Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3400, del 24-12-1998 (1998/10041)

DECRET 163/1998, de 6 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla Especial Davant el Risc d'Incendis Forestals de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/1998/10/06/163/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3400

Data del DOGV
:   24-12-1998

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1998/10041

CVE


Data del document
:   06-10-1998

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

DECRET 163/1998, de 6 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla Especial Davant el Risc d'Incendis Forestals de la Comunitat Valenciana. [1998/X10041]
  
La Norma Bàsica de Protecció Civil, aprovada pel Reial Decret 407/1992, de 24 d'abril, en ús de l'habilitació legal conferida per l'article 8 de la Llei 2/1985, de 21 de gener, sobre Protecció Civil, defineix els àmbits en els quals s'han d'exercir les responsabilitats i les competències de les diferents administracions públiques en la matèria esmentada, i també les directrius essencials per a l'elaboració dels plans territorials i dels plans especials, per sectors d'activitat, tipus d'emergència o activitats concretes.
  
D'acord amb el que estableix la Norma, es va elaborar el Pla Territorial d'Emergència de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 243/1993, de 7 de desembre, del Govern Valencià, en exercici de les competències concurrents amb l'Estat en matèria de Protecció Civil i amb respecte als límits fixats per l'article 30 de la Constitució, l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana i els articles 25 i 26 de la Llei Reguladora de les Bases del Règim Local, tot això d'acord amb els criteris de distribució de competències establits sobre la matèria per la Sentència del Tribunal Constitucional núm. 11/1990, de 19 de juliol.
  
La Directriu Bàsica de Planificació de Protecció Civil d'Emergència Davant Incendis Forestals, aprovada a través de l'Ordre de 2 d'abril de 1993 (BOE núm. 90, de 15 d'abril de 1993), estableix el contingut al qual s'han d'ajustar els plans especials que elaboren les comunitats autònomes.
  
D'acord amb el que estableix l'esmentada Directriu Bàsica, s'ha elaborat el Pla Especial de la Comunitat Valenciana, el qual estableix les línies d'actuació dels serveis que han d'intervenir, i garanteix l'actuació ràpida, eficaç i coordinada dels recursos públics i privats, davant els incendis forestals que afecten el territori de la Comunitat Valenciana.
  
Per tot això, d'acord amb les atribucions previstes en els articles 38 i concordants de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Govern Valencià, informat per la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana amb data 15 de juny de 1998, i conformement amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, a proposta del conseller de Presidència i amb la deliberació prèvia del Govern Valencià, en la reunió del dia 6 d'octubre de 1998,
  
DECRETE
  
Article únic
  
Aprovar el Pla especial Davant el Risc d'Incendis Forestals de la Comunitat Valenciana, el qual s'incorpora com a annex del present decret, d'acord amb el fonament 3.3 de l'Ordre de 2 d'abril de 1993, del Ministeri de l'Interior, pel qual s'aprova la Directriu Bàsica de Protecció Civil d'Emergència davant els Incendis Forestals.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
El Pla Especial Davant el Risc d'Incendis Forestals de la Comunitat Valenciana serà remés, per a la seua l'homologació, a la Comissió Nacional de Protecció Civil, d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 2/1985, de 21 de gener, sobre Protecció Civil.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queda expressament derogat el Decret 253/1995, de 24 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprovà el Protocol d'Actuació davant el Risc d'Incendis Forestals a la Comunitat Valenciana.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera. Habilitació normativa
  
El conseller de Presidència queda facultat per a realitzar totes les actuacions i dictar les disposicions que calguen per al desplegament i aplicació d'aquest decret.
  
Segona. Entrada en vigor
  
El Pla Especial Davant el Risc d'Incendis Forestals de la Comunitat Valenciana, després que haja sigut homologat per la Comissió Nacional de Protecció Civil, segons el que estableix la Llei 2/1985, de 21 de gener, sobre Protecció Civil, entrarà en vigor el dia de la publicació de la resolució d'homologació d'aquest en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 6 d'octubre de 1998
  
El president de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Presidència,
  
JOSÉ JOAQUÍN RIPOLL SERRANO
  
PLA ESPECIAL DAVANT EL RISC
  
D'INCENDIS FORESTALS
  
DE LA COMUNITAT VALENCIANA
  
Índex general
  
DOCUMENT I: FONAMENTS
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. ANTECEDENTS
  
3. OBJECTE I ÀMBIT
  
3.1. Objecte
  
3.2. Àmbit territorial
  
3.3. Àmbit temporal
  
4. MARC LEGAL
  
4.1. Estatal
  
4.2. Autonòmic
  
5. MARC COMPETENCIAL
  
5.1. Del Pla Especial de la Comunitat Autònoma
  
5.2. Del Pla Especial com a Pla Director
  
6. ELS PLANS D'ACTUACIÓ D'ÀMBIT LOCAL
  
6.1. Concepte
  
6.2. Funcions bàsiques
  
6.3. Contingut mínim
  
6.4. Fases de les emergències a nivell municipal
  
7. ELS PLANS D'AUTOPROTECCIÓ
  
8. DEFINICIONS
  
ANNEX: SUMARI DEL PLA MUNICIPAL
  
DOCUMENT II: ELEMENTS PER A LA PLANIFICACIÓ
  
 DE PROTECCIÓ CIVIL EN EMERGÈNCIES
  
 PER INCENDIS FORESTALS
  
1. INFORMACIÓ TERRITORIAL
  
1.1. Orografia
  
1.2. Substrat geològic
  
1.3. Climatologia
  
1.4. Vegetació
  
2. ANÀLISI DEL RISC I VULNERABILITAT
  
3. ZONIFICACIÓ DEL TERRITORI
  
4. ÈPOQUES DE PERILL
  
5. FASES
  
5.1. Preemergència. Nivells
  
5.2. Emergència. Nivells
  
ANNEX I: MAPA DE VEGETACIÓ (FORESTAL)
  
ANNEX II: MAPA DE PERILLOSITAT
  
ANNEX III MAPA DE RISC POTENCIAL
  
ANNEX IV MUNICIPIS AFECTATS PER RISC
  
 D'INCENDIS FORESTALS
  
DOCUMENT III: ESTRUCTURA ORGANITZATIVA
  
1. ESTRUCTURA ORGANITZATIVA
  
1.1. Els Centres de Coordinació d'Emergències (CCE)
  
1.2. Centre de Coordinació Operativa Integrada (CECOPI)
  
1.3. Nivells de preemergència i emergència. Direcció
  
 i coordinació
  
1. Preemergències
  
2. Emergències
  
3. Direcció del pla
  
4. Direcció d'emergències interprovincials
  
1.4. Comité Assessor
  
1.5. Gabinet d'Informació
  
1.6. Lloc de Comandament Avançat (PMA)
  
1.7. Grups d'acció
  
1. Grup d'intervenció
  
2. Grup de seguretat
  
3. Grup logístic i de suport
  
4. Grup sanitari
  
2. INTEGRACIÓ DELS PLANS D'ACTUACIÓ
  
 MUNICIPALS DAVANT EL RISC D'INCENDIS
  
 FORESTALS
  
2.1. El CECOPAL
  
2.2. Integració dels recursos municipals en els grups d'acció
  
3. PARTICIPACIÓ DEL PERSONAL DE LA
  
 CONSELLERIA DE MEDI AMBIENT
  
 EN L'EXTINCIÓ D'INCENDIS FORESTALS
  
DOCUMENT IV: OPERATIVITAT
  
1. OPERATIVITAT.
  
1.1. Notificació
  
1.2. Activació
  
1.3. Actuacions
  
1. Mobilització i resposta durant les preemergències
  
2. Mobilització i resposta dels grups d'acció
  
3. Mobilització de recursos extraordinaris
  
1.4. Fi de les preemergències i emergències
  
2. MESURES DE PROTECCIÓ
  
2.1. Mesures de protecció per a la població
  
2.2. Mesures de protecció per als grups d'acció
  
3. OPERATIVA DE TRANSMISSIONS
  
4. CATÀLEG DE RECURSOS
  
5. DIRECTORI
  
ANNEXOS
  
I. ESQUEMES D'ACTUACIÓ
  
II. PLA DE VIGILÀNCIA PREVENTIVA CONTRA
  
 ELS INCENDIS FORESTALS
  
III. GUIA DE RESPOSTA DEL GRUP
  
 DE SEGURETAT, DEL GRUP LOGÍSTIC
  
 I DE SUPORT, DEL GRUP
  
 SANITARI I DELS RECURSOS EXTRAORDINARIS
  
IV. DIRECTRIU TÈCNICA D'ORGANITZACIÓ
  
 DEL GRUP D'INTERVENCIÓ
  
V. DIRECTRIU TÈCNICA DE COORDINACIÓ
  
 D'AERONAUS
  
VIU. DIRECTRIU TÈCNICA DE COMUNICACIONS
  
 DEL GRUP D'INTERVENCIÓ
  
VII. NORMES PER A LA INTERVENCIÓ
  
 DE RECURSOS D'ALTRES ADMINISTRACIONS
  
1. Normes per a la mobilització de les brigades de la
  
 Diputació Provincial de València
  
2. Normes per a la intervenció de mitjans aeris de la DG
  
 de Conservació de la Naturalesa
  
3. Normes i procediments per a la cooperació de les
  
 Forces Armades
  
4. Normes i procediments de mobilització de mitjans
  
 pertanyents a altres administracions a través
  
 del Pla Estatal
  
5. Butlletins de comunicats d'evolució i fi d'episodi
  
VIII. PROTOCOLS D'ACTUACIÓ DELS SPEIS
  
 MUNICIPALS DE VALÈNCIA I CASTELLÓ
  
IX. MESURES D'AUTOPROTECCIÓ
  
DOCUMENT V: IMPLANTACIÓ I MANTENIMENT
  
 DE L'OPERATIVITAT
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. IMPLANTACIÓ
  
2.1. Verificació de la infraestructura del Pla
  
2.2 Al personal dels serveis implicats
  
2.3. Informació a la població
  
3. MANTENIMENT DE L'OPERATIVITAT
  
3.1. Actualització - revisió
  
3.2. Formació permanent
  
DOCUMENT I
  
FONAMENTS
  
Índex
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. ANTECEDENTS
  
3. OBJECTE I ÀMBIT
  
3.1. Objecte
  
3.2. Àmbit territorial
  
3.3. Àmbit temporal
  
4. MARC LEGAL
  
4.1. Estatal
  
4.2. Autonòmic
  
5. MARC COMPETENCIAL
  
5.1. Del Pla Especial de la Comunitat Autònom
  
5.2. Del Pla Especial com a Pla Director
  
6. ELS PLANS D'ACTUACIÓ D'ÀMBIT LOCAL
  
6.1. Concepte
  
6.2. Funcions bàsiques
  
6.3. Contingut mínim
  
6.4. Fases de les emergències a nivell municipal
  
7. ELS PLANS D'AUTOPROTECCIÓ
  
8. DEFINICIONS
  
ANNEX: SUMARI DEL PLA MUNICIPAL
  
1. INTRODUCCIÓ
  
Els incendis forestals constitueixen un greu problema a les zones mediterrànies i molt especialment a la Comunitat Valenciana, on ocasionen recurrentment, greus danys en les seues masses forestals i la consegüent repercussió negativa sobre el medi ambient.
  
Els incendis forestals poden ocasionar situacions de greu risc, catàstrofe o calamitat pública que es troben previstes en la Llei 2/1985, de 21 de gener, sobre protecció civil. A més a més la Norma Bàsica de Protecció Civil, Reial Decret 407/1992, de 24 d'abril, estableix que l'actuació front al risc d'incendis forestals haurà de ser objecte d'un pla especial, l'elaboració del qual ha de complir els requisits mínims exigits en la Directriu Bàsica de Planificació de Protecció Civil d'Emergència per Incendis Forestals (aprovada per l'Ordre de 2 d'abril de 1993).
  
La lluita eficaç contra els incendis forestals, comprén tant el conjunt d'actuacions tendents a evitar i previndre la producció d'un incendi com la seua extinció pròpiament dita, una vegada produït. Això condiciona, la diversitat d'institucions i organismes públics i privats implicats en aquesta obligació, entre aquests la Generalitat Valenciana a través de la Conselleria de Presidència i de la de Medi Ambient.
  
Per tant, el contingut del present Pla, abraçarà l'organització de la vigilància en situacions de preemergència i l'actuació dels recursos disponibles en situacions d'emergència.
  
2. ANTECEDENTS
  
La preocupació per millorar les mesures de planificació per a aquest tipus de risc no és nova i ja el 17 de juny de 1982 el Ministeri de l'Interior aprovà el Pla Bàsic de Lluita Contra Incendis Forestals (INFO-82) i la Generalitat Valenciana el desenvolupà amb el "Pla de Coordinació en la Lluita contra Incendis Forestals en la Comunitat Valenciana (INFOVA) ", Decret 92/86, de 8 de juliol del Consell.
  
Amb posterioritat, per Decret 253/1995, de 24 de juliol, pel Consell de la Generalitat Valenciana, s'aprova el Protocol d'actuació davant dels incendis forestals a la Comunitat Valenciana. (DOGV de 9 d'agost), el qual quedarà expressament derogat amb l'aprovació del present Pla Especial.
  
3. OBJECTE I ÀMBIT
  
3.1. Objecte
  
L'objecte d'aquest Pla és regular la utilització, coordinació i mobilització dels mitjans i recursos dels organismes públics i privats que existeixen en l'àmbit de la Comunitat Valenciana amb la màxima eficàcia, en les situacions de preemergència i emergència per incendis forestals, en coherència amb el principi que en aquestes situacions, la protecció de la vida i de la seguretat de les persones, ha de prevaldre davant de qualsevol altre valor.
  
Per tant, es pretén que les actuacions davant d'incendis forestals no siga fruit de la improvisació, sinó que aquestes estiguen perfectament definides, planificades i coordinades.
  
3.2. Àmbit territorial
  
L'àmbit territorial d'aquest Pla Especial tant en situacions d'emergència com de preemergències se circumscriu a tot el territori de la Comunitat Valenciana.
  
En els casos en què l'incendi traspasse els límits territorials de la Comunitat o en aquells casos en què les Comunitats Autònomes limítrofs es veren afectades per incendis forestals i sol·licitaren l'activació de recursos dependents del present Pla, es tindria en compte allò que s'ha mencionat en el "Pla Estatal de Protecció Civil per a Emergències per Incendis Forestals", que en el seu capítol 3r sobre Estructura Organitzativa Estatal, en l'apartat 3.4., desenvolupa l'Organització per al suport als plans de comunitats autònomes en el supòsit que aquests ho requerisquen.
  
En incendis a comunitats autònomes limítrofs que l'evolució prevista puga afectar a la Comunitat Valenciana, es podrà intervindre amb els recursos previstos en el present Pla, de mutu acord amb els responsables de la Comunitat Autònoma afectada.
  
3.3. Àmbit temporal
  
El present Pla Especial roman contínuament activat, bé en situacions de preemergència o d'emergència.
  
4. MARC LEGAL
  
Per ordre cronològic i relacionat amb la planificació sobre el risc d'emergència per incendis forestals assenyalarem:
  
4.1. Estatal
  
· Llei 81/1968, de 5 de desembre, d'Incendis Forestals.
  
· Decret 3769/1972, de 23 de desembre, que aprova el Reglament de la Llei d'Incendis Forestals.
  
· La Constitució Espanyola, de 27 de desembre de 1978, article 148, apartat 8 i 9 sobre competència en matèria de muntanyes i protecció del medi ambient, a favor de les comunitats autònomes, dins aquesta última de la legislació bàsica de l'Estat (art. 149. 23). El principi rector de la política social i econòmica, contingut en l'article 45 pel qual tots tenen dret a gaudir d'un medi ambient adequat per al desenvolupament de la persona, així com l'haver de conservar-lo.
  
· Llei Orgànica 5/1982, d'1 de juliol, pel qual s'aprova l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, el qual estableix que la Generalitat Valenciana tindrà competència exclusiva en matèria de muntanyes (art. 31. 10) i dins del marc de la legislació bàsica de l'Estat la de Protecció del Medi ambient (art.32. 6),. i igualment la Generalitat Valenciana, podrà celebrar convenis de col·laboració per a la gestió i prestació de serveis corresponents a matèria de la seua competència exclusiva tant amb l'Estat com amb altres comunitats (art. 42 1.)
  
· Reial Decret 2365/84, de 8 de febrer, sobre traspassos de funcions i serveis de l'Estat en matèria de conservació de la naturalesa a la Comunitat Valenciana.
  
· Llei 2/1985, de 21 de gener, sobre Protecció Civil.
  
· Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les Bases de Règim Local, la qual estableix en el seu article 25-2,c) que el municipi tindrà competències en els termes de la Legislació de l'Estat i de les comunitats autònomes en les següents matèries: protecció civil, prevenció i extinció d'incendis. No obstant això (art. 26. 2) els municipis podran sol·licitar de la Comunitat Autònoma respectiva la dispensa de l'obligació de prestar els serveis mínims que li corresponguen segons allò que s'ha disposat en el nombre anterior quan, per les seues característiques peculiars, resulte de difícil o molt difícil compliment l'establiment i prestació d'aquests serveis per l'Ajuntament.
  
· Reial Decret 1.378/1985, d'1 d'agost, sobre mesures provisionals d'actuació en cas d'emergència.
  
· Reial Decret 875/88, de 28 de juliol, pel qual es regula la compensació de les despeses derivades de l'extinció d'incendis forestals.
  
· Llei 4/89 de 27 de març, de Conservació d'Espais Naturals.
  
· Reial Decret 407/1992, de 24 d'abril per què s'aprova la Norma Bàsica de Protecció Civil. En aquesta es menciona el risc d'incendis forestals com a objecte d'un pla especial que seran elaborats i aprovats per les comunitats autònomes després de l'elaboració per part de l'estat d'una directriu bàsica.
  
· Ordre de 2 d'abril de 1993, per la qual es publica l'Acord del Consell de Ministres que aprova l'esmentada Directriu Bàsica de Planificació de Protecció Civil d'Emergència per Incendis Forestals.
  
4.2. Autonòmic
  
· Decret 12/91, de 29 de juliol del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a la Conselleria de Medi Ambient.
  
· Ordre de 30 de març de 1993, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es regulen les mesures generals per a la prevenció d'incendis forestals. (DOGV 14-4-94).
  
· Pla Territorial d'Emergència de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 243/93 de 7 de desembre del Consell. Aquest s'elabora per a fer front a les emergències en general i es concep com a pla director d'altres plans territorials d'àmbit inferior.
  
· Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, la qual en els articles 55 a 60 (capítol III del títol VI) tracta dels incendis forestals.
  
· Llei 6/1993, de Pressupostos de la Generalitat, per la qual s'assignen les competències en matèria d'extinció d'incendis forestals, a la Conselleria d'Administració Pública, actualment de Presidència.
  
· Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es regulen l'acampada i l'ús d'instal·lacions recreatives a les forests de la Comunitat Valenciana.
  
· Llei 11/94, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
· Ordre de 23 de febrer de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, que regula el Decret 233/ 1994, de 8 de desembre.
  
· Llei 2/95, de 6 de febrer, de la Generalitat Valenciana, d'Organització del Servei d'Emergències.
  
· Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana. Articles 136 a 160 sobre els incendis forestals.
  
· Decret 253/1995, de 24 juliol, pel qual s'aprova el Protocol d'Actuació front al risc d'Incendis Forestals a la Comunitat Valenciana.
  
5. MARC COMPETENCIAL
  
5.1. Del Pla Especial de la Comunitat Autònoma
  
D'acord amb la Llei 2/1985, i la Norma Bàsica de Protecció Civil (art. 8.2), correspon a la Comunitat Autònoma, la responsabilitat de redactar i aprovar el Pla Especial front a Incendis Forestals, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, després de l'informe de la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Valenciana.
  
El Pla Especial haurà de ser aprovat per Decret del Consell de la Generalitat Valenciana. Una vegada aprovat pel Consell, se sotmetrà a la seua homologació per la Comissió Nacional de Protecció Civil.
  
Per a l'entrada en vigor del Pla es publicarà en el DOGV l'acord d'homologació, mitjançant una resolució.
  
Quan en aquest Pla s'enuncien competències de la Generalitat Valenciana haurà d'entendre's que, d'acord amb la distribució competencial existent, la prevenció, vigilància i actuacions post-incendi són competència de la Conselleria de Medi Ambient i l'extinció i planificació d'aquesta, de la Conselleria de Presidència.
  
5.2. Del Pla Especial com a Pla Director
  
Aquest Pla serà directriu de la planificació territorial d'àmbit inferior front a aqueix risc, i s'establiran les funcions bàsiques i el contingut mínim dels plans d'actuació municipals.
  
L'especialització dels equips que intervenen aconsellen una direcció de caràcter provincial i una coordinació de caràcter autonòmic que assegure la mobilització dels recursos més adequats.
  
6. ELS PLANS D'ACTUACIÓ D'ÀMBIT LOCAL
  
6.1. Concepte
  
Els Plans d'Actuació Municipal davant del risc d'Incendis Forestals, establiran els aspectes relatius a l'organització i procediment d'actuació dels recursos i serveis, la titularitat de la qual corresponga a l'Administració Local de la qual es tracte i els que puguen ser assignats a aquest per altres administracions públiques o per altres entitats públiques o privades, a l'objecte de fer front a les situacions de preemergència i a les emergències per incendis forestals, dins del seu àmbit territorial.
  
No obstant això, cal tindre en compte, en la planificació d'àmbit local, que el present Pla Especial de Comunitat Autònoma, està permanentment activat i, en aquest sentit, la planificació d'àmbit local, haurà de preveure aquesta situació, tant en la notificació d'incendis com en l'actuació davant d'aquests, de forma que estiga prevista perfectament la integració dels recursos en l'estructura del Pla Especial (veure apartat 2 del document III). Només s'establirà una estructura pròpia i independent, si es disposa dels recursos propis o assignats suficients per a dissenyar-la, i serà activada únicament en el cas que el director d'aquest Pla Especial així el requerisca o sota la responsabilitat de l'alcalde corresponent. En aquest últim cas, l'alcalde haurà de comunicar prèviament l'activació al director d'aquest Pla.
  
La seua elaboració competeix a les entitats locals afectades, i està fomentada per la Generalitat Valenciana, a l'objecte de la qual es prestarà la col·laboració i suport tècnic que se sol·licite pel municipi.
  
En l'annex IV del document II, es relacionen aquells municipis de la Comunitat Valenciana afectats pel risc d'incendis forestals, sense perjudici que un estudi posterior implique variacions en la relació.
  
Cal considerar, tal com s'indica en el document II d'aquest Pla, en l'apartat de l'anàlisi del risc, que tot el territori de la Comunitat Valenciana és d'alt risc i per tant els municipis relacionats en l'esmentat annex, estan ubicats en zones d'alt risc.
  
S'integraran en el pla municipal, els plans d'autoprotecció d'empreses, nuclis de població aïllada, urbanitzacions, càmpings, etc., que estiguen ubicats en zones de risc, així com d'associacions o empreses amb fins d'explotació forestal, que es troben inclosos en l'àmbit territorial d'aquell, i l'entitat local fomentarà la seua elaboració.
  
Així mateix, s'integraran els plans de protecció contra incendis forestals de les zones d'acampada i àrees recreatives que fa menció l'art. 8 i següents del Decret 233/1994, de 8 de novembre.
  
En aquests plans de caràcter municipal davant de risc d'incendis forestals, per raons pràctiques, de contingut i per la identitat de la matèria a planificar, s'aconsella la seua elaboració conjuntament amb els de prevenció d'incendis forestals, que segons disposa l'article 138 del Reglament de la Llei Forestal Valenciana, seran obligatoris per als municipis situats a zones d'alt risc i s'adaptaran als continguts mínims i funcions descrites en la directriu bàsica de planificació per emergència d'incendis forestals que s'indiquen en els apartats següents (veure 5.3. i 5.4.) i al Reglament de la Llei Forestal Valenciana, i això sense perjudici de la plena autonomia del municipi per a elaborar ambdós plans, de prevenció i el d'extinció per separat.
  
En tot cas, els plans de caràcter municipal davant del risc d'incendis forestals hauran de seguir el sumari que s'indica en l'annex del present document.
  
6.2. Funcions bàsiques
  
Són funcions bàsiques dels plans municipals davant del risc d'incendis forestals o d'altres entitats locals, les següents:
  
a) Preveure l'estructura organitzativa i els procediments per a la intervenció en emergències per incendis forestals, dins del territori del municipi o entitat local que corresponga, segons les precisions d'aquest pla.
  
b) Establir sistemes d'articulació amb les organitzacions d'altres administracions locals incloses en el seu entorn o àmbit territorial.
  
c) Zonificar el territori en funció del risc i les previsibles conseqüències dels incendis forestals, d'acord amb el que estableix aquest pla, delimitar àrees segons possibles requeriments d'intervenció i desplegament de mitjans i recursos, així com localitzar la infraestructura física a utilitzar en operacions d'emergència.
  
d) Preveure l'organització de grups locals de prompte auxili per a la lluita contra incendis forestals, en els quals podrà quedar enquadrat personal voluntari, i fomentar i promoure l'autoprotecció.
  
e) Especificar procediments d'informació a la població.
  
f) Catalogar els mitjans i recursos específics per a la posada en pràctica de les activitats previstes.
  
6.3. Contingut mínim
  
Els plans municipals o d'altres entitats locals davant del risc d'incendis, hauran de tindre el contingut mínim que s'especifica a continuació i independentment del contingut mínim que s'exigeix en els plans de prevenció, especificats en l'article 140 del Reglament de la Llei Forestal.
  
· Objecte i àmbit territorial del pla.
  
· Descripció territorial, pel que fa a la seua delimitació i situació geogràfica, distribució de la massa forestal i nuclis de població, urbanitzacions, llocs d'acampada i indústria existents en zona forestal.
  
· Descripció i localització d'infraestructures de suport per a les tasques d'extinció, tals com a vies de comunicació, pistes, camins forestals i tallafocs; punts d'abastiment d'aigua; zones d'aterratge d'helicòpters, etc.
  
· Organització local per a la lluita contra incendis forestals i per a fer front a situacions d'emergència, amb assignació de les funcions a desenvolupar pels distints components d'aquesta, inclòs el personal voluntari, tenint en compte la seua possible articulació i coordinació amb les organitzacions d'altres administracions, si les previsibles conseqüències de l'incendi així ho requereixen.
  
· Procediments operatius de l'organització, la seua relació amb les preemergències i emergències sobre incendis. Les actuacions prèvies a la constitució del lloc de comandament avançat i les posteriors a aquesta.
  
· Especificació dels procediments d'informació a la població.
  
· Catalogació dels recursos disponibles per a la posada en pràctica de les activitats previstes.
  
Pel que fa al procediment operatiu en preemergències, els plans municipals inclouran les funcions a realitzar dins d'allò que s'ha previst en el Pla de Vigilància Preventiva contingut en l'annex II del document IV d'aquest Pla.
  
En els plans municipals s'inclouran com annexos els plans d'autoprotecció que hagen sigut confeccionats en els seus respectius àmbits territorials.
  
Els plans municipals i d'altres entitats locals s'aprovaran pels òrgans de les respectives corporacions en cada cas competents i hauran de ser homologats per la Comissió de Protecció Civil de la Comunitat Autònoma.
  
6.4. Fases de les emergències a nivell municipal
  
La classificació de les emergències o incendis forestals serà en funció de les condicions topogràfiques de la zona, l'extensió i les característiques de les masses forestals, les condicions del medi físic i infraestructures i les condicions meteorològiques regnants, així com els possibles perills per a persones no relacionades amb les tasques d'extinció i per a instal·lacions, edificacions i infraestructures; també es realitzarà una avaluació dels mitjans humans i materials necessaris i, en tot cas, la protecció de persones i béns, en relació als efectius disponibles.
  
Prenent com a fonament aquesta valoració, es realitzarà una previsió de la gravetat que la situació comporta, d'acord amb la següent escala:
  
Nivell 0: referit a aquells incendis que poden ser controlats amb els mitjans previstos en el Pla d'Actuació Municipal i que, encara en la seua evolució més desfavorable, no suposen perill per a persones no relacionades amb les tasques d'extinció, ni per a béns distints als de naturalesa forestal.
  
Nivell 1: referit a aquells incendis que podent ser controlats amb els mitjans d'extinció pertanyents al Pla d'Actuació Municipal es preveu, per la seua possible evolució, la necessitat de la posada en pràctica de mesures per a la protecció de les persones i dels béns distints als de naturalesa forestal, que puguen veure's amenaçats.
  
Nivell 2: referit a aquells incendis per a l'extinció dels quals es preveu la necessitat que, a sol·licitud de director del Pla d'Actuació Municipal, siguen incorporats mitjans de la Comunitat Autònoma no assignats a aquest, i previstos en el Pla Especial de Comunitat Autònoma .
  
Nivell 3: referit a aquells incendis en què es considera necessària una actuació dels mitjans previstos en el Pla Especial de Comunitat Autònoma i que la direcció d'aquesta siga assumida per l'estructura prevista en aquest.
  
Per a una major efectivitat, qualsevol incendi es comunicarà al CCE provincial, el qual a la seua vegada mobilitzarà els recursos previstos en aquest Pla especial, de forma que només es consideraran els nivells d'emergència a nivell municipal 0 i 1, en el supòsit que, abans de l'arribada dels esmentats mitjans, s'haja notificat el fet que s'ha controlat i extingit l'incendi amb els recursos propis municipals.
  
En conseqüència a l'anterior, la situació habitual d'emergència a nivell municipal serà nivell 2 per considerar la mobilització de recursos autonòmics, o el nivell 3 quan aquests accedisquen al lloc de l'incendi.
  
7. ELS PLANS D'AUTOPROTECCIÓ
  
Els plans d'autoprotecció d'empreses, nuclis de població aïllada, urbanitzacions, càmpings etc. que es troben ubicats en zones de risc, així com d'associacions o empreses amb fins d'explotació forestal, establiran les actuacions a desenvolupar amb els mitjans propis que disposen, per als casos d'emergència per incendis forestals que puguen afectar-los.
  
Els plans de protecció contra incendis forestals que fa referència el Decret 233/1994, de 8 de novembre, pel qual es regulen l'acampada i l'ús d'instal·lacions recreatives a les forests públiques de la Comunitat Valenciana.
  
Aquests plans seran annexos del corresponent pla municipal i la seua elaboració serà fomentada pels propis municipis.
  
Tant els municipis, a través de les normes subsidiàries dels seus plans generals d'ordenació urbana, com els plans d'autoprotección de les zones afectades pel risc d'incendis forestals, hauran de preveure les mesures d'autoprotecció indicades en el capítol II, títol V, de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Són funcions bàsiques dels plans d'autoprotecció davant d'emergències pel risc d'incendis forestals les següents:
  
a) Complementar les tasques de vigilància i detecció previstes en aquest pla i en els plans locals.
  
b) Organitzar els mitjans humans i materials disponibles, per a l'actuació en emergències per incendis forestals, fins a l'arribada i intervenció dels mitjans d'extinció previstos en aquest pla i en els plans d'àmbit local.
  
c) Preparar la intervenció d'ajudes exteriors en cas d'emergència i garantir la possible evacuació.
  
A més a més, hauran de contindre:
  
· La previsió temporal en què s'executaren les mesures preventives previstes en la legislació vigent.
  
· Els sistemes d'avís en cas d'incendi a l'ajuntament i en el seu cas al CCE.
  
8. DEFINICIONS
  
Cartografia oficial: la realitzada amb subjecció a les prescripcions de la Llei 7/1986, d'Ordenació de la Cartografia, per les administracions públiques o sota la seua direcció i control.
  
Incendi controlat: és aquell que s'ha aconseguit aïllar i detindre la seua propagació.
  
Incendi extingit: situació en la qual ja no existeixen materials en ignició en o dins del perímetre de l'incendi ni és possible la reproducció del mateix.
  
Incendi forestal: foc que s'estén sense control sobre terreny forestal, afectant a vegetació que no estava destinada a cremar.
  
Índexs de risc: valors indicatius del risc d'incendi forestal en una zona.
  
Mobilització: conjunt d'operacions o tasques per a la posada en activitat de mitjans, recursos i serveis, per a la lluita contra incendis forestals.
  
Lloc de Comandament Avançat: lloc de direcció tècnica de les tasques de control i extinció d'un incendi, situat en les proximitats d'aquest.
  
Risc d'incendi: probabilitat que es produïsca un incendi en una zona i en un interval de temps determinats.
  
Terreny forestal: tota superfície coberta d'espècies arbòries, arbustives, de matoll o herbàcies d'origen natural o procedents de sembra o plantació, que complisquen o puguen complir funcions ecològiques, de protecció, de producció, de paisatges o recreatives. Igualment es consideren muntanyes o terrenys forestals:
  
a) Els enclavaments forestals en terrenys agrícoles.
  
b) Els terrenys que, encara que reunesquen els requisits assenyalats anteriorment, queden adscrits a la finalitat de la seua transformació futura en forestal.
  
c) Els terrenys erms i aquells en què l'activitat agrària haja sigut abandonada per un termini superior a deu anys, que es troben situats en els limits de les forests o terrenys forestals, o, sense estar-ho, hagen adquirit durant aquest període signes inequívocs del seu estat forestal, o siguen susceptibles de destí forestal.
  
d) Les pistes i camins forestals.
  
Vulnerabilitat: grau de pèrdues o danys que poden sofrir, davant d'un incendi forestal, la població, els béns i el medi ambient.
  
