Ciencia, regula la obtención del Certificado de Capacitación para la Enseñanza en Valenciano y del Diploma de Maestro de Valenciano dentro de los estudios que conducen a la obtención de las diferentes titulaciones universitarias.  
El aumento de la demanda social de enseñanza en valenciano, junto a la nueva concepción del sistema educativo, comportan la necesidad que todo el profesorado no universitario de la Comunidad Valenciana obtenga rápidamente la capacitación lingüístico- técnica que les permita desarrollar su labor docente en condiciones adecuadas dentro del sistema educativo valenciano tanto para impartir la enseñanza del área de valenciano, como para usar el valenciano como lengua vehicular de las diversas áreas del currículo. La administración educativa, por tanto, tiene que posibilitar que los y las profesionales de la enseñanza dispongan de las máximas facilidades para obtener los conocimientos lingüísticos necesarios que les permitan hacer frente al nuevo reto que esto les supone y, al mismo tiempo, garantizar que el profesorado pueda responder adecuadamente a las decisiones tomadas en cada centro, tanto en lo referente a la realización del Diseño Particular del Programa de cada centro en el marco del Plan de Normalización Lingüística y del Proyeco Educativo de Centro, como en lo referente al uso del valenciano como instrumento de aprendizaje en las diferentes áreas del currículo.  
Ya la Orden de 16 de agosto de 1994 (DOGV núm. 2331 de 24 de agosto), de la Conselleria de Educación y Ciencia, por la que se establecían los certificados oficiales administrativos de conocimientos de valenciano que expide la Junta Calificadora de Conocimientos de Valenciano, indicaba en su disposición adicional que la Conselleria de Educación y Ciencia expediría el Certificado de Capacitación a los profesores que acreditaran estar en posesión del correspondiente certificado de grado Medio o de grado Superior de Conocimientos de Valenciano y, además, acreditaran la superación de un curso específico de adaptación organizado por la Universidad de Alicante, la Universidad Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General.  
Con esta nueva orden, la administración Educativa abre vías alternativas de capacitación lingüístico-comunicativa en valenciano para posibilitar que el profesorado no universitario de la Comunidad Valenciana haga frente a estas nuevas demandas del sistema educativo valenciano, de acuerdo con la voluntad que se expresa en la Ley de Uso y Enseñanza del Valenciano de voluntariedad, gradualidad y promoción profesional. Y conseguir que este posea el saber (conocimientos orales y escritos) y el saber hacer (la formación técnico-pedagógica) en valenciano, que posibiliten los procedimentos y las estrategias metodológicas de intervención en función del programa de educación bilingüe que cada centro aplica.  
Por todo esto, haciendo uso de las funciones previstas en el artículo 35 de la Ley del Gobierno Valenciano.  
ORDENO  
Primero  
La nueva estructura del Plan de Formación Lingüístico-Técnica en Valenciano del Profesorado No Universitario es la siguiente:   
Consta de dos ciclos:   
Un Primer Ciclo que comprende los cursos de capacitación lingüística: Curso de Nivel 0, Curso de Nivel I (Prueba de Nivel I) y Curso de Nivel II (Prueba de Nivel II) y uno de los cursos de formación técnica siguientes: Curso Específico A o Curso Específico B o Curso Específico C;   
Un Segundo Ciclo que comprende el Curso de Nivel III de capacitación lingüística y el Curso Específico D de formación técnica.  
Segundo  
La distribución horaria y el currículo de las diversas materias que integran el Plan de Formación son las que figuren en los anexos I y II, respectivamente, de la presente orden.  
Tercero  
1. Para acceder al Nivel I, cada alumno/a escogerá la posibilidad de cursar o no el Nivel 0, en función de sus conocimientos lingüísticos. Aquellos/as que deseen no cursar el Nivel 0, deben superar la Prueba Oral para acceder al Nivel I que, con tal efecto, se convocará al comenzar cada curso de este nivel.  
2. Para acceder al Nivel II, o a alguno de los Cursos Específicos del Primer Ciclo (A o B o C), se puede escoger entre cursar y superar el Nivel I o la Prueba de Nivel I correspondiente.  
3. Asimismo, se puede cursar directamente el Nivel II, acreditando con el certificado oficial correspondiente haber superado los dos primeros cursos de las Escuelas Oficiales de Idiomas de la asignatura de Valenciano o haber superado el grado Elemental de la Junta Calificadora de Conocimientos de Valenciano.  
Cuarto  
Para acceder al Segundo Ciclo, se ha de acreditar estar en posesión del Certificado de Capacitación para la Enseñanza en Valenciano. Este Segundo Ciclo está dirigido únicamente a profesorado de Educación Secundaria de áreas lingüísticas, profesorado de Educación Infantil, profesorado de Educación Primaria y profesorado de Educación de Adultos.  
Quinto  
Para obtener la calificación de Apto/a, tanto en los Cursos como en las Pruebas de Nivel, el alumnado debe superar la prueba oral y la prueba escrita que con tal efecto, se convocará. Esta prueba ha de constatar que el alumnado ha logrado los objetivos marcados.  
La asistencia a la totalidad de las horas de los cursos de formación, es obligatoria. El alumnado que no asista a un mínimo del 85% de las horas perderá el derecho a presentarse a las dos convocatorias de pruebas finales.  
Sexto  
El Curso Específico de Adaptación para Docentes, al cual hacía referencia la Disposición Adicional de la Orden de 16 de agosto de 1994 de la Conselleria de Educación y Ciencia, corresponde a cada uno de los Cursos Específicos del Primer Ciclo (A o B o C) que aparecen en la presente orden.  