ANNEX SUMARI PLA MUNICIPAL
  
FONAMENTS
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. ANTECEDENTS
  
3. OBJECTE
  
4. ÀMBIT TERRITORIAL
  
5. MARC LEGAL
  
 5.1. LEGISLACIÓ ESTATAL
  
 5.2. LEGISLACIÓ AUTONÒMICA
  
6. MARC COMPETENCIAL
  
 6.1. PLANIFICACIÓ A NIVELL AUTONÒMIC
  
 6.2. INTEGRACIÓ DEL PLA MUNICIPAL
  
 6.3. APROVACIÓ
  
7. PLANS D'AUTOPROTECCIÓ
  
ELEMENTS DE PLANIFICACIÓ
  
8. INFORMACIÓ TERRITORIAL
  
 8.1. DESCRIPCIÓ GENERAL
  
 8.1.1 Situació geogràfica, límits i superfície
  
 8.1.2. Climatologia
  
 8.1.3. Orografia
  
 8.1.4. Hidrologia
  
 8.2. MASSA FORESTAL, NUCLIS DE POBLACIÓ,
  
 URBANITZACIONS
  
 8.2.1. Massa forestal. Espais protegits
  
 8.2.2. Nuclis de població, urbanitzacions
  
 8.2.3. Llocs d'acampada
  
 8.2.4. Indústries
  
 8.3. VIES DE COMUNICACIÓ, CAMINS I PISTES
  
 FORESTALS
  
 8.4. TALLAFOCS I ALTRES INFRAESTRUCTURES
  
 PREVENTIVES
  
 8.5. LLOCS DE VIGILÀNCIA
  
 8.6. PUNTS D'ABASTIMENT D'AIGUA
  
 8.7. ZONA D'ATERRATGE D'HELICÒPTERS
  
 8.8. COMUNICACIONS
  
9. BREU ANÀLISI DEL RISC
  
 9.1. NOMBRE D'INCENDIS
  
 9.2. ESTADÍSTICA
  
 9.3. ZONES POBLADES AMB RISC FORESTAL
  
10. ÈPOQUES DE PERILL
  
11. FASES
  
ORGANITZACIÓ
  
12. ESTRUCTURA I ORGANITZACIÓ
  
 12.1. CECOPAL. DIRECCIÓ DEL PLA
  
 12.1.1. Director del Pla
  
 12.1.2. Comité Assessor
  
 12.1.3. Gabinet d'Informació
  
 12.1.4. Centre de Comunicacions
  
 12.1.5. CCE Provincial
  
 12.2. ORGANITZACIÓ AL LLOC DE L'INCENDI
  
 EN EMERGÈNCIA
  
 12.2.1. PMA (Lloc de Comandament Avançat)
  
 12.2.2. Grups d'Acció
  
 12.2.2.1. Grup d'Intervenció
  
 12.2.2.2. Grup de Seguretat
  
 12.2.2.3. Grup de Suport Logístic
  
 12.2.3. Actuació Sanitària en Incendis Forestals
  
 12.3. ORGANITZACIÓ AL LLOC DE L'INCENDI
  
 EN EMERGÈNCIES DE NIVELL 3: INTEGRACIÓ
  
 DELS GRUPS D'ACCIÓ EN EL PLA DE
  
 COMUNITAT AUTÒNOMA
  
 12.4. ESTRUCTURA EN VIGILÀNCIA D'INCENDIS
  
 FORESTALS
  
OPERATIVITAT
  
13. OPERATIVITAT DEL PLA
  
 13.1. NOTIFICACIÓ
  
 13.2. ACTIVACIÓ I ACTUACIÓ DEL PLA
  
 13.2.1. Activació i actuació en cas de
  
 preemergències
  
 13.2.2. Activació i actuació en cas
  
 d'emergències
  
 13.2.3. Fi de les Preemergències i emergències
  
 13.4. MESURES DE PROTECCIÓ A LA POBLACIÓ
  
 13.5. MESURES DE PROTECCIÓ PER ALS GRUPS
  
 D'ACCIÓ
  
14. IMPLANTACIÓ I MANTENIMENT DEL PLA
  
 14.1 IMPLANTACIÓ
  
 14.1.1. Verificació de la infraestructura
  
 14.1.2. Formació del personal implicat
  
 14.1.3. Informació preventiva a la població
  
 14.2. MANTENIMENT DE L'OPERATIVITAT
  
 DEL PLA
  
 14.2.1. Actualització - Revisió
  
 14.2.2. Formació permanent
  
ANNEXOS
  
ANNEX I. CATÀLEG DE MITJANS I RECURSOS
  
 ESPECÍFICS
  
ANNEX II. DIRECTORI
  
ANNEX III. MAPA DE RISC I RECURSOS ESPECÍFICS
  
ANNEX IV. PLANS D'AUTOPROTECCIÓ
  
DOCUMENT II
  
ELEMENTS PER A LA PLANIFICACIÓ DE PROTECCIÓ
  
CIVIL EN EMERGÈNCIES PER INCENDIS FORESTALS
  
Índex
  
1. INFORMACIÓ TERRITORIAL
  
11.1. Orografia
  
1.2. Substrat geològic
  
1.3. Climatologia
  
1.4. Vegetació
  
2. ANÀLISI DEL RISC I VULNERABILITAT
  
3. ZONIFICACIÓ DEL TERRITORI
  
4. ÉPOQUES DE PERILL
  
5. FASES
  
5.1. Preemergència. Nivells
  
5.2. Emergència. Nivells
  
ANNEXOS
  
ANNEX I: MAPA DE VEGETACIÓ (FORESTAL)
  
ANNEX II: MAPA DE PERILLOSITAT
  
ANNEX III: MAPA DE RISC POTENCIAL
  
ANNEX IV: MUNICIPIS AFECTATS PEL RISC D'INCENDIS FORESTALS
  
1. INFORMACIÓ TERRITORIAL
  
A efectes d'aquest Pla Especial, davant el risc d'incendis forestals, interessa posar de relleu alguns aspectes sobre l'orografia, climatologia i vegetació existent a la Comunitat Valenciana, situada en la part oriental de la Península, amb aproximadament 500 km de costa banyada pel mar Mediterrani i una amplària mitjana de 80 Km, és a dir, una franja de terra estreta i allargassada, ubicada entre el mar i els altiplans de l'interior peninsular, que es caracteritza per posseir una gran diversitat d'ambients i paisatges, cosa que constitueix un patrimoni i medi natural ric i variat.
  
Quatre són els aspectes del territori forestal, que afecten d'una manera més directa la prevenció i extinció d'incendis forestals:
  
· Topografia complexa
  
· Meteorologia molt adversa, tant pel que fa als seus valors mitjans, com extrems.
  
· Existència de formacions vegetals amb una composició i estructura afavoridora de la progressió i propagació del foc.
  
· Ús cultural del foc molt arrelat, tant en la societat rural com en la urbana.
  
1.1. Orografia
  
A la Comunitat Valenciana, el relleu ve marcat per l'existència de dos sistemes muntanyencs: l'Ibèric i el Prebètic.
  
Així, doncs, al nord de la Comunitat, i coincident amb la comarca del Maestrat, ens trobem amb el sistema Ibèric d'influència costera catalana, que s'estén paral·lelament a la costa, en direcció nord a sud i escalonadament cap al mar. Hi cal destacar el mont Turmell, amb 1.281 m i el Penyagolosa, amb 1.813 m.
  
Més cap al sud, trobem els últims contraforts del sistema Ibèric, que des de la província de Terol (serra de Javalambre), s'estén fins a aproximadament la conca del riu Xúquer, en direcció NO a SE, en què destaquen les serres d'Espadà i el sistema Javalambre-Calderona, ambdós caracteritzats per les seues elevades costeres, que sobrepassen moltes vegades el 45% i hi destaquen els cims de Peña Salada (1.585 m),o el Pico del Remedio (1.053 m).
  
El sistema Prebètic recorre quasi tota la província d'Alacant i el sud de la de València, en direcció SO a NE. El nord de la província d'Alacant, es caracteritza pel seu abrupte relleu muntanyenc, amb altituds normalment superiors als 500 m, que es precipiten normalment fins al mar en rocallosos penya-segats ( Montgó o penyal d' Ifach). Cal fer esment també de les serres de Mariola, Menejador, serra de l'Almirall, Aitana, etc.,) en què s'intercalen algunes valls de relativa extensió. Com a cims més emblemàtics citarem Aitana (1.568 m), Montcabrer (1.390 m) i el Puig Campana (1.410 m).
  
D'altra banda, la província de València es troba marcada per la confluència de dos sistemes esmentats, que, tot i que més variada i menys abrupta, no per això conté condicions orogràfiques, sensiblement millors. A l'interior d'aquesta província destaca l'altiplà de Requena-Utiel, amb una altitud mitjana entre els 900 m - 600 m, prolongació en territori de la Comunitat de la Meseta Castellana; voltat per les serres Martes (pel sud), Cabrillas (est) i Negrete (nord); més al sud la vall d'Ayora, definida per la confluència del sistema Ibèric i Prebètic, situada en altures iguals o superiors, en la seua gran part als 1.000 m, i, en general , aspra, abrupta i de difícil comunicabilitat amb la costa i la Canal de Navarrés-Enguera, com a àrea de transició entre l'interior valencià i la costa que, encara de superfície irregular, mostra una superfície relativament plana i, entre ambdues depressions, el massís del Caroig, amb el cim del mateix nom (1.216 m).
  
L'existència de dits sistemes muntanyencs configura la Comunitat Valenciana, especialment les províncies d'Alacant i Castelló, com una de les més muntanyenques del conjunt de l'Estat espanyol. Convé posar de relleu que, segons les dades de la Conselleria de Medi Ambient, en el 1995, el terreny forestal ocupava 1.219.108 Ha, la qual cosa suposa el 52 per 100 de la superfície geogràfica de la Comunitat, proporció que és notablement superior a la corresponent al conjunt nacional, que només assoleix un terme mitjà del 30,9 per 100.
  
Aquesta característica es tradueix, a efectes de la planificació de la intervenció, en l'enorme dificultat d'accés a l'incendi que tenen els mitjans d'extinció.
  
Hem d'assenyalar, igualment, l'existència d'una llarga i plana franja costera, d'irregular amplitud, que configuren la Plana de Castelló, l'Horta de València, amb l'Albufera i el sud de la província d'Alacant, on s'assenta la major part de la població.
  
1.2. Substrat geològic
  
En les muntanyes de la Comunitat Valenciana predominen els substrats calcaris. Les roques calcàries dures, (incloent les dolomies i calcàries dolomítiques), produeixen abundants afloraments de roques, sòls superficials i molt pedregosos. Són exemples característics del paisatge calcari els extensos altiplans i les moles, com ara el massís Caroig-Mola de Cortes, serra de Murta-Mondúver, Mariola, Aitana, el Montgó, gran part del Maestrat i molts altres relleus disseminats per tota la Comunitat Valenciana.
  
Un altre substrat ric en cal és la marga, de consistència blana, però molt compacta i impermeable. Aquest tipus de roques alternen, sovint, amb les calcàries en les faldes de les muntanyes i produeixen sediments mixtos, on la gran part de terra fina procedeix de la marga i les pedres de la calcària. Els sòls sobre aquestes formacions solen ser moderadament profunds i pedregosos. Aquests materials es troben en gran part dels massissos calcaris en els faldars de les muntanyes..
  
Un altre substrat importat, per la seua especificitat, encara que ocupa extensions limitades a la Comunitat Valenciana, és la pedra esmoladora o roja. Sol ser una roca no calcària que produeix sòls lleugerament àcids, arenosos i molt superficials, especialment sensibles a l'erosió. Els exemples més importants se situen a les serres d'Espadà i Calderona.
  
Finalment, cal destacar el cas dels guixos. Aquestes roques, abundants al sud d'Alacant, donen sòls de baixa fertilitat que difícilment suporten una vegetació contínua o arbrada.
  
A més a més dels sòls forestals, atribuïbles als factors físics, té una gran importància el factor humà. En primer lloc, els sòls destinats a vegetació forestal han estat seleccionats per a tal finalitat, ja que no eren aptes per a l'agricultura. Per tant, solen presentar atributs, com ara una excessiva pendent, pedregositat o una profunditat escassa. En segon lloc, els sòls de les muntanyes actuals, han sofrit en gran mesura transformacions i sovint degradació, per una explotació secular, des del treball intermitent a la construcció de terrasses de conreu que, en molts casos, actualment estan abandonades i recolonitzades per la vegetació forestal, fins al deteriorament associat a una explotació excessiva de la vegetació per l'excessiu pasturatge o extracció de arbusts i arbres de rail per a fer carbó o llenya.
  
1.3. Climatologia
  
Des del punt de vista de la vegetació, la climatologia valenciana és extremadament variada i així, per exemple, ens trobem amb formacions subdesèrtiques al sud de la província d'Alacant en contraposició a fagedes, al nord de Castelló, en el limit amb la província de Tarragona. Aquesta variabilitat en la vegetació, la trobem igualment en les pluges i així, per exemple, en un mateix any, es recullen precipitacions superiors a 1.400 litres a Pego, quan en altres zones s'aproximen als 300 litres.
  
En línies generals, hi ha un augment de precipitacions de sud a nord, sense que això supose restar importància pel que fa al règim de pluges, a l'orografia, que influeix notablement, procés invers en les temperatures, i, igualment, una progressiva continentalitat en funció de la proximitat o llunyania del mar i, finalment, una disminució de les temperatures amb l'altitud.
  
Es troba la Comunitat en el sector meridional de les latituds templades, en una zona d'alternància entre les penetracions lligades al front polar (determinants del clima a Europa central) i la influència del sector septentrional de les altes pressions subtropicals, determinants pel clima nord-africà. És aquesta situació límit la que marca importants matisos entre el nord i el sud de la Comunitat.
  
Un altre factor a considerar és la influència del mar Mediterrani sobre la climatologia del territori, el qual actua, d'una banda, com atemperador de les oscil·lacions tèrmiques i, d'altra, com a font d'humitat.
  
Igualment, el relleu presenta una influència bàsica, més o menys directa, en les temperatures i en les pluges (hi pot produir microclimes especials) i així el contrast climàtic entre les planes litorals i l'interior és molt més gran que el que es produeix entre el nord i el sud.
  
Altre factor important, dins de la climatologia de la Comunitat Valenciana, i en relació amb els incendis forestals, és que pel fet d'estar situada a espatles de la península Ibérica, respecte de situacions atmosfèriques de component oest, i amb un clar desnivell altitudinal respecte a l'interior peninsular, determinen que els vents terrals secs, de component oest, en descendir al litoral, sofreixen una modificació dels seus paràmetres meteorològics, i es produeix un calfament adiabàtic d' 1º C cada 100 m, la qual cosa, unida a l'efecte "foëhn" que produeix temperatures més càlides a sotavent i una menor humitat relativa, a conseqüència del relleu, origine els temibles i perillosos de vents ponent.
  
En resum, els caràcters més destacats que defineixen el clima són:
  
· Tipus de clima mediterrani.
  
· Predomini de temps sec i assolellat.
  
· Pluges amb caràcter torrencial, especialment en la tardor.
  
· Precipitacions irregulars.
  
· Temperatures amb valors anuals alts.
  
· Vents terrals amb component oest secs.
  
· Fenòmens tempestuosos amb gran aparell elèctric i caràcter sec.
  
1.4. Vegetació
  
La Comunitat Valenciana posseeix una destacada significació forestal, ja que li correspon el 5% del total de la superfície forestal de l'Estat espanyol.
  
 Així, segons fonts de la Conselleria de Medi Ambient, en el 1985, la superfície forestal representava el 40,2% del total del territori. En el 1995, i segons noves dades del II Inventari Forestal de la Comunitat, la superfície forestal s'ha incrementat, sent del 52% davant el 44% de la superfície destinada a cultiu i el 4% de la superfície improductiva.
  
La distribució del terreny forestal, entre arbrada i desarbrada, presenta com a nota característica una menor significació de l'àrea arbrada, que durant els últims anys sembla haver experimentat una certa minva, segons fonts de la Conselleria de Medi Ambient, en benefici dels matolls, com a conseqüència de l'impacte dels incendis forestals, que ha superat, àmpliament, el procés de repoblació i regeneració forestal natural.
  
Així, del total de la superfície forestal de la Comunitat Valenciana (52% del territori), el 17% és forestal arbrada, el 26% és forestal desarbrada, el 5% és forestal arbrat esclarissat i el 4% forestal en període de regeneració afectada pels incendis del període de 1990 a 1994.
  
 En les àrees arbrades destaca la palesa superioritat de les espècies coníferes, que ocupen el 78% de la superfície arbrada davant el 22% de les frondoses, situacíó que contrasta amb l'existent en el conjunt nacional, en què es dóna una més gran igualtat entre coníferes i frondoses, i, inclús, una lleugera superioritat d'aquestes últimes. No obstant això, a Castelló les frondoses suposen el 42% del total de l'arbrat, davant el 58% de les coníferes.
  
Dins de les coníferes destaca la superioritat del pi blanc o garriguenc, amb el 48 % del total de la vegetació, seguit del pi larix, el 7%, el pinassa 3% i del silvestre el 1%. Pel que fa a les frondoses, ocupen com a espècie més abundant l'alzina (40%), la surera i el roure petit l'1%.
  
Són les comarques interiors de la província de València, les menys poblades i amb una menor incidència humana, els Serrans, la Plana de Requena-Utiel i la Vall d'Ayora, juntament amb la comarca dels Ports, l'Alt Palància i l'Alt Millars a Castelló, són les que aporten major superfície forestal arbrada.
  
A Alacant són les comarques del nord, l'Alcoià i la Marina Baixa, les de major superfície forestal.
  
En la pàgina següent es pot observar un mapa de la Comunitat Valenciana, en què es reflecteixen els rangs de superfície forestal arbrada.
  
En resum, els sistemes forestals de la Comunitat Valenciana estan formats en la seua gran part per :
  
· Forest jove, amb origen en repoblacions, regeneració i abandonament de terres agrícoles. Models de combustible d'alt perill, model 4.
  
· Forest adult, el principal factor és el fet que les espècies arbòries, pròpies de la Comunitat Valenciana, no apleguen a desenvolupar formacions que suposen una competència a la garriga, i no arriba a assolir, quasi mai, el model 8 de combustible
  
2. ANÀLISI DEL RISC I VULNERABILITAT
  
L'incendi forestal es defineix com el foc que es propaga, sense control sobre forest o terreny forestal. Per a l'anàlisi del risc s'han estudiat les circumstàncies o factors que faciliten la ignició i contribueixen a la propagació del foc.
  
El punt de calor que possibilita la ignició del combustible forestal, en presencia d'aire, és aportat de manera natural pel llamp, i de manera artificial per l'home (negligències i intencionalitat).
  
L'estudi de la freqüència i causalitat de la sèrie històrica d'incendis forestals aporten el component per al càlcul del risc estadístic d'incendis.
  
La capacitat dels combustibles per a mantenir i estendre el foc defineix la seua combustibilitat, la qual s'ha analitzat a partir:
  
· Dels models de combustible del Forest Service (EEUU), adaptats a les condicions espanyoles de manera general pel Ministeri de Medi Ambient.
  
· Del pendent com a indicadora del relleu, la qual ha estat introduïda en el sistema mitjançant models digitals del terreny.
  
· De les condicions meteorològiques, i els seus indicadors: vent-temperatura-humitat, s'han estudiat en els seus valors extrems per a cadascuna de les zones homogènies definides pel Centre Meteorològic Territorial de València.
  
La conjunció d'aquests factors defineixen la perillosidtat d'un terreny forestal, mitjançant la simulació automàtica en distintes condicions, les estudiades són:
  
· longitud de flama per a cada model de combustible
  
· velocitat de propagació del foc en funció de la rostària
  
· velocitat de propagació en funció de la meteorologia
  
Finalment, la intersecció mitjançant sistemes d'informació geogràfica dels paràmetres estadístics i la perillositat determinen el risc potencial d'incendi forestal per al territori forestal de la Comunitat Valenciana.
  
En l'esquema que s'adjunta a la pàgina 8 del present document, s'especifiquen els paràmetres sobre els quals incideix el Risc Potencial.
  
El sistema així definit permet l'obtenció de mapes automàtics de risc per a qualsevol porció del territori de la Comunitat Valenciana, els quals han de ser sempre entesos dins d'un context de tal manera que, aquells territoris amb un menor risc, són d'un alt risc si s'analitzen en comparació amb bona part de la resta d'Espanya o en referència a la Unió Europea.
  
En els annexos I, II, III i IV del present document es reflecteixen respectivament: el mapa de vegetació, de perillositat, de risc potencial i la relació dels municipis amb risc a la Comunitat Valenciana.
  
En el mapa de risc potencial solament s'ha contemplat un dels possibles aspectes de vulnerabilitat i que correspon als espais naturals protegits .
  
L'especial configuració de la Comunitat Valenciana fa pràcticament inviable una anàlisi de vulnerabilitat a nivell global que preveja aspectes sobre els següents tipus genèrics de valors a protegir:
  
· La vida i la seguretat de les persones.
  
· Valors de protecció d'infrastructures, instal·lacions i zones habitades.
  
· Valors econòmics.
  
· Valors de protecció contra l'erosió del sòl.
  
· Valors paisatgístics.
  
· Patrimoni historicoartístic
  
Una anàlisi acceptable de dits aspectes, solament es pot realitzar a nivell municipal i, en aquest sentit, en el sumari dels plans territorials municipals davant el risc d'incendis forestals (annex al document I) s'obliga a relacionar els espais protegits, els nuclis de població, urbanitzacions, llocs d'acampada, etc.
  
vegetació 2a
  
vegetació 2b
  
3. ZONIFICACIÓ DEL TERRITORI
  
D'una anàlisi detallada dels mapes adjunts de risc i vegetació, se'n desprèn que els terrenys amb el màxim risc potencial es troben molt repartits i difuminats per tota la Comunitat, tret del sud de la província d'Alacant i tot el centre coster de la província de València.
  
Atès que en quasi tot el territori de la Comunitat, existeix en major o menor mesura, el perill d'un incendi forestal i que, tal com es podrà observar en el Document III "Estructura organitzativa" del present Pla, els recursos per a l'extinció d'incendis depenen de vàries administracions, es conclou que la millor manera de zonificar el territori es seguir el criteri administratiu de la província, atés que uneix els interessos de les diferents administracions involucrades i permet una organització adequada dels recursos disponibles. En conseqüència, el desplegament dels mitjans i recursos s'ha fet amb un criteri provincial en les zones o comarques amb un més gran risc potencial d'incendis, i no es justifica la creació de zones o àmbits inferiors a la província amb prioritats de defensa.
  
Pel que fa a la zonificació dels recursos que col·laboren i actuen en la vigilància i detecció dels incendis forestals, queda prevista en el Pla de Vigilància Preventiva que anualment elabora la Conselleria de Medi Ambient, en què es concreten els paratges, que per la seua especial vulnerabilitat o vegetació existent, són assignades a cada recurs. En el present Pla, només s'inclou com a Ànnex II del Document IV, el citat Pla de Vigilància Preventiva, pel que fa a objectius, tipus de recursos actuants per a cada nivell de preemergència i les actuacions a desplegar.
  
4. ÉPOQUES DE PERILL
  
Les condicions del medi forestal determinen que a la Comunitat Valenciana, al llarg de tot l'any, es donen les circumstàncies que determinen un alt risc d'incendis.
  
No obstant això, dins del Reglament de la Llei 3/1993 Forestal de la Comunitat Valenciana, s'estableixen períodes en què varien les condicions i els requisits per a l'ús del foc.
  
En l'article 145:
  
1. Queden prohibides, com a mesura precautòria general en els terrenys forestals, en els confrontants o amb una proximitat menor a 500 metres d'aquells, les accions o activitats següents:
  
f) La crema de marges de cultius o de rostolls agrícoles o forestals durant el període comprés entre l'1 de juliol i el 30 de setembre.
  
g) La crema de canyars, canyissars o matolls relacionada amb algun tipus d'aprofitament ramader, cinegètic o de qualsevol altre tipus, durant el període comprés entre l'1 de juliol i el 30 de setembre.
  
Article 146:
  
1. Les activitats que, encara que estiguen restringides dins de l'àmbit d'aplicació del present reglament, podran realitzar-se prèvia autorització, són les següents:
  
e) La crema de marges de cultius o de restes agrícoles o forestals, fora del període comprés entre l'1 de juliol i 30 de setembre
  
f) La crema de canyars, canyissars o matolls relacionada amb algun tipus d'aprofitament ramader, cinegètic o de qualsevol altre tipus, fora del període comprés entre l'1 de juliol i el 30 de setembre.
  
No obstant allò dit anteriorment, en dies i hores en què l'index de perill siga extrem, queda prohibit encendre qualsevol tipus de foc, i queden suspeses totes les autoritzacions atorgades, així com totes les accions o activitats que per a aqueixos dies recullen els plans locals de crema.
  
Als efectes d'aquest últim article, la notificació dels dies en què l'índex de perill siga extrem, es realitzarà conforme al que indica el Pla de Vigilància Preventiva (ànnex II, del document IV, del present Pla).
  
5. FASES
  
5.1. Preemergència. Nivells
  
L'Institut Nacional de Meteorologia, a través del CMT de València, determinarà cada dia, amb una antelació de 48 hores, un índex de perillositat (combinació d'índex d'ignició i de propagació) dels incendis forestals, per zones, en base a tres nivells de gravetat:
  
Nivell 1 : situació de preemergència, amb un grau de perillositat baix-mitjà
  
Nivell 2 : situació de preemergència, amb un grau de perillositat alt.
  
Nivel 3 : situació de preemergència, amb un grau de perillositat extrem.
  
Les actuacions preventives que comporta cada nivell de preemergència, venen definides en el Pla de Vigilància Preventiva (annex II, del document IV, del present Pla).
  
5.2. Emergència. Nivells
  
La classificació de les emergències o incendis forestals en el present Pla, serà funció de les condicions topogràfiques de la zona on es desenvolupe l'incendi o els incendis simultanis, l'extensió i característiques de les masses forestals que es troben amenaçades, les condicions del medi físic i infrastructures (tallafocs, xarxa viària, reserves i punts d'aigua, etc.), les condicions meteorològiques reinants (vent, temperatura, humitat relativa), així com els possibles perills per a persones no relacionades amb les labors de extinció i, en tots els casos, la protecció de persones i béns, en relació amb els efectius disponibles.
  
I prenent com a fonament aquesta valoració, es realitzarà una previsió de la gravetat que la situació comporta, d'acord amb l'escala següent:
  
Nivell 0: referit a aquells incendis que puguen ser controlats amb els mitjans previstos i que, encara en la seua evolució més desfavorable, no suposen perill per a persones no relacionades amb les labors d'extinció, ni per a béns distints als de naturalesa forestal.
  
Nivell 1: referit a aquells incendis que poden ser controlats amb els mitjans d'extinció previstos en aquest Pla, es preveu per la seua possible evolució, la necessitat de la posada en pràctica de mesures per a la protecció de les persones i dels béns que puguen estar amenaçats pel foc.
  
Nivell 2: referit a aquells incendis per a l'extinció dels quals es preveu la necessitat que, a sol·licitud del director del Pla, siguen incorporats mitjans estatals no assignats a aquest Pla, o puguen comportar situacions d'emergència que deriven cap a l'interés nacional.
  
Nivell 3: referit a aquells incendis en què estiga present l'interès nacional i calga la funció directiva de l'Administració Central de l'Estat, segons allò assenyalat en l'article 1.2 de la Norma Bàsica de Protecció Civil.
  
ANNEX I
  
MAPA DE VEGETACIÓ (FORESTAL)
  
núm. 3
  
4
  
5
  
ANEXO I
  
MAPA DE PERILLOSITAT
  
6
  
7
  
8
  
ANNEX III
  
MAPA DE RISC POTENCIAL
  
9
  
 .
  
10
  
11
  
DOCUMENT III
  
ESTRUCTURA ORGANITZATIVA
  
Índex
  
1. ESTRUCTURA ORGANIZATIVA
  
 1.1. Els Centres de Coordinació dŽEmergéncies (CCE)
  
 1.2. Centre de Coordinació Operativa Integrada (CECOPI)
  
 1.3. Nivells de preemergéncia i emergéncia. Direcció
  
 i coordinació
  
 1. Preemergències
  
 2. Emergències
  
 3. Direcció del Pla
  
 4. Direcció dŽEmergències Interprovincials
  
 1.4. Comité Assesor
  
 1.5. Gabinet dŽInformació
  
 1.6. Lloc de Comandament Avançat (PMA)
  
 1.7. Grups dŽAcció
  
 1. Grup dŽIntervenció
  
 2. Grup de Seguretat
  
 3. Grup Logístic i de Suport
  
 4. Grup Sanitari
  
2. INTEGRACIÓ DELS PLANS DŽACTUACIÓ
  
 MUNICIPALS DAVANT DEL RISC DŽINCENDIS
  
 FORESTALS
  
 2.1. EL CECOPAL
  
 2.2. Integració dels recursos municipals en els grups dŽaccció
  
3. PARTICIPACIÓ DEL PERSONAL DE LA CONSELLERIA
  
 DE MEDI AMBIENT EN LŽEXTINCIÓ DŽINCENDIS
  
 FORESTALS
  
1. ESTRUCTURA ORGANITZATIVA
  
La resposta en la consecució de l'objectiu que es pretén amb el present Pla, atenent l'estructura màxima prevista, es basa en la constitució d'un Centre de Coordinació Operativa Integrat (CECOPI), d'acord amb el següent esquema:
  
1.1. Els Centres de Coordinació d'Emergències (CECOPs, CCEs)
  
Són centres provincials de comandament de les emergències, entre altres les provocades pels incendis forestals, que asseguren la coordinació dels recursos necessaris davant aquestes.
  
Els CCE provincials estan ubicats en els actuals centres de coordinació de la Generalitat Valenciana, a Castelló i a Alacant que coincideixen amb les centrals de comunicacions dels consorcis provincials de bombers de dites províncies. Als efectes d'aquest pla, la central de comunicacions del Consorci de Bombers de València, es considerarà CCE provincial.
  
El CCE de l'Eliana (València), tindrà el caràcter de CCE autonòmic, i s'encarregarà de la mobilització de recursos d'altres províncies a la província afectada.
  
La ubicació dels CCEs és la següent:
  
CCE UBICACIÓ
  
PROVINCIAL
  
DE CASTELLÓ Centre de Comunicacions del Consorci
  
 Provincial de Bombers de Castelló
  
PROVINCIAL
  
DE VALÈNCIA Centre de Comunicacions del Consorci
  
 Provincial de Bombers de València
  
PROVINCIAL
  
D'ALACANT Centre de Comunicacions del Consorci
  
 Provincial de Bombers d'Alacant
  
AUTONÒMIC Centre de Comunicacions d'Emergències
  
 de la Generalitat Valenciana de lŽEliana.
  
Els CCEs provincials, disposaran d'un emissorista permanentment les 24 hores del dia i d'un coordinador provincial de mitjans del Consorci de Bombers, bé en presència física o localitzable a través de l'emissorista. A més a més, a les províncies d'Alacant i Castelló, hi ha un centre de comunicacions de la Conselleria de Medi Ambient, amb un emissorista permanentment les 24 hores del dia i un tècnic coordinador provincial de Medi Ambient, bé en presència física o localitzable a través de l'emissorista.
  
En el CCE autonòmic de València, ubicat a lŽEliana, es disposa d'emissoristes del Servei d'Emergències de la Generalitat Valenciana i de la Conselleria de Medi Ambient, durant les 24 hores; un tècnic coordinador interprovincial autonòmic del Servei d'Emergències i un tècnic coordinador provincial de Medi Ambient, aquests últims, bé en presència física o localitzables a través dels emissoristes.
  
1.2. Centre de Coordinació Operativa Integrat (CECOPI)
  
El CECOPI, com a òrgan superior de gestió de les emergències, es constituirà quan el nivell de l'emergència ho justifique, segons allò que s'ha especificat en el present Pla i estarà compost pel Comité de Direcció, el Comité Assessor i un Gabinet d'Informació.
  
En funció de la província afectada per l'emergència, el CECOPI s'ubicarà en el corresponent CCE provincial, en el cas que l'emergència ocórrega a les províncies d'Alacant o Castelló, i en el CCE autonòmic de l'Eliana, en cas que ocórrega a la província de València. Aquests centres compten amb els mitjans humans i tècnics que permeten realitzar les funcions de direcció i coordinació de recursos, a més a més d'assegurar les comunicacions amb els mitjans externs que pogueren estar implicats en l'emergència.
  
En previsió que algun problema tècnic inhabilite un dels centres esmentats, el centre de coordinació alternatiu es constituirà en el CECOP de la Delegació de Govern/Subdelegació del Govern.
  
1.3. Nivells de preemergència i emergència. Direcció i coordinació
  
1. Preemergències
  
L'Institut Nacional de Meteorologia (INM) a través del Centre Meteorològic Territorial (CMT) de València remet diàriament al CCE de lŽEliana el butlletí amb els nivells de preemergència per a cadascuna de les 7 zones en què està dividit el territori (fora de l'època estival aquests nivells s'estableixen globalment a nivell provincial). El CCE de lŽEliana remetrà l'esmentat butlletí als CCE de Castelló, Alacant i València.
  
El coordinador provincial de mitjans dels consorcis de bombers corresponents de cada CCE, mobilitzarà i/o alertarà els mitjans previstos en el Pla de vigilància preventiva (annex II del document IV) i d'acord amb l'Esquema d'actuació en preemergències (annex I del del document IV d'aquest pla).
  
En cas que el director del pla, per circumstàncies especials o per disposar d'informació addicional, estime que el nivell emés mostre subpredicció haurà d'indicar al grup de predicció del CMT de València per a la possible reconsideració del nivell de preemergència. En qualsevol cas, si el director del pla ho considerara convenient, sempre podrà establir mesures de rang superior a la preemergència establida.
  
2. Emergències
  
De nivell 0 i 1
  
La qualificació inicial de la gravetat potencial dels incendis forestals de nivell 0 i 1, correspon al director tècnic del PMA (veure definició en l'apartat 1.6.).
  
En emergències de nivell 0 i 1, la direcció i coordinació de l'incendi correspondrà a dit comandament, excepte que el director del pla, per si mateix o a proposta de dit comandament decidesca assumir la direcció de l'emergència, quan les circumstàncies de l'incendi, per la seua superfície, duració, gestió de mitjans, etc., així ho requeresquen.
  
De nivell 2 i 3
  
El director del pla, per si mateix, o a proposta del director tècnic del PMA, qualificarà els incendis forestals amb una gravetat potencial de nivell 2.
  
El director del pla, en emergències de nivell 2, decidirà sobre la conveniència o no de constituir el CECOPI.
  
La declaració d'interés nacional, nivell 3, correspon al ministre d'Interior per pròpia iniciativa o a instància de la comunitat autònoma o del delegat del govern, de conformitat amb l'apartat 9 de la Norma Bàsica de Protecció Civil.
  
3. Direcció del pla
  
El director d'aquest pla, serà el conseller de Presidència.
  