Séptimo  
La Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia expedirá el Certificado de Capacitación para la Enseñanza en Valenciano, además de los casos que contempla la Orden de 24 de mayo de 1995 de la Conselleria de Educación y Ciencia, a las personas que acrediten estar en posesión de las siguientes certificaciones:  
1. Certificado académico universitario que acredite haber superado el nivel Medio de los cursos de "Lingüística valenciana y su didáctica", expedido por la Universidad de Alicante, la Universidad Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General.  
2. Certificado académico de la Universidad de Alicante, la Universidad Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General que acredite haber superado el Primer Ciclo del Plan de Formación Lingüístico-Técnica en Valenciano del Profesorado No Universitario.  
3. Certificación académica de Ciclo Elemental de Valenciano o Certificado de Aptitud de Valenciano de las Escuelas Oficiales de Idiomas junto con el certificado académico de la Universidad de Alicante, la Universidad Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General de haber superado uno de los Cursos Específicos del Primer Ciclo (A o B o C) mencionados.  
4. Certificado de Grado Medio o certificado de Grado Superior expedidos por la Junta Calificadora de Conocimientos de Valenciano junto con el certificado académico de la Universidad de Alicante, la Universidad Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General de haber superado uno de los Cursos Específicos del Primer Ciclo (A o B o C).  
Octavo  
La Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia expedirá el Diploma de Maestro de Valenciano, además de los casos que contempla la Orden de 24 de mayo de 1995 de la Conselleria de Educación y Ciencia, a las personas que acrediten estar en posesión de las siguientes certificaciones:  
1. Certificado académico universitario que demuestre haber superado el nivel Superior de los cursos de "Lingüística valenciana y su didáctica", expedido por la Universidad de Alicante, la Universidad Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General.  
2. Certificado académico de la Universidad de Alicante, la Universidad Jaume I de Castelló o la Universitat de València-Estudi General que acredite haber superado el Segundo Ciclo del Plan de Formación Lingüístico-Técnica en Valenciano del Profesorado No Universitario.  
Noveno  
1. El Certificado de Capacitación faculta al profesor que lo obtenga para la enseñanza en valenciano como lengua vehicular en la totalidad de los niveles de enseñanza no universitaria y para impartir la área de valenciano en Educación Infantil y Educació Primaria, siempre que éste posea las titulaciones o condiciones académicas y administrativas requeridas para impartir la docencia en estos nivelels.  
2. El Diploma de Maestro de Valenciano faculta al profesor que lo obtenga para impartir la enseñanza en valenciano como lengua vehicular en la totalidad de los niveles de enseñanza no universitaria siempre que éste posea las titulaciones o condiciones académicas y administrativas requeridas para impartir la docencia en estos niveles.  
3. Asimismo el Diploma de Maestro de Valenciano faculta al profesor que lo obtenga para impartir el área de Valenciano en todos los niveles no universitarios siempre que éste posea las titulaciones o condiciones académicas y administrativas requeridas para impartir la docencia en estos niveles y, específicamente, aquellas que se indican en el artículo sexto del Decreto 79/1984.  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
En tanto que haya profesores y profesoras que hayan superado alguno de los cursos, módulos o pruebas de acceso del Plan de Formación Lingüístico-Técnica que regulaba la Orden de 15 de junio de 1994 de la Conselleria de Educación y Ciencia, la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia considerará equivalentes las siguientes certificaciones académicas universitarias:  
Plan de Formación 94/96 Actual Plan de Formación  
Primer ciclo  
Dominio Oral, lengua, literatura  
 y sociolingüística Nivel 0  
Elemental, lengua, literatura  
 y sociolingüística Nivel I  
Prueba de acceso I Prueba de Nivel I  
Medio, lengua, literatura y sociolingüística Nivel II  
Prueba de acceso II Prueba de Nivel II  
Módulo 1, o Módulo 2, o Módulo 3 Curso Específico A  
Módulo 4 o Módulo 5 Curso Específico B  
Módulo 6 Curso Específico C  
Segundo ciclo  
Superior, lengua, literatura  
 y sociolingüística Nivel III  
Módulo 7 o Módulo 8 Curso Específico D  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
Quedan derogadas la Orden de 21 de mayo de 1985 de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia y la Orden de 15 de junio de 1994 de la Conselleria de Educación y Ciencia en todo aquello que se oponen al contenido de la presente orden.  
DISPOSICIÓN FINAL  
Esta orden entrará en vigor el mismo día de la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
València, 5 de febrero de 1997  
La consellera de Cultura, Educación y Ciencia,  
MARCELA MIRÓ PÉREZ  
Anexo I  
Estructura de los Cursos de Lingüística Valenciana  
y su Didáctica del Plan de Formación Lingüístico-Técnica  
en Valenciano del Profesorado No Universitario  
En el Primer Ciclo los alumnos y las alumnas dispondrán de los siguientes itinerarios:  
- Cursar optativamente el Nivel 0 (100 horas) o realizar la Prueba Oral para acceder al Nivel I.  
- Cursar el Nivel I (85 horas) o realizar la Prueba de Nivel I.  
- Realizar la Prueba de Nivel II o cursar el Nivel II (85 horas), previa superación del nivel anterior.  
- Para finalizar este Primer Ciclo los alumnos y las alumnas han de cursar obligatoriamente uno de los Cursos Específicos A o B o C (50 horas). Cada profesor/a escogerá uno, en función de sus intereses profesionales y laborales:  
Curso Específico A: profesorado de Educación Infantil, Educación Primaria y Educación de Adultos.  
Curso Específico B: profesorado de Educación Secundaria de áreas no lingüísticas.  