Per delegació ostentarà el comandament el director general d'Interior. En cas d'absència, serà substituït pel delegat territorial del Govern Valencià a Alacant, Castelló o València.
  
La direcció del pla s'efectuarà en coordinació amb l'Administració de l'estat i l'Administració local.
  
En cas de constitució del CECOPI, la direcció i coordinació del pla serà exercida dins d'un comité de direcció format per un representant del Ministeri de l'Interior, un representant de la Conselleria de Presidència i un representant de la Conselleria de Medi Ambient. Aquests dos últims seran el director general d'Interior i el director general per al Desenvolupament Sostenible. El representant del Ministeri de l'Interior serà el delegat del govern/subdelegat del govern en funció de la província afectada. Correspondrà al director general d'Interior en el Comité de Direcció, l'exercici de les funcions de direcció.
  
El director general per al desenvolupament sostenible podrà ser substituït pel director territorial corresponent, el cap de l'Àrea de Recursos Forestals o el cap dels Serveis de Prevenció d'Incendis Forestals.
  
En el supòsit que l'emergència siga declarada de nivell 3, serà el delegat del govern/subdelegat del govern qui dirigirà el pla en coordinació amb els òrgans de la comunitat autònoma i amb les autoritats locals.
  
Les funcions bàsiques del director del pla/Comité de Direcció seran:
  
· Convocar als components del Comité Assessor que considere.
  
· Decidir en cada moment i amb el consell del Comité Assessor, les actuacions més convenients per afrontar l'emergència i l'aplicació de les mesures de protecció a la població, als béns i al personal actuant.
  
· Determinar i coordinar la informació a la població durant l'emergència, a través dels mitjans propis del pla i dels de comunicació social. S'inclou ací tant la informació destinada a adoptar mesures de protecció, com la informació general sobre el succés.
  
· Declarar el final de l'emergència.
  
· Assegurar el manteniment de l'operativitat del pla.
  
· Informar de l'emergència ocorreguda a la Delegació de Govern/Subdelegació de Govern, de tots els incendis amb nivell de gravetat potencial 2, per al seu trasllat a la Direcció General de Protecció Civil (segons els butlletins de part d'evolució i fi d'episodi, inclosos en l'annex VII.5 del document IV d'aquest pla).
  
4. Direcció d'Emergències Interprovincials
  
Tal com s'ha indicat en els apartats anteriors, les emergències són coordinades des de la província on s'origina l'incendi. No obstant això, en el cas que aquest, en la seua evolució, afecte més d'una província de la Comunitat Valenciana, el director del pla decidirà, sota el criteri del comandament únic, des de quina CCE provincial es coordinaran els mitjans, i es definirà així mateix, si estiguera constituït el CECOPI, el comandament que dirigirà el sinistre (director tècnic del PMA).
  
El tècnic coordinador interprovincial del Servei d'Emergències a lŽEliana, serà l'encarregat de la mobilització dels mitjans i recursos d'una província a una altra dins de la Comunitat.
  
Quan hi haja incendis simultanis en distintes províncies de la Comunitat Valenciana, el director del pla podrà constituir un CECOPI de caràcter autonòmic des del qual es gestionarà el suport a les actuacions dutes a terme a les províncies afectades.
  
1.4. Comité Assessor
  
Per a assistir al Comité de Direcció en els distints aspectes relacionats amb l'emergència, quan es constituesca el CECOPI, es convocarà un Comité Assessor, que s'ubicarà en el CCE corresponent, compost per:
  
· Cap del Grup d'Intervenció. El director tècnic del Consorci Provincial per al SPEIS de la província afectada.
  
· Cap del Grup de Seguretat. El comandament de la Comandància de la Guàrdia Civil a la província afectada, i es podrà incorporar a més a més, un comandament del Cos Nacional de Policia, segons demarcació policial i tenint en compte el lloc i la magnitud de l'emergència.
  
· Cap del Grup de Suport Logístic. El responsable de la Diputació de la província afectada que ostente la direcció del Pla Sectorial d'Abastiment.
  
El cap d'aquest grup, podrà requerir i mobilitzar recursos de transport, alberg i assistència social, sanitaris, etc., d'acord amb allò que s'ha establit en el pla territorial de la comunitat, i serà assessorat, si cal in situ, pel coordinador del pla sectorial corresponent.
  
· Cap del Grup Sanitari. El director territorial de la Conselleria de Sanitat, que podrà ser substituït pel director del SEU.
  
Així mateix, formen part d'aquest Comité:
  
· El cap de l'Àrea del Servei d'Emergències de la Generalitat Valenciana, que actuarà com a coordinador del Comité Assessor. Podrà ser substituït, en cas d'absència, pels caps de servei d'aquests dependents.
  
· El cap del Servei de Prevenció d'Incendis Forestals de la Conselleria de Medi Ambient o el director territorial de la Conselleria de Medi Ambient de la província afectada.
  
· El cap de la Unitat de Protecció Civil de la Delegació de Govern/Subdelegacions de Govern.
  
· El cap Provincial de la Unitat del Cos Nacional de Policia adscrita a la Comunitat Valenciana.
  
· Tècnics de les distintes administracions o altres persones que el Comité de Direcció considere oportú.
  
Els caps dels grups asseguraran la coordinació dels seus serveis al lloc de l'emergència, amb altres recursos i serveis el concurs de la qual fóra necessari.
  
1.5. Gabinet d'Informació
  
En cas de constituir-se el CECOPI, s'incorporarà al CCE provincial, un Gabinet d'Informació dependent del Comité de Direcció. A través d'aquest Gabinet, es canalitzarà tota la informació als medis de comunicació social durant l'emergència.
  
Les seues missions bàsiques seran:
  
· Difondre les ordres, consignes i recomanacions a la població dictades pel Comité de Direcció, a través dels medis de comunicació social previstos en aquest pla, exposats en el document IV, dins del títol 2, Mesures de protecció.
  
· Centralitzar, coordinar i preparar la informació general sobre l'emergència, d'acord amb el Comité de Direcció del Pla, i facilitar-la als medis de comunicació social.
  
· Informar sobre l'emergència a quantes persones o organismes ho sol·liciten.
  
· Obtindre, centralitzar i proporcionar tota la informació relativa als possibles afectats, facilitant els contactes familiars i la localització de persones.
  
En incendis forestals que requerisquen la constitució del CECOPI, el Gabinet d'Informació estarà compost per personal dels gabinets de premsa de la Delegació de Govern/subdelegacions del Govern i de la Conselleria de Presidència de la Generalitat Valenciana, al cap del qual està el cap del Gabinet de Premsa de l'Administració que ostente la direcció del pla.
  
Amb la finalitat d'aconseguir una "unitat d'informació", es considerarà com a informació oficial, fidedigna i contrastada, aquella facilitada directament pel Gabinet d'Informació, únic òrgan autoritzat per a emetre-la.
  
1.6. Lloc de Comandament Avançat (PMA)
  
En els incendis es constituirà un Lloc de Comandament Avançat des del qual es dirigiran i coordinaran les actuacions dels grups d'acció. La concreció sobre els aspectes de la seua constitució i la seua direcció, està desenvolupada en la Directriu tècnica d'organització del grup d'intervenció (veure annex IV del document IV d'aquest pla).
  
Inicialment l'incendi serà coordinat pel comandament de la unitat que accedisca en primera instància a l'incendi. La prelació per ordre ascendent, de la coordinació en els primers moments serà:
  
\* capatàs de la Unitat de Brigada Forestal;
  
\* capatàs de la Brigada Forestal Helitransportada;
  
\* agent Forestal/Mediambiental;
  
\* capatàs coordinador.
  
A l'arribada del primer comandament del consorci de bombers de la província corresponent ( capatàs coordinador o sergent ) constituirà i dirigirà el Lloc de Comandament Avançat (PMA), com a director tècnic d'aquest, i assumirà també el comandament del Grup d'Intervenció. Aquest comandament podrà ser rellevat pels seus superiors en funció de la gravetat de l'incendi. En el cas que aquesta gravetat ho aconselle, el director tècnic del PMA podrà delegar les funcions del comandament del Grup d'Intervenció entre els comandaments presents, o sol·licitar la presència d'un altre al coordinador provincial de mitjans del consorci.
  
 La ubicació del PMA estarà perfectament definida durant l'emergència, havent de comunicar-se al CCE provincial qualsevol canvi en la seua ubicació. El director tècnic del PMA, haurà d'assegurar la permanent comunicació entre aquest lloc i el CCE provincial.
  
El director tècnic del PMA constituirà, quan calga, un Centre de Recepció de Mitjans (CRM), la ubicació del qual podrà coincidir amb la del PMA si aquest té fàcil accés i si es considera un lloc adequat per a la posterior distribució d'aquests. La constitució d'aquest CRM serà comunicada pel director tècnic del PMA d'immediat al CCE provincial.
  
El PMA estarà compost per:
  
· El director tècnic del PMA.
  
· Els comandaments dels grups d'acció presents sobre el terreny.
  
· Els alcaldes dels municipis afectats, o els seus representants.
  
· El comandament d'altres unitats de bombers que intervenen.
  
· En el seu cas, els comandaments de les unitats que intervenen dels recursos no assignats al pla.
  
Els representants dels municipis, en el cas que s'haja constituït el CECOPAL, garantiran l'enllaç entre aquest i el PMA.
  
El director tècnic del PMA assumeix la màxima responsabilitat de direcció de l'incendi sobre el terreny. Les funcions a desenvolupar per aquest en l'atac inicial a l'incendi o en el cas d'un atac ampliat es concreten en Directriu d'organització del grup d'intervenció (annex IV del document IV d'aquest pla). Amb caràcter general les seues funcions són:
  
· Avaluar l'evolució de l'incendi i la seua gravetat, i comunicar el nivell d'emergència al CCE d'acord amb els nivells definits en aquest pla.
  
· Dirigir les actuacions contra l'incendi.
  
· Ubicar i constituir el PMA.
  
· Conjuntament amb els comandaments sobre el terreny dels grups d'acció, determinar les actuacions a realitzar pels components d'aquests grups.
  
· Comunicar als representants dels municipis afectats presents la situació de l'incendi i les actuacions que es porten a cap. Reclamar d'aquests ajuntaments, si així ho considera necessari, la col·laboració en matèria de suport logístic o de seguretat, conforme a allò que s'ha previst en estiga pla.
  
· Sol·licitar al CCE, en el seu cas la intervenció de recursos sanitaris d'urgència.
  
· Depenent de la gravetat i evolució de l'emergència, preveure els punts de trobada per a evacuacions, així com els Centres de Recepció de Mitjans (CRM) o els d'evacuació de ferits i víctimes, i designar, si s'escau, als responsables d'aquests.
  
· Si s'haguera constituït el CECOPI, canalitzar les ordres d'aquest als comandaments dels grups d'acció.
  
· Donar per controlat l'incendi.
  
· Donar per extingit l'incendi.
  
En un primer moment i fins a la constitució dels grups d'acció, tots els medis humans i materials al terreny estaran sota el comandament directe del director tècnic del PMA.
  
En el moment en què es constituïsquen els grups d'acció, aquests mitjans passaran a formar part dels seus grups respectius.
  
1.7. Grups d'acció
  
Es consideren grups d'acció, el conjunt de mitjans humans i materials cridats a intervindre en l'emergència, amb unes actuacions concretes per a cada grup que es desenvolupen a continuació:
  
La direcció sobre el terreny dels grups d'acció, recaurà sobre els corresponents comandaments de grup.
  
La denominació dels grups d'acció és la indicada a continuació:
  
· Grup d'intervenció
  
· Grup de seguretat
  
· Grup logístic i de suport
  
· Grup sanitari
  
La intervenció dels anteriors grups d'acció ve determinada pel nivell de gravetat de l'incendi forestal i/o la seua duració.
  
S'arrepleguen a continuació la composició i les funcions generals a realitzar per cada grup d'acció.
  
1. Grup d'intervenció
  
L'organització d'aquest grup, comandament, composició i funcions, es desenvolupen amb major profunditat en la directriu tècnica d'organització del grup d'intervenció, en la de coordinació d'aeronaus i altres normes d'intervenció que consten en els annexos IV al VIII del document IV d'aquest pla.
  
Comandament:
  
Inicialment, l'incendi serà coordinat pel primer comandament de la unitat que accedisca en primera instància a l'incendi. La prelació per ordre ascendent, de la coordinació en els primers moments serà:
  
\* capatàs de la Unitat de Brigada Forestal;
  
\* capatàs de la Brigada Forestal Helitransportada;
  
\* agent forestal/mediambiental;
  
\* capatàs coordinador.
  
A l'arribada del primer comandament del consorci de bombers de la província corresponent ( capatàs coordinador o sergent ), es constituirà en el comandament del Grup d'Intervenció i director tècnic del PMA. La incorporació a l'incendi d'un comandament superior, implicarà l'assumpció per aquest últim del comandament del grup i la direcció del PMA.
  
Composició:
  
· Mitjans, comandaments i capatassos dels consorcis provincials de bombers.
  
· Brigades forestals de la Diputació Provincial de València.
  
· Tècnics del Servei d'Emergència
  
 · Tècnics i agents forestals/mediambientals de guàrdia d'incendis de la Conselleria de Medi Ambient ( adscrits en funcions durant els incendis).
  
· Unitats Brigades Forestals (UBF) i capatassos coordinadors contractats per la Conselleria de Presidència a la Província d'Alacant.
  
· Mitjans aeris de la Direcció General de Conservació de la Naturalesa del Ministeri de Medi Ambient.
  
· Mitjans aeris de la Conselleria de Presidència.
  
· Voluntaris i/o grups de prompte auxili municipals.
  
· Maquinària o altres recursos privats.
  
· Unitats de bombers dels parcs municipals d'Alacant, Castelló i València (mitjans extraordinaris)
  
· Forces Armades (mitjans extraordinaris)
  
· Altres recursos estatals no previstos en aquest pla.
  
Funcions:
  
· Rebre en primera instància la notificació de l'emergència per part del CCE provincial.
  
· Combatre l'incendi, auxiliar les víctimes, si s'escau, i aplicar les mesures de protecció per a les persones i els béns que puguen veure's amenaçats pel foc.
  
· En la fase inicial assumir funcions i agrupar components de tots els grups d'acció.
  
2. Grup de seguretat
  
Les actuacions d'aquest grup es desenvolupen també en la Guia de resposta del grup de seguretat (annex III del document IV d'aquest pla).
  
Comandament:
  
El comandament sobre el terreny de la Guàrdia Civil.
  
Composició:
  
Personal de les forces de l'ordre: Cos Nacional de Policia, Policia Autonòmica, Guàrdia Civil, i Policia Local.
  
Funcions:
  
· Establir les previsions necessàries amb el fi d'atendre totes les necessitats que sorgisquen en relació amb:
  
- La seguretat ciutadana
  
- El control d'accessos a la zona d'intervenció i circulació vial.
  
- Els avisos a la població.
  
- La coordinació i execució d'una possible evacuació.
  
· El grup de seguretat serà l'encarregat de centralitzar la informació sobre qualsevol indici que faça referència a l'origen de l'incendi o les seues causes, lesions personals i danys existents en ser responsable de la instrucció de diligències judicials, per al qual qualsevol dels participants de qualsevol grup d'actuació farà arribar a aquest la informació que dispose sobre els fets exposats.
  
3. Grup logístic i de suport
  
Les actuacions d'aquest grup, es desenvolupen igualment en la Guia de resposta del grup logístic i de suport (annex III del document IV d'aquest pla).
  
Aclariment:
  
Una de les funcions d'aquest grup en els incendis forestals, és l'avituallament de les unitats que intervenen, la qual es realitza d'una forma especial en funció de la duració de l'incendi, per la qual cosa serà tractada posteriorment.
  
Comandament:
  
El director tècnic del pla sectorial d'abastiment de la província afectada, o persona designada per aquest.
  
Composició:
  
· Personal de la diputació de la província afectada.
  
· Responsables dels ajuntaments dels municipis afectats, que tinguen assignades les funcions d'abastiment en el seu pla territorial municipal o, si hi manca, designats pels alcaldes.
  
Funcions:
  
· Gestió del Centre de Recepció de Mitjans (CRM), en tot allò que s'ha relacionat amb:
  
- La recepció, classificació, despatx i retirada de mitjans.
  
- Control i/o visat d'albarans i mitjans que puguen generar una posterior facturació.
  
· Des del Centre Provincial de Coordinació d'Abastiment, atendre les sol·licituds del CCE/CECOPI en relació amb la gestió i l'abastiment de queviures.
  
· El transport, alberg i assistència als afectats.
  
· Facilitar l'abastiment de combustible i altres materials necessaris per a l'extinció d'incendis forestals.
  
Aquestes funcions es coordinaran i donaran suport en els plans sectorials del Pla Territorial d'Emergència de la Comunitat Valenciana.
  
Avituallament:
  
Durant les primeres 24 hores de duració de l'incendi, l'avituallament corre a càrrec de les pròpies unitats sobre el terreny dels grups d'acció, que hauran de preveure el seu autoproveïment. La coordinació d'aquest és competència dels caps de les unitats que intervenen.
  
A partir de les 24 hores de duració, independentment del nivell d'emergència, l'avituallament serà realitzat pel grup logístic i de suport, d'acord amb allò indicat anteriorment, en aquest mateix punt, respecte de la seua coordinació i composició.
  
Si es preveu que un incendi tinga una duració superior a les 24 h, el coordinador provincial de mitjans informarà el director del pla, sobre la conveniència de l'activació del pla sectorial d'abastiment de la província afectada, el qual decidirà sobre l'activació del mateix.
  
Les funcions en relació amb l'avituallament es concreten en:
  
· Establir les previsions necessàries amb el fi d'atendre totes les necessitats que sorgisquen en relació amb l'avituallament dels grups d'acció sobre el terreny.
  
· Portar a cap l'esmentat avituallament fins al CRM i assegurar la distribució de queviures a tot el personal.
  
4. Grup sanitari
  
Les actuacions d'aquest grup es desenvolupen igualment en la Guia de resposta del grup sanitari (annex III del document IV d'aquest pla).
  
Aclariment:
  
En tots els incendis de nivell 1 o superior, l'alerta al sistema sanitari es realitzarà a través del corresponent Centre d'Informació i Coordinació d'Urgències (CICU), qui mobilitzarà i gestionarà els recursos assistencials necessaris en cada cas. Els CICU actuaran en coordinació amb els CCE provincials.
  
L'activació del grup sanitari es realitzarà a través del CCE. Independentment del nivell de l'emergència serà realitzada a sol·licitud del director tècnic del PMA o per ordre del director del pla.
  
Si cal, el director del pla activarà el pla sectorial sanitari del pla territorial de la comunitat.
  
Comandament:
  
El metge de l'equip SAMU (Servei d'Atenció Mèdica Urgent), serà el cap del grup sanitari. En cas d'haver-hi més d'un equip, el CICU designarà el metge del SAMU el qual realitzarà les tasques de coordinació del grup sanitari.
  
Composició:
  
· Equip/s SAMU.
  
· Recursos sanitaris d'atenció primària. Aquests recursos són, per proximitat al lloc de l'emergència, recursos de resposta immediata.
  
· Recursos de transport sanitari.
  
· Hospitals.
  
Funcions:
  
· Constituir el lloc d'assistència sanitària i el centre sanitari d'evacuació si procedeix.
  
· Realitzar les funcions pròpies de classificació de les víctimes i assistència i evacuació sanitària.
  
2. INTEGRACIÓ DELS PLANS D'ACTUACIÓ MUNICIPALS FRONT AL RISC D'INCENDIS FORESTALS
  
2.1. El CECOPAL
  
És el màxim òrgan de coordinació i gestió dels recursos municipals front a aquest risc.
  
La seua composició i funcionament s'especificarà en els plans d'actuació municipals front al risc d'incendis forestals de cada municipi. En tot cas l'alcalde serà el seu director.
  
A iniciativa de l'alcalde del municipi afectat o a requeriment del comité de direcció de l'emergència, es constituirà el CECOPAL. En aqueix cas el representant de l'ajuntament en el PMA, serà l'enllaç entre aquests.
  
Les principals missions del CECOPAL seran:
  
· Gestionar i canalitzar els recursos municipals de forma coordinada amb el PMA.
  
· Coordinar el sistema d'avisos a la població i altres mesures de protecció.
  
2.2. Integració dels recursos municipals en els grups d'acció
  
D'acord amb allò que s'ha indicat anteriorment per als Grups d'Acció previstos en el Pla, el personal dels municipis afectats donaran suport la seua actuació. En concret:
  
· La policia local s'integrarà en el grup de seguretat.
  
· El personal dels ajuntaments que té assignades les funcions d'abastiment, o que ha sigut designat pels respectius alcaldes per a aquest fi, s'integrarà en el grup logístic i de suport.
  
· Els grups de prompte auxili, o el personal voluntari que, d'una forma organitzada, puguen actuar en tasques d'extinció, s'integraran en el grup d'intervenció.
  
3. PARTICIPACIÓ DEL PERSONAL DE LA CONSELLERIA DE MEDI AMBIENT EN L'EXTINCIÓ D'INCENDIS FORESTALS
  
El personal de la guarderia forestal/mediambiental, (agent forestal/mediambiental, cap de zona i cap de comarca), en cas d'incendi seran mobilitzats a través de les centrals de comunicacions de la Conselleria de Medi Ambient, i seguiran les instruccions del tècnic coordinador provincial de Medi Ambient de la província corresponent.
  
Una vegada al lloc de l'incendi, s'integrarà en el grup d'intervenció, depenent funcionalment del director tècnic del PMA, i efectuarà les missions que aquest els assigne per al control del sinistre (veure Directriu tècnica d'organització del grup d'intervenció, annex IV del document IV d'aquest pla). Tot això sense perjudici de les funcions que tenen assignades com personal de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Fins a l'arribada del primer comandament de bombers, el personal de la guarderia forestal/mediambiental coordinarà i dirigirà les primeres actuacions contra el sinistre, segons allò que s'ha previst en la Directriu tècnica d'organització del grup d'intervenció (annex IV del document IV d'aquest pla).
  
En situacions d'extrema urgència, els tècnics forestals de la Conselleria de Medi Ambient podran ser requerits per a col·laborar en les tasques d'extinció, d'acord amb les ordres del director del pla.
  
Aquesta participació es podrà estendre a altres situacions de risc quan la gravetat dels sinistres ho aconselle.
  
DOCUMENT IV
  
OPERATIVITAT
  
Índex
  
1. OPERATIVITAT
  
 1.1. Notificació
  
 1.2. Activació
  
 1.3. Actuacions
  
 1. Mobilització i resposta durant las preemergències
  
 2. Mobilització i resposta dels Grups dŽAcció
  
 3. Mobilització de recursos extraordinaris
  
 1.4. Final de les preemergències i emergències
  
2. MESURES DE PROTECCIÓ
  
 2.1. Mesures de protecció per a la població
  
 2.2. Mesures de protecció per als grups dŽacció
  
3. PLA DE TRANSMISSIONS
  
4. CATÀLEG DE RECURSOS
  
5. DIRECTORI
  
Annexos
  
I. ESQUEMES D'ACTUACIÓ
  
II. PLA DE VIGILÀNCIA PREVENTIVA CONTRA ELS
  
 INCENDIS FORESTALS
  
III. GUIA DE RESPOSTA DEL GRUP DE SEGURETAT,
  
 GRUP LOGÍSTIC I DE SUPORT, DEL GRUP SANITARI
  
 I DELS RECURSOS EXTRAORDINARIS
  
IV. DIRECTRIU TÈCNICA D'ORGANITZACIÓ DEL GRUP
  
 D'INTERVENCIÓ
  
V. DIRECTRIU TÈCNICA DE COORDINACIÓ
  
 D'AERONAUS
  
VI. DIRECTRIU TÈCNICA DE COMUNICACIONS
  
 DEL GRUP D'INTERVENCIÓ
  
VII. NORMES PER A LA INTERVENCIÓ DE RECURSOS
  
 D'ALTRES ADMINISTRACIONS
  
 1. Normes per a la intervenció de les Brigades Forestals
  
 de la Diputació de València
  
 2. Normes per a la intervenció de mitjans aeris de la DG
  
 de Conservació de la Naturalesa
  
 3. Normes i procediments per a la cooperació de les
  
 Forces Armades
  
 4. Normes i procediments de mobilització de mitjans
  
 pertanyents a altres administracions a través
  
 del Pla Estatal
  
 5. Butlletí de part d'evolució i fi d'episodi
  
VIII. PROTOCOLS D'ACTUACIÓ DELS SPEIS
  
 DE VALÈNCIA I CASTELLÓ
  
IX. MESURES D'AUTOPROTECCIÓ
  
1. OPERATIVITAT
  
1.1. Notificació
  
Una vegada rebut l'avís de preemergència, els CCE provincials efectuaran la notificació establerta en els esquemes d'actuació de l'annex I d'aquest document i conforme al que estableix el Pla de vigilància preventiva (annex II d'aquest document).
  
L'avís de l'existència o de l'inici d'un incendi forestal arriba als CCE provincials, bé a través dels mitjans previstos en el Pla de vigilància preventiva o a través de particulars (telèfon 112). Es notifica seguint els esquemes d'actuació de l'annex I.
  
1.2. Activació
  
És l'acció de determinar i posar en marxa, per la persona competent, les actuacions que corresponguen d'acord amb aquest pla.
  
Es procedirà d'acord amb els esquemes d'actuació de l'annex I.
  
1.3. Actuacions
  
1. Mobilització i resposta durant les preemergències
  
Per als diferents nivells de preemergència, els mecanismes de resposta del personal vas intervenir s'especifiquen en el Pla de vigilància preventiva, annex II.
  
2. Mobilització i resposta dels grups d'acció
  
D'acord amb els diferents nivells de l'emergència i per a arbitrar els mecanismes de resposta necessaris que han de regir les actuacions dels grups d'acció, s'ha elaborat una guia de resposta per al grup de seguretat, el grup logístic i de suport, del grup sanitari i dels recursos extraordinaris i unes directrius tècniques que s'adjunten com annexos d'aquest Pla ( veure annexos III i VI ).
  
Independentment del que hem dit i, en concret per a les actuacions en els termes municipals de València i Castelló, les actuacions es regiran conforme a allò que indiquen els procediments de l'annex VIII.
  
3. Mobilització de recursos extraordinaris
  
Es consideren recursos extraordinaris els que no estan adscrits al present Pla. El seu requeriment implica la declaració del nivell 2 d'emergència. A aquests efectes cal tenir en compte:
  
L'exèrcit
  
Els mitjans de la Dirección General de la Conservació de la Natura no adscrits al Pla.
  
Els mitjans d'altres comunitats autònomes.
  
mitjans de titularitat estatal no assignats: recursos extraordinaris de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat i altres.
  
Ajuda internacional
  
La seua mobilització i integració en el Pla s'efectuaran segons el que estableix el Pla estatal de protecció civil per a emergències per incendis forestals. (Vegeu les especificacions de la mobilització i integració en l'annex III i VII ).
  
Les actuacions i recursos necessaris a mobilitzar complementàriament de cadascun dels plans sectorials, podran ser coordinats des del CECOPI pel responsable del Pla sectorial integrat en el Comité Assessor.
  
1.4. Final de les preemergències i emergències
  
Pel seu caràcter, no cal declaració del final de les preemergències, i es considerada anul·lada la situació, quan acaba el termini per al qual s'elabora la predicció o cessen les circumstàncies especials per les quals el director del Pla declara un nivell superior de preemergència.
  
La declaració del final de les emergències, correspon a qui l'haja dirigit, o siga, al director tècnic del PMA o el director del Pla.
  
En tots els casos el final de l'emergència serà trasmesa als responsables dels grups d'acció que hagen sigut mobilitzats.
  
2. MESURES DE PROTECCIÓ
  
2.1. Mesures de protecció per a la població
  
Les mesures de protecció per a la població només s'han de considerar a partir d'incendis forestals de nivell 1.
  
Les mesures de protecció a la població comprenen:
  
· MESURES D'AUTOPROTECCIÓ PERSONAL
  
Són aquelles mesures senzilles que poden ser dutes a terme per la població, d'acord amb el que indica l'annex IX d'aquest document.
  
· CONFINAMENT
  
Aquesta mesura consisteix en el refugi de la població en els seus domicilis.
  
Ha de complementar-se amb les mesures d'autoprotecció personal.
  
· ALLUNYAMENT
  
Consisteix en el trasllat de la població des de posicions exposades pels incendis forestals a llocs segurs, generalment poc distants, utilitzant-hi els seus mitjans.
  
· EVACUACIÓ
  
Consisteix en el possible trasllat de persones que es troben a la zona d'emergència, amb dificultats de supervivència, a un lloc segur. Per tractar-se d'una mesura de mas llarg duració, només es justifica si el perill al qual està exposada la població és gran.
  
L'ordre de confinament, allunyament o evacuació, serà donada pel director del Pla, a proposta del director del PMA o de l'alcalde del municipi afectat, o bé, serà donada per aquest últim sota la seua total responsabilitat. Qui ho ordene haurà de verificar que tots els altres responsables estan assabentats.
  
El trasllat de l'ordre serà del director del PMA al cap del grup de seguretat.
  
La notificació a la població de l'ordre, la seua subjecció i direcció, serà assumida pel grup de seguretat, amb recursos propis, recursos locals o sol·licitats al CCE provincial.
  
En cas d'amenaça de perill immediat sobre habitatges o nuclis poblats, les mesures de protecció seran ordenades i realitzades pel cap del grup de seguretat, que ho notificarà d'immediat al director Tècnic del PMA.
  
En absència dels membres del grup de seguretat, el director tècnic del PMA, ordenarà les mesures de protecció, amb els mitjans disponibles.
  
En aquests dos últims casos, el director tècnic del PMA, informarà el més aviat possible sobre les mesures adoptades, al director del Pla i a l'alcalde del municipi corresponent.
  
· SISTEMES D'AVISOS A LA POBLACIÓ
  
Tenen per finalitat alertar la població i informar-la sobre l'actuació mas convenient en cada cas i sobre l'aplicació de les mesures de protecció abans esmentades: autoprotecció, confinament, allunyament i evacuació.
  
En un primer nivell es podran utilitzar sistemes de megafonia per a informar la població de les mesures de protecció d'aplicació imminent.
  
Aquests sistemes de megafonia hauran d'estar previstos en el Pla territorial municipal i les forces de l'ordre públic del municipi al municipi els hauran de tenir a l'abast.
  
En un segon nivell els avisos a la població s'efectuaran a través dels mitjans de comunicació social (ràdio, televisió), concretament RNE-1, CANAL-9 RÀDIO, TVE-1, CANAL-9 TV, els missatges a difondre seran facilitats pel Gabinet d'Informació adscrit al Comité de Direcció.
  
Per a facilitar la informació s'utilitzarà el telèfon d'emergència dels centres provincials de Coordinació d'Emergències de la Generalitat Valenciana (112).
  
2.2. Mesures de protecció per als grups d'acció
  
Dites mesures en els incendis forestals es basen en:
  
· Assegurar que els grups d'acció disposen dels equips personals d'intervenció adequats.
  
· Que els grups d'acció disposen de la formació adequada per a la intervenció i que coneguen les consignes bàsiques de protecció personal en intervencions amb incendis forestals.
  
Després de l'aprovació d'aquest Pla i, per part dels organismes que intervenen, hauran de dotar als grups d'acció de les mesures de protecció esmentades.
  
3. OPERATIVA DE TRANSMISSIONS
  
S'entén per operativa de transmissions els mitjans i sistemàtica a utilitzar en el seguiment i desenrotllament de situacions de preemergència i emergència per incendis forestals.
  
La seua finalitat és assegurar la transmissió de les notícies relacionades amb l'incident o de l'entorn.
  
Aquesta transmissió de notícies sobre l'evolució de la situació de preemergència o emergència, es realitzarà mitjançant la notificació als organismes involucrats en l'emergència, que tinguen que intervenir segons els protocols establerts per a cada cas, com al públic en general a través dels mitjans de comunicació corresponents.
  
El procediment de transmissió, el tipus de comunicació i el receptor dependrà de l'àmbit en què es moga aquesta transmissió.
  
L'operativa de transmissions pot desenrotllar-se en dos àmbits diferents:
  
1. Àmbit dels centres de coordinació (CCEs)
  
2. Àmbit del lloc on es produeix l'emergència (PMA).
  
1. Àmbit dels CCEs
  
En situacions d'emergència per incendi forestal, s'estableix com a centre neuràlgic de comunicacions el CCE de la província afectada per l'emergència.
  
En el cas de la província de València, el CCE provincial (Centre de Comunicacions del Consorci Provincial de Bombers de València), i el CCE autonòmic de l'Eliana, col·laboraran i establiran els seus protocols de mutu acord per a realitzar el conjunt de funcions que s'indiquen en aquest punt.
  
El CCE autonòmic de l'Eliana, a l'efecte d'executar les competències assignades en el present Pla, es constitueix com un altre centre neuràlgic de comunicacions.
  
Des d'aquests centres es disposa de capacitat suficient de comunicació a través dels sistemes de telèfon, ràdio i transmissió de dades.
  
S'estableix la Xarxa de Comunicacions d'Emergències de la Generalitat Valenciana, com la xarxa normalitzada i única per a la gestió de les situacions de preemergència i emergència per incendi forestal.
  
Les funcions del Centre Neuràlgic de Comunicacions són les que a continuació s'indiquen:
  
· Dotar el director del Pla i el Comité de Direcció d'un sistema de comunicacions fiable, contrastat i redundant que permeta la transmissió de l'alerta i les comunicacions una vegada desencadenada l'emergència.
  
· Garantir les comunicacions de forma permanent amb tots els organismes i persones involucrades en el present Pla especial d'incendis forestals.
  
· Assignar un codi de cinc dígits a cada organisme/servei, que dispose d'equip connectat a la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
· Mantenir actualitzats les dades de localització i mobilització via ràdio i telèfon de tots els recursos, en la base de dades GEMER.
  
· Comprovar de forma rutinària el perfecte estat de les comunicacions via ràdio amb tots i cadascun dels recursos implicats.
  
· Notificar, mitjançant els diferents sistemes de comunicació, als diferents organismes, serveis i recursos, l'engegament del Pla, l'evolució i desactivació, de conformitat amb els esquemes indicats en l'annex I.
  
· Implantar, quan calga, sistemes de comunicacions alternatius a la zona d'emergència.
  
· Sol·licitar a la Delegació del Govern o a les subdelegacions del Govern l'activació de la "Xarxa de Radioaficionats d'Emergències" (REMER).
  
· Enregistrar la totalitat de les comunicacions per ràdio i telèfon, relacionades amb la situació d'emergència d'incendi forestal. Aquests enregistraments hauran de guardar-se com a mínim per un temps de sis mesos.
  
El centre de transmissions principal en una emergència està en el CCE de la província afectada. Tindrà cura de centralitzar i garantir, durant l'activació del Pla, la comunicació permanent amb:
  
· La resta dels centres de Coordinació d'Emergències de la Generalitat Valenciana.
  
· Cadascun dels organismes responsables dels grups d'acció.
  
· Els grups d'acció sobre el terreny.
  
· La Delegació del Govern / Subdelegació de Govern.
  
· Les diputacions provincials.
  
· Els ajuntaments / policies locals.
  
· Els mitjans de comunicació social.
  
En tots els centres de Coordinació d'Emergències de la Generalitat Valenciana hi ha una base de dades informatitzades en la qual figura els mitjans de comunicació existents, amb tots els organismes i serveis alertables i/o mobilitzables en situacions d'emergència en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, en el qual estan inclosos els organismes relacionats anteriorment.
  
En aquesta base de dades cada organisme / servei figura amb un número de codi assignat mitjançant el qual s'accedeix a tots els mitjans de comunicació disponibles (telèfon / fax, ràdio), amb totes les dades necessàries per al funcionament (números, bandes, freqüències, tons,) i s'especifica quin és el mitjà de comunicació prioritari.
  
Des d'aquest Centre es realitzaran, igualment, les notificacions als diferents organismes, d'acord amb els corresponents procediments i seguint els esquemes de l'annex I.
  
A partir d'aquest moment, tots els organismes implicats estaran enllaçats amb el CCE de la província on s'estiga produint l'emergència a través dels mitjans de comunicació esmentats.
  
Per al manteniment de l'operativitat d'aquest Pla de transmissions, una vegada al trimestre, es comprovaran les comunicacions per tots els mitjans amb els diferents organismes implicats.
  
Les proves seran enregistrades en cinta magnetofònica la qual es conservarà durant tres mesos. Les anomalies detectades seran comunicades al director.
  
En el cas que el/els municipi/s no estiguen encara connectat/s a la Xarxa de Comunicacions de Protecció Civil de la Generalitat Valenciana, les comunicacions via ràdio entre aquests i el CCE s'efectuarà a través de la "Xarxa de radioaficionats d'Emergència" (REMER), i s'haurà de sol·licitar l'activació d'aquesta xarxa a la Delegació/subdelegació del Govern.
  
2. Àmbit del lloc on es produeix l'emergència (PMA)
  
En aquest àmbit, el centre de transmissions principal és el PMA, el qual estarà permanentment en contacte a temps real amb el CCE corresponent de la província on s'estiga produint l'emergència.
  
Aquesta comunicació es realitzarà sempre a través del director, el qual sol·licitarà, en cada cas, els recursos necessaris i el permís per a efectuar les decisions que en aquest pla li corresponga prendre.
  
Al PMA s'incorporaran juntament amb el director, tots els responsables dels grups d'acció que intervenen en el control i seguiment de l'emergència.
  
Les comunicacions del grup d'intervenció amb el PMA, per les especials característiques seran conforme al que estableix la directriu tècnica que figura en l'annex VI d'aquest pla.
  
Les comunicacions que la resta dels grups d'acció hagen de realitzar amb els seus corresponents organismes es realitzaran a través del seu responsable en el PMA. Aquests aportaran els mitjans materials necessaris per a aquestes comunicacions.
  
4. CATÀLEG DE RECURSOS
  
Com a conseqüència de la diversitat d'Administracions públiques i organismes implicats en les actuacions previstes en el aquest Pla especial, els recursos humans i materials existents i mobilitzables, que integren el grup d'intervenció, són molt variables, fins i tot dins d'un mateix any, dependent de l'època, la qual cosa obliga a una contínua revisió i actualització d'aquests, per la qual cosa hauran d'estar contínuament disponibles i actualitzats en els CCE provincials.
  
A l'efecte, tots els serveis o organismes citats en el Pla, estaran obligats a notificar per escrit als CCE provincials els recursos disponibles, les seues actuacions o modificacions, tant d'unitats o personal com d'horaris de disponibilitat.
  
La resta de recursos de caràcter general i dels altres grups d'acció (ambulàncies, grues, vehicles especials, etc..), estaran inclosos en el catàleg de mitjans i recursos del Pla territorial d'emergències de la Comunitat Valenciana i en els plans sectorials.
  
Pel que fa als recursos municipals, públics o privats, aquests s'inclouran en els respectius plans d'actuació municipals davant el risc d'incendis forestals.
  
5. DIRECTORI
  
Tal com explica el punt 3 d'aquest document, el Pla de transmissions dels centres de coordinació d'emergències provincials conté els mitjans de comunicació amb tots els organismes/serveis implicats en aquest Pla. Igualment, en el Pla de transmissions està inclòs el directori de les persones responsables implicades.
  
Els centres de coordinació d'emergències provincials anualment actualitzaran el directori dels membres que integren el CECOPI, els quals, alhora, estaran obligats a notificar per escrit als CCE provincials qualsevol modificació, la qual serà comunicada al CCE autonòmic. Aquest comunicarà el directori als responsables implicats.
  
Annex I. Esquemes
  
d'actuació
  
13a
  
14a
  
15a
  
16a
  
13b
  
14b
  
15b
  
16b
  
ANNEX II
  
PLA DE VIGILÀNCIA PREVENTIVA
  
CONTRA ELS INCENDIS FORESTALS
  
Sumari
  
1. ÍNDEX DE PERILLOSITAT D' INCENDIS FORESTALS.
  
2. OBJECTIUS.
  
3. ACTUACIONS.
  
 3.1. Coordinador Provincial de Mitjans.
  
 3.2. Preferència Nivell 1.
  
 3.3. Preferència Nivell 2.
  
 3.4. Preferència Nivell 3.
  
 3.5. PROCEDIMENTS D'ACTUACIÓ.
  
 1. Vigilància mòbil en itineraris prefixats.
  
 2. Control d'accessos.
  
4. RELACIÓ DE MUNICIPIS QUE CONSTITUEIXEN
  
 LES ZONES PREVIFOC.
  
1. ÍNDEX DE PERILLOSITAT D'INCENDIS FORESTALS
  
El Centre Territorial de València de l'Institut Nacional de Meteorologia ha desplegat un índex de preciositat d'incendis forestals, adaptat a les especials condicions de la Comunitat Valenciana.
  
Aquest índex serà determinat diàriament, amb una previsió de 48 hores, i s'indiquen tres nivells de preferència, per a cadascuna de les 7 zones homogènies en què s'ha dividit el territori (veure mapa adjunt i relació de municipis que constitueixen les diferents zones en el punt 4 del present annex), durant l'època de més gran risc. En la resta de mesos de l'any, la dita predicció s'efectua globalment per a cadascuna de les tres províncies de la Comunitat Valenciana.
  
A més a més, cada dia s'elabora un butlletí de confirmació de la predicció, per a aqueix mateix dia.
  
2. OBJECTIUS
  
Dins de l'objectiu marc d'evitar l'inici d'incendis forestals, el Pla de Vigilància Preventiva pretén cobrir rls aspectes següents:
  
· Definir els recursos humans i materials a mobilitzar per a cadascun dels nivells de preferència.
  
· Determinar les àrees d'actuació i els serveis concrets que han de realitzar-se en aquestes.
  
· Establir un procediment d'actuació comú per a totes les forces actuants.
  
3. ACTUACIONS
  
En aquest apartat es defineixen, de forma genèrica, els recursos a mobilitzar per a cadascun dels nivells de preferència, així com els procediments d'actuació comuns per a totes les forces actuants. La qualificació de recursos, la determinació d'àrees d'actuació i l'establiment de serveis concrets es troba desenvolupat en el "Pla de Vigilància Preventiva contra els Incendis Forestals", elaborat per la Conselleria de Medi Ambient, que a tots els efectes es considera complementari del present Pla.
  
3.1. Coordinador Provincial de Mitjans
  
El comunicat de confirmació tramés pel Centre Territorial de València de l'Institut Nacional de Meteorologia, al CEC autonòmic de l'Eliana, serà traslladat pel tècnic coordinador Interprovincial als coordinadors provincials de mitjans dels consorcis, els quals, en funció del seu contingut mobilitzaran i/o alertaran els distints recursos en funció del nivell de preemergència definit per a cadascuna de les zones referides en l'apartat 1.
  
Els recursos es mobilitzaran per a la realització de labors de detecció i vigilància dissuadiria conforme amb l'esquema de preemergències que acompanya l'annex I del present document.
  
3.2. Preemergència Nivell 1
  
A les zones on el nivell de preemergència classificat per a aqueix dia siga l'1, serà la xarxa de vigilància fixa de la Conselleria de Medi Ambient, la que de forma específica realitzarà labors de detecció. Aquests llocs fixos estaran complementats amb la vigilància mòbil que realitzen els agents forestals/mediambientals, les unitats de vigilància forestal, el voluntariat mediambiental i unitats de la prestació social. En aquestes zones i circumstàncies, la resta dels mitjans adscrits al Pla realitzaran les mateixes missions ordinàries que cada organisme els té assignades, sense perjudici que en el desplegament d'aquestes presten especial atenció a la vigilància i dissuasió de situacions o accions que puguen derivar d'un incendi forestal.
  
ZONES PREVIFOC
  
COMUNITAT VALENCIANA
  
zonas previfoc
  
17a
  
3.3. Preemergència Nivell 2
  
A més dels recursos asisgnats per al nivell 1, es mobilitzarà a les brigades forestals de la Conselleria de Presidència.
  
Tant els mitjans aeris de la Conselleria de Presidència com els destacats per a labors de direcció i coordinació d'incendis per la Direcció General de Conservació de la Naturalesa, per a treballs de vigilància, observació i coordinació, realitzaran labors de vigilància dissuasòria quan es considere necessari en els nivells de preemergència 2 i 3. Les zones a vigilar, així com Els itineraris alternatius, seran comunicats en el moment de la mobilització als tècnics de les bases on es localitze el recurs.
  
La mobilització d'aquests últims mitjans serà decidida pel coordinador interprovincial del CCE de lŽEliana. En tots els casos, el coordinador interprovincial del CCE de lŽEliana podrà establir rutes interprovincials de vigilància amb mitjans aeris, prèvia notificació al CCE corresponent del qual depenga el medi aeri mobilitzat.
  
3.4. Preemergència Nivell 3
  
A més dels recursos mobilitzats per a preemergències de nivell 1 i 2, es mobilitzaran i/o alertaran:
  
· Guàrdia Civil
  
La Delegació de Govern o subdelegacions del Govern, una vegada informats de la preemergència pel CCE, mobilitzaran la Guàrdia Civil perquè, dins de les seues missions quotidianes, presten especial atenció a la vigilància i a l'observació del compliment del que estableix en el Reglament de la Llei 3/93, Forestal de la Comunitat, sobre mesures generals per a la prevenció d'incendis forestals.
  
· Policia autonòmica
  
Realitzarà les missions que per cada zona concreta establesca el pla de vigilància, i serà mobilitzada pel CCE autonòmic.
  
· Ajuntaments
  
 Els ajuntaments de les zones afectades per aquest nivell seran alertats, via fax, per les direccions territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Establida l'alerta, l'alcalde, com a cap de Protecció Civil del municipi, mobilitzarà, en la mesura de les seues possibilitats, els recursos propis, a fi d'establir serveis de vigilància dissuasòria en les zones més sensibles del seu terme municipal (es destaquen per la seua importància els abocadors).
  
Així mateix, l'alcalde emetrà un ban en què es notifique la situació i recorden les mesures preventives d'obligat compliment previstes en el Reglament de la Llei 3/93, Forestal de la Comunitat, sobre mesures generals per a la prevenció d'incendis forestals.
  
· Brigades forestals de la Diputació de València
  
A la província de València, a més, es mobilitzarà des del CCE provincial a les zones amb nivell de preemergència 3, a les brigades forestals de la Diputació amb les missions establides en el Pla de Vigilància Preventiva contra els incendis forestals.
  
3.5. PROCEDIMENTS D'ACTUACIÓ
  
Els agents forestals, unitats d'Intervenció de la Conselleria de Presidència, unitats de Vigilància Forestal, guàrdies civils, policies autonòmics i policies locals, una vegada mobilitzats, realitzaran els serveis encomanats al Pla de Vigilància, d'acord sempre amb allò establit en els supòsits següents:
  
1. Vigilància mòbil en itineraris prefixats
  
L'objectiu d'aquest tipus de missions és la vigilància, dissuasió de situacions o accions que puguen derivar en un incendi forestal.
  
Davant d'una situació de risc, els agents actuants procediran d'acord a allò establit per a la situacions següents:
  
1. Situacions de risc que puguen requerir la intervenció dels mitjans d'extinció.
  
En aquests casos s'alertarà de forma immediata al CCE provincial i es procedirà a paralitzar l'acció o activitat que està motivant aquesta situació.
  
Quan en el lloc dels fets es trobe present el responsable de l'acció o l'activitat, els agents actuants comunicaran a aquest la situació d'alerta màxima i li facilitaran la documentació que per a cada cas estiga prevista sobre prohibicions i recomanacions.
  
Quan l'activitat o la acció infringesca, de forma clara i manifesta, alguna de les prohibicions establides en el Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, es procedirà a sol·licitar la presència d'un agent forestal que denunciarà el responsable, i l'informarà documentalment dels motius de la denúncia.
  
2. Situacions de risc que no requeresquen la intervenció dels mitjans d'extinció
  
Es procedirà de la mateixa manera que en el cas anterior, però sense alertar al CCE provincial.
  
Com en la resta dels casos, es facilitarà la informació escrita pertinent.
  
2. Control d'accessos
  
L'objectiu d'aquest tipus de missions és el control d'accessos o, si fa el cas, el tancament de camins o vehicles i persones no vinculades a la zona tancada.
  
1. Control d'accessos
  
La missió de l'agent o agents, destacats en un punt de control, és la d'informar les persones que passen per aquest de la situació especial en què es troba la zona.
  
Els agents actuants comunicaran la situació de preemergència i facilitaran la documentació que per a tal finalitat s'elabore.
  
En qualsevol cas, recordaran les prohibicions que s'estableixen en el Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
2. Tancament de camins a vehicles i persones
  
Com a actuació excepcional, en moments de perill extrem, podran tancar-se alguns camins a vehicles i persones no vinculades amb la zona.
  
Quan la Conselleria de Presidència considere que ha de tancar-se un accés a alguna zona, per les condicions ambientals i per la perillositat a causa de dificultats d'evacuabilitat, ho sol·licitarà al titular de la via, independentment que el tancament puga ser executat, amb l'autorització oportuna, pels diferents agents de l'autoritat, contemplats anteriorment.
  
Així mateix, la Conselleria de Presidència informarà la fiscalia, tant del tancament com de l'obertura de l'accés.
  
La missió de l'agent, o agents, destacats en un punt de tancament de camí és impedir, de forma raonada, el pas per aquest a persones no vinculades amb la zona.
  
S'entendrà que una persona està vinculada a la zona quan el tancament del camí li impedisca accedir a alguna de les seues propietats o el limite en les seues activitats quotidianes (agricultura, ramaderia, serveis, etc.).
  
Els agents actuants, en qualsevol dels casos, informaran la persona o persones afectades de les circumstàncies que han motivat el tancament, amb especial insistència en el tema de la pròpia seguretat de les persones.
  
En qualsevol cas, la missió dels agents de l'autoritat en els controls d'accés, serà el lliurament de la documentació elaborada per la Conselleria de Medi Ambient i la identificació de les persones, de la qual quedarà constància escrita. Si no pogueren identificar-se les persones, es prendrà nota amb una descripció somera del vehicle, color, matrícula, nombre d' ocupants, etc.
  
La resta de mitjans mobilitzats, que no puguen actuar com a agents de l'autoritat, col·laboraran en el lliurament de documentació i en la presa de dades anteriorment esmentada. En el cas d'observar un possible incendi o una infracció del Reglament de la Llei 3/93, Forestal de la Comunitat Valenciana, ho notificaran als CCE provincials.
  
ANNEX III
  
GUIA DE RESPOSTA DEL GRUP DE SEGURETAT,
  
DEL GRUP LOGÍSTIC I DE SUPORT, DEL GRUP SANITARI
  
 I DELS RECURSOS EXTRAORDINARIS
  
Sumari
  
1. CRITERIS GENERALS PER A TOTS ELS GRUPS.
  
 1.1. Punt de trobada en el lloc de l'incendi.
  
 1.2. Desmobilització i substitució de mitjans.
  
 1.3. Comunicacions.
  
2. GRUP DE SEGURETAT.
  
 2.1. Nivells en els quals actua
  
 2.2. Procediment per a la mobilització.
  
 2.3. Procediment d'actuació.
  
3. GRUP LOGÍSTIC i DE SUPORT
  
 3.1. Nivells en els quals actua.
  
 3.2. Procediment per a la mobilització.
  
 3.3. Procediment d'actuació.
  
4. GRUP SANITARI
  
 4.1 Nivells en els quals actua.
  
 4.2 Procediment per a la mobilització.
  
 4.3 Procediment d'actuació.
  
5. RECURSOS EXTRAORDINARIS.
  
 5.1. Nivells en els quals actua.
  
 5.2. Procediment per a la mobilització.
  
 5.3. Procediment d'actuació.
  
1. CRITERIS GENERALS PER A TOTS ELS GRUPS
  
1.1. Punt de trobada al lloc de l'incendi
  
Per a la incorporació dels mitjans davant un incendi caben tres possibilitats:
  
1. En els primers moments el punt de trobada del personal que intervé és el focus d'incendi.
  
2. Una vegada incorporat el cap del grup d'intervenció i constituït el PMA, els mitjans que s'incorporen a l'incendi es presentaran al cap del seu grup o, si de cas, al director tècnic del PMA (cap del grup d'intervenció).
  
3. Si el director tècnic del PMA constitueix un Centre de Recepció de Mitjans (CRM), s'incorporaran a aquest i es presentaran al responsable d'aquest.
  
Per tot això, en els processos de notificació de mobilització, es comunicarà específicament el punt de trobada i la seua ubicació.
  
1.2. Desmobilització i substitució de mitjans
  
La confirmació i les ordres de desmobilització i substitució de mitjans seguiran l'ordre jeràrquic de direcció de l'emergència , conseqüentment, en el PMA serà el director tècnic responsable d'aquesta funció.
  
En el cas que s'haja constituït el CRM, tots els mitjans que es retiren de l'incendi, hauran de passar necessàriament pel CRM, i es notificarà al responsable de la seua gestió. En cas de no estar constituït, notificaran la retirada al PMA.
  
1.3. Comunicacions
  
En tot moment s'haurà de respectar la jerarquització i la disciplina en les comunicacions, per a això:
  
· Independentment que cada servei utilitze els seus mitjans de transmissió en l'àrea de l'incendi, les comunicacions amb el CCE provincial es faran a través del PMA, per mitjà del cap del grup que estiga present.
  
· Dins del grup d'intervenció, a excepció de l'exèrcit i els mitjans aeris, es treballarà amb la Xarxa d'Emergència de la Generalitat Valenciana, (vegeu la Directriu Tècnica sobre Comunicacions, Annex VI d'aquest document).
  
No obstant això, la rigidesa de comunicacions establida, no hauria de ser raó per a no intentar qualsevol altre mitjà de comunicació davant de situacions d'elevada gravetat, quan ho justifiquen.
  
2. GRUP DE SEGURETAT
  
2.1. Nivells en els quals actua
  
Tots els nivells d'emergència.
  
2.2. Procediment per a la mobilització
  
Les possibles unitats que han d'intervenir seran mobilitzades, pel coordinador provincial de mitjans, a través del CCE provincial.
  
· Guàrdia civil. Serà mobilitzada d'ofici quan tinga coneixement de l'incendi, o bé a través de la corresponent Delegació/Subdelegació de Govern.
  
· Policia local. Serà mobilitzada la dels municipis afectats a través dels respectius ajuntaments, via telèfon o ràdio.
  
· Unitat del Cos Nacional de Policia. Serà mobilitzada a través del CCE autonòmic, via telèfon o ràdio.
  
· Cos Nacional de Policia adscrita a la Comunitat Valenciana, quan afecte les seues demarcacions. Serà mobilitzada d'ofici quan tinga coneixement de l'incendi, o bé a través de la corresponent Delegació/Subdelegació de Govern.
  
2.3. Procediment d'actuació
  
· Guàrdia civil. Acudirà al lloc de l'incendi. El cap de les unitats que intervinguen de la Guàrdia Civil, com a cap del grup de seguretat, s'incorporarà al PMA i atendrà les directrius del director tècnic, donarà les instruccions oportunes a les seues unitats i a les de la Policia Local i la Unitat Adscrita al Cos Nacional de Policia.
  
· La Guàrdia civil, en col·laboració amb la resta de forces del grup de seguretat, controlarà tots els accessos a la zona de l'incendi, i facilitarà l'arribada dels vehicles d'intervenció i impedirà el pas de vehicles i persones alienes. Respecte a la adopció de mesures de protecció a la població, s'actuarà segons el que està previst en el punt 2.1 del document IV d'aquest Pla.
  
· Cos Nacional de Policia. Si afecta les seues demarcacions podrà assumir les funcions abans descrites de Guàrdia Civil a excepció de la del cap del Grup.
  
· Policia Local i la Unitat del Cos Nacional de Policia adscrita a la Comunitat Valenciana. Acudirà al lloc de l'incendi, tot presentant-se al PMA i atendrà les instruccions del cap del grup (cap de la Guàrdia Civil o del director Tècnic del PMA si aquest no estiguera present).
  
3. GRUP LOGÍSTIC I DE SUPORT
  
3.1. Nivells en els quals actua
  
En tots els nivells d'emergència sempre que l'incendi tinga una duració superior a les 24 hores.
  
3.2. Procediment per a la mobilització
  
Les possibles unitats que hagen d'intervenir seran mobilitzades en funció de la gravetat de l'incendi, pel coordinador provincial de mitjans, a través del CCE provincial.
  
· Personal de la Diputació encarregat del pla sectorial d'abastiment. Seran mobilitzats a través dels centres de coordinació d'emergències provincials de la Generalitat Valenciana, via telèfon o ràdio, i localitzaran el director tècnic del pla sectorial d'abastiment.
  
· Els representants en aquest grup dels municipis afectats. Seran mobilitzats a través dels CCE provincials, via telèfon, els quals localitzaran l'alcalde o la persona delegada per aquest, qui, segons el previst en el Pla territorial o en el Pla d'actuació municipal davant d'incendis forestals, mobilitzarà el personal encarregat de les funcions d'abastiment i de suport logístic. Si hi manca, serà designat un representant que assumisca aquestes funcions.
  
3.3. Procediment d'actuació
  
· Personal de la Diputació encarregat del pla sectorial d'abastiment. El director tècnic del pla sectorial d'abastiment, o persona que designe, acudirà al lloc de l'incendi, s'integrarà en el PMA, i atendrà les directrius del director tècnic del PMA, tot assumint les funciones de cap d'aquest Grup.
  
Si el director tècnic del PMA considera oportú la creació d'un Centre de Recepció de Mitjans (CRM), aquest serà gestionat per un representant d'aquest Grup.
  
Inicialment els mitjans d'avituallament i de maquinària, es procurarà que siguen gestionats en l'àmbit dels municipis afectats, fet que se sol·licitarà als representants dels municipis en aquest Grup.
  
Quan per les circumstàncies de l'incendi les necessitats d'avituallament, maquinària, etc. ultrapassen els recursos ordinaris, el cap del grup logístic i de suport sol·licitarà l'activació dels plans sectorials corresponents del Pla Territorial de Comunitat.
  
· Els representants en aquest grup dels municipis afectats. Acudiran al lloc de l'incendi, es presentaran al cap del grup en el PMA o CRM, i atendran les seus sol·licituds.
  
4. GRUP SANITARI
  
4.1. Nivells en els quals actua
  
En qualsevol nivell quan el director del PMA ho considere o a proposta del director tècnic del PMA.
  
4.2. Procediment per a la mobilització
  
El CCE provincial informarà/alertarà al CICU provincial, el qual mobilitzarà els recursos sanitaris que han d'intervenir en l'emergència.
  
4.3. Procediment d'actuació
  
Els recursos sanitaris realitzaran la seua funció sota la direcció del cap del grup sanitari i aquest, alhora, actuarà segons les instruccions del director tècnic del PMA o, si hi manca, del cap del grup d'intervenció.
  
El coordinador del grup sanitari informarà de les actuacions al lloc de l'emergència i de la situació dels recursos sanitaris al CICU provincial i al director tècnic del PMA. Amb la informació rebuda pel cap del grup sanitari i la rebuda des del CCE provincial, el CICU establirà el procediment d'actuació concreta per a donar la resposta sanitària més adequada. Igualment, el CICU ha d'assegurar-se que el CCE corresponent coneix la situació i les activitats del grup sanitari al lloc de l'emergència.
  
5. RECURSOS EXTRAORDINARIS
  
5.1. Nivells en els quals actua
  
En els nivells 2 i 3.
  
5.2. Procediment per a la mobilització
  
La mobilització d'aquests recursos s'efectuarà segons el que estableix el Pla estatal davant d'aquest risc.
  
· Forces armades. La mobilització de les FAS serà feta per la Delegació/Subdelegació de Govern prèvia petició del CCE provincial, via telèfon i emplenada la fitxa que s'adjunta en l'annex VII.3 d'aquest document. Rebuda la sol·licitud la Delegació/Subdelegació de Govern establirà contacte amb l'autoritat militar competent.
  
· Mitjans de la DG de Conservació de la Natura no assignats al pla. Seran mobilitzats pel CCE autonòmic, segons el que s'indica per als mitjans de la DG de Conservació de la Natura, en l'annex VII.2 d'aquest document.
  
· Mitjans d'altres comunitats autònomes. La sol·licitud s'efectuarà per la Direcció General de Protecció Civil, a requeriment del CCE autonòmic. En la sol·licitud, el CCE autonòmic haurà de proporcionar, com a mínim, les dades bàsiques que figuren en la fitxa de l'annex VII.4 d'aquest document.
  
· Mitjans de titularitat estatal (recursos extraordinaris de la Guàrdia Civil, Cos Nacional de Policia i altres). Seran mobilitzats pel Delegat/subdelegat de Govern de la província en la qual estiguen ubicats. La petició serà feta pel CCE autonòmic al delegat de Govern i es proporcionaran les dades de la fitxa de l'annex VII. 4 d'aquest document.
  
· Ajuda internacional. La petició s'efectuarà per la Direcció General de Protecció Civil, a requeriment del delegat del Govern i prèvia sol·licitud del CCE autonòmic, el qual proporcionarà les dades de la fitxa de l'annex VII.3 d'aquest document.
  
5.3. Procediment d'actuació
  
· Forces armades. Es dirigiran a l'incendi i s'incorporaran dins del grup d'intervenció. El cap de les unitats de l'exèrcit que actuen, s'incorporarà al PMA, el director tècnic del PMA serà qui li facilite els detalls de les missions i la destinació concreta de les unitats militars, tenint en compte que la seua col·laboració haurà de limitar-se a les tasques auxiliars i de suport logístic, de conformitat amb el que estableix el Pla estatal. Actuaran sota els seus caps naturals.
  
· Mitjans del de la DG de Conservació de la Natura no assignats al Pla. Una vegada incorporats a l'àrea de l'incendi, les seues actuacions es regiran de la mateixa forma que els mitjans que aquest organisme assigna al Pla.
  
· Mitjans d'altres comunitats autònomes. Una vegada incorporats a l'àrea de l'incendi, actuaran de la manera següent:
  
- Mitjans aeris. Fins que siguen desmobilitzats actuaran en tot d'acord amb el s'estableix per als mitjans aeris de la Conselleria de Presidència (vegeu Annex V d'aquest document).
  
- Mitjans terrestres. S'integraran dins de les unitats bàsiques del grup d'intervenció. El seu responsable passarà a incorporar-se al PMA.
  
· Mitjans de titularitat estatal. Recursos extraordinaris de la Guàrdia Civil, Cos Nacional de Policia i altres. S'incorporaran en el grup corresponent, i atendran les instruccions del cap del grup.
  
· Ajuda Internacional. Actuaran de la mateixa manera que els mitjans de la DG de Conservació de la Natura.
  
ANNEX IV
  
DIRECTRIU TÈCNICA D'ORGANITZACIÓ
  
DEL GRUP D'INTERVENCIÓ
  
 Sumari
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. INTRODUCCIÓ A L'EVOLUCIÓ D'UN INCENDI
  
 FORESTAL
  
3. MOBILITZACIÓ DE MITJANS
  
 3.1. Recursos del grup d'intervenció
  
 3.2. El despatx automàtic
  
 3.3. Mobilització de la resta de mitjans
  
4. ORGANITZACIÓ DE MISSIONS
  
 4.1. De les unitats del despatx automàtic El PMA inicial
  
 4.2. Incorporació de nous mitjans. Estructura ampliada
  
 4.2.1. Definició d'unitats operatives. Incorporació.
  
 Estructura operativa
  
 4.2.2. Incorporació de caps a l'estructura
  
 4.2.3. Prelació dels caps del grup d'intervenció
  
 4.2.4. El PMA ampliat. El Centre de Recepció de Mitjans
  
 (CRM)
  
5. SUBSTITUCIÓ I RETIRADA DE MITJANS
  
6. PARTICIPACIÓ DEL PERSONAL VOLUNTARI EN LAS
  
 TASQUES D'EXTINCIÓ
  
1. INTRODUCCIÓ
  
Aquesta Directriu Tècnica estableix i determina els aspectes d'organització dels recursos actuants en els incendis forestals que integren el grup d'intervenció, i el seu desenrotllament durant l'evolució d'un incendi. És complementària del que s'ha exposat en el Pla Especial i no considera els casos particulars d'actuació en els termes municipals de Castelló i València.
  
Igualment, no tracta de l'organització dels mitjans aeris en el grup d'Intervenció, els quals es tractaran en una altra Directriu Tècnica, com la que correspondrà a la utilització de les comunicacions durant els incendis.
  
Aquesta Directriu, queda supeditada a les decisions i les ordres que el director del Pla realitze durant l'actuació en un determinat incendi.
  
2. INTRODUCIÓ A L'EVOLUCIÓ D'UN INCENDI FORESTAL
  
Rebut l'avís d'un incendi forestal, el coordinador provincial de mitjans, mobilitza els mitjans del despatx automàtic.
  
En els primers moments, el cap de les unitats mobilitzades valorarà la gravetat de l'incendi, en funció de la qual seran mobilitzats nous recursos. S'establirà el Lloc de Comandament Avançat (PMA) i els nous recursos s'incorporaran segons una determinada estructura d'intervenció per sectors d'incendi, amb tasques i missions determinades, d'acord amb el que establesca el director del PMA.
  
Dins d'aquesta estructura, en funció de la gravetat i l'evolució previsible de l'incendi, es podrà constituir un Centre de Recepció de Mitjans (CRM), des d'on es gestionaran tots els aspectes de logística i substitució de mitjans. La Direcció del PMA serà assumida pels successius caps del nivell superior, d'acord amb la gravetat del sinistre, i pot ser necessària la subdivisió de les tasques del director del PMA, en el cas de sinistres molt greus, amb el nomenament d'un cap d'intervenció i un responsable del CRM.
  
Des del PMA es determinarà la retirada dels mitjans i les tasques de repàs de perímetres o altres que hagen de realitzar les unitats de retén que romanguen en el lloc fins que s'haga determinat que l'incendi està extingit.
  
3. MOBILITZACIÓ DE MITJANS
  
Rebuda la notificació en el CCE provincial, la mobilització dels mitjans serà feta des dels CCEs provincials, pel personal dels consorcis provincials de bombers i d'acord amb les instruccions del coordinador provincial de mitjans d'aquest centre.
  
Aquest coordinador provincial serà el tècnic o el cap designat pel Consorci Provincial de Bombers de cada província, per a realitzar la funció en els CCEs. Podrà ser assessorat, en cas que ho considere necessari, per un tècnic forestal de guàrdia d'incendis de la Conselleria de Medi Ambient. La seua col·laboració es gestionarà a través de les centrals de comunicació de la Conselleria, amb el coneixement i l'autorització previs del director del Pla. Les seues missions bàsiques, a més de les altres indicades en aquesta Directriu o assignades en el Pla, són: assegurar la mobilització dels despatxos automàtics a través del personal dels CCEs i assignar les prioritats de mobilització dels mitjans davant d'incendis simultanis.
  
La mobilització de mitjans terrestres i aeris disposats a l'efecte en cada època de l'any i en cada província es realitzarà des del CCE provincial corresponent. La mobilització dels mitjans aeris, pel seu caràcter autonòmic, serà notificada immediatament al CCE autonòmic de l'Eliana, el qual serà el responsable de la mobilització de mitjans interprovinciales, que efectuarà aquesta sol·licitud al CCE provincial corresponent.
  
En aquests casos de mobilització interprovincial de mitjans, si hi ha disparitat de criteris, serà el director del Pla o persona en qui delegue, qui decidirà la conveniència de mobilitzar els mitjans.
  
3.1. Recursos del grup d'intervenció
  
· Mitjans dels consorcis provincials de bombers.
  
· Brigades forestals de la Diputació Provincial de València.
  
· Tècnics del Servei d'Emergència.
  
· Tècnics i agents forestals/mediambientals de guàrdia d'incendis de la Conselleria de Medi Ambient (adscrits en funcions durant els incendis).
  
· Unitats de brigades forestals (UBF) i capatassos coordinadors contractats per la Conselleria de Presidència.
  
· Mitjans aeris de la Direcció General de Conservació de la Natura del Ministeri de Medi Ambient.
  
· Mitjans aeris de la Conselleria Presidència.
  
· Voluntaris i/o grups d'auxili immediat municipals.
  
· Maquinària o altres recursos privats.
  