Curso Específico C: profesorado de niveles no universitarios de áreas lingüísticas.  
En el Segundo Ciclo los alumnos y las alumnas han de cursar obligatoriamente el Nivel III (85 horas) y el Curso Específico D (50 horas).  
Anexo II  
La programación (objetivos y contenidos) de cada uno de los Cursos de Nivel y Cursos Específicos citados son los siguientes:  
Primer ciclo   
Nivel 0  
Objetivos. Hacer que el alumnado sea capaz de: 1.Comprender discursos orales cotidianos, de los medios de comunicación y de los ámbitos académico y literario. 2.Comprender discursos escritos que se producen en ámbitos formales. 3.Expresarse oralmente, mediante textos breves pero cohesionados, coherentes y adecuados a situaciones comunicativas cotidianas. 4.Reflexionar sobre los mecanismos básicos de la lengua en los planos fonológico, morfosintáctico, léxico-semántico y textual. 5.Reconocer la diversidad de variantes diatópicas de la lengua como hecho consubstancial y enriquecedor de las lenguas. 6.Desarrollar actitudes positivas hacia la normalización de la lengua en todos los ámbitos de uso, a partir del conocimiento crítico de la situación sociolingüística.  
Contenidos por núcleos.  
I. Comprensión y producción de discursos. 1.Microhabilidades que integran la habilidad de escuchar. 2.Características de textos orales estándar y en la variedad diatópica propia. 3.Textos pertenecientes a los ámbitos de: la comunicación interpersonal, académico, periodístico y literario. 4.La comunicación oral formalizada. 5.El texto escrito (identificación de tema, finalidad e intención). 6.Signos gráficos y otros elementos no lingüísticos en el texto explicativo.  
II. Discurso literario. 1.El cuento del siglo XX. 2.Lectura de textos teatrales. 3.Elementos de la rondalla: diálogo y descripción. 4.Dramatización de cuentos y rondallas en la escuela. 5.La gestualidad como elemento dramático.  
III. Reflexión lingüística. A partir de textos inscritos en actos comunicativos de uso social con funciones: metalingüística, expresiva, informativa y de respuesta; organizamos la reflexión en tres bloques donde hacemos una introducción a los contenidos que se relacionan: 1.Procedimientos lingüísticos que contextualizan el texto: De impersonalización. Persona gramatical (1 y 2). Deícticos (tiempo, lugar). Modalidad oracional. / 2.Procedimientos de cohesión: Elipsis. Pronominalización. Sinonimia coreferencial. Hiperonimia. Tiempo (verbal). Conectores. / 3.Ambito de la oración y de la palabra. 3.1.Fonología y ortografía: sistema fonológico y ortográfico (respecto al castellano). 3.2.Morfosintaxis: Substantivo (nombres propios). Artículo (definido, indefinido y personal; apostrofación y contracciones). Adjetivo (demostrativos, indefinidos, numerales, interrogativos y posesivos; género y número, grados de comparación). Cuantificadores. Pronombres (personales, indefinidos, demostrativos neutros). Verbo (paradigmas regulares, perífrasis verbales). Adverbios y expresiones adverbiales. Interrogativos y relativos. Conjunciones y locuciones conjuntivas. Preposiciones y locuciones prepositivas. Concordancia entre sujeto y atributo. Comparación més...que/tan...com. Frases declarativas, interrogativas, imperativas, exclamativas, abreviadas, coordinadas, subordinadas y yuxtapuestas. 3.3.Léxico y semántica: Derivación per sufijación. Gentilicios.  
IV. Reflexión sociolingüística. Introducción a: 1.El plurilingüismo, la variación lingüística (el estándar). 2.Actitudes positivas hacia el uso de la lengua minorizada. 3.El uso de la lengua como elemento fundamental en el desarrollo de la competencia comunicativa. 4.El uso normalizado de la lengua en la escuela.  
Nivel I (Prueba de Nivel I)  
Objetivos. Hacer que el alumnado sea capaz de: 1.Comprender discursos orales en la variedad estándar y en la variedad diatópica propia. 2.Comprender discursos escritos en la variedad estándar, pertenecientes a los diversos ámbitos de uso. 3.Expresarse oralmente y por escrito mediante textos coherentes, cohesionados, correctos gramaticalmente y adecuados a la situación comunicativa. 4.Utilizar el lenguaje como instrumento para la revisión y la adquisición de nuevos aprendizajes. 5.Valorar las obras relevantes de la tradición literaria e interpretar textos literarios del siglo XX. 6.Reflexionar sobre los mecanismos de la lengua en los planos fonológico, morfosintáctico, léxico-semántico y textual. 7.Reconocer la variación como hecho consubstancial a todas las lenguas y analizar críticamente los diversos usos sociales de las lenguas de nuestro entorno. 8. Desarrollar actitudes positivas hacia la normalización de la lengua en todos los ámbitos de uso, especialmente en el escolar, a partir del conocimiento crítico de la situación sociolingüística.  
Contenidos por núcleos.  
I. Comprensión y producción de discursos. 1.Géneros de textos pertenecientes a diferentes ámbitos de uso (informativos, prescriptivos, predictivos, lúdicos, argumentativos) de acuerdo con determinadas secuencias (narrativas, descriptivas, expositivas, instructivas). 2.Estrategias de lectura. 3.Producción escrita (planificación, textualización y revisión). 4.La escritura: tratamiento o reelaboración de la información. 5.La variación diastrática en el uso oral. 6.Caracterización oral del estándar y de variedades diatópicas propias. 7.Textos en situación de comunicación oral formalizada.  