· Unitats de bombers dels parcs municipals d'Alacant, Castelló i València (mitjans extraordinaris).
  
· Forces armades (mitjans extraordinaris).
  
NOTA: La mobilització es realitzarà d'acord amb el que s'estableix en el Pla especial davant el risc d'incendis forestals i mitjançant les normes o directrius que es desenrotllen pels organismes implicats. La de les brigades forestals de la Diputació Provincial de València, es realitzarà conforme al que s'ha especificat en el procediment entre la DG d'Interior i la Diputació Provincial de València.
  
3.2. El despatx automàtic
  
Rebuda la notificació, el coordinador provincial de mitjans mobilitzarà amb caràcter de despatx automàtic, de forma immediata i sense esperar confirmació del servei ni autorització, els mitjans següents:
  
\* 1 capatàs coordinador contractat per la Conselleria de Presidència (en el cas de la província d'Alacant) o pels consorcis provincials de bombers (a les províncies de Castelló i València).
  
\* 1 agent forestal/mediambiental de guàrdia d'incendis de la zona (mobilitzat a través del coordinador provincial de guàrdia d'incendis de la Conselleria de Medi Ambient).
  
\* 1 helicòpter de la zona amb el seu UBF o 2 avions lleugers de càrrega en terra, si no es disposa de l'helicòpter.
  
\* 2 unitats de personal de terra de 6 components cada una (normalment 2 UBF).
  
\* 2 autobombes del parc de bombers més pròxim o de les disponibles a la zona de la Diputació Provincial de València o contractades per la Conselleria de Presidència. Seran seleccionats prioritàriament aquelles que tinguen un temps de resposta més curt.
  
En els incendis d'alta perillositat o amb risc poblacional, a més a més dels mitjans anteriors, seran mobilitzats dos avions lleugers de càrrega en terra o un avió semipesant de càrrega en terra. En aquests casos serà mobilitzat un cap de bombers, amb categoria mínima de sergent.
  
A la província d'Alacant, sempre que siga mobilitzat un capatàs coordinador, serà mobilitzat un sergent o un cap en funcions de sergent.
  
Tot i això, el coordinador provincial de mitjans del CCE, en funció de la disponibilitat de mitjans i la gravetat de l'emergència, podrà adequar aquest primer nivell de resposta.
  
3.3. Mobilització de la resta de mitjans
  
La mobilització de més mitjans al lloc de l'incendi es realitzarà des del CCE pel coordinador provincial de mitjans, en funció de les demandes del cap de l'emergència i de la disponibilitat en el moment.
  
4. ORGANITZACIÓ. MISSIONS
  
4.1. De les unitats del despatx automàtic. El PMA inicial
  
El primer cap de qualsevol de les unitats mobilitzades del despatx automàtic que accedesca en primera instància a l'incendi, assumirà la coordinació d'aquest, realitzarà una primera valoració i indicarà el punt de trobada i accés al lloc de l'incendi, cosa que comunicarà al coordinador provincial de mitjans. Igualment, adoptarà les primeres estratègies d'actuació.
  
La prelació per ordre ascendent, de la coordinació en els primers moments serà:
  
\* Capatàs UBF
  
\* Capatàs UBF helitransportada
  
\* Agent forestal/mediambiental de guàrdia
  
\* Capatàs coordinador
  
Des del moment de l'arribada, el capatàs coordinador mobilitzat assumirà la direcció fins a l'arribada del sergent de bombers, si aquest ha sigut mobilitzat.
  
L'agent forestal, que fins al moment realitzava les labors de coordinació, es posarà a la disposició del primer cap dels dos anteriors que estiga present i li transmetrà les novetats i les mesures adoptades.
  
El primer dels dos caps anteriors (capatàs coordinador o sergent) que arribe a l'incendi, constituirà el Lloc de Comandament Avançat i assumirà la funció de director tècnic, el qual:
  
· Avaluarà l'evolució de l'incendi i la seua gravetat (tipus de combustible, superfície afectada, condicions meteorològiques, perill per a persones o béns, etc..), comunicarà el nivell d'emergència al CCE, conforme als nivells definits en el Pla d'actuacions davant el risc d'incendis forestals.
  
· Determinarà l'estructuració de les unitats, nomenarà els responsables i assignarà els recursos i les comunicacions.
  
· Assignarà fronts de l'incendi, determinarà les tasques de salvaments o tàctiques d'extinció a emprar.
  
· Determinarà i comunicarà al coordinador provincial de mitjans la ubicació del PMA, segons els criteris de seguretat, l'accessibilitat, l'espai, la possibilitat d'observació i/o facilitat d'accés a l'incendi i accés a les comunicacions radioelèctriques.
  
· Conjuntament amb el cap sobre el terreny del grup de seguretat, determinaran les actuacions a realitzar pels components del Grup.
  
· Comunicarà els representants dels municipis afectats presents la situació de l'incendi i les actuacions que es duen a terme. En el cas que no estiguen presents sol·licitarà al coordinador provincial de mitjans que informe directament als ajuntaments dels municipis afectats. Reclamarà d'aquests ajuntaments, quan ho estime, la col·laboració en matèria de suport logístic o de seguretat, conforme al previst en el Pla d'actuació davant el risc d'incendis forestals.
  
· Declararà extingit l'incendi, o delegarà aquesta labor en els caps inferiors en el cas que siga requerit per una altra emergència.
  
4.2. Incorporació de nous mitjans. Estructura ampliada
  
La incorporació de nous mitjans a l'incendi requerirà que es realitze de forma organitzada i segons les necessitats demandades pel director tècnic del PMA. Per a això, se seguiran els criteris exposats en els apartats següents d'aquesta directriu.
  
4.2.1. Definició d'unitats operatives. Incorporació. Estructura operativa
  
a) Unitats d'intervenció
  
Les unitats d'intervenció són una part o grup identificable com a element bàsic d'estructuració dels mitjans operatius, dels quals és el primer nivell d'estructuració. Se suggereix la catalogació d'acord amb el desplegament següent:
  
· Mitjans aeris: unitats d'intervenció formades per mitjà aeri i la tripulació, amb missions d'extinció o direcció identificable segons els codis i identificadors establerts en la corresponent directriu tècnica.
  
· Brigades helitransportades: unitats formades per una brigada forestal sota la direcció d'un capatàs, helitransportades i dotades de mitjans per a un primer atac i per a l'establiment d'un primer enllaç ràdio estandarditzat.
  
· Brigades de terra: unitats formades per una brigada forestal sota la direcció d'un capatàs, dotades de mitjans per a l'atac i contenció de l'incendi i d'enllaç ràdio estandarditzat.
  
· Autobombes: unitats motoritzades amb capacitat de transport i abastiment d'aigua, amb dotació humana experta en el seu maneig i dotada d'enllaç ràdio estandarditzat.
  
· Autobombes assistides: unitats formades per una brigada de terra desplaçada sobre una autobomba, amb personal expert en el maneig i dotada d'enllaç ràdio estandarditzat.
  
· Unitats de bombers: Unitats formades per una dotació mínima de 2 bombers sobre una autobomba dotada de ràdio estandarditzat.
  
· Unitats de defensa o sectorització: unitats compostes per maquinària pesada de sectorització i la seua dotació auxiliar corresponent, al cap d'un capatàs.
  
b) Equips d'intervenció
  
El conjunt de dos o més unitats d'intervenció, quan el conjunt afronta un objectiu comú i perfectament definit i disposa d'un cap responsable de la seua coordinació, enllaçada via ràdio normalitzada a les unitats i amb el cap del nivell d'organització superior, constitueix un equip d'intervenció, mòdul de segon nivell en l'estructuració dels efectius.
  
En la seua composició intervenen entre dos i cinc unitats d'intervenció, tres és el nombre d'unitats òptim i se n'accepten fins a un màxim de set, en casos especialment justificats com per exemple, la constitució del primer equip d'intervenció de despatx automàtic.
  
c) Sectors d'intervenció
  
El conjunt de dos o més equips d'intervenció, quan el conjunt afronta un objectiu comú i perfectament definit i disposa d'un cap responsable de la seua coordinació, enllaçada via ràdio normalitzada amb aquests equips i amb el cap de nivell d'organització superior, constitueix un sector d'intervenció, mòdul de tercer nivell en l'estructuració dels efectius i el territori.
  
En la seua composició intervenen entre dos i cinc equips d'intervenció, tres és el nombre d'equips òptim i se n'accepten fins a un màxim de set, en casos especialment justificats, com són la constitució del primer sector d'incendi si es preveu l'extinció immediata de l'incendi amb els mitjans disponibles.
  
esquema equipo intervenció
  
18a
  
18b
  
4.2.2. Incorporació de caps a l'estructura
  
Sota el criteri que la responsabilitat màxima en l'incendi (director tècnic del PMA) ha de recaure sobre un cap funcional del Servei d'Emergències, la incorporació dels caps necessaris per a la consecució de l'estructura definida en l'apartat anterior, serà:
  
· Si després de la mobilització del despatx automàtic es requereix mobilitzar només d'una a dues unitats d'intervenció, no caldrà la incorporació de més caps.
  
· Si és necessari mobilitzar més unitats d'intervenció, es crearà un nou equip d'intervenció, amb l'estructura plantejada en el punt anterior. Els caps d'equip podran ser caps del Consorci Provincial corresponents, agents forestals/mediambientals o capatassos coordinadors, i la direcció tècnica del del PMA i/o grup d'intervenció correspondrà als caps de categoria superior (vegeu caps del sector d'intervenció).
  
· La mobilització de més mitjans aeris requerirà que entre aquests es designe un coordinador. Les missions d'aquesta aeronau queden definides en les "Normes de Coordinació d'Aeronaus en les tasques d'extinció d'incendis forestals". (Annex V del present document).
  
· Quan pel nombre d'unitats mobilitzades o la gravetat i l'evolució de l'incendi l'aconselle, es crearan sectors d'intervenció. Per a la direcció d'aquests es podran mobilitzar sergents del Consorci Provincial, capatassos coordinadors, caps de zona forestal o caps de comarca forestal. La direcció tècnica del PMA i/o grup d'intervenció serà exercida pel cap superior, seguint l'ordre de prelació del punt 4.2.3..
  
· En els casos d'un gran nombre de mitjans presents en l'incendi, el director Tècnic del PMA, que és alhora el cap sobre el terreny del grup d'intervenció, podrà delegar la direcció del grup d'intervenció entre un d'aquests o sol·licitar la mobilització d'un altre cap per a realitzar dita funció.
  
· En el cas que l'extensió i la gravetat de l'incendi ho requerisca, podran constituir-se dues estructures paral·leles, amb dos PMA, la coordinació de les quals correspondrà al CCE provincial.
  
La incorporació de caps intermedis dels serveis de bombers a l'estructura jeràrquica del comandament contra els incendis forestals, serà establerta pels caps superiors en cada província, depenent de les necessitats, disponibilitat i distribució territorial corresponent. En el cas que es mobilitzen caps de diferents organismes, se seguirà la prelació exposada en el punt 4.2.3.
  
La incorporació d'agents forestals/mediambientals, caps de zona forestal o caps de comarca forestal, se sol·licitarà a través del tècnic coordinador d'incendis de la Conselleria de Medi Ambient. En l'incendi, l'assignació de funcions a aquest personal pel director tècnic del PMA, es realitzarà a través del cap superior present de la Conselleria de Medi Ambient. Una vegada assignades les funcions com a caps d'equip o sector i assignats els mitjans, les missions, les ordres i el seguiment de l'incendi, seguiran l'estructura jeràrquica de caps establerta.
  
Els tècnics forestals de guàrdia d'incendis de la Conselleria de Medi Ambient, col·laboraran en els incendis, segons el que preveu el pla, sempre que ho sol·licite el director tècnic del PMA. La mobilització correspondrà al director del Pla a través del tècnic coordinador d'incendis de la Conselleria de Medi Ambient. En situacions extremes aquests tècnics assumiran las funcions de direcció de l'incendi, sempre que ho sol·licite el director del Pla, qui confirmarà aquesta notificació via fax.
  
Els tècnics del Servei d'Emergències (DG d'Interior), podran ser mobilitzats per a atendre diferents tasques en el PMA en col·laboració i sota les ordres del director tècnic. La mobilització correspondrà al director del Pla.
  
4.2.3. Prelació de caps del grup d'intervenció
  
En l'esquema següent descriu la prelació dels caps del grup d'intervenció, per ordre ascendent.
  
Cap de bombers
  
Agent Forestal/mediambiental Caps d'equips
  
 d'intervenció
  
Cap de zona forestal
  
Cap de comarca forestal
  
Capatàs coordinador
  
Sergent de bombers Caps de sector
  
Técnic forestal (en cas de mobiltizació)
  
Técnic de bombers
  
4.2.4.El PMA ampliat. El centre de recepció de mitjans (CRM)
  
Una vegada superada la mobilització de la unitat de despatx automàtic, caldrà que el director tècnic del PMA avalue la necessitat de mantenir el PMA, o de desplaçar-ho en funció de l'evolució de l'incendi i dels criteris establerts per a la constitució del primer PMA. Igualment avaluarà la conveniència de constituir un CRM, i donarà la responsabilitat de gestió al cap sobre el terreny del grup logístic i de Suport. Qualsevol modificació en l'emplaçament del PMA o del CRM, haurà de ser comunicada d'immediat al coordinador provincial de mitjans del CCE provuincial pel director tècnic del PMA, tot indicant el canal de coordinació (vegeu la directriu sobre l'utilització de les comunicacions del grup d'intervenció annex VI d'aquest document).
  
El director del PMA, a més a més d'assumir les missions indicades en el Pla d'Actuació davant del risc d'incendis forestals i les citades en aquest document:
  
· Haurà de mantindre informats de l'evolució de l'incendi als responsables dels diferents grups d'actuació i de la resta de persones que formen el PMA, així com al Coordinador Provincial de Mitjans.
  
· Definirà conjuntament amb aquests les mesures i tàctiques a adoptar. En tot cas prevaldrà el seu criteri sobre el de la resta dels components del PMA.
  
· Haurà de procurar que en el PMA es disposen de mitjans de comunicació amb tot el personal actuant (tots els grups d'acció) i amb el CCE provincial.
  
· Haurà de disposar de cartografia de tot el sector d'actuació.
  
· Designarà, si s'escau, una persona responsable de les comunicacions.
  
· En el cas que es previnga una llarga duració de l'incendi sol·licitarà l'habilitació de zones per al descans del personal. Aquestes zones es gestionaran pel cap sobre el terreny del Grup Logístic.
  
· Una vegada l'incendi es done com a controlat, assegurarà el repàs del seu perímetre i la disposició d'equips fins que aquest es puga donar per extingit, qüestió que compet exclussivament al director tècnic del PMA.
  
5. SUBSTITUCIÓ I RETIRADA DE MITJANS
  
Excepte en situacions excepcionals, hom procurarà que tot el personal que intervinga no ultrapasse les 12 hores continuades d'intervenció, i es procedirà a la substitució de mitjans quan es preveja que l'incendi siga de llarga duració.
  
El substitució de mitjans serà sol·licitada pel director tècnic del PMA al coordinador provincial de mitjans.
  
El substitució de mitjans es realitzarà en el mateix lloc de l'incendi, en el PMA o en el CRM, segons les circumstàncies.
  
La confirmació i les ordres de retirada i substitució de mitjans seguiran l'ordre jeràrquic de direcció de l'emergència referit en el punt 4.2.3, conseqüentment, en el PMA serà el seu director tècnic responsable d'aquesta funció.
  
En el cas que s'haja constituït el CRM, tots els mitjans que accedesquen o siguen retirats de l'incendi, hauran de passar necessàriament pel CRM i ho notificaran al responsable de la gestió. En cas de no estar constituït, ho notificaran al PMA.
  
6. PARTICIPACIÓ DEL PERSONAL VOLUNTARI EN LES TASQUES D'EXTINCIÓ
  
El personal voluntari que hi acudesca en suport a les tasques d'extinció, haurà de ser presentat el director del PMA o CRM per un responsable municipal o responsable de l'associació o agrupació corresponent, el qual aportarà una relació del personal voluntari.
  
En principi seran destinats a labors auxiliars de suport logístic, i poden destinar-se a treballs complementaris en l'extinció, quan la seua formació i equipament ho justifiquen.
  
En casos molt especials de personal experimentat i capacitat, a criteri del director tècnic del PMA i, coordinat amb la resta d'equips actuants, podrà admetre's la seua participació en tasques d'extinció.
  
En el cas de destinar-los a treballs relacionats directament amb l'extinció, seran assignats a una unitat de professionals amb la qual treballaran conjuntament.
  
Les comunicacions seran facilitades segons el que està indicat en la Directriu tècnica de comunicacions del grup d'intervenció, Annex VI, d'aquest document).
  
ANNEX V
  
DIRECTRIU TÈCNICA DE COORDINACIÓ D'AERONAUS
  
Sumari
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. NORMES DE COORDINACIÓ D'AERONAUS
  
 EN TASQUES D'EXTINCIÓ D'INCENDIS FORESTALS
  
 2.1. Aeronau de coordinació en incendis forestals
  
 2.2. Denominacions de les aeronaus contractades per la
  
 Generalitat Valenciana
  
 2.3. Aeronaus adequades per a realitzar la coordinació aèria
  
 2.4. Missions de l'aeronau de coordinació
  
 2.5. Comunicacions en l'extinció
  
3. MOBILITZACIÓ DE MITJANS AERIS
  
 3.1. Operativa quotidiana
  
 3.2. Mobilització de mitjans aeris d'altres províncies
  
 3.3. Informació per a la sol·licitud de mitjans aeris
  
4. RELACIÓ AMB ALTRES CENTRES DE CONTROL
  
 I COORDINACIÓ
  
5. DIFUSIÓ DE LES NORMES DE COORDINACIÓ
  
 D'AERONAUS
  
1. INTRODUCCIÓ
  
Determinats incendis forestals, en especial a partir de certa magnitud, adquireixen una especial complexitat pel gran nombre d'aeronaus que intervenen en les labors d'extinció. En aquests casos, l'espai aeri en l'incendi i les seues rutes d'accés i allunyament, es converteixen en zones d'elevat trànsit d'aeronaus.
  
El problema es ve incrementat pel fet que dites aeronaus són de distint tipus (helicòpters, avions de càrrega en terra i avions amfibis) i pertanyen a diferents organismes.
  
En base a l'anterior s'estableixen les següents Normes de Coordinació d'Aeronaus en labors d'extinció d'incendis forestals, sense menyscapte de la normativa aeronàutica vigent i de les normes emanades de l'autoritat d'aviació civil, amb el propòsit d'aconseguir un increment de la seua efectivitat i un màxim nivell de seguretat en vol per a tots els mitjans aeris implicats.
  
2. NORMES DE COORDINACIÓ D'AERONAUS EN LABORS D'EXTINCIO D'INCENDIS FORESTALS
  
El present document estableix normes d'actuació en matèria de coordinació per a totes les aeronaus implicades en labors d'extinció d'incendis forestals al territori de la Comunitat Valenciana, independentment de la seua pertinença a un o altre organisme, administració o empresa privada adjudicatària d'un servei.
  
2.1. Aeronau de coordinació en incendis forestals
  
Es crega la figura de l'aeronau de coordinació en incendis forestals, les missions de la qual s'estableixen en el punt 2.4 del present document.
  
La presencia d'aquesta aeronau dependrà de la magnitud de l'incendi, dels mitjans aeris presents, dels criteris d'eficàcia i en últim terme de les ordres del Centre de Coordinació d'Emergències (CCE d'ara en davant ) de la província corresponent.
  
· En els incendis forestals "menors" no hi haurà una aeronau dedicada específicament a la coordinació, sinó que una de les presents exercirà aquestes funcions, i podrà compaginar la tasca d'extinció amb la de coordinació.
  
· En els incendis "greus", en els que el nombre d'aeronaus que intervinguen siga elevat, hi haurà una aeronau de coordinació la mobilització de la qual serà realitzada pel corresponent CCE provincial, a petició del director del PMA. Els pilots que intervinguen en l'incendi, podran sol·licitar la intervenció de dita aeronau al director del PMA, qui decidirà.
  
Sense ser vinculant, es prendrà el criteri de la presència de 5 mitjans aeris en un incendi com el valor a partir del qual és aconsellable la mobilització de la aeronau de coordinació, cas de no existir altres elements de juí que aconsellen retardar o avançar la decisió.
  
En aqueixos casos l'aeronau no realitzarà labors d'extinció, sinó que podrà realitzar altres funcions extraordinàries encomanades pel director del PMA.
  
En tot cas, en la mesura del possible hauran d'aplicar-se criteris de major eficàcia, emprant en la coordinació el mitjà aeri de menor capacitat de descàrrega d'aigua.
  
2.2. Denominacions de les aeronaus contractades per la Generalitat Valenciana.
  
- Els helicòpters es denominaran genèricament "FALCONS", seguit del qualificatiu "Alfa", "Charlie" o "Víctor" segons es tracte d'helicòpters amb base a Alacant, Castelló o València, respectivament.
  
La diferenciació entre helicòpters de distintes bases d'una mateixa província s'efectuarà adjudicant a cadascun un dígit, de la forma següent:
  
· FALCÓ ALFA 1 Base de Sant Vicent (Diputació Alacant)
  
· FALCÓ ALFA 2 Base de Sant Vicent del Raspeig
  
· FALCÓ ALFA 3 Base de Cocoll
  
· FALCÓ CHARLIE 1 Base de l'Aeroclub de Castelló.
  
· FALCÓ CHARLIE 2 Base de Tírig
  
· FALCÓ VÍCTOR 1 Base de Manises
  
· FALCÓ VÍCTOR 2 Base d'Enguera
  
· FALCÓ VÍCTOR 3 Base de Siete Aguas
  
- Els avions lleugers de càrrega en terra, actuen normalment en parelles, i s'anomenen genèricament "DROMADER", seguit del nom de la base d'origen:
  
· Vistabella Enguera
  
· Aeroclub Cocoll
  
- Els avions semipesants de càrrega en terra, s'anomenen "AIR TRACTOR" seguit del nom de la base d'origen.
  
2.3. Aeronaus adequades per a realitzar la coordinació aèria
  
· En incendis menors, la coordinació la realitzarà qualsevol dels helicòpters presents, per decisió del CCE provincial o per acord dels pilots.
  
· En incendis greus la coordinació inicial la realitzarà el primer helicòpter que arribe a l'incendi.
  
Una vegada presents un elevat nombre de mitjans aeris, la coordinació serà realitzada per aquell que reunesca les condicions més favorables, per decisió del CCE povincial o per acord dels pilots.
  
1. Sempre que es mobilitze en un incendi forestal el FALCÓ VÍCTOR 1, aquest realitzarà les funciones de coordinació, amb preferència sobre qualsevol altre mitjà present.
  
2. En absència de l'anterior, a la província d'Alacant el FALCÓ ALFA 1, amb base en Sant Vicent, serà el de preferència.
  
3. En la resta de casos, la coordinació serà efectuada amb preferència per un monoturbina i en igualtat de condicions per u de la província afectada.
  
4. Sempre que intervinguen avions amfibis de la Direcció General de Conservació de la Natura (antic DGCN), i siga possible operativament, hi haurà un helicòpter de coordinació que serà l'interlocutor d'aquesta aeronau. En tractar-se de mitjans no contractats per la Generalitat Valenciana, la relació amb aquests i amb els altres mitjans de les CCAA que puguem col·laborar, haurà de ser especialment acurada.
  
L'helicòpter que assumesca la coordinació d'un incendi forestal, ho comunicarà, per les freqüències establertes en cada moment, a tots els mitjans aeris presents a la zona i al Centre de Coordinació d'Emergències provincial de la Generalitat Valenciana, el qual ho comunicarà al CCE autonòmic.
  
2.4. Missions de l'aeronau de coordinació
  
La missió fonamental a realitzar per una aeronau que efectue tasques de coordinació aèria serà la d'ordenar el trànsit de mitjans aeris a la zona, conjugant les peticions del director tècnic de l'incendi / director del Lloc de Comandament Avançat (PMA) amb els criteris d'aprofitament dels recursos aeris, en funció de la situació, característiques i flexibilitat de les esmentades aeronaus.
  
I sempre d'acord amb les instruccions del director del PMA i amb la consideració primordial de la seguretat de les aeronaus i del personal en terra.
  
Atés que la responsabilitat que es transfereix el comandant de l'aeronau de coordinació té una especial transcendència, serà exigible de la resta d'aeronaus participants en l'extinció el compliment puntual de les directrius.
  
Les accions puntuals que haurà de realitzar l'aeronau de coordinació, per a ordenar el trànsit de mitjans aeris a la zona de l'incendi seran:
  
a) Identificar-se com a tal davant la resta d'aeronaus.
  
b) Comunicar la seua condició de coordinador al respectiu CCE provincial i al director del PMA quan aquest es persone.
  
c) Identificar les aeronaus que treballen a la zona i confirmar els indicatius.
  
d) Confirmar a totes les aeronaus la freqüència aeronàutica de treball en l'incendi i els canvis quan corresponguen.
  
e) Establir punts d'entrada per a l'incendi, per temps o físics segons la zona i la notificació, i les altituds i corredors d'entrada i eixida.
  
f) Evitar l'afluència simultània de mitjans a la zona de l'incendi, amb les consegüents esperes per a les descàrregues, i tractar d'escalonar la seqüència d'arribada.
  
g) Estar informat per part de les aeronaus, amb antelació suficient, de les pròximes parades tècniques, mitjançant un "Registre d'informació tècnica" (combustibles/ temps d'operació i parades/ parades tècniques per inspeccions/ repostatges).
  
h) Comunicar al director del PMA quines aeronaus abandonen la zona, una vegada realitzades les descàrregues, i indicar si és possible la base a la qual s'adrecen.
  
i) Sota les ordres del director del PMA i en coordinació contínua amb aquest les missions següents:
  
\* Assignar anticipadament fronts de treball als mitjans, en funció de l'evolució de l'incendi, tipus i nombre d'aeronaus, tipus de terreny i efectius en terra.
  
\* Donar ordres d'actuació/espera, i establir les preferències per a les descàrregues segons el tipus d'aeronau i tenint en compte la seguretat del personal en terra.
  
j) Transportar el director del PMA quan aquest ho requeresca; en el cas que les necessitats d'ordenació del trànsit aeri no ho permeten, es comunicarà el fet i serà atés quan siga possible.
  
k) Informar el director del PMA sobre l'evolució de l'incendi i la perillositat.
  
l) Elaborar informes posteriors sobre les labors de coordinació realitzades, en cas que siguen requerides.
  
Igualment, el pilot coordinador haurà de conéixer les seqüències de repostatge i càrrega d'aigua i descansos de les aeronaus i organitzar la seua substitució, de manera que l'operativitat no es ressenta.
  
2.5. Comunicacions en l'extinció
  
La freqüència de treball usual serà VHF/AM banda aèria 129'85, en l'aproximació a la zona de l'incendi i en el treball dins d'aquesta.
  
Les aeronaus que s'adrecen a col·laborar en un incendi forestal, en labors d'extinció o en missions de suport, informaran de la seua incorporació a l'aeronau de coordinació en freqüència 129'85, i indicaran la seua ruta d'aproximació, llevat que des del CCE corresponent els indiquen una freqüència de treball diferent.
  
Si coincideixen temporalment diversos incendis en un mateix àmbit territorial o si es produeixen interferències de comunicacions entre mitjans aeris que treballen en províncies limítrofes, el CCE provincial per pròpia iniciativa o a instància del pilot coordinador, podrà modificar la freqüència de treball en banda aèria en u dels incendis, passarà a una freqüència complementària i ho comunicarà a totes les aeronaus a la zona.
  
Les freqüències complementàries són les següents:
  
Província d'Alacant - 129'75
  
Província de Castelló - 129'95
  
Província de València - 130'10
  
En tot cas, sempre es notificarà al CCE autonòmic per tal d'assegurar la comunicació a tots els organismes implicats en l'operació i evitar la descoordinació amb altres aeronaus que s'aproximen a l'incendi.
  
L'ús de freqüències complementàries assignades a altres províncies només podrà realitzar-se amb autorització expressa del CCE autonòmic.
  
Per últim, les freqüències de treball entre l'aeronau de coordinació i el PMA i/o CCE s'establiran en la Instrucció tècnica sobre comunicacions del grup d'intervenció en incendis forestals.
  
3. MOBILITZACIÓ DE MITJANS AERIS
  
3.1. Operativitat quotidiana
  
Cada centre de coordinació d'emergències provincial serà l'encarregat de la mobilització dels mitjans aeris ubicats en les bases contra incendis de la seua província, en els diferents moments de la campanya.
  
Totes les aeronaus hauran de comunicar els seus moviments en l'incendi a l'aeronau de coordinació si n'hi ha, o si hi manca, al PMA o al CCE corresponent.
  
La mobilització de qualsevol mitjà aeri amb motiu d'incendis ordinaris, per part dels CCE d'Alacant, Castelló i València, ha de ser sempre comunicada en temps real al CCE autonòmic, per tal que aquest puga exercir la seua funció de coordinador interprovincial.
  
3.2. Mobilització de mitjans aeris d'altres províncies
  
La sol·licitud de mitjans aeris de la G.V. ubicats en altres províncies, i els avions amfibis de la Direcció General de Conservació de la Natura o de mitjans d'altres CCAA, s'efectuaran al Centre de Coordinació d'Emergències autonòmic, el qual serà l'encarregat de la seua mobilització.
  
Quan el CCE autonòmic sol·licite mitjans aeris d'una província per a intervenir en incendis forestals en altres punts de la Comunitat Valenciana, i el coordinador provincial de mitjans d'aquesta província no estiga d'acord, aquest podrà objectivar la no idoneïtat de la mesura amb el CCE autonòmic . En cas de persistir la discrepància prevaldrà el criteri del CCE autonòmic .
  
Una vegada estiguen les aeronaus treballant en una determinada província, la coordinació dels mitjans passarà a realitzar-se des del CCE provincial respectiu i des del PMA en la zona de l'incendi.
  
Qualsevol mitjà aeri que abandone la zona de l'incendi ho comunicarà a l'aeronau de coordinació, al PMA o CCE segons corresponga. Igualment, quan abandone la província on està l'incendi, entrarà en contacte amb el CCE al qual pertanga la base a la qual s'adrece per a informar de l'arribada i , si de cas, de la nova eixida cap a l'incendi.
  
La comunicació entre els diversos CCEs, assegurarà el coneixement en tot moment de la ubicació de les distintes aeronaus.
  
3.3. Informació per a la sol·licitud de mitjans aeris
  
Qualsevol sol·licitud de mitjans aeris al CCE autonòmic i d'aquest als CCEs provincials haurà de contenir la informació sobre l'incendi següent:
  
· Quadrícula normalitzada
  
· Municipi i denominació del lloc
  
· Gravetat de l'incendi
  
· Tipus de vegetació i condicions de vent a la zona, si es coneixen
  
· Mitjans aeris que hi participen
  
· Si s'ha constituït PMA i la freqüència aeronàutica de l'incendi
  
4. RELACIÓ AMB ALTRES CENTRES DE CONTROL I COORDINACIÓ
  
Des del CCE autonòmic es mantindrà relació permanent amb els centres següents:
  
· Central de Comunicacions de la DGCN
  
Per a la mobilització i coordinació dels mitjans aeris contra incendis assignats a la Comunitat Valenciana o la petició de nous mitjans estatals.
  
Aquestes peticions es realitzaran adjuntant informació sobre l'incendi en el format normalitzat existent.
  
· Mitjans aeris de l'exèrcit - Base Aèria de Bétera
  
Quan s'incorpore alguna unitat d'helicòpters de les FAMET en un incendi forestal, utilitzarà l'indicatiu "CAMELL".
  
En cas de constituir-se un CECOPI (Centre de Coordinació Operativa Integrat), segons estableix la "Directriu bàsica de planificació de protecció civil d'emergència per a incendis forestals"), se sol·licitarà a la Delegació del Govern la integració d'un oficial d'enllaç de les FAMET de la base de Bétera, a fi de coordinar la intervenció d'helicòpters militars en missions de suport, reconeixement i evacuació de persones en perill.
  
· Delegació de Seguretat en Vol / Control de Trànsit Aeri de l'Aeroport de València
  
En los casos d'emergència greu serà informat el Centre de Control de Trànsit Aeri de València de la zona afectada per un determinat incendi forestal, per si cal la publicació urgent d'un NOTAM C que implique la reserva temporal d'espai aeri. Igualment, s'informarà posteriorment a la Delegació de Seguretat en Vol núm. 3 de València.
  
5. DIFUSIÓ DE LES NORMES DE COORDINACIÓ D'AERONAUS.
  
La divulgació del contingut de les presents Normes de Coordinació s'efectuarà a tot el personal, directors de PMAs, centres de coordinació d'emergències provincials, pilots dels diferents organismes i empreses implicades directament en les labors d'extinció d'incendis forestals.
  
ANNEX VI
  
DIRECTRIU TÈCNICA DE COMUNICACIONS
  
DEL GRUP D'INTERVENCIÓ
  
Sumari
  
1. INTRODUCCIÓ I OBJECTIUS
  
2. LA XARXA DE COMUNICACIONS D'EMERGÈNCIA
  
 2.1. Característiques tècniques de la xarxa
  
 2.2. Repetidors disponibles
  
 2.3. Freqüències utilitzables
  
3. DOTACIÓ DE COMUNICACIONS
  
 3.1. Centres de Coordinació d' Emergències
  
 3.2. Unitats d'Intervenció de l'Àrea d' Emergències i dels
  
 consorcis provincials de bombers
  
 3.3. Personal tècnic de l'Àrea d'Emergències
  
 3.4. Guarderia forestal
  
 3.5. Mitjans aeris (helicòpters) de l'Àrea d'Emergències
  
 3.6. Mitjans aeris (Dromader's) de l'Àrea d'Emergències
  
 3.7. Mitjans aeris del DGCN i altres
  
 3.8. Unitat helitransportada d'intervenció de l'Àrea
  
 d'Emergències
  
 3.9. Bases Aèries de l'Àrea d'Emergències
  
 3.10. Punts de vigilància
  
 3.11. Brigades de la Diputació de València
  
 3.12. Lloc de Comandament Avançat (PMA)
  
 3.13. Centre de Recepció de Mitjans(CRM)
  
 3.14. Bombers dels parcs municipals
  
 3.15. Grups d'auxili immediat municipal
  
4. TRÀNSIT DE COMUNICACIONS
  
 4.1. Centres de Coordinació d'Emergències
  
 4.2. Unitats d'Intervenció de l'Àrea d'Emergències
  
 i dels consorcis provincials de bombers
  
 4.3. Personal tècnic de l'Àrea d'Emergències
  
 4.4. Guarderia Forestal
  
 4.5. Mitjans aeris (helicòpters) de l'Àrea d'Emergències
  
 4.6. Mitjans aeris (Dromader's) de l'Àrea d'Emergències
  
 4.7. Mitjans aeris del DGCN i altres
  
 4.8. Unitat helitransportada d'intervenció de l'Àrea
  
 d'Emergències
  
 4.9. Bases aèries de l'Àrea d'Emergències
  
 4.10. Punts de vigilància
  
 4.11. Brigades de la Diputació de València
  
 4.12. Lloc de Comandament Avançat (PMA)
  
 4.13. Centre de Recepció de Mitjans (CRM)
  
 4.14. Bombers dels parcs municipals
  
 4.15. Grups d'auxili immediat municipal
  
5. VOCABULARI
  
6. PROCEDIMENTS D'ACTUACIÓ
  
 6.1. Mobilització d'unitats d'intervenció
  
 6.2. Establiment de comunicacions en el lloc de l'incendi
  
 6.3. Incorporació de nous equips d'intervenció
  
 6.4. Constitució del PMA
  
 6.5. Sectorització de l'incendi
  
1. INTRODUCCIÓ I OBJECTIUS
  
Les comunicacions són una eina bàsica en les labors d'extinció d'incendis forestals. La disponibilitat de la infraestructura tècnica necessària en tot l'àmbit geogràfic de la Comunitat Valenciana, i la dotació d'equips de comunicació a tots els recursos humans i materials que intervenen en l'extinció d'incendis, permeten l'operativitat completa de les comunicacions i, per tant, faciliten la coordinació de tots els efectius que hi intervenen.
  
Els objectius que es planteja aconseguir aquesta directriu de comunicacions són els següents:
  
· Explicitar les infraestructures de comunicacions disponibles per als efectius que operen en l'extinció d'incendis forestals.
  
· Assignar a cada recurs l'equipament de comunicacions necessari per a poder complir adequadament amb la labor encomanada.
  
· Implantar els procediments de comunicacions que s'utilitzaran, de conformitat amb l'operativitat indicada en el model d'extinció d'incendis forestals.
  
· Jerarquitzar les comunicacions i crear cèl·lules de comunicació, que permeten minimitzar el trànsit innecessari de comunicacions.
  
· Optimar les prestacions de la Xarxa de Comunicacions d'Emergències de la Generalitat Valenciana.
  
2. LA XARXA DE COMUNICACIONS D'EMERGÈNCIA
  
Les comunicacions per ràdio que s'utilitzen en l'extinció d'incendis forestals, es canalitzaran a través de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana (RCEGV), que és la xarxa de comunicacions normalitzada per a tots els serveis d'urgència i emergència que depenen de la Generalitat Valenciana.
  
2.1. Característiques tècniques de la Xarxa
  
· Banda de treball: VHF (139 - 142 MHz.)
  
· Canalització: 12,5 kHz.
  
· Tipus de modulació: 8K50F3E
  
· Tipus d'equips en ús: repetidors, bases, mòbils i portàtils.
  
2.2. Repetidors disponibles
  
· Província de Castelló: el Turmell, el Desert de les Palmes, el Cabeso Roig, El Cabeso, Vertice Salada, La Salzadella, Ares, Torralba, Penyagolosa i Artana.
  
· Província de València: el Picaio de Sagunt, Mondúver, Alto del Buitre, la Serra Perentxisa, Sierra Martés, El Remedio, Chelva i Ademuz.
  
· Província d'Alacant: el Cap de la Nau, Aitana, Sierra del Cid, Reconco, Orihuela i Alcoi.
  
 2.3. Freqüències utilitzables
  
En la taula següent s'indiquen els canals utilitzables i el número de canal, el tipus i la ubicació o utilització d'aquest :
  
 CH TIPUS ESTACIÓ
  
 00 Símplex Directe comuna
  
 01 Símplex CNAF 67
  
 02 Símplex CNAF 69
  
 03 Símplex CNAF 68
  
 04 Símplex CNAF 02
  
 05 Símplex CNAF 60
  
 06 Símplex CNAF 03
  
 07 Símplex CNAF 51 (Comandament
  
 08 Símplex CNAF 14 (Voluntaris Castelló)
  
 09 Símplex CNAF 45 (Voluntaris València)
  
 10 Símplex CNAF 35 (Voluntaris València)
  
 11 Símplex CNAF 25 (Voluntaris Alacant )
  
 12 Semidúplex Repetidor Helitransport. Banda Baixa
  
 13 Semidúplex Repetidor Helitransport. Banda Alta
  
 14 Semidúplex Repetidor Consorci Castelló
  
 20 Semidúplex Ademuz
  
 44 Semidúplex Chelva
  
 48 Semidúplex Penyagolosa
  
 61 Semidúplex El Turmell
  
 62 Semidúplex Cabeso Roig
  
 63 Semidúplex el Desert de les Palmes
  
 64 Semidúplex Vértice Salada
  
 65 Semidúplex El Picaio de Sagunt
  
 66 Semidúplex El Remedio
  
 67 Semidúplex Sierra Martés
  
 68 Semidúplex Alto del Buitre
  
 69 Semidúplex Mondúver
  
 70 Semidúplex El Cap de la Nau
  
 71 Semidúplex Alcoi
  
 72 Semidúplex Aitana
  
 73 Semidúplex Sierra del Cid
  
 74 Semidúplex Orihuela
  
 75 Semidúplex Ademuz
  
 76 Semidúplex El Picaio de Sagunt
  
 77 Semidúplex El Remedio
  
 78 Semidúplex Serra Perentxisa
  
 79 Semidúplex Sierra Martés
  
 80 Semidúplex Alto del Buitre
  
 81 Semidúplex Mondúver
  
 82 Semidúplex El Cap de la Nau
  
 83 Semidúplex Alcoi
  
 84 Semidúplex Aitana
  
 85 Semidúplex Sierra del Cid
  
 86 Semidúplex Orihuela
  
 87 Semidúplex Reconco
  
 88 Semidúplex El Turmell
  
 89 Semidúplex Cabeso Roig
  
 90 Semidúplex El Desert de les Palmes
  
 91 Semidúplex Vértice Salada
  
 92 Semidúplex Ares
  
 93 Semidúplex Torralba
  
 94 Semidúplex El Cabeso
  
 95 Semidúplex La Salzadella
  
 96 Semidúplex Artana
  
 99 Símplex Directe comú
  
3. DOTACIÓ DE COMUNICACIONS
  
A continuació s'indica la dotació de comunicacions que disposa cada una de les unitats, que intervenen en l'extinció i prevenció d'incendis forestals:
  
3.1. Centres de Coordinació d'Emergències
  
· Enllaç digital remot amb tots els repetidors de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana ubicats en la seua província.
  
· Equip local de ràdio en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
· Equip local de ràdio de banda aèria.
  
· Equip remot de ràdio de banda aèria.
  
· Equip en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medi Ambient).
  
· Receptor "escàner" de 25 kHz. a 1.2 GHz. (Només a l'Eliana)
  
3.2. Unitats d'Intervenció de l'Àrea d'Emergències i dels consorcis provincials de bombers
  
· Equip de ràdio mòbil en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
· Equips portàtils en freqüències símplex de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
3.3. Personal tècnic de l'Àrea d'Emergències
  
· Equip de ràdio mòbil en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
· Equip de ràdio portàtil en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
· Equip de ràdio mòbil de banda aèria.
  
· Equip de ràdio portàtil en banda aèria.
  
· Equip de ràdio mòbil en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medi Ambient).
  
· Telèfon mòbil automàtic (TMA).
  
3.4. Guarderia Forestal
  
· Equip de ràdio mòbil i/o portàtil en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medi Ambient)
  
· Equip de ràdio portàtil en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
3.5. Mitjans aeris (helicòpters) de l'Àrea d'Emergències
  
· Equip de ràdio en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
· Equip de ràdio en banda aèria.
  
· Repetidor helitransportat en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
3.6. Mitjans aeris (Dromaders) de l'Àrea d'Emergències
  
· Equip de ràdio en banda aèria.
  
· Equip de ràdio en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
3.7. Mitjans aeris del DGCN i altres
  
· Equip de ràdio en banda aèria.
  
3.8. Unitat helitransportada d'intervenció de l'Àrea d'Emergències
  
· Contenidor de comunicacions equipats amb dos equips mòbils: u en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana, i un altre en banda aèria.
  
· Equip portàtil en banda aèria.
  
· Equips portàtils en freqüències símplex de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
3.9. Bases Aèries de l'Àrea d'Emergències
  
· Equip de ràdio base en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
· Equip de banda aèria.
  
3.10. Punts de Vigilància
  
· Equip de ràdio base o portàtil en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medi Ambient).
  
3.11. Brigades de la Diputació de València
  
· Equip de ràdio base o portàtil en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medi Ambient) i/o
  
· Equip de ràdio mòbil en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
3.12. Lloc de Comandament Avançat (PMA)
  
· Equip de ràdio mòbil en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
· Equip de ràdio portàtil en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana.
  
· Equip de ràdio mòbil de banda aèria.
  
· Equip de ràdio portàtil en banda aèria.
  
· Equip de ràdio mòbil en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medi Ambient).
  
· Telèfon mòbil automàtic (TMA).
  
3.13. Centre de Recepció de Mitjans (CRM)
  
· Equip de ràdio mòbil en freqüències de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana de la Generalitat Valenciana.
  
3.14. Bombers de parcs municipals
  
· Equips de ràdio en la seua xarxa de comunicacions.
  
· Equips portàtils de ràdio en freqüències símplex de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana, proporcionats pel Centre de Recepció de Mitjans .
  
3.15. Grups d'auxili immediat municipal
  
· Equips portàtils de ràdio en freqüències símplex de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana, proporcionats pel Centre de Recepció de Mitjans
  
4. TRÀNSIT DE COMUNICACIONS
  
En aquest apartat s'indiquen els possibles canals de comunicació entre cadascun dels efectius que operen en la prevenció i extinció dels incendis forestals, amb independència del model de jerarquització de comunicacions a utilitzar, i que s'indica en apartats posteriors:
  
5. VOCABULARI
  
A continuació es defineixen una sèrie de termes que són d'utilització habitual en les operacions de comunicacions en incendis forestals:
  
· Canal símplex: És aquell canal que utilitza una mateixa freqüència per a transmetre i rebre, encara que de forma alternativa. També és anomenat canal directe, mitjançant el qual un equip de ràdio comunica directament amb un altre. Garanteix la cobertura de comunicació en proximitat.
  
· Canal semidúplex: És el canal que utilitza freqüències distintes en la transmissió i en la recepció, de forma alternativa. És l'anomenat canal de repetidor, mitjançant al qual un equip comunica indirectament amb un altre, a través d'un repetidor. Garanteix la cobertura de comunicació en distància.
  
· Cèl·lula de comunicació: És el conjunt d'equips de ràdio que es comuniquen entre si, utilitzant una mateixa freqüència de ràdio.
  
· Cèl·lula de coordinació: És la cèl·lula de comunicació formada pel Centre de Coordinació d'Emergències i el Lloc de Comandament Avançat. Utilitza el "canal de coordinació", que serà el canal semidúplex (canal de repetidor) de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana, que tinga cobertura en la zona de l'incendi.
  
· Cèl·lula de comandament: És la cèl·lula de comunicació formada pel Lloc de Comandament Avançat, el Centre de Recepció de Mitjans i els responsables de cada una de les zones o sectors en què s'haja dividit l'incendi. Utilitza el "canal de comandament", el qual és un canal símplex, quan hi haja una bona cobertura, o en semidúplex a través del repetidor helitransportat que s'ubique de forma temporal en la zona de l'incendi.
  
· Cèl·lules operatives: Són les cèl·lules de comunicació formades pels responsables de cada una de les zones o sectors en què s'ha dividit l'incendi, i pels recursos assignats. Utilitzen els "canals operatiu", que es corresponen amb les dels canals símplex (canals directes) de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana. S'utilitzaran tantes freqüències distintes com a zones o sectors es creen dins de l'incendi, per tal que no s'interferesquen unes zones amb altres.
  
· Canal prioritari: És una facilitat que tenen tots els equips de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana, mitjançant la qual, independentment del canal en què es troben i operen, i sempre que porten la funció de prioritat activada, poden rebre comunicacions a través d'un canal determinat, que rep el nom de prioritari. Aquest canal s'utilitzarà en els incendis forestals com a canal d'emergència, de forma que qualsevol recurs que transmeta per aquest canal serà oït per tots.
  
6. PROCEDIMENTS D'ACTUACIÓ
  
A continuació s'indiquen els procediments d'actuació en matèria de comunicacions en les labors de prevenció i extinció d'incendis forestals:
  
6.1. Mobilització d'Unitats d'Intervenció
  
El Centre de Coordinació d'Emergències respectiu mobilitzarà totes i cadascuna de les Unitats d'Intervenció a través dels canals de repetidor de la Xarxa de Comunicacions d'Emergència de la Generalitat Valenciana. Des del Centre de Coordinació s'indicarà al cap del recurs operatiu el canal de repetidor que servirà d'enllaç entre ambdós durant l'incident, anomenat canal de coordinació, i el canal símplex d'utilització a la zona de l'incendi, anomenat canal operatiu.
  
Durant el trajecte cap a la zona de l'incendi, les Unitats d'Intervenció es comunicaran entre si i amb el Centre de Coordinació d'Emergències a través del canal de coordinació assignat, informant de forma periòdica de la posició i del temps estimat per a arribar a la zona.
  
6.2. Establiment de comunicacions al lloc de l'incendi
  
Una vegada al lloc de l'incendi, el cap de l'equip d'intervenció comunicarà a tots els components la freqüència símplex del canal operatiu a utilitzar per tots els integrants de l'equip d'intervenció en la zona de l'incendi, que serà inicialment el "canal 1", amb l'opció de canal prioritari activada.
  
El cap de l'equip d'intervenció serà l'únic que utilitze el canal de repetidor per a enllaçar l'incendi amb el Centre de Coordinació d'Emergències. A través d'aquesta via s'informarà i es rebran instruccions entre el cap de l'equip d'intervenció i el Centre de Coordinació d'Emergències. Ha de quedar clar que l'únic interlocutor que tindrà el Centre de Coordinació d'Emergències, en aquesta fase de l'incendi, serà el cap de l'equip d'intervenció.
  
6.3. Incorporació de nous equips d'intervenció
  
La incorporació de nous equips d'intervenció comporten la presència d'un cap intermedi que es farà càrrec del comandament i direcció de l'incendi. Els nous equips d'intervenció que s'incorporen a l'incendi, hauran de ser mobilitzades segons el que indica el punt 6.1, tot indicant el canal de coordinació i el canal operatiu, a utilitzar a la zona de l'incendi.
  
Tant el cap intermedi com els responsables dels nous equips d'intervenció comunicaran de forma periòdica al Centre de Coordinació d'Emergències, a través dels canals de repetidor, la seua posició i temps estimat d'arribada a la zona de l'incendi.
  
Una vegada haja arribat el cap intermedi a la zona de l'incendi, el cap de la primera Unitat d'Intervenció cedirà el comandament i la direcció al cap nou que s'incorpora. En la substitució del cap, el que se'n va informarà al nou de l'organització del sistema de comunicacions establert fins ara.
  
6.4. Constitució del PMA
  
La constitució del Lloc de Comandament Avançat (PMA), portarà implícita la capacitat de comunicació amb tots els efectius que estan involucrats en l'extinció. EL PMA es constitueix com element nodal de les comunicacions en una situació d'incendi forestal.
  
Els possibles tràfics de comunicacions en aquesta primera situació d'incendi, està representada pel gràfic següent:
  
 esquema 19a
  
En aquesta situació les comunicacions s'organitzaran de la forma següent :
  
· Cèl·lula de Coordinació: Utilitza la freqüència semidúplex (repetidor) més adequada a la zona en què s'ha declarat l'incendi. En aquesta cèl·lula només tindran lloc les comunicacions recíproques entre el Centre de Coordinació d'Emergències i el Lloc de Comandament Avançat. És una cèl·lula tancada i haurà d'operar-se mitjançant crida selectiva.
  
· Cèl·lula Operativa: Utilitza la freqüència símplex (directe) assignada al Canal 1, amb el sistema prioritari activat. En aquesta cèl·lula tindran lloc les comunicacions entre els recursos operatius i el PMA. Els mitjans aeris que recolzen l'extinció també operaran en aquesta cèl·lula operativa. És una cèl·lula oberta que no utilitza la crida selectiva.
  
6.5. Sectorització de l'incendi
  
La sectorització d'un incendi forestal, està en funció de l'extensió o del nombre de recursos mobilitzats, les dues raons íntimament relacionades. En aquesta situació, de gran extensió i nombrosos recursos, ha de modificar-se i adaptar-se el sistema inicial de comunicacions, implantant-se u de nou, que permeta totes les comunicacions necessàries.
  
Els criteris per a la implantació d'aquest nou sistema de comunicacions són els següents:
  
· Dotar la zona de l'incendi d'un nombre suficient de canals o freqüències, que eviten la saturació de les comunicacions.
  
· Organitzar i jerarquitzar les comunicacions, limitant el nombre d'aquestes, de forma que cada recurs puga comunicar, únicament, amb aquells altres recursos que siga necessari.
  
· Habilitar un canal, en tota l'àrea de l'incendi, amb la finalitat de coordinació i seguretat. La utilització d'aquest canal, denominat prioritari, garanteix a l'usuari ser escoltat per la totalitat dels equips, o en el cas més desfavorable, pels equips de ràdio més pròxims.
  
La sectorització de l'incendi, implica l'existència d'una estructura de comandament, composta pel Lloc de Comandament Avançat i per cada u dels comandaments de sector en què operativament s'haja dividit en incendi. Amb la finalitat que aquest grup de comandament no tinga les comunicacions afectades per les cèl·lules operatives, caldrà habilitar una nova cèl·lula de comunicació, denominada cèl·lula de comandament, en la qual operen aquests efectius.
  
Quan la cobertura estiga garantida en canal símplex, aquesta cèl·lula de comandament utilitzarà com a freqüència de comandament el canal 07. Per tal que els efectius que operen en aquesta cèl·lula puguen treballar també en les cèl·lules operatives, els seus equips de ràdio hauran de tenir activada la funció de canal prioritari.
  
Quan no es garantisca la cobertura de la cèl·lula de comandament mitjançant la utilització d'un canal símplex, caldrà dotar un canal semidúplex per a les comunicacions de la cèl·lula de comandament. Açò s'aconsegueix mitjançant la posta en marxa dels repetidors mòbils helitransportats dels quals està dotat cadascun dels centres de coordinació d'emergències de la Comunitat Valenciana. Aquests repetidors s'instal·laran en un lloc estratègic en les proximitats de l'incendi, de forma que donen la cobertura adequada a la cèl·lula del comandament. La posta en marxa d'aquests repetidors, obligarà a reorganitzar les comunicacions de la cèl·lula de comandament, de forma que els usuaris d'aquesta cèl·lula utilitzaran com a freqüència de comandament els canals 12 o 13 . Per tal que els efectius que operen en aquesta cèl·lula puguen treballar també en les cèl·lules operatives, els equips de ràdio hauran de tenir activada la funció de canal prioritari.
  
Els possibles trànsits de comunicacions en aquesta situació d'incendi jerarquitzat, estan representats en el gràfic següent:
  
20a
  
En aquesta situació les comunicacions s'organitzaran de la següent forma:
  
· Cèl·lula de Coordinació: Utilitza la freqüència semidúplex (repetidor) més adequada per a la zona en què s'ha declarat l'incendi. En aquesta cèl·lula només tindran lloc les comunicacions recíproques entre el Centre de Coordinació d'Emergències i el Lloc de Comandament Avançat. És una cèl·lula tancada i haurà d'operar-se mitjançant crida selectiva.
  
· Cèl·lula de Comandament: Utilitza, quan hi haja bona cobertura radioelèctrica, la freqüència símplex (directe) assignada al canal 07. Quan l'extensió de l'incendi impossibilite la comunicació per canals símplex, haurà de dotar-se la zona de l'incendi d'un repetidor helitransportable, que utilitzarà les freqüències assignades als canals 12 o 13. En ambdues situacions, i per tal que els efectius que operen en aquesta cèl·lula puguen treballar també en les cèl·lules operatives, els equips de ràdio hauran de tenir activada la funció de canal prioritari. Els mitjans aeris que recolzen l'extinció també operaran en aquesta cèl·lula de comandament, amb canal prioritari activat. És una cèl·lula oberta que no utilitza la crida selectiva.
  
· Cèl·lules Operatives: se'n crearan tantes com sectors estiga dividit l'incendi. Utilitzen les freqüències símplex (directe) assignades als Canals 1, 2, 3, etc., per als sectors d'incendi 1, 2, 3, etc. En aquestes cèl·lules es produiran les comunicacions entre els recursos operatius i els caps de cada sector. És una cèl·lula oberta que no utilitza la crida selectiva.
  
ANNEX VII
  
NORMES PER A LA INTERVENCIÓ DE RECURSOS
  
 D'ALTRES ADMINISTRACIONS
  
ANNEX VII.1
  
NORMES PER A LA MOBILITZACIÓ DE LES BRIGADES
  
DE LA DIPUTACIÓ DE VALÈNCIA
  
 Participació de les Brigades de Prevenció d'Incendis Forestals de la Diputació Provincial de València, en la prevenció, vigilància dissuasòria, extinció i actuacions posteriors d'incendis forestals.
  
1. Les brigades de prevenció d'incendis forestals, contractades per la Diputació Provincial de València, tindran com a missió fonamental la prevenció d'incendis forestals mitjançant l'obertura i conservació de tallafocs, neteja de voreres i conservació faixes subsidiàries, i altres en defensa de les muntanyes, preferentment municipals, d'acord amb el Pla davant el risc d'Incendis Forestals, en coordinació amb els alcaldes dels municipis corresponents, la Conselleria de Presidència i la de Medi Ambient.
  
Participaran en la vigilància preventiva contra incendis forestals, en concordància amb allò acordat en les reunions a l'efecte i contingudes en el Pla elaborat per la Generalitat Valenciana en coordinació amb les administracions competents.
  
2. En cas d'incendi forestal, actuaran com a brigades de segona intervenció; a tal efecte, des dels Centres de Coordinació d'Emergències es mobilitzaran en primer terme les brigades d'extinció d'incendis forestals contractades per la Generalitat Valenciana, i es mobilitzaran les brigades de la Diputació quan la gravetat de l'incendi ho aconselle o quan la proximitat d'una de tals brigades permeta arribar abans que les brigades d'extinció contractades per la Generalitat Valenciana.
  
Quan es mobilitzen brigades de la Diputació de València, des del Centre de Coordinació de Emergències es comunicarà immediatament la dita mobilització al coordinador de les brigades en la zona.
  
La mobilització de les brigades de la Diputació, quan hagen d'actuar en un municipi diferent del seu, sempre serà posteriorment a la mobilització de les brigades de la Generalitat Valenciana de l'entorn corresponent.
  
Les brigades de la Diputació de València, quan es desplacen a un incendi, col·laboraran en el remat del perímetre darrere del foc i guàrdies postincendi.
  
El personal de les brigades de la Diputació de València en cap cas assumirà la direcció de les actuacions en l'incendi, tret dels casos que arriben en primer lloc i fins que es persone en l'incendi un recurs de la Generalitat Valenciana, en el qual cas el comandament assumirà la direcció del sinistre.
  
Durant el període de Pasqua, per no disposar de l'equipament adequat ni de la formació necessària, les brigades de la Diputació de València, no seran mobilitzades per a l'extinció d'incendis forestals, tret que per la gravetat del sinistres, així ho acorde el director de Protocol d'Incendis Forestals i el diputat de l'Àrea de Medi Ambient. En dit període, si fa el cas, es podrà mobilitzar les autobombes forestals de la Diputació, el personal de les quals col·laborarà en labors complementàries sense participar en la primera línia de foc.
  
L'horari d'actuació de les brigades serà de 9:00 a 13:00 i de 15:00 a 18:00 hores. Els dissabte, diumenges i festius, es realitzarà vigilància de forma continuada, des de les 10:00 a les 18:00 hores.
  
Durant l'època compresa entre el 15 de juliol i fins al 15 de setembre, en cas de situacions de preemergència de nivell 3, tindran un horari especial, tant les brigades amb autobombes forestals com les brigades amb tot terreny de transport. No executaran, les brigades, les labors diàries de prevenció mentre dure la citada situació de preemergència, i es realitzarà vigilància preventiva durant tot la jornada. L'horari serà el següent:
  
· Les brigades forestals amb autobomba de 3.000 litres tindran dos torns d'actuació, aproximadament la meitat en cadascun d'aquests, amb horari de:
  
- 1r torn: de les 8:00 h fins a les 16:00 hores
  
- 2n torn: des de les 11:00 h fins a les 19:00 hores.
  
- En algun cas, si és convenient, es farà romandre alguna brigada amb autobomba forestal, amb el seu horari habitual.
  
· Les brigades forestals, amb vehicle tot terreny de transport, compliran el seu horari habitual de 9:00 h fins a les 18:00 h, i romandrà inclús en la muntanya durant l'horari de dinar (13:00 h a 15:00 h).
  
Independentment del període anterior, totes les brigades de la Diputació, amb autobomba forestal o amb un tot terreny, i sempre que existesca preemergència de nivell 3, ampliaran el seu horari si són requerides pel CCE per necessitats urgents en el servei.
  
El control diari de la presència de les brigades de la Diputació es realitzarà des del Centre de Coordinació d'Emergències de la Generalitat, i es comunicarà al responsable de la brigada el lloc, partida, labor a realitzar i forma de localització durant el dia.
  
El desplaçament de les brigades de la Diputació al lloc de l'incendi s'efectuarà sempre per mitjans terrestres.
  
3. Després d'un sinistre forestal, els tècnics responsables de la Generalitat Valenciana informaran i coordinaran amb els coordinadors de les brigades forestals de la Diputació, la distribució adequada de les guàrdies i vigilància de perímetres.
  
ANNEX VII.2
  
NORMES PER A LA INTERVENCIÓ DE MITJANS AERIS
  
DE LA DG DE CONSERVACIÓ DE LA NATURALESA
  
Sumari
  
0. TERMINOLOGIA
  
1. TIPUS DE MITJANS AERIS DE LA DIRECCIÓ GENERAL DE CONSERVACIÓ DE LA NATURALESA
  
2. DESPATX
  
3. COORDINACIÓ EN L'INCENDI
  
4. LIMITACIONS
  
5. SUPORT LOGÍSTIC
  
6. COMUNICACIONS
  
0. TERMINOLOGIA
  
a) Organismes
  
DGCN: Direcció General de Conservació de la Naturalesa
  
ADCIF: Àrea de Defensa contra Incendis Forestals
  
CA: Comunitat Autònoma
  
CLIF: Comitè de Lluita contra Incendis Forestals
  
 (DGCN+CCAA)
  
b) Personal
  
CTIF: Coordinador territorial d'incendis forestals
  
TB: Tècnic de base de la DGCN
  
CRIF: Coordinador de mitjans aeris de la DGCN contra
  
 incendis forestals
  
CAR: Quadrilla helitransportada d'acció ràpida (aprox.
  
 10 combatents)
  
BRIF: Brigada de guàrdia en grans incendis (aprox.
  
 45 combatents)
  
c) Aeronaus
  
MCN: Mitjans aeris de cobertura nacional
  
MCR: Mitjans aeris de cobertura regional
  
MCC: Mitjans aeris de cobertura comarcal
  
AA: Avió amfibi
  
ACT: Avió de càrrega en terra
  
HKA: Helicòpter bombarder de càrrega mitjana (aprox. 1300 l)
  
HKB: Helicòpter bombarder de gran capacitat (aprox. 4500 l)
  
HCAR: Helicòpter per a transport de CAR
  
HB: Helicòpter per a transport de BRIF.
  
ACO: Avió de Coordinació i Observació (amb enviament
  
 d'imatges i vídeo)
  
 1. TIPUS DE MITJANS AERIS DE LA DIRECCIÓ GENERAL DE CONSERVACIÓ DE LA NATURALESA
  
1.1. Els mitjans aeris de la Direcció General de Conservació de la Naturalesa (DGCN) es classifiquen de la manera següent:
  
· Mitjans aeris de cobertura nacional (MCN): són les aeronaus que per la seua gran autonomia de vol poden ser desplaçades per a intervenir eficaçment en incendis situats a distàncies de les seues bases que superen els 200 km.
  
· Mitjans aeris de cobertura regional (MCR): són les aeronaus que per la seua menor autonomia de vol i necessitats d'infrastructura no han de ser desplaçades per raons d'eficàcia per a intervenir en incendis situats a més de 200 km de les seues bases.
  
· Mitjans aeris de cobertura comarcal (MCC): són les aeronaus l'autonomia de vol de les quals i necessitats d'infrastructura limiten els seues desplaçaments a distàncies inferiors a 100 km de les seues bases.
  
1.2. Els mitjans que dispose la DGCN cada any es classificaran d'acord amb aquesta tipologia, i aquesta classificació es reflectirà en un annex anual a aquestes normes.
  
2. DESPATX
  
2.1. S'entén per despatx la decisió d'enviar un mitjà aeri de la DGCN per a intervenir en l'extinció d'un incendi. (Annexos núm. 1 i 2 del present annex ).
  
2.2. Com a regla general, els mitjans aeris de la DGCN, desplegats en el territori de cada Comunitat Autònoma per al llançament d'aigua sobre el foc o per al transport de personal, seran mobilitzats pel coordinador territorial de la DGC (CTI), a petició del servei responsable de l'extinció de la Comunitat Autònoma, que proporcionarà les dades que li siguen requerides sobre localització, combustibles, meteorologia i altres mitjans que intervinguen. Això no obstant, per accelerar al màxim la primera intervenció s'aplicarà el procediment de despatx automàtic en els casos que s'indiquen tot seguit. S'exclouen del despatx automàtic els casos que s'indiquen tot seguit. S'exclouen del despatx automàtic els MCN, l'eixida dels quals haurà de ser sempre ordenada o autoritzada per l'Àrea de Defensa contra Incendis Forestals.
  
2.3. La intervenció d'avions i helicòpters de la DGCN en els incendis que s'inicien en un radi màxim de 50 km al voltant de les seues bases, es realitzarà pel procediment de despatx automàtic, consistent que l'ordre d'intervenció serà donada pel tècnic de la DGCN en la base, prèvia consulta amb el tècnic de guàrdia competent de la Comunitat Autònoma a la qual afecte l'incendi, només es tinga notícia en la base de l'existència d'un incendi, dins del citat radi. Si no és possible connectar amb el tècnic de guàrdia, el tècnic de la DGCN donarà l'ordre d'eixida sense més retard, i ho comunicarà al coordinador territorial de la DGCN. (CTI).
  
En el cas d'incendis simultanis dins de la zona, el tècnic de la DGCN consultarà la prioritat amb el citat tècnic de guàrdia per a decidir l'eixida immediata.
  
Aquest procediment s'aplicarà a les superfícies forestals que, situades dins de la dita zona, hagen estat classificades com a prioritàries pel servei competent de la Comunitat Autònoma.
  
2.4. Les intervencions fora del radi de 50 km en altres incendis situats a la Comunitat Autònoma en què es troba emplaçada la base, seran sol·licitades pel servei competent de dita Comunitat al coordinador territorial de la DGCN, el qual donarà ordre d'eixida a través del tècnic de la base.
  
2.5. Quan els serveis competents de la Comunitat Autònoma estimen justificadament que el comportament dels incendis fa necessari el reforçament dels mitjans aeris desplegats en el seu territori, ho sol·licitaran de l'Àrea de Defensa contra Incendis Forestals de la DGCN a Madrid, a través del coordinador territorial de la DGCN.
  
A la vista d'aquestes peticions, i tenint en compte la disponibilitat dels mitjans aeris de la DGCN desplegats en la resta del territori nacional, l'Àrea de Defensa contra Incendis Forestals decidirà quin reforçament és possible prestar i comunicarà la corresponent ordre d'eixida a la base aèria en la qual es troben els mitjans que han de desplaçar-les.
  
2.6. En el cas de desplaçament d'aeronaus de la DGCN fora de la seu zona, el responsable de la Comunitat Autònoma que ho haja sol·licitat proposarà al coordinador territorial de la DGCN la base d'operacions per a aquests, i facilitarà el suport que calga. El coordinador territorial de la DGCN, d'acord amb l'assessorament tècnic dels pilots, prendrà la decisió que procedisca per raons d'eficàcia i seguretat.
  
2.7. Totes les sol·licituds d'intervenció de mitjans aeris de la DGCN seran realitzats pel servei competent de la Comunitat Autònoma, i s'aportaran les dades que figuren en la fitxa de l'annex núm. 1, del present annex.
  
En les intervencions per a incendis que s'hagen iniciat el dia anterior la sol·licitud es cursarà per fax, acompanyada per un esquema del pla d'operacions que es vaja a seguir per a l'extinció i que figura en el model que s'acompanya en l'annex núm. 3 i annex núm. 3 (bis) del present annex.
  
2.8. Els temps màxims d'eixida es fixaran per cada base al principi de campanya, tenint en compte les característiques de les aeronaus i les condicions d'ús de la base.
  
Amb caràcter general, les operacions es desplegaran des de l'eixida del sol fins a la posta, és a dir, amb llum natural, tret del cas que la base tinga condicions d'ús que obliguen a establir un horari específic (per exemple, horari d' obertura en un aeroport o en una base militar).
  
3. COORDINACIÓ EN L'INCENDI
  
3.1. Sempre que en un incendi intervinga més d'una aeronau de la DGCN, es designarà un coordinador dels mitjans de la DGCN (CRIF), (veure organigrama de l'annex núm. 4 del present annex), d'acord amb les regles següents:
  
· Si està present un tècnic de la DGCN li correspondrà actuar com a CRIF. Si n'hi ha més d'un, correspondrà al qui tinga major experiència.
  