II. Discurso literario. 1.Autores y obras relevantes de la tradición literaria, especialmente de la narrativa del siglo XX. 2.Elementos configuradores de la narración literaria. 3.Informaciones sobre el contexto histórico y cultural significativas en el análisis e interpretación literarias (instancias externas que median entre la obra y el lector). 4.Fondos bibliográficos y documentales a disposición de la comunidad educativa: bibliotecas, centros de profesores.  
III. Reflexión lingüística. Hacemos un análisis de sus contenidos: 1.Procedimientos que contextualizan el texto: De impersonalización ("se" impersonal, plural de cortesía...). Presencia de emisor y receptor. Tiempo/espacio de la enunciación. Modalidad oracional (manifestación de la intención comunicativa). / 2.De cohesión: Elipsis (de sujeto). Pronominalización (anáfora y catáfora). Sinonimia textual. Hiperonimia. Juego de tiempos verbales: (alternancias: pluscuamperfecto - perfecto - condicional y pret. indefinido - presente - futuro; imperfecto para expresar la simultaneidad o el segundo plano de un relato; enumeración de perfectos para indicar sucesión de hechos). Conectores temporales (ordenación, reformulación, ejemplificación, adición y contraste). / 3.Ambito de la oración y de la palabra. 3.1.Fonología y ortografía: fonema, sonido y grafía. Vocalismo (sílaba, unión vocálica, diptongo, apostrofación, acentuación). Consonantismo (clasificación y ortografía). Signos de puntuación. 3.2.Morfosintaxis: Modalidad oracional. Sintagma nominal (estructura y componentes). Sintagma verbal (estructura y componentes). 3.3.Léxico: formación (derivación y composición). Polisemia, sinonimia y antonimia. Locuciones y frases hechas. Interferencies fonéticas, léxicas y sintácticas que afectan al vocabulario básico.  
IV. Reflexión sociolingüística. Análisis de: 1.Plurilingüismo (factores que lo generan). 2.Variación lingüística: el estándar como variedad propia de la enseñanza. 3.Características de la situación sociolingüística en nuestra comunidad y de sus antecedentes históricos. 4.El uso, instrumento fundamental en el desarrollo de la competencia comunicativa. 5.Papel de la escuela en un proceso de normalización lingüística. 6.Usos intencionales que contrarrestan las normas que suponen una desigual distribución de usos y funciones entre las lenguas en contacto. 7.Actitudes positivas hacia la normalización de la lengua en todos los ámbitos. 8.El uso normalizado de la lengua como medio para garantizar la consecución de los objetivos lingüísticos prescritos en el currículo.  
Nivel II (Prueba de Nivel II)  
Objetivos. Hacer que el alumnado sea capaz de: 1.Analizar discursos orales y escritos en la variedad estándar y en las diferentes variedades diatópicas. 2.Producir discursos orales y escritos con adecuación, coherencia, cohesión y corrección gramatical. 3.Eradicar de las propias producciones los usos lingüísticos que manifiestan discriminación hacia las personas o los grupos sociales. 4.Reconocer el hecho de que el desarrollo de la competencia comunicativa en una lengua sólo se puede realizar mediante su uso. 5.Utilizar el lenguaje para la obtención y reelaboración de la información. 6.Interpretar y valorar obras literarias relevantes (especialmente las del s.XX). 7.Reflexionar sobre los mecanismos de la lengua en los planos fonológico, morfosintáctico, léxico-semántico y textual y aplicar esta reflexión a la regulación de sus producciones. 8.Analizar la situación sociolingüística actual a partir del proceso de substitución y del conocimiento de los fenómenos relacionados con el contacto de lenguas. 9.Valorar los diferentes elementos que intervienen en un proceso de normalización y el papel fundamental de la escuela en este proceso.  
Contenidos por núcleos.  
I. Comprensión y producción de discursos. 1.Géneros de textos pertenecientes a los diferentes ámbitos de uso, con finalidades diferentes (informativo, prescriptivo, predictivo, lúdico, argumentativo) y de acuerdo con unas determinadas secuencias textuales (narrativa, descriptiva, expositiva, instructiva, argumentativa). 2.Producción escrita (planificación, textualización y revisión). 3.Secuencias textuales con finalidades diferentes: - narrar para informar / narrar para convencer / describir para informar / describir para prescribir... 4.Información transmitida implícitamente. 5.Usos del lenguaje que manifiestan discriminación hacia las personas o grupos sociales (sexismo, racismo o clasismo). 6.Rasgos caracterizadores principales de los textos orales propios de diferentes ámbitos de uso (tanto en la variedad estándar como en las diversas variedades diatópicas; sin la presencia de barbarismos y con el uso adecuado del vocabulario en situaciones de comunicación oral formalizada).  
II. Discurso literario. 1.Géneros literarios. 2.Obras y autores más representativos de la historia de la literatura, especialmente del siglo XX. 3.Subgéneros narrativos, autores y obras más representativas. 4.Procedimientos narrativos. 5.El lenguaje teatral. 6.Contexto histórico y cultural en la interpretación del texto literario. 7.El contenido ideológico de las obras literarias en relación con los valores de la sociedad. 8.Principales obras, autores y colecciones dirigidas al público infantil y juvenil.  
III. Reflexión lingüística. Profundizamos en los siguientes contenidos: 1.Procedimientos que contextualizan el texto: De impersonalización ("hom"). De modalización epistémica, deóntica y apreciativa (perífrasis verbales de probabilidad y obligación, adjetivación, adverbios). Fórmulas de tratamiento personal (tu, vosté, vós). / 2.De cohesión: campos léxicos o semánticos. Mantenimiento de la referencia y salto semántico. Alternancias verbales (perfecto de indicativo - imperfecto de subjuntivo, presente de indicativo - presente de subjuntivo, con subjuntivo en la completiva). Gerundio o infinitivo para expresar anterioridad y simultaneidad. Archiconector "i". La causa-consecuencia. Relaciones condicionales y concesivas. Signos para ordenar la información. Signos de puntuación. / 3.Ambito de la oración y de la palabra. 3.1.Fonología y ortografía: fenómenos de contacto vocálico y consonántico (neutralizaciones y revisión ortografía). 3.2.Morfosintaxis: signos de puntuación. Modalidad oracional (contexto y finalidad). Tipos de oraciones (hipotaxis y parataxis). Morfología del substantivo y adjetivo. Determinados (artículo neutro, demostrativo, posesivo, numeral e indefinido). Relativo. Verbo (paradigma irregular y perífrasis). Sintagma verbal (ser y estar, doble negación, concordancia del participio). Cambio y caída de preposiciones. Pronombres débiles (combinaciones binarias). Conjunción (coordinación y subordinación). 3.3.Léxico: origen, evolución y formación (otros). Relaciones léxico-semánticas (sentido figurado). Interferencias (barbarismos). Variación lexical en función del registro y del dialecto. Adecuación lexical. Repertorios léxicos (diccionarios y vocabularios).  
IV. Reflexión sociolingüística. Reflexión y sistematización sobre: 1.Diversidad lingüística y fenómenos de contacto de lenguas, nociones básicas (análisis de la situación sociolingüística que rodea a los alumnos). 2.Causas y etapas del proceso de substitución. 3.Prejuicios lingüísticos que atentan contra la igualdad entre lenguas. 4.El autoodio (incidencia en el abandono de la lengua). 5.Prejuicios intralingüísticos (las variedades diatópicas de la lengua y su extensión geográfica). 6.Funciones del estándar, especialmente en el ámbito escolar. 7.Factores que intervienen en un proceso de normalización. 8.Medidas que se pueden tomar en un centro para elaborar un plan de normalización que permita un mejor aprendizaje lingüístico y una mejora de las actitudes hacia la lengua por parte del alumnado.  
Curso Específico A.  
Objetivos. Hacer que el alumnado sea capaz de: 1.Valorar la variación como hecho consubstancial y enriquecedor de la lengua y analizar críticamente los diversos usos socials de las lenguas. 2.Valorar la propia situación sociolingüística y desarrollar actitudes positivas hacia la normalización reconociendo el importante papel de la escuela. 3.Interpretar y valorar textos literarios y su función dentro del área de lengua y literatura en la educación infantil y la primaria. 4.Conocer los programas de educación bilingüe y las diversas metodologías a aplicar para su desarrollo en los diferentes contextos lingüísticos de la CV y su repercusión en el Diseó Particular del Programa, el Proyecto Curricular y el Plan de Normalización Lingüística. 5.Analizar los procesos de adquisición del lenguaje oral y escrito, y de incorporación y adquisición de la segunda lengua, en un sistema educativo bilingüe; reconociendo el hecho de que el desarrollo de la competencia comunicativa sólo se puede realizar mediante el uso. 6.Actualizar los conocimientos sobre la didáctica de las lenguas primeras y segundas, y de la lectura y de la escritura. 7.Conocer el formato del área lengua y literatura, en el nuevo marco legal prescriptivo. 8.Saber planificar la actividad didáctica de acuerdo con el programa de educación bilingüe que se desarrolle, seleccionando los contenidos idóneos y secuenciándolos y siempre teniendo en cuenta la problemática del contacto de lenguas tanto en la determinación de los contenidos como en la intervención pedagógica. 9.Saber evaluar y analizar el proceso de adquisición del lenguaje oral y escrito y de adquisición de una segunda lengua, de acuerdo con el programa que se aplique. 10.Actualizar los conocimientos sobre la didáctica de la reflexión sobre el uso de la lengua, como medio: para mejorar el propio uso, aproximándose a los conocimientos explícitos gramaticales -en el ámbito del texto y la oración- y acceder al dominio ortográfico.  
Contenidos por núcleos.  
I. Discurso literario. 1.Comunicación literaria en infantil y primaria. 2.Diversidad de géneros literarios en la etapa. 3.Autores y colecciones actuales dirigidas al lector infantil y juvenil. 4.Rondallística tradicional valenciana y cuentos de autores valencianos actuales. 5.La animación a la lectura. 6.Biblioteca de aula y de centro. Organización y funcionamiento. 7. La dramatización, instrumento de aprendizaje y de uso de la lengua. 8. Fondo bibliográfico y documental a que puede acceder la comunidad educativa: bibliotecas, centros de profesores, hemerotecas...  
II. Reflexión sociolingüística. 1.Conceptos básicos. 2. Diversidad lingüística. Plurilingüismo. Actitudes hacia las lenguas. 3.Lengua dominante y minorizada. Lengua familiar. Bilingüismo: tipologías. 4.Variedad y registros de una lengua. 5.La situación sociolingüística en nuestra comunidad y sus antecedentes históricos. 6. Marco legal: Constitución, Estatuto de Autonomía y Ley de Uso y Enseñanza del Valenciano. 7.Normalización lingüística en la escuela. El Plan de Normalización Lingüística.  