· Si no està present cap tècnic de la DGCN, li correspondrà actuar com CRIF al pilot d'aeronau de la DGCN de major experiència. Si cap de les aeronaus fora un helicòpter o un avió observador, es preferirà el seu pilot, a fi que actue com a CRIF, tret circumstàncies que aconsellen altra preferència.
  
· Per als incendis que duren més de 24 hores, la DGCN, d'acord amb les seues disponibilitats, formarà equips de personal especialitzat, dotats amb helicòpters, perquè actuen com a CRIF.
  
3.2. La labor dels CRIF serà coordinar i controlar la intervenció dels mitjans de la DGCN en l'incendi, i rebrà les instruccions que li transmeta el director de l'extinció per la Comunitat Autònoma, així com les informacions que aquest li facilite sobre altres mitjans terrestres i aeris que estiguen intervenint.
  
3.3. Per a realitzar la seua labor, els CRIF s'auxiliaran dels helicòpters, avions observadors i unitats mòbils de meteorologia i transmissions (UMMT), que la DGCN puga disposar en la zona.
  
3.4. Els directors d'extinció de les comunitats autònomes es comunicaran exclusivament amb els CRIF per a transmetre les seues instruccions relatives a intervenció dels mitjans de la DGCN, que hauran d'acompanyar les informacions operatives que puguen precisar els CRIF i, en particular, les relatives al seu pla d'operacions. (Annex núm. 3).
  
Quan l'incendi s'haja iniciat el dia anterior, el pla d'operacions haurà de formular-se per escrit, i comunicar-ho a tots els qui intervenen en l'extinció i, en particular, al CRIF.
  
3.5. Quan un incendi s'estenga per territoris de dos o mes CCAA, els directors d'extinció de cadascuna d'aquestes es coordinaran, de manera que només un d'aquests es comunique amb el CRIF. Si açò no es fa, el CRIF decidirà, per ell mateix, la forma d'intervenció dels mitjans de la DGCN que es troben en l'incendi, i es tindran en compte els objectius de seguretat i eficàcia en les operacions. Simultàniament informarà de la situació a l'Àrea de Defensa contra Incendis Forestals, que prendrà les decisions que procedesquen, tenint en compte els mateixos objectius.
  
3.6. Correspondrà sempre al CRIF la prioritat en l'ordenament del trànsit aeri, i tots els aparells mobilitzats per la Comunitat Autònoma hauran de sol·licitar la seua autorització per a entrar en la zona de l'incendi. Si no es respecta aquesta prioritat, la DGCN podrà ordenar la retirada dels seus mitjans de l'incendi per raons de seguretat.
  
3.7. El tècnic de guàrdia de la Comunitat Autònoma podrà disposar el canvi de les aeronaus d'un incendi a altre, només quan ambdós incendis es troben dins d'una zona de despatx automàtic, i ho comunicarà, tot seguit, al tècnic de la DGCN en la base. Per a altres casos caldrà sol·licitar-ho del coordinador de la DGCN.
  
3.8. Les aeronaus de la DGCN es retiraran d'un incendi quan estiga controlat o extingit o quan es presente alguna de les limitacions esmentades en 4.1., i al CRIF li correspondrà l'ordre de retirada, prèvia comunicació al director d'Extinció.
  
3.9. La intervenció dels helicòpters de la DGCN en el transport de brigada es realitzarà duent la brigada adscrita a la base a un lloc immediat al front del foc. Una vegada dipositada en terra, la brigada començarà a actuar immediatament contra l'incendi, d'acord amb les instruccions del director d'Extinció per la Comunitat Autònoma. Si dit director d'Extinció no es troba encara a l'incendi, la brigada procedirà al primer atac sense retard.
  
Mentrestant, el tècnic de guàrdia de la Comunitat, amb les informacions que reba de l'incendi, haurà ordenat el trasllat per terra de les quadrilles més pròximes al lloc del sinistre i haurà decidit quines altres, d'entre les més pròximes a la zona, considera necessari desplaçar en helicòpter, i assenyalarà el "punt de trobada" en què han de convergir per a ser recollides. A través de comunicació radiotelefònica, el tècnic de la base coneixerà aquesta decisió i la traslladarà al pilot perquè actue sense pèrdua de temps.
  
D'aquesta forma es continuarà operant fins a haver concentrat en el foc al personal i els mitjans que el responsable de la direcció de l'incendi considere oportuns, i en aquest moment l'helicòpter i la seua brigada podran tornar a la seua base de procedència, en previsió de nous incendis, o continuar en aquest utilitzant l'helipou, si disposa d'aquest.
  
Una vegada en la base, tornaran a l'estat d'alerta. Cal insistir en la importància de no retenir aquesta brigada helitransportada més enllà d'allò estrictament necessari.
  
S'evitarà, mitjançant les substitucions oportunes, que es facen hores extraordinàries.
  
Les quadrilles que quedaren en l'incendi tornaran als seu punts d'origen per mitjans terrestres.
  
3.10. El coordinador territorial de la DGCN (CTI) comunicarà diàriament, a l'Àrea de Defensa contra Incendis Forestals, les dades relatives a índex de perill i operacions efectuades pels mitjans de la DGCN, per a l'oportú seguiment de la campanya.
  
Els tècnics de les bases elaboraran els comunicats d'intervenció, que seran tramesos pel CTI a l'ADCIF, en el termini més breu possible.
  
4. LIMITACIONS
  
4.1. Les intervencions dels mitjans aeris de la DGCN estaran limitades pel següent:
  
· Condicions meteorològiques: segons una apreciació justificada dels pilots.
  
· Operativitat de les aeronaus: segons temps de revisions reglamentàries, reparació d'avaries, horari d'obertura i tancament de l'aeroport, etc.
  
· Disponibilitat de llum: es podrà treballar des de l'eixida del sol a la posta, i es previndrà la tornada a la base amb llum natural.
  
· Temps de treball: vuit hores de vol cada dia, com a màxim per pilot.
  
Deu hores de treball continuat com a màxim per brigada, incloent temps de desplaçament des de la seua base a l'incendi.
  
· Cost de l'operació: segons la relació entre el cost previsible d'aquesta i els danys que es podrien evitar.
  
· Condicions tècniques. Es consideraran limitaves les situacions en què els mitjans i mètodes d'atac siguen inadequats i, a judici de la DGCN, es preveja que el suport dels mitjans aeris resultarà ineficaç. Així mateix, es considerarà limitació la inexistència de director d'Extinció o de Pla d' Operacions comunicat a la DGCN.
  
Quan es produesquen aquestes limitacions, la DGCN podrà decidir no intervenir o suspendre la intervenció amb els seus mitjans.
  
4.2. Les comunicades autònomes dedicaran, dins de les seues disponibilitats pressupostàries, fons per al condicionament de pistes en les muntanyes per a avions i helicòpters destinats a l'extinció d'incendis forestals, i es tindran en compte les recomanacions de la DGCN, sobre característiques d'utilització i habitabilitat.
  
4.3. Abans de començar la campanya, els serveis de cada comunitat autònoma comunicaran a la DGCN les zones restringides al vol. En aquestes zones no es realitzarà despatx automàtic, ni vol d'entrenament o reconeixement .
  
4.4. Al principi de cada campanya, els pilots dels helicòpters destacats per la DGCN revisaran els "punts de trobada" proposats per les comunitats autònomes en cada zona de "despatx automàtic" i informarà per escrit sobre les condicions d'utilització que hauran de ser respectades per tot el personal que intervinga en l'operació. Els pilots dels avions de càrrega en terra revisaran igualment les pistes auxiliars situades en la seua zona per a comprovar si estan en condicions d'utilització.
  
4.5. La missió principal dels helicòpters és el transport de quadrilles per a l'extinció i el llançament d'aigua, quan estiguen equipats per això. Amb caràcter secundari puguen utilitzar-se per a coordinació d'operacions i per a seguiment i avaluació.
  
En aquests casos solament podran ser transportades per l'helicòpter les persones directament involucrades en les operacions d'extinció.
  
No podran ser sol·licitats aquests aparells per a altres missions, ni transportar personal distint de l'esmentat, tret que es tracte d'operacions de salvament i socorrisme o siga autoritzat expressament per la Direcció de la DGCN.
  
4.6. No podrà ser transportat en els helicòpters de la DGCN personal que no vaja equipat, adequadament, per a l'extinció i que no haja estat seleccionat i entrenat, d'acord amb la normativa elaborada per la Comissió Tècnica de Normalització sobre Incendis Forestals.
  
4.7. No es podran disgregar les brigades de la DGCN, excepte per causa justificada i, en aquest cas, mantenir la unitat de les quadrilles que les componen.
  
4.8. No s'utilitzaran les brigades de la DGCN, per a labors de liquidació o de vigilància del perímetre de l'incendi, ni per a treballs que no siguen d'extinció.
  
5. SUPORT LOGÍSTIC
  
5.1. La Comunitat Autònoma que haja sol·licitat els mitjans aeris de la DGCN facilitarà l'aprovisionament de combustible en les proximitats de l'incendi, sempre que siga possible. Amb aquesta finalitat s'indicarà la sol·licitud on pot realitzar-se.
  
Si això no és possible, els pilots decidiran on efectuaran el repostatge.
  
5.2. En el cas de desplaçament de mitjans aeris de la DGCN fora de les seues bases, la Comunitat Autònoma sol·licitant facilitarà l'allotjament de les tripulacions, com també un mitjà de transport des de la pista on pernocte l'aeronau fins a dit allotjament.
  
5.3. En el cas de desplaçament de brigades de la DGCN, fora de la seua zona, el responsable de la Comunitat Autònoma que les haja sol·licitat haurà d'haver previst i senyalitzat el lloc adequat perquè aterre l'helicòpter. També disposarà dels vehicles necessaris per fer el desplegament, així com d'un pla escrit dels treballs que els encomanen, inclosa la informació sobre freqüències a utilitzar i mitjans terrestres i aeris, amb què les brigades de la DGCN hauran de coordinar-se.
  
5.4. Si es preveu la intervenció prolongada de brigades de la DGCN en un incendi, la Comunitat Autònoma hauran de proporcionar allotjament adequat per al descans del personal. La duració d'aquest descans, després de cada jornada d'extinció, no haurà ser menor de vuit hores.
  
La Comunitat Autònoma proporcionarà alimentació adequada al personal de les brigades de la DGCN, durant la seua intervenció en l'incendi.
  
6. COMUNICACIONS
  
6.1. Les comunitats autònomes i la DGCN coordinaran les seues xarxes de comunicacions radiotelefòniques per a la mobilització i utilització dels mitjans aeris, i es tindrà en compte l'annex núm. 5, del present annex.
  
6.2. Les comunicacions del director d'Extinció als mitjans aeris de la DGCN es realitzaran sempre en espanyol (castellà) per raons de seguretat i eficàcia.
  
6.3. La DGCN informarà la Comunitat Autònoma al principi de la campanya sobre els indicatius (FOCA, BRIF, CRIF, etc.) dels seus mitjans, perquè siguen utilitzats a adreçar-se a ells.
  
Per raons de seguretat i eficàcia, aquests indicatius no podran ser aplicats a mitjans de la Comunitat Autònoma, que n'hauran de tenir altres de diferents.
  
annex núm. 1
  
21a
  
annex 2
  
22 a
  
anexo 1
  
21b
  
anexo 2
  
22b
  
ANNEX Núm. 3
  
MODEL DE PLA MÍNIM D' OPERACIONS
  
0. DATA I HORA D'ELABORACIÓ
  
1. LOCALITZACIÓ DE L'INCENDI
  
 Terme, lloc, vies d'accés
  
2. CONDICIONS METEOROLÒGIQUES
  
 Actuals (hora)
  
 Previsibles (en les pròximes 6 hores)
  
3. DIRECTOR DE L'EXTNCIÓ
  
 Nom, organisme i capacitació
  
 Localització del lloc de comandament
  
4. MITJANS DISPONIBLES
  
 Mitjans de la CA (terrestres i aeris)
  
 Mitjans de la DGCN (terrestres i aeris)
  
5. COMUNICACIONS
  
 Freqüència terra-terra
  
 Freqüència terra-aire
  
 Previsibles (en les pròximes 6 hores)
  
6. TASQUES ENCOMANADES A CADA MITJÀ
  
7. CROQUIS DE SITUACIÓ DELS MITJANS
  
Nota: Si es nomenen caps de Sector, s'inclouran les seus dades.
  
 Si es nomenen caps de Planificació, Operacions i Logística, s'inclouran les seues dades.
  
annex 3 (bis) i 4
  
23a
  
24a
  
anexo 3 bis y 4
  
23b
  
24b
  
 ANNEX NÚM. 5
  
CANALS COMUNS D' EXTINCIÓ I EMERGÈNCIA
  
A) CANALS EN SIMPLEX VHF-FM (terra-terra)
  
CANAL TX=RX (Mhz) Províncies que l'usen actualment
  
 01 79,625 Totes, exclusiva DGCN
  
 02 85,225 Totes, exclusiva DGCN
  
 16 84,250 Totes, emergència
  
 18 79,875 Toledo
  
 20 81,000 Còrdova, Salamanca, València, Saragossa
  
B) CANALS EN SEMIDUPLEX VHF-AM (terra-terra)
  
CANAL TX RX INVERS Províncies
  
(directe) (Mhz) (Mhz) (repetidor)
  
29 79,625 84,150 49 Totes, excl.DGCN
  
74 84,125 79,125 37 Balears
  
75 84,150 79,075 32 Balears
  
77 84,325 79,275 55 Sta. Cruz Tenerife
  
79 84,350 79,325 58 Sta. Cruz Tenerife
  
C) CANALS EN SIMPLEX VHF-AM (terra-aire)
  
Freqüència (TX=RX en Mhz) Estat i utilització
  
129,825 Autoritzat
  
129,850 Autoritzat excepte a Tenerife
  
Banda de 129 a 130 Mhz Per a casos d'incendi simultanis
  
 i emergència, el coordinador
  
 d'Incendis establirà la
  
 freqüència adequada
  
ADAPTACIÓ DE TRANSCEPTORS I REPETIDORS QUE NO INCLOUEN ELS CANALS COMUNS D'EXTINCIÓ I EMERGÈNCIA
  
Els equips de la DGCN de les bases aèries estan programats amb 100 canals, entre els quals es troben els cinc en simplex i cinc en semiduplex, seleccionats com a canals comuns d'extinció i emergència.
  
En les comunitats autònomes que han subtonat les seus xarxes, com també els qui utilitzen altra banda, com ara els casos de Catalunya i València (bombers), no és possible les comunicacions terra-terra. Açò no solament passa als mitjans de la DGCN, sinó entre comunitats distintes, quan es presten ajuda en l'extinció, cas corrent en grans incendis.
  
En els casos de suport a l'extinció de comunitats o serveis d'Extinció que utilitzen altra banda de freqüències, als mitjans de suport aliens a la comunitat, se'ls ha de proporcionar transceptors per a coordinar l'extinció amb eficàcia i seguretat.
  
Les comunitats o províncies amb xarxes subtonades, generalment no cobreixen amb els seus equipaments els cent canals possibles de programar en els transceptors que proporcionen les empreses subministradores d'equipaments de ràdio. La reprogramació dels transceptors actualment en ús per a incloure els deu canals seleccionats com a comuns d'extinció i emergència, és barata i fàcil, ja que la reprogramació pot fer-se amb un PC si l'empresa subministradora d'equipaments facilita el programa i l'interfaç. Es tracta de fer una sèrie clònica de transceptors que inclou les freqüències dels deu canals amb dígits assenyalats o altres.
  
La reprogramació exposada no solament és necessària, sinó imprescindible per a resoldre un dels problemes de les comunicacions: fer-les compatibles amb l'extinció, sense interferir i inclús millorar la xarxa de vigilància, que sempre es colapsa quan tot el personal usuari de la xarxa vol parlar a través del repetidor.
  
Per a utilitzar els canals en semiduplex seleccionats (29, 74, 75, 77 i 79) cal disposar d'un repetidor programat en els canals inversos (49, 37, 32, 55 i 58). Aquest repetidor ha d'instal·lar-se en una unitat mòbil. La DGCN i algunes comunitats disposen de nombre suficient. Les comunitats que no disposen de repetidors en unitat mòbil poden instal·lar, en qualsevol vehicle, un repetidor, i situat aquest en el lloc adequat, poden millorar enormement les comunicacions en l'extinció.
  
FORMA D' OPERAR LES COMUNICACIONS AMB CANALS COMUNS D'EXTINCIÓ I EMERGÈNCIA
  
Cal reiterar que les comunicacions bàsiques per a operar en l'extinció han de ser en simplex. S'han de reservar els canals en semiduplex per a ús exclusiu del director i coordinador.
  
S'han de repartir freqüències i canals quan al llarg de l'extinció es van acumulant els mitjans, i s'assigna a cada sector o tipus de mitjà, el canal amb què s'ha d'operar. Pràcticament en tots els grans incendis cal centralitzar les comunicacions i utilitzar una unitat mòbil amb aquesta finalitat. L'operador d'aquesta unitat assignarà prioritats, repartirà canals i exigirà una disciplina rígida dels usuaris.
  
Quan a l'extinció es incorporen mitjans aliens a la Comunitat, caldrà utilitzar els canals comuns, preferentment en simplex. Açò permetrà una coordinació imprescindible per a actuar amb eficàcia i seguretat. Precisament s'ha distingit amb la paraula "emergència" als canals seleccionats i, entre aquests, el 16 (84,250 Mhz), tradicional des de fa anys.
  
Cal anar passant dels canals assignats a cada província o comarca als canals comuns segons augmenten els mitjans, la qual cosa, a més d'imprescindible en la coordinació, és necessària quan es produeixen incendis simultanis i també important, per a millorar les comunicacions de la xarxa de vigilància que normalment enllaça amb el Centre Provincial.
  
ANNEX VII.3
  
NORMES I PROCEDIMENTS PER A LA COOPERACIÓ
  
DE LES FORCES ARMADES
  
COOPERACIÓ DE LES FORCES ARMADES: NORMES I PROCEDIMENTS
  
En el Pla Estatal de Protecció Civil per a emergències per incendis forestals, apartat 5.7. Cooperació de les Forces Armades: Normes i Procediments, es desplega aquest epígraf. Així com la instrucció, la qual s'elabora anualment.
  
TASQUES AUXILIARS I SUPORT LOGÍSTIC
  
- Vigilància de zones ja cremades
  
- Vigilància i observació de la zona de l'incendi
  
- Col·laboració a l'aïllament de la zona afectada
  
- Transport, carretatge i estesa de material contra incendis
  
- Evacuacions de població
  
- Suport i evacuació sanitària
  
- Abastiment d'aigües
  
- Subministrament d'aliments
  
- Instal·lació de campaments com a allotjaments provisionals
  
- Suport amb màquines especials d'enginyers (neteja i obertura de tallafocs, acumulació de terra, neteja de cendres)
  
- Establiment de xarxes de transmissions
  
 SOL·LICITUD D'INTERVENCIÓ DE MITJANS DE LES FORCES ARMADES
  
25a
  
25b
  
ANNEX VII.4
  
NORMES I PROCEDIMENTS DE MOBILITZACIÓ
  
DE MITJANS PERTANYENTS A ALTRES
  
ADMINISTRACIONS, A TRAVÉS DEL PLA ESTATAL
  
26a
  
27a
  
28a
  
26b
  
27b
  
28b
  
ANNEX VII.5
  
BUTLLETÍ DE COMUNICAT D'EVOLUCIÓ I FI D'EPISODI
  
29a
  
30a
  
29b
  
30b
  
ANNEX VIII
  
PROTOCOLS D'ACTUACIÓ DELS SPEIS
  
DE VALÈNCIA I CASTELLÓ
  
Sumari
  
PROTOCOL DE COORDINACIÓ PER A L'ACTUACIÓ EN ELS INCENDIS FORESTALS AL SALER (VALÈNCIA)
  
1. RECURSOS
  
2. AVALUACIÓ D' INCENDIS I ALERTES
  
3. PUNTS DE TROBADA
  
4. LLOC DE COMANDAMENT AVANÇAT
  
5. DIRECTOR DEL LLOC DE COMANDAMENT AVANÇAT
  
6. AVITUALLAMIENT
  
7. PROTOCOLS COMPLEMENTARIS
  
8. TRÀNSIT I EVACUACIÓ
  
PROTOCOL DE COORDINACIÓ PER A L'ACTUACIÓ DAVANT ELS INCENDIS FORESTALS AL TERME MUNICIPAL DE CASTELLÓ DE LA PLANA
  
1. INTRODUCCIÓ.
  
2. ZONES DE RISC
  
3. RECURSOS.
  
4. VALORACIÓ D'INCENDIS I ALERTES
  
5. PUNTS DE TROBADA
  
6. LLOC DE COMANDAMENT AVANÇAT
  
7. DIRECTOR DEL LLOC DE COMANDAMENT
  
 AVANÇAT.
  
8. ACORDS COMPLEMENTARIS
  
 PROTOCOL DE COORDINACIÓ PER A L'ACTUACIÓ EN ELS INCENDIS FORESTALS AL SALER (VALÈNCIA)
  
1. RECURSOS
  
L' Ajuntament disposa d'un subparc d'actuació les 24 hores al Saler i una brigada de guardes forestals, i la Generalitat Valenciana, dues torretes de vigilància i una unitat d'intervenció de bombers forestals, entre les 11,00 hores del matí i les 20,00 hores de la vesprada. A més de tot l'anteriorment dit, la Generalitat Valenciana pot mobilitzar qualssevol altres recursos específics en la matèria de la resta de la Comunitat, a través del Centre de Coordinació d'Emergències de l'Eliana, així com els mitjans aeris necessaris, inclús els de l'Administració Central de l'Estat.
  
Els recursos d'una i altra administració disposen de sistemes de comunicació necessaris amb els seus centres de coordinació, Parc Central de Bombers de València i Centre de Coordinació d'Emergències de l'Eliana.
  
2. VALORACIÓ D'INCENDIS I ALERTES
  
Per valorar la gravetat dels possibles incendis al Saler s'utilitzarà la classificació de la directriu bàsica davant incendis forestals del Ministeri d'Interior.
  
La valoració dels incendis de nivell 0 o 1, serà efectuada pel cap de torn del Servei Contra Incendis de l'Ajuntament de València:
  
· Al nivell 0 s'alertarà al CCE de l'Eliana, perquè es posen en estat d'alerta els mitjans aeris.
  
· Al nivell 1, i en relació amb la seua gravetat, se sol·licitaran dits recursos aeris.
  
Des del Parc de Bombers de València se sol·licitarà al CCE de l'Eliana els recursos extramunicipals que calguen.
  
La declaració dels incendis de nivell 2, correspondrà a la Generalitat Valenciana, d'acord amb el procediment aprovat a l'efecte. Dita declaració serà efectuada pel director general d'Interior o persona en qui delegue, per si mateix o a proposta del regidor de l'Ajuntament de València competent en la matèria, o persona en qui delegue.
  
Des del CCE de l'Eliana s'alertarà l'Administració Central de l'Estat i es mobilitzaran els recursos necessaris.
  
3. PUNTS DE TROBADA
  
En cas de sol·licitar recursos extramunicipals, el Parc Central de Bombers indicarà al CCE el lloc de trobada on han d'adreçar-se aquests, que serà un dels següents:
  
ZONA 1: Poliesportiu - Tallafoc dels Ferros
  
 PMA --- Guàrdia Policia Local (junt al càmping)
  
ZONA 2: Tallafoc dels Ferros - Gola de Pujol
  
 PMA --- Vivers municipals
  
ZONA 3: Gola de Pujol - Mollada de la Torre
  
 PMA --- Centre Informació Racó de l'Olla.
  
ZONA 4: Mollada de la Torre - Gola del Perellonet
  
 PMA --- Devesa Gardens / Parador Nacional.
  
Els punts previstos per a l'aterratge d'helicòpters seran:
  
· Poliesportiu
  
· Reforç Policia Local
  
· Casal d'Esplai
  
· Aparcaments en platja
  
L'Ajuntament arbritrarà la recepció d'aquests, les instruccions per a la seua actuació i lloc on està ubicat el lloc de comandament i seran acompanyats per personal de l'Ajuntament.
  
4. LLOC DE COMANDAMENT AVANÇAT
  
L' Ajuntament determinarà el lloc idoni per a ubicar el Lloc de Comandament d'Avançat, al qual s'adreçaran els responsables dels serveis actuants i des d'on es dirigiran les operacions contra el sinistre.
  
Cada servei actuant aportarà una emissora que permeta la comunicació amb els seus recursos. A més, els bombers de l'Ajuntament aportaran una emissora per a comunicar-se amb el Parc Central de València i el tècnic de la Generalitat Valenciana aportarà una emissora per a comunicar-se amb els mitjans aeris i amb el centre de coordinació d'emergències provincial.
  
5. DIRECTOR DEL LLOC DE COMANDAMENT AVANÇAT
  
La direcció del Lloc de Comandament Avançat serà exercida pel cap del Servei d'Extinció de l'Ajuntament de València, tret que el director general d'Interior o persona en qui delegue decidisca que, per la gravetat del sinistre, aquest comandament ha de ser exercit per un tècnic de la Generalitat Valenciana.
  
El cap de torn del Servei de Bombers de l'Ajuntament de València, constituirà el PMA assignat a cada zona i aportarà al lloc de comandament una col·lecció de plans de la zona, i assumirà la coordinació i direcció de les operacions fins a l'arribada del cap del Servei o persona en qui delegue.
  
Establida l'estratègia, el comandament de cada servei, transmetrà les ordres al personal del seu servei, i assumirà la coordinació amb els mitjans aeris el tècnic de la Generalitat Valenciana.
  
6. AVITUALLAMENT
  
Quan calga, l'Ajuntament de València assumirà inicialment l'avituallament (menjar i beguda), dels recursos actuants.
  
Si s'estimara necessari, l'Ajuntament sol·licitarà al CCE l'activació del Pla d'Avituallament de la Comunitat Valenciana.
  
7. PROTOCOLS COMPLEMENTARIS
  
Pot resultar convenient establir protocols complementaris per a actuacions en zones concretes del Saler, als quals s'ha d'arribar per consens entre l'Ajuntament de València i la Conselleria d'Administració Pública, a proposta de qualsevol d'aquests.
  
8. TRÀNSIT I EVACUACIÓ
  
En cas de sinistre, el trànsit en la zona es durà a terme en coordinació directa entre la Policia Local de València i la Guàrdia Civil.
  
En cas de ser necessària l'evacuació preventiva d'alguna zona, aquesta serà efectuada fonamentalment amb els recursos municipals, per la probable dificultat d'accés d'altres i l'inevitable retard que això comportaria.
  
PROTOCOL DE COORDINACIÓ PER A L'ACTUACIÓ EN ELS INCENDIS FORESTALS EN EL TERME MUNICIPAL DE CASTELLÓ DE LA PLANA
  
1. INTRODUCCIÓ
  
L'aprovació i posterior entrada en vigor del Pla Especial davant el risc d'incendis forestals a la Comunitat Valenciana, fa necessari, segons la nostra opinió, la redacció d'un acord entre l'Ajuntament i la Generalitat Valenciana que defensa amb més gran precisió els procediments d'actuació i coordinació en els incendis forestals que tinguen lloc al terme municipal de Castelló de la Plana.
  
2. ZONES DE RISC
  
El municipi té quatre zones de risc perfectament definides, de les quals tres són de tipus forest, amb nuclis de pinars, conreus de secà semiabandonats i gran abundància de matoll, accessos difícils per als vehicles del parc de bombers municipal, fortes pendents i existència d'edificacions habitades en les seues proximitats, i sent la quarta zona el parc de Pinar, ubicat al Grau, terreny pla i accessible als vehicles del servei, preses d'aigua en el seu interior, zones de devesa, camp de golf, camps de futbol, etc. abundants pins i també matolls. Hi ha algunes edificacions habitades en el seu entorn.
  
3. RECURSOS
  
L'Ajuntament disposa del Parc Municipal de Bombers, en servei permanent i ubicat en el carrer Galícia, 18.
  
La Generalitat Valenciana disposa dels recursos adscrits a la província de Castelló, recollits en el Pla Especial davant de risc d'incendis forestals a la Comunitat Valenciana i que són coordinats des del Centre de Coordinació d'Emergències (d'ara endavant CCE) de Castelló.
  
A més a més, la Generalitat Valenciana pot mobilitzar qualsevol altres recursos específics en la matèria, de la resta de la Comunitat, a través del 112 de l'Eliana, així com els mitjans aeris necessaris inclús de l'Administració Central de l'Estat.
  
Els recursos d'una i altra administració disposen dels sistemes de comunicació necessaris amb els seus centres de coordinació, Parc de Bombers de Castelló i CEE de Castelló.
  
4. VALORACIÓ D'INCENDIS I ALERTES
  
Per valorar la gravetat dels possibles incendis en el terme municipal de Castelló, s'utilitzarà la classificació recollida en el del Pla especial davant el risc d'incendis forestals a la Comunitat Valenciana.
  
La valoració dels incendis de nivell 0 o 1 serà efectuada per l'agent forestal o pel cap de torn del Parc de Bombers de Castelló i comunicada d'immediat al CCE de Castelló.
  
La declaració dels incendis de nivell 2, correspondrà a la Generalitat Valenciana, d'acord amb el Pla especial davant al risc d'incendis forestals a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta declaració serà efectuada pel director del Pla especial o persona en qui delegue, per si mateix o a proposta del regidor delegat de Bombers i Protecció Civil de Castelló, o persona en qui delegue, o del coordinador provincial d'incendis de Castelló.
  
Des del Parc de Bombers de Castelló se sol·licitaran, al CCE de Castelló, els recursos extramunicipals que es consideren necessaris i els que no estiguen previstos en el Pla especial davant del risc d'incendis forestals a la Comunitat Valenciana.
  
Des del CCE de Castelló se sol·licitarà la mobilització dels recursos no adscrits a la província, d'acord amb allò previst al Pla especial.
  
5. PUNTS DE TROBADA
  
El Parc de Bombers de Castelló indicarà al CCE de Castelló el lloc de trobada on hauran de dirigir-se els recursos extramunicipals.
  
L' Ajuntament organitzarà la recepció dels recursos extramunicipals, les instruccions per a la seua actuació i on estarà ubicat el lloc de comandament.
  
6. LLOC DE COMANDAMENT AVANÇAT
  
L'Ajuntament determinarà el lloc idoni per a ubicar el Lloc de Comandament Avançat, al qual es dirigiran els responsables dels serveis actuants i des d'on s'adreçaran les operacions contra el sinistre.
  
Cada servei actuant aportarà emissora que permeta la comunicació de ràdio entre el PMA i els seus recursos.
  
El cap de bombers de l'Ajuntament de Castelló garantirà la comunicació entre el PMA i el Parc de Bombers Municipal.
  
Els agents forestals i bombers del Consorci Provincial garantiran la comunicació entre el PMA i el CCE de Castelló i amb els mitjans aeris.
  
7. DIRECTOR DEL LLOC DE COMANDAMENT AVANÇAT
  
La direcció del Lloc de Comandament Avançat (PMA) serà exercida pel cap del Parc de Bombers de l'Ajuntament de Castelló o persona que el substituesca, tret del director del Pla especial o persona en qui delegue, decidesca que, per la gravetat del sinistre, l'esmentat comandament haja de ser exercit per un tècnic expressament designat.
  
Fins a la constitució del lloc de comandament, el cap de torn del Parc de Bombers de Castelló assumirà la coordinació i direcció de les operacions d'extinció i el substituirà en dita funció l'agent forestal si aquest es trobara en la zona amb anterioritat.
  
El cap de torn del Parc de Bombers de Castelló aportarà plans de la zona.
  
8. ACORDS COMPLEMENTARIS
  
Pot ser convenient l'establiment de protocols complementaris sobre actuacions en zones concretes del terme municipal de Castelló, als quals, si fa el cas, ha d'arribar per consens entre l'Ajuntament de Castelló i la Conselleria de Presidència a proposta de qualsevol d'ambdós.
  
ANNEX IX
  
MESURES D'AUTOPROTECCIÓ
  
 MESURES D'AUTOPROTECCIO PERSONAL
  
SI VOS TROBEU EN UNA CASA A LA MUNTANYA i el foc s'apropa a aquesta i vos impedeix la fugida:
  
· Deixeu les mànegues obertes, si hi ha, i adreceu els dolls d'aigua cap a la teulada.
  
· Tanqueu les portes, finestres i persianes.
  
· QUEDEU-VOS EN LA CASA, en el lloc més segur.
  
· Si la situació es complica i finalment decidiu eixir, vestiu-vos de manera que la major part de la vostra pell estiga protegida del calor radiant.
  
 SI VOS TROBEU EN UN COTXE, i es vegeu envoltat pel foc:
  
· No conduïu cegament a través del fum dens; enceneu els fars i els intermitents.
  
· Busqueu un lloc per a detenir-vos on el sòl estiga net, tan lluny com siga possible del camí per on avança l'incendi.
  
· Tanqueu totes les finestres i punts de ventilació; tireu-vos al sòl del cotxe i cobriu-vos amb l'estoreta.
  
· Quedeu-vos en el cotxe el temps que pugueu; si el vehicle s'incendia i heu d'eixir, procureu que la més gran part de la vostra pell estiga coberta.
  
 SI CAMINEU A PEU PER LA MUNTANYA i hi ha un incendi en les proximitats:
  
· Eviteu situar-vos en llocs amb gran acumulació de combustible o en punts situats en el faldar de la muntanya, dalt de l'incendi.
  
· Tracteu de quedar-vos en terreny nu o cremat.
  
· Desplaceu-vos segons les corbes de nivell, aparteu-vos del camí per on avança el foc, i busqueu, faldar avall, la cua de l'incendi.
  
· No corregueu faldar amunt, sinó sabeu que hi ha un lloc segur allí.
  
· No intenteu creuar les flames, tret que pugueu veure clarament el que deixeu darrere.
  
· Si es vegeu envoltat per l'incendi, intenteu protegir-vos de la radiació; tireu-vos al sòl darrere d'una gran roca, una soca o en una depressió, i cobriu-vos de terra o arena; arrecereu-vos en piscines o rierols, eviteu depòsits elevats d'aigua que es calentaran per l'incendi.
  