III. Enseñanza y uso vehicular del valenciano en la educación infantil y en la educación primaria. 1.Definición del objeto de aprendizaje en el área de lenguas: el currículo del área de comunicación y representación en infantil y el de lengua y literatura en primaria. 2.Programas de educación bilingüe. El Diseño Particular del Programa como eje vertebrador del Proyecto Curricular de Centro. 3.El desarrollo del lenguaje. Proceso de adquisición del lenguaje oral. El paper de la interacción personal. 4.La enseñanza-aprendizaje de la lectura y de la escritura. 5.Texto como producto y texto como actividad discursiva. Diversidad textual en la etapa. 6.La comprensión lectora. La lectura por placer y/o como fuente de información. 7.El proceso de composición. Estrategias didácticas en la producción de textos escritos. 8.La comunicación oral. El proceso de elaboración de textos orales en diferentes situaciones comunicativas. 9. La reflexión sobre la lengua: contexto comunicativo, procedimientos de cohesión, reglas para la construcción de oraciones y de palabras. 10.La incorporación de la lengua extranjera. La enseñanza integrada de lenguas. 11.La lengua como instrumento de aprendizaje. Uso del valenciano en diferentes situaciones de aprendizaje. 12.La lengua como instrumento de gestión y dinamización del aula. 13.La programación didáctica. El tercer nivel de concreción. 14.Distribución de espacios y tiempos en la programación didáctica. Los materiales didácticos. 15.El proceso de seguimiento y evaluación.  
Curso Específico B  
Objetivos. Hacer que el alumnado sea capaz de: 1.Analizar críticamente la existencia de la variación lingüística como hecho consubstancial y enriquecedor. 2.Conocer y valorar las características de la situación sociolingüística actual y desarrollar actitudes positivas hacia la normalización. 3.Conocer los programas de educación bilingüe aplicables a los diferentes contextos lingüísticos de la Comunidad Valenciana y reconocer el hecho de que el desarrollo de la competencia comunicativa en una lengua sólo se puede realizar mediante su uso. 4.Conseguir un dominio receptivo y productivo suficiente de la lengua en los tipos de textos más usuales del ámbito educativo. 5.Analizar la situación sociolingüística propia. 6.Ser conscientes que, al utilizar la lengua en situaciones comunicativas de enseñanza-aprendizaje, se hace necesaria la utilización de un lenguaje estándar. 7.Analizar los mecanismos de la formación de las palabras. 8.Identificar los tipos de obras lexicográficas reconociendo los procesos que intervienen en su elaboración y aprendiendo a usarlas como instrumento de aprendizaje y a valorarlas como instrumento de enriquecimiento constante de la capacidad comunicativa y como ayuda para la comprensión y la ortografía. 9.Desarrollar criterios que les permitan la apropiación del léxico específico de las diversas áreas del conocimiento; y ser consciente de la posibilidad y la necessidad de generar la terminología propia, dotándolos para conseguirlo de los mecanismos adecuados. 10. Ser capaces de analizar los diversos tipos de textos del ámbito escolar.  
Contenidos por núcleos.  
I. Reflexión sociolingüística. 1.Variación lingüística: el estándar, variedad propia de la enseñanza. 2.Plurilingüismo, hecho positivo y enriquecedor: factores que lo han generado. 3.Prejuicios lingüísticos. 4.Variedades diatópicas. 5.Contacto de lenguas, nociones básicas: bilingüismo, diglosia, substitución. 6.La situación sociolingüística que rodea a los alumnos en nuestra comunidad y sus antecedentes históricos. 7.La competencia comunicativa y los programas de educación bilingüe: enseñanza en valenciano, inmersión lingüística, incorporación progresiva. 8.Factores que intervienen en un proceso de normalización lingüística y desarrollo de actitudes positivas hacia ésta, reconociendo el papel fundamental de la escuela. 9.Conocimiento de las medidas que se pueden tomar en un centro educativo para elaborar un plan de normalización que permita un mejor aprendizaje lingüístico y una mejora de las actitudes hacia la lengua por parte del alumnado.  
II. Lenguajes específico de secundaria. 1.El texto: objeto de estudio de la lingüística y medio de expresión mímimo. 2.Características de los textos del ámbito académico (coherencia y cohesión). La producción de los discursos. Características de los textos técnicos y científicos. 3.La evolución de las lenguas: formación de las palabras y contacto de lenguas. 4.La palabra, clasificaciones. Terminología, lexicografía y semántica. 5.Las obras lexicográficas. Los conceptos de diccionario y vocabulario. Los tipos de repertorios lexicográficos. 6.La estandarización terminológica. La terminología como labor de los docentes y de los investigadores. 7.El vocabulario de la tecnología, de la ciencia y de las disciplinas humanísticas y artísticas. 8.Tipos de textos del ámbito académico. Los textos instructivos. La instrucción (ordenes y prohibiciones), la indicación, el consejo. 9.Descripción de objetos técnicos y científicos. 10.La explicación y la definición en el discurso académico. 11.La argumentación académica. El discurso de opinión y la hipótesis como método de trabajo en el aula. 12. Conocimiento del fondo bibliográfico y documental a que puede acceder la comunidad educativa: bibliotecas, centros de profesores, hemerotecas...  