Aquestes recomanacions poden ajudar a salvar-vos, però NO GARANTEIXEN LA SUPERVIVÈNCIA. L'única regla segura es EVITAR L'ÚS DEL FOC en la men qualsevol de les seues formes, durant l'època de perill.
  
DOCUMENT V
  
IMPLANTACIÓ I MANTENIMENT DE L'OPERATIVITAT
  
Índex
  
1. INTRODUCCIÓ
  
2. IMPLANTACIÓ
  
 2.1. Verificació de la infraestructura del Pla
  
 2.2. Al personal dels serveis implicats
  
 2.3. Informació a la població.
  
3. MANTENIMENT DE L'OPERATIVITAT
  
 3.1. Actualització - Revisió
  
 3.2. Formació Permanent
  
1. INTRODUCCIÓ
  
Una vegada aprovat i homologat aquest Pla, l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana promourà les actuacions que calguen per a la implantació i el manteniment de l'operativitat. Aquest compromís s'estén als organismes responsables implicats.
  
En concret en els tres mesos següents a l'homologació del document s'establirà una planificació anual de les 'activitats que s'hagen de desplegar, en allò referit a la dotació d'infraestructura, divulgació i simulacres, com a l'actualització i revisió periòdica d'aquest.
  
S'elaboraran els informes sobre qualsevol incendi forestal de nivell 2, ocorregut en la Comunitat Valenciana i, posteriorment, seran revisats i actualitzats pel grup tècnic que ha elaborat aquest Pla especial, per tal d'incorporar les possibles millores. S'hauran de fer dos informes independents, un pels directors tècnics del PMA i, altre pels membres del Comité Assessor, si s'ha constituït el CECOPI, o pel coordinador provincial de mitjans del CCE provincial, en cas contrari.
  
2. IMPLANTACIÓ
  
2.1. Verificació de la infraestructura del Pla
  
Abans de l'engegament del Pla, la Generalitat Valenciana verificarà l'existència i la idoneïtat de funcionalitat de les infraestructures bàsiques per al seu funcionament i en especial:
  
· La xarxa de transmissions: sistemes de comunicació entre serveis.
  
· Els sistemes informàtics
  
· La dotació de mitjans necessaris al CECOPI i al Gabinet d'Informació.
  
· Els sistemes d'avisos a la població
  
· Els equips de protecció personal i d'intervenció per als grups operatius.
  
Els sistemes d'avisos a la població seran comprovats conforme s'elaboren els plans d'actuació municipals davant el risc d'incendis forestals.
  
2.2. Al personal dels serveis implicats
  
Després dels tres mesos següents a l'homologació del Pla, es desenrotllarà la programació anual per al desplegament de les fases d'implantació d'aquest entre el personal implicat.
  
· PERSONAL DEL CECOPI (Comité de Direcció, Comité Assessor, Gabinet d'Informació) I PERSONAL DELS CENTRES DE COORDINACIÓ D'EMERGÈNCIES.
  
· PERSONAL DELS GRUPS D'ACCIÓ
  
· MUNICIPIS amb risc alt d'incendis forestals.
  
La implantació del Pla entre el personal implicat seguirà les fases següents:
  
1.º Remissió d'una còpia al personal implicat en el CECOPI i als centres de coordinació d'emergències, amb reunions informatives posteriors per tal d'aclarir possibles dubtes.
  
2.º Difusió del Pla als components dels grups d'acció per part dels caps dels grups. Prèviament els responsables dels serveis operatius confeccionaran els protocols interns de funcionament dels serveis segons el que estableix aquest Pla.
  
3.º Cursos de formació i d'ensinistrament per als diferents serveis implicats. L'organització dels cursos la realitzaran els caps dels grups d'acció en coordinació amb l'òrgan competent.
  
 4.º Els cursos de formació per a policies locals seran coordinats a través de l'IVASP.
  
5.º Realització d'exercicis i simulacres.
  
2.3. Informació a la població
  
Dins de la fase d'implantació haurà de seguir-se una política informativa tendent a la divulgació del Pla especial entre la població, a fi de facilitar la seua familiarització amb les mesures de protecció contemplades en el punt 2.1. d'aquest document i annex IX del document IV del Pla.
  
Aquesta política informativa estarà orientada a donar informació:
  
1.º Sobre el risc d'incendis forestals
  
Serà una informació de tipus preventiu i en la línia d'aconseguir una conscienciació popular.
  
S'haurà d'informar a la població sobre les mesures d'autoprotecció i la forma d'actuar davant d'un incendi forestal.
  
Igualment es comunicarà a través de quins mitjans serà facilitada la informació en cas d'emergència que poguera afectar les persones.
  
S'orientarà en forma de campanyes periòdiques dirigides als diferents grups de població. S'aprofitaran els períodes amb major probabilitat que es produïsca aquest risc per a informar.
  
2.º Sobre l'emergència quan ja ha produït un incendi forestal.
  
Aquesta informació serà facilitada quan ja s'haja produït l'emergència i siga necessari actuar de forma immediata. Es transmetrà informació a la població i als mitjans de comunicació social a través del Gabinet d'Informació, adscrit al Comité de Direcció.
  
La població ha de rebre una informació clara sobre el que ha de fer i evitar en tot moment les informacions contradictòries que puguen provocar reaccions negatives.
  
S'haurà d'informar sobre:
  
· Situació reial de l'incendi en cada moment.
  
· Mesures de protecció
  
· Previsió sobre l'evolució.
  
 El final de l'emergència serà comunicada a la població pels mitjans utilitzats durant la fase d'emergència.
  
3. MANTENIMENT DE L'OPERATIVITAT
  
3.1. Actualització - revisió
  
Qualsevol alteració en el contingut del Pla que afecte l'organització, haurà de ser comunicada amb la suficient antelació a la Conselleria de Presidència, per tal de mantenir la vigència i l'operativitat per part de l'òrgan competent.
  
 Igualment, aquest compromís s'estén als organismes responsables amb incidència en el Pla i, en especial, en allò referent a la revisió periòdica del Directori, a fi de mantenir sempre actualitzat el pla de transmissions.
  
 La Conselleria de Presidència procedirà, com a mínim una vegada a l'any, a efectuar una revisió i control de dita operativitat. Per a això, caldrà realitzar anualment un simulacre d'incendi forestal del nivell 2 i d'aquells aspectes del Pla que demostren no ser eficaços per ser modificats i introduir les millores que s'observen, i incorporar les variacions al text del Pla.
  
3.2 Formació permanent
  
La formació del personal implicat, contemplada en la fase d'implantació, haurà de ser una labor continuada ja que es tracta d'un document viu, subjecte a constants revisions i actualitzacions. La responsabilitat de la formació recau en els caps dels grups d'acció, amb la col·laboració de l'òrgan competent.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3400, del 24-12-1998 (1998/10041)

DECRETO 163/1998, de 6 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/1998/10/06/163/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3400

Fecha DOGV
:   24-12-1998

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1998/10041

CVE


Fecha del documento
:   06-10-1998

Organismo emisor
:   Conselleria de Presidencia

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

DECRETO 163/1998, de 6 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana. [1998/X10041]
  
La Norma Básica de Protección Civil, aprobada por el Real Decreto 407/1992, de 24 de abril, en uso de la habilitación legal conferida por el artículo 8 de la Ley 2/1985, de 21 de enero, sobre Protección Civil, define los ámbitos en que han de ejercerse las responsabilidades y competencias de las diferentes Administraciones Públicas en la indicada materia, y por otra parte, contiene las directrices esenciales para la elaboración de los Planes Territoriales y de los Planes Especiales, por sectores de actividad, tipos de emergencia o actividades concretas.
  
De acuerdo con lo establecido en dicha Norma, se elaboró el Plan Territorial de Emergencia de la Comunidad Valenciana, que fue aprobado por el Decreto 243/1993, de 7 de diciembre, del Gobierno Valenciano, en ejercicio de las competencias concurrentes con el Estado en materia de Protección Civil y con respeto a los límites fijados por el artículo 30 de la Constitución, el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana y los artículos 25 y 26 de la Ley Reguladora de las Bases del Régimen Local, todo ello de acuerdo con los criterios de distribución competencial establecidos en dicha materia por la Sentencia del Tribunal Constitucional nº 11/1990, de 19 de julio.
  
La Directriz Básica de Planificación de Protección Civil de Emergencia Frente a Incendios Forestales, aprobada mediante la Orden de 2 de abril de 1993 (BOE núm. 90, de 15 de abril de 1993), establece el contenido al que deben ajustarse los Planes Especiales que elaboren las Comunidades Autónomas.
  
De acuerdo con lo establecido en la citada Directriz Básica, se ha elaborado el Plan Especial de la Comunidad Valenciana, que establece las líneas de actuación de los servicios intervinientes, garantizando la actuación rápida, eficaz y coordinada de los recursos públicos y privados, para hacer frente a los incendios forestales que afecten al territorio de la Comunidad Valenciana.
  
Por todo ello, de conformidad con las atribuciones previstas en los artículos 38 y concordantes de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Gobierno Valenciano, habiendo sido informado por la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana con fecha 15 de junio de 1998, y conforme con el Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana, a propuesta del conseller de Presidencia y previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 6 de octubre de 1998,
  
DISPONGO
  
Artículo único
  
Aprobar el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana, que se incorpora como anexo del presente Decreto, de conformidad con el fundamento 3.3 de la Orden de 2 de abril de 1993, del Ministerio del Interior, por la que se aprueba la Directriz Básica de Protección Civil de Emergencia Frente a Incendios Forestales.
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL
  
El Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana se remitirá, para su homologación, a la Comisión Nacional de Protección Civil, de conformidad con lo establecido en el artículo 11 de la Ley 2/1985, de 21 de enero, sobre Protección Civil.
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA
  
Queda expresamente derogado el Decreto 253/1995, de 24 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprobó el Protocolo de Actuación Frente al Riesgo de Incendios Forestales en la Comunidad Valenciana
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera. Habilitación normativa
  
Se faculta al conseller de Presidencia para realizar cuantas actuaciones y dictar todas las disposiciones que sean necesarias para el desarrollo y aplicación de este decreto.
  
Segunda. Entrada en vigor
  
El Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la Comunidad Valenciana, tras su homologación por la Comisión Nacional de Protección Civil, según lo establecido en la Ley 2/1985, de 21 de enero, sobre Protección Civil, entrará en vigor el día de la publicación de la resolución de homologación del mismo en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 6 de octubre de 1998
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Presidencia,
  
JOSÉ JOAQUÍN RIPOLL SERRANO
  
PLAN ESPECIAL FRENTE AL RIESGO
  
DE INCENDIOS FORESTALES
  
DE LA COMUNIDAD VALENCIANA
  
Índice general
  
DOCUMENTO I: FUNDAMENTOS
  
1. INTRODUCCIÓN
  
2. ANTECEDENTES
  
3. OBJETO Y ÁMBITO
  
3.1. Objeto
  
3.2. Ámbito territorial
  
3.3. Ámbito temporal.
  
4. MARCO LEGAL
  
4.1. Estatal
  
4.2. Autonómico
  
5. MARCO COMPETENCIAL
  
5.1. Del Plan Especial de la Comunidad Autónoma
  
5.2. Del Plan Especial como Plan Director
  
6. LOS PLANES DE ACTUACIÓN DE ÁMBITO LOCAL
  
6.1. Concepto
  
6.2. Funciones básicas
  
6.3. Contenido mínimo
  
6.4. Fases de las emergencias a nivel municipal
  
7. LOS PLANES DE AUTOPROTECCIÓN
  
8. DEFINICIONES
  
ANEXO: SUMARIO DEL PLAN MUNICIPAL
  
DOCUMENTO II: ELEMENTOS PARA LA PLANIFICACIÓN
  
 DE PROTECCIÓN CIVIL EN EMERGENCIAS
  
 POR INCENDIOS FORESTALES
  
1. INFORMACIÓN TERRITORIAL
  
1.1. Orografía
  
1.2. Sustrato geológico
  
1.3. Climatología
  
1.4. Vegetación
  
2. ANÁLISIS DEL RIESGO Y VULNERABILIDAD
  
3. ZONIFICACIÓN DEL TERRITORIO
  
4. ÉPOCAS DE PELIGRO
  
5. FASES
  
5.1. Preemergencia. Niveles
  
5.2. Emergencia. Niveles
  
ANEXO I: MAPA DE VEGETACIÓN (FORESTAL)
  
ANEXO II: MAPA DE PELIGROSIDAD
  
ANEXO III MAPA DE RIESGO POTENCIAL
  
ANEXO IV MUNICIPIOS AFECTADOS POR RIESGO
  
 DE INCENDIOS FORESTALES
  
DOCUMENTO III: ESTRUCTURA ORGANIZATIVA
  
1. ESTRUCTURA ORGANIZATIVA
  
1.1. Los Centros de Coordinación de Emergencias (CCE)
  
1.2. Centro de Coordinación Operativa Integrada (CECOPI)
  
1.3. Niveles de preemergencia y emergencia. Dirección
  
 y coordinación
  
1. Preemergencias
  
2. Emergencias
  
3. Dirección del Plan
  
4. Dirección de Emergencias interprovinciales
  
1.4. Comité Asesor
  
1.5. Gabinete de Información
  
1.6. Puesto de Mando Avanzado (PMA)
  
1.7. Grupos de Acción
  
1. Grupo de Intervención
  
2. Grupo de Seguridad
  
3. Grupo Logístico y de apoyo
  
4. Grupo Sanitario
  
2. INTEGRACIÓN DE LOS PLANES DE ACTUACIÓN
  
 MUNICIPALES FRENTE AL RIESGO DE INCENDIOS
  
 FORESTALES
  
2.1. El CECOPAL
  
2.2. Integración de los recursos municipales en los Grupos
  
 de Acción
  
3. PARTICIPACIÓN DEL PERSONAL DE LA
  
 CONSELLERIA DE MEDIO AMBIENTE
  
 EN LA EXTINCIÓN DE INCENDIOS FORESTALES
  
DOCUMENTO IV: OPERATIVIDAD
  
1. OPERATIVIDAD.
  
1.1. Notificación
  
1.2. Activación
  
1.3. Actuaciones
  
1. Movilización y respuesta durante las preemergencias
  
2. Movilización y respuesta de los Grupos de Acción
  
3. Movilización de recursos extraordinarios
  
1.4. Fin de las preemergencias y emergencias
  
2. MEDIDAS DE PROTECCIÓN
  
2.1. Medidas de protección para la población
  
2.2. Medidas de protección para los Grupos de Acción
  
3. OPERATIVA DE TRANSMISIONES
  
4. CATALOGO DE RECURSOS
  
5. DIRECTORIO
  
ANEXOS
  
I. ESQUEMAS DE ACTUACIÓN
  
II. PLAN DE VIGILANCIA PREVENTIVA CONTRA
  
 LOS INCENDIOS FORESTALES
  
III. GUÍA DE RESPUESTA DEL GRUPO DE
  
 SEGURIDAD, DEL GRUPO LOGÍSTICO
  
 Y DE APOYO, DEL GRUPO SANITARIO
  
 Y DE LOS RECURSOS EXTRAORDINARIOS
  
IV. DIRECTRIZ TÉCNICA DE ORGANIZACIÓN
  
 DEL GRUPO DE INTERVENCIÓN
  
V. DIRECTRIZ TÉCNICA DE COORDINACIÓN
  
 DE AERONAVES
  
VI. DIRECTRIZ TÉCNICA DE COMUNICACIONES
  
 DEL GRUPO DE INTERVENCIÓN
  
VII. NORMAS PARA LA INTERVENCIÓN DE RECURSOS
  
 DE OTRAS ADMINISTRACIONES
  
1. Normas para la movilización de las brigadas de la
  
 Diputación Provincial de Valencia
  
2. Normas para la intervención de medios aéreos de la
  
 D.G. de Conservación de la Naturaleza
  
3. Normas y procedimientos para la cooperación de las
  
 Fuerzas Armadas
  
4. Normas y procedimientos de movilización de medios
  
 pertenecientes a otras administraciones a través
  
 del Plan Estatal
  
5. Boletines de partes de evolución y fin de episodio
  
VIII. PROTOCOLOS DE ACTUACIÓN DE LOS SPEIS
  
 MUNICIPALES DE VALENCIA Y CASTELLÓN
  
IX. MEDIDAS DE AUTOPROTECCIÓN
  
DOCUMENTO V: IMPLANTACIÓN Y MANTENIMIENTO
  
 DE LA OPERATIVIDAD
  
I. INTRODUCCIÓN
  
2. IMPLANTACIÓN
  
2.1. Verificación de la infraestructura del Plan
  
2.2 Al personal de los servicios implicados
  
2.3. Información a la Población
  
3. MANTENIMIENTO DE LA OPERATIVIDAD
  
3.1. Actualización - revisión
  
3.2. Formación permanente
  
DOCUMENTO I
  
FUNDAMENTOS
  
Índice
  
1. INTRODUCCIÓN
  
2. ANTECEDENTES
  
3. OBJETO Y ÁMBITO
  
3.1. Objeto
  
3.2. Ámbito territorial
  
3.3. Ámbito temporal
  
4. MARCO LEGAL
  
4.1. Estatal
  
4.2. Autonómico
  
5. MARCO COMPETENCIAL
  
5.1. Del Plan Especial de la Comunidad Autónoma
  
5.2. Del Plan Especial como Plan Director
  
6. LOS PLANES DE ACTUACIÓN DE ÁMBITO LOCAL
  
6.1. Concepto
  
6.2. Funciones básicas
  
6.3. Contenido mínimo
  
6.4. Fases de las emergencias a nivel municipal
  
7. LOS PLANES DE AUTOPROTECCION
  
8. DEFINICIONES
  
ANEXO: SUMARIO DEL PLAN MUNICIPAL
  
1. INTRODUCCIÓN
  
Los incendios forestales constituyen un grave problema en las zonas mediterráneas y muy especialmente en la Comunidad Valenciana, donde ocasionan recurrentemente, graves daños en sus masas forestales y la consiguiente repercusión negativa sobre el medio ambiente.
  
Los incendios forestales pueden ocasionar situaciones de grave riesgo, catástrofe o calamidad pública que se encuentran contempladas en la Ley 2/1985, de 21 de enero, sobre protección civil. Además la Norma Básica de Protección Civil, Real Decreto 407/1992 de 24 de abril, establece que la actuación frente al riesgo de incendios forestales deberá ser objeto de un Plan Especial, cuya elaboración debe cumplir los requisitos mínimos exigidos en la Directriz Básica de Planificación de Protección Civil de Emergencia por Incendios Forestales (aprobada por la Orden de 2 de abril de 1993).
  
La lucha eficaz contra los Incendios Forestales, comprende tanto el conjunto de actuaciones tendentes a evitar y prevenir la producción de un incendio como la extinción propiamente dicha del mismo, una vez producido. Ello condiciona, la diversidad de Instituciones y Organismos públicos y privados implicados en dicha obligación, entre ellos la Generalitat Valenciana a través de la Conselleria de Presidencia y de la de Medio Ambiente.
  
 En consecuencia con lo anterior, el contenido del presente Plan, abarcará la organización de la vigilancia en situaciones de preemergencia y la actuación de los recursos disponibles en situaciones de emergencia.
  
2. ANTECEDENTES
  
La preocupación por mejorar las medidas de planificación para este tipo de riesgo no es nueva y ya el 17 de junio de 1982 el Ministerio del Interior aprobó el Plan Básico de Lucha Contra Incendios Forestales (INFO-82) y la Generalidad Valenciana lo desarrolló con el "Plan de Coordinación en la Lucha contra Incendios Forestales en la Comunidad Valenciana (INFOVA) ", Decreto 92/86 de 8 de julio del Consell.
  
Con posterioridad, por Decreto 253/1995 de 24 de Julio, por el Consell de la Generalitat Valenciana, se aprueba el Protocolo de Actuación frente a Incendios Forestales en la Comunidad Valenciana. (DOGV de 9 de Agosto), el cual quedará expresamente derogado con la aprobación del presente Plan Especial.
  
3. OBJETO Y ÁMBITO
  
3.1. Objeto
  
El objeto del presente Plan es regular la utilización, coordinación y movilización de los medios y recursos de los organismos públicos y privados que existen en el ámbito de la Comunidad Valenciana con la máxima eficacia, en las situaciones de preemergencia y emergencia por incendios forestales, en coherencia con el principio de que en tales situaciones, la protección de la vida y de la seguridad de las personas, ha de prevalecer frente a cualquier otro valor.
  
En consecuencia se pretende que las actuaciones frente a los incendios forestales no sea fruto de la improvisación, sino que las mismas estén perfectamente definidas, planificadas y coordinadas.
  
3.2. Ámbito territorial
  
El ámbito territorial del presente Plan Especial tanto en situaciones de emergencia como de preemergencias se circunscribe a todo el territorio de la Comunidad Valenciana.
  
En los casos en que el incendio traspase los limites territoriales de la Comunidad o en aquellos casos en los que las Comunidades Autónomas limítrofes se vieran afectadas por incendios forestales y solicitaran la activación de recursos dependientes del presente Plan, se tendría en cuenta lo mencionado en el "Plan estatal de Protección Civil para Emergencias por Incendios Forestales", que en su capitulo 3º sobre Estructura Organizativa Estatal, en el apartado 3.4., desarrolla la Organización para el apoyo a los Planes de Comunidades Autónomas en el supuesto de que estos lo requieran.
  
En incendios en Comunidades Autónomas limítrofes en que la evolución prevista pueda afectar a la Comunidad Valenciana, se podrá intervenir con los recursos previstos en el presente Plan, de mutuo acuerdo con los responsables de la Comunidad Autónoma afectada.
  
3.3. Ámbito temporal
  
El presente Plan Especial permanece continuamente activado, bien en situaciones de preemergencia o de emergencia.
  
4. MARCO LEGAL
  
Por orden cronológico y relacionado con la Planificación sobre el riesgo de emergencia por incendios forestales señalaremos:
  
4.1. Estatal
  
· Ley 81/1968, de 5 de diciembre, de Incendios Forestales.
  
· Decreto 3769/1972 de 23 de diciembre que aprueba el Reglamento de la Ley de Incendios Forestales.
  
· La Constitución Española de 27 de Diciembre de 1.978, artículo 148, apartado 8 y 9 sobre competencia en materia de montes y protección del medio ambiente, a favor de las Comunidades Autónomas, dentro esta última de la legislación básica del Estado (art. 149. 23). El principio rector de la política social y económica, contenido en el artículo 45 por el que todos tienen derecho a disfrutar de un medio ambiente adecuado para el desarrollo de la persona, así como el deber de conservarlo.
  
 · Ley Orgánica 5/1982 de 1 de Julio, por el que se aprueba el Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana, el cual establece que la Generalitat Valenciana tendrá competencia exclusiva en materia de montes (art. 31. 10) y dentro del marco de la legislación básica del Estado la de Protección del Medio ambiente (art.32. 6),. e igualmente la Generalitat Valenciana, podrá celebrar convenios de colaboración para la gestión y prestación de servicios correspondientes a materia de su exclusiva competencia tanto con el Estado como con otras Comunidades (art. 42 1.)
  
· Real Decreto 2365/84, de 8 de febrero sobre traspasos de funciones y servicios del Estado en materia de conservación de la naturaleza a la Comunidad Valenciana.
  
· Ley 2/1985, de 21 de enero, sobre Protección Civil.
  
· Ley 7/1985, de 2 de abril, reguladora de las Bases de Régimen Local, la cual establece en su artículo 25-2,c) que el Municipio tendrá competencias en los términos de la Legislación del Estado y de las Comunidades autónomas en las siguientes materias: Protección civil, prevención y extinción de incendios. No obstante (art. 26. 2) los municipios podrán solicitar de la Comunidad Autónoma respectiva la dispensa de la obligación de prestar los servicios mínimos que le correspondan según lo dispuesto en el número anterior cuando, por sus características peculiares, resulte de difícil o muy difícil cumplimiento el establecimiento y prestación de dichos servicios por el propio Ayuntamiento.
  
· Real Decreto 1.378/1985, de 1 de agosto, sobre medidas provisionales de actuación en caso de emergencia.
  
· Real Decreto 875/88 de 28 de Julio, por el que se regula la compensación de los gastos derivados de la extinción de incendios forestales.
  
· Ley 4/89 de 27 de marzo, de Conservación de Espacios Naturales.
  
· Real Decreto 407/1992, de 24 de abril por el que se aprueba la Norma Básica de Protección Civil. En la misma se menciona el riesgo de incendios forestales como Objeto de un Plan Especial que serán elaborados y aprobados por Comunidades Autónomas previa la elaboración por el Estado de una Directriz Básica.
  
· Orden de 2 de abril de 1993, por la que se publica el Acuerdo del Consejo de Ministros que aprueba la mencionada Directriz Básica de Planificación de Protección Civil de Emergencia por Incendios Forestales.
  
4.2. Autonómico
  
· Decreto 12/91 de 29 de Julio del Presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se asignan competencias a la Conselleria de Medio Ambiente.
  
· Orden de 30 de Marzo de 1.993 de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se regulan las medidas generales para la prevención de incendios forestales. (DOGV 14-4-94).
  
· Plan Territorial de Emergencia de la Comunidad Valenciana, aprobado por Decreto 243/93 de 7 de Diciembre del Consell. El mismo se elabora para hacer frente a las emergencias en general y se concibe como Plan Director de otros planes territoriales de ámbito inferior.
  
· Ley 3/1993 de 9 de Diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana, la cual en los artículos 55 a 60 (capitulo III del título VI) trata de los incendios forestales.
  
· Ley 6/1993, de Presupuestos de la Generalitat, por la que se asignan las competencias en materia de extinción de incendios forestales, a la Conselleria de Administración Pública, hoy en día de Presidencia.
  
· Decreto 233/1994 de 8 de noviembre del Gobierno Valenciano, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunidad Valenciana.
  
· Ley 11/94 de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
· Orden de 23 de febrero de 1.995, de la Conselleria de Medio Ambiente, que regula el Decreto 233/ 1994 de 8 de Diciembre.
  
· Ley 2/95 de 6 de Febrero de la Generalitat Valenciana, de Organización del Servicio de Emergencias.
  
· Decreto 98/1995 de 16 de Mayo del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993 de 9 de Diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana. Artículos 136 a 160 sobre los incendios forestales.
  
· Decreto 253/1995 de 24 julio por el que se aprueba el Protocolo de Actuación frente al riesgo de Incendios Forestales en la Comunidad Valenciana.
  
5. MARCO COMPETENCIAL
  
5.1. Del Plan Especial de la Comunidad Autónoma
  
De acuerdo con la Ley 2/1985 y la Norma Básica de Protección Civil (art. 8.2), corresponde a la Comunidad Autónoma, la responsabilidad de redactar y aprobar el Plan Especial frente a Incendios Forestales, en el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana, previo informe de la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Valenciana.
  
El Plan Especial deberá ser aprobado por DECRETO del Consell de la Generalitat Valenciana. Una vez aprobado por el Consell, se someterá a su homologación por la Comisión Nacional de Protección Civil.
  
 Para la entrada en vigor del Plan se publicará en el DOGV el acuerdo de homologación, mediante una RESOLUCIÓN.
  
Cuando en el presente Plan se enuncien competencias de la Generalitat Valenciana deberá entenderse que, de acuerdo con la distribución competencial existente, la prevención, vigilancia y actuaciones post-incendio son competencia de la Conselleria de Medio Ambiente y la extinción y planificación de la misma, de la Conselleria de Presidencia.
  
5.2. Del Plan Especial como Plan Director
  
Este Plan será directriz de la planificación territorial de ámbito inferior frente a ese riesgo, estableciendo las funciones básicas y el contenido mínimo de los planes de actuación Municipales.
  
La especialización de los equipos intervinientes aconseja una dirección de carácter provincial y una coordinación de carácter autonómico que asegure la movilización de los recursos más adecuados.
  
6. LOS PLANES DE ACTUACIÓN DE ÁMBITO LOCAL
  
6.1. Concepto
  
Los Planes de Actuación Municipal frente al riesgo de Incendios Forestales establecerán los aspectos relativos a la organización y procedimiento de actuación de los recursos y servicios, cuya titularidad corresponda a la Administración Local de que se trate y los que puedan ser asignados al mismo por otras Administraciones públicas o por otras entidades públicas o privadas, al objeto de hacer frente a las situaciones de preemergencia y a las emergencias por Incendios Forestales, dentro de su ámbito territorial.
  
No obstante lo anterior, cabe tener en cuenta en la planificación de ámbito local, que el presente Plan Especial de Comunidad Autónoma, está permanentemente activado y, en dicho sentido, la planificación de ámbito local, deberá contemplar esta situación, tanto en la notificación de incendios como en la actuación frente a los mismos, de forma que esté prevista perfectamente la integración de los recursos en la estructura del Plan Especial (ver apartado 2 del Documento III). Solamente se establecerá una estructura propia e independiente, si se dispone de los recursos propios o asignados suficientes para diseñarla, y será activada únicamente en el caso de que el Director del presente Plan Especial así lo requiera o bajo la responsabilidad del Alcalde correspondiente. En este último caso, el Alcalde deberá comunicar previamente la activación al Director del presente Plan.
  
Su elaboración compete a las entidades locales afectadas, siendo fomentada por la Generalitat Valenciana, a cuyo objeto se prestará la colaboración y apoyo técnico que se solicite por el Municipio.
  
En el Anexo IV del Documento II, se relacionan aquellos municipios de la Comunidad Valenciana afectados por el Riesgo de Incendios Forestales, sin perjuicio de que un estudio posterior implique variaciones en la relación.
  
Cabe considerar, tal como se indica en el Documento II del presente Plan, en el apartado del análisis del riesgo, que todo el territorio de la Comunidad Valenciana es de alto riesgo y por tanto los municipios relacionados en el mencionado anexo, están ubicados en zonas de alto riesgo.
  
Se integrarán en el Plan Municipal, los planes de autoprotección de empresas, núcleos de población aislada, urbanizaciones, campings, etc., que estén ubicados en zonas de riesgo, así como de asociaciones o empresas con fines de explotación forestal, que se encuentren incluidos en el ámbito territorial de aquél, debiendo fomentar la entidad local su elaboración.
  
Asimismo, se integrarán los Planes de protección contra incendios forestales de las zonas de acampada y áreas recreativas a que hace mención el art. 8 y siguientes del Decreto 233/1994 de 8 de noviembre.
  
En estos Planes de carácter Municipal frente al riesgo de Incendios Forestales, por razones prácticas, de contenido y por la identidad de la materia a planificar, se aconseja su elaboración conjuntamente con los de prevención de incendios forestales, que según dispone el artículo 138 del Reglamento de la Ley Forestal Valenciana serán obligatorios para los municipios situados en zonas de alto riesgo, adaptándose a los contenidos mínimos y funciones descritas en la Directriz Básica de Planificación por emergencia de incendios forestales que se indican en los apartados siguientes (ver 5.3. y 5.4.) y al Reglamento de la Ley Forestal Valenciana, y ello sin perjuicio de la plena autonomía del Municipio para elaborar ambos planes, de prevención y el de extinción por separado.
  
En todo caso, los Planes de carácter Municipal frente al riesgo de Incendios Forestales deberán seguir el sumario que se indica en el Anexo del presente documento.
  
6.2. Funciones básicas
  
Son funciones básicas de los Planes Municipales frente al riesgo de Incendios Forestales o de otras entidades locales, las siguientes:
  
a) Prever la estructura organizativa y los procedimientos para la intervención en emergencias por incendios forestales, dentro del territorio del municipio o entidad local que corresponda, según las precisiones de este Plan.
  
b) Establecer sistemas de articulación con las organizaciones de otras Administraciones Locales incluidas en su entorno o ámbito territorial.
  
c) Zonificar el territorio en función del riesgo y las previsibles consecuencias de los incendios forestales, en concordancia con lo que establece este Plan, delimitar áreas según posibles requerimientos de intervención y despliegue de medios y recursos, así como localizar la infraestructura física a utilizar en operaciones de emergencia.
  
d) Prever la organización de grupos locales de Pronto Auxilio para la lucha contra incendios forestales, en los que podrá quedar encuadrado personal voluntario, y fomentar y promover la autoprotección.
  
e) Especificar procedimientos de información a la población.
  
f) Catalogar los medios y recursos específicos para la puesta en práctica de las actividades previstas.
  
6.3. Contenido mínimo
  
Los Planes Municipales o de otras Entidades Locales frente al riesgo de incendios, deberán tener el contenido mínimo que se especifica a continuación e independientemente del contenido mínimo que se exige en los Planes de Prevención, especificados en el artículo 140 del Reglamento de la Ley Forestal.
  
· Objeto y ámbito territorial del Plan
  
· Descripción territorial, con referencia a su delimitación y situación geográfica, distribución de la masa forestal y núcleos de población, urbanizaciones, lugares de acampada e industria existentes en zona forestal.
  
· Descripción y localización de infraestructuras de apoyo para las labores de extinción, tales como vías de comunicación, pistas, caminos forestales y cortafuegos; puntos de abastecimiento de agua; zonas de aterrizaje de helicópteros, etc.
  
· Organización local para la lucha contra incendios forestales y para hacer frente a situaciones de emergencia, con asignación de las funciones a desarrollar por los distintos componentes de la misma, incluido el personal voluntario, teniendo en cuenta su posible articulación y coordinación con las organizaciones de otras administraciones, si las previsibles consecuencias del incendio así lo requieren.
  
· Procedimientos operativos de la organización, su relación con las preemergencias y emergencias sobre incendios. Las actuaciones previas a la constitución del Puesto de Mando avanzado y las posteriores a ésta.
  
· Especificación de los procedimientos de información a la población.
  
· Catalogación de los recursos disponibles para la puesta en práctica de las actividades previstas.
  
En lo referente al procedimiento operativo en preemergencias, los Planes Municipales incluirán las funciones a realizar dentro de lo previsto en el Plan de Vigilancia Preventiva contenido en el Anexo II del Documento IV del presente Plan.
  
En los Planes Municipales se incluirán como anexos los Planes de Autoprotección que hayan sido confeccionados en sus respectivos ámbitos territoriales.
  
Los Planes Municipales y de otras entidades locales se aprobarán por los órganos de las respectivas corporaciones en cada caso competentes y deberán ser homologados por la