Curso Específico C  
Objetivos. Hacer que el alumnado sea capaz de: 1.Conocer la diversidad de dialectos de la lengua y valorar esta como hecho consubstancial y enriquecedor. 2.Analizar críticamente los diversos usos sociales de las lenguas. 3.Analizar la situación sociolingüística actual y desarrollar actitudes positivas hacia la normalización. 4.Analizar las obras relevantes de la tradición literaria valenciana. 5.Conocer los programas de educación bilingüe aplicables a los diferentes contextos lingüísticos de la Comunidad Valenciana. 6.Reconocer los mecanismos psicológicos comunes que actuan en el aprendizaje de las lenguas. 7.Valorar la contribución del constructivismo en el desarrollo del enfocamiento comunicativo en la enseñanza lingüística. 8.Ser conscientes de la naturaleza diversa de los contenidos escolares y sobretodo de los contenidos lingüísticos. 9.Tener presente la realidad sociolingüística territorial y el contexto educativo en la elaboración de un proyecto curricular de área coherente con el programa de educación bilingüe del centro, respetuoso con la diversidad lingüística y difusor de las actitudes que permitan la superación de prejuicios lingüísticos. 10.Conocer los mecanismos de transferencia y de interferencia lingüística derivados del contacto de lenguas en el ámbito social y/o escolar y ser capaz de elaborar propuestas didácticas de intervención. 11.Adquirir los conocimientos teórico-prácticos sobre la concepción didáctica del aprendizaje lingüístico basado en el desarrollo de estrategias que permitan el aumento de la competencia comunicativa. 12.Programar objetivos y contenidos literarios dentro de un diseño más general que se entiende, de forma prescriptiva, de lengua y literatura. 13.Considerar la evaluación como un elemento consubstancial al proceso de enseñanza-aprendizaje de lenguas. 14.Analizar las consecuencias de la introducción de una tercera lengua.  
Contenidos por núcleos.  
I. Discurso literario. 1.Autores y obras relevantes de la tradición literaria valenciana. 2.Géneros literarios valencianos: elementos configuradores y obras representativas. 3.Las instancias externas que han mediado entre la obra y el lector. 4.Fondo bibliográfico y documental en valenciano a que puede acceder la comunidad educativa. 5.Obras, autores y colecciones en valenciano, dirigidas al público infantil y juvenil.  
II. Reflexión sociolingüística. 1.Variación lingüística: valoración de la importancia del estándar como lengua de la enseñanza. 2.Variedades diatópicas: los prejuicios intralingüísticos. 3.Plurilingüismo, hecho positivo y enriquecedor: factores que lo han generado. Los prejuicios interlingüísticos. 4.La situación sociolingüística en nuestra comunidad, antecedentes históricos y relación con el entorno escolar. 5.Factores que intervienen en un proceso de normalización lingüística y desarrollo de actitudes positivas hacia ésta, reconociendo el papel fundamental de la escuela. 6.Medidas que se pueden tomar en un centro educativo para elaborar un plan de normalización que permita un mejor aprendizaje lingüístico y una mejora de las actitudes hacia la lengua por parte del alumnado.  
III. Didáctica integrada de lenguas. 1.Bases psicolingüísticas del aprendizaje de lenguas: estrategias de aprendizaje de lenguas. Contribución del constructivismo. Los contenidos en la educación escolar (conceptos, hechos y principios; los procedimientos; las actitudes, valores y normas). 2.Bases sociolingüísticas: situación de la enseñanza de las lenguas en el sistema educativo valenciano. Modelos y programas de educación bilingüe. Bases psicolingüísticas y sociolingüísticas de un modelo educativo para un sistema escolar con tres lenguas. Las lenguas y los hablantes: las actitudes lingüísticas. Transferencias e interferencias entre las lenguas del currículo. 3.Didáctica del área de lengua y literatura: la lingüística del texto o gramática del discurso. Niveles de descripción de un texto. Propiedades de un texto. Las tipologías textuales. La competencia comunicativa: lingüística, discursiva o textual, sociolingüística y estratégica. Tratamiento de las habilidades lingüísticas. El papel de la gramática en el aprendizaje de lenguas. La literatura como objeto de aprendizaje. La evaluación dentro del proceso de enseñanza-aprendizaje del área.  
Segundo ciclo Nivel III  
Objetivos. El alumnado ha de ser capaz de: 1.Analizar textos orales y escritos, en la variedad estándar y en las diferentes variedades diatópicas e históricas de la lengua (especialmente en el ámbito académico y de los discursos de opinión). 2.Producir y analizar textos orales y escritos adecuados, coherentes, cohesionados y correctos (especialmente del ámbito académico y de la opinión). 3.Utilizar el lenguaje para la obtención y tratamiento de la información y para la transmisión de conocimientos. 4.Interpretar y valorar las obras literarias a partir del conocimiento de las transformaciones sufridas por los géneros a lo largo de la historia. 5.Valorar la importancia del acercamiento a nuestra literatura para acceder al propio patrimonio cultural y para favorecer actitudes positivas hacia la lengua y la cultura propias. 6.Sistematizar las reflexiones sobre la estructura interna de la lengua y sobre sus condiciones de uso. 7.Valorar la problematica que comporta el proceso de normalización lingüística, a partir del análisis de los procesos de normativización y de estandarización y de la situación legal, social y cultural actuales. 8.Analizar las medidas necesarias en el ámbito escolar para poder conseguir los objetivos lingüísticos prescritos en el currículo oficial.  
Contenidos por núcleos.  
I. Comprensión y producción de discursos. 1.Textos orales y escritos (en todos los ámbitos de uso, especialmente en el académico y en los de los discursos orientadores y reguladores de la opinión y de la conducta), identificando los procedimentos -lingüísticos y no lingüísticos- utilizados para transmitir la información, así como para crear estados de opinión. 2.Rasgos caracterizadores de todas las variedades y especialmente la estándar. 3.Discursos con finalidades diferentes (informativos, prescriptivos, predictivos, lúdicos y argumentativos), de acuerdo con unas determinadas secuencias textuales (sobretodo aquellas con diversas finalidades: -de estructura narrativa con la intención de informar, -de estructura descriptiva con la intención de prescribir...) 4.Características culturales, sociológicas e ideológicas del emisor de un texto y también de las circunstancias de lugar y de tiempo en que se ha producido. 5.Manifestaciones del sistema género-sexo en la actividad comunicativa: los comportamientos verbales discriminatorios. 6.Medios para transmitir información de manera implícita. 7.Textos orales en la variedad estándar en contextos de situación formales e informales.  
II. Discurso literario. 1.Los grandes períodos de la historia literaria. 2.Autores y obras significativas. 3. Lectura, análisis e interpretación de textos literarios. 4.Factores que han condicionado a lo largo de la historia la recepción de la obra literaria. 5.Rasgos del lenguaje poético. 6.La frontera literaria. 7.Técnicas literarias en la manipulación de textos literarios y de intencionalidad literaria.  
III. Reflexión lingüística. 1.Procedimientos que contextualizan el texto: Para transmitir implícitamente información (presuposiciones, oraciones de relativo, adjetivación, sintagmas nominales definidos, nominalizaciones, construcciones quebradas, interrogativas parciales, oraciones completivas dependientes de verbos factitivos y contrafactitivos, verbos o marcadores aspectuales). Fórmulas del lenguaje administrativo. / 2.De cohesión: Para hacer progresar la información (progresión de tema constante, lineal y de temas derivados). Progresión temática (elipsis, demostrativo y/o substitución sinonímica, repetición total o parcial, hiperónimos e hipónimos). / 3.Ambito de la oración y de la palabra. 3.1.Fonología y ortografía: profundización en los conceptos (fonema y sonido, el AFI). Fonética sintáctica (elisión, sinalefa, enmudecimiento, neutralización, sonorización). Vocalismo oriental y occidental. Consonantismo (dialectalismo). Signos de puntuación (casos particulares). 3.2.Morfosintaxis: oración compuesta (yuxtapuesta, coordinada, subordinada). Sintagma nominal (insertadas substantivas y adjetivas, de relativo). Verbo (irregulares con radical velarizado, formas no personales). Sintagma verbal (insertadas adverbiales, de gerundio y de participio). Combinaciones de pronombres. Revisión de preposiciones y conjunciones. 3.3. Léxico: origen y formación de palabras (arcaismos, cultismos, neologismos, préstamos; habilitación, derivación, composición). Profundización en la variación lexical según el registro, la adecuación y el dialecto. Modismos y frases hechas. El sentido figurado. Lenguajes de especialidad.  
IV. Reflexión sociolingüística. Profundización en: 1.Etapas de la historia de la lengua (substitución y normalización). 2.Medidas que se pueden tomar en un centro educativo para conseguir una mejora en el aprendizaje lingüístico y en el cambio de actitudes hacia la lengua. 3. La realidad plurilingüe del mundo contemporáneo (contacto de lenguas y medidas legislativas o de otro tipo que las acompañen). 4.La situación de la lengua en las diferentes épocas históricas. 5.Etapas del proceso de normativización (personas e instituciones). La estandarización. 7.Variedades diatópicas de la lengua. 8.Subdialectos valencianos. Incidencia en el aprendizaje del estándar (oral o escrito) por parte del alumnado en edad escolar.  
Curso Específico D  
Objetivos. Objetivo general: el alumnado ha de ser capaz de desarrollar criterios para la programación, diseño y valoración crítica de actividades de producción y comprensión -oral y escrita- dentro de un enfocamiento comunicativo y, además (objetivos específicos): 1.Conocer las implicaciones didácticas de las principales corrientes metodológicas en la enseñanza-aprendizaje de lenguas. 2.Analizar la situación sociolingüística valenciana y el marco legal autonómico. 3.Ser conscientes de la necessidad de partir de situaciones comunicativas de enseñanza-aprendizaje en el aula. 4.Valorar las posibilidades que ofrece una tipología de textos para la enseñanza-aprendizaje de la lengua desde una perspectiva comunicativa. 5.Tener presente el carácter procesual de la producción escrita en el momento de trabajar este aspecto en el aula. 6.Considerar la complejidad de los aspectos implicados en el tratamiento didáctico de la producción oral. 7.Tener en cuenta las estrategias que hace servir el alumno en su desarrollo de la comprensión lectora. 8.Relacionar la reflexión sobre las unidades lingüísticas y su función con el desarrollo de la capacidad discursiva del alumno. 9.Reconocer e intervenir didácticamente sobre los prejuicios y estereotipos lingüísticos para fomentar el uso del valenciano como lengua de comunicación habitual. 10.Favorecer la producción de textos con intención literaria y la interpretación de las obras literarias relacionándolas con la tradición cultural a que pertenecen. 11.Desarrollar criterios de evaluación dentro de un enfocamiento comunicativo de la enseñanza-aprendizaje de la lengua.  
Contenidos. 1.Panorámica de las principales corrientes metodológicas en la enseñanza de lenguas. 2.Competencia comunicativa (en más de una lengua). La adquisición del lenguaje en una situación de contacto de lenguas. 3.El ordenamiento jurídico en materia de lengua. La planificación lingüística. El sistema educativo como ámbito y como instrumento de recuperación lingüística. 4.Panorámica de las principales corrientes metodológicas para la enseñanza de lenguas. 5. El enfocamiento comunicativo como marco de la intervención didáctica. 6.Las tipologías de textos como intentos de tipificación del uso lingüístico. 7.Comprensión y producción de textos escritos. 8.Comprensión y producción de textos orales. 9.Papel de la reflexión en la enseñanza-aprendizaje de la lengua. 10.Actitudes lingüísticas. 11.La literatura como comunicación. 12.Evaluación del aprendizaje lingüístico.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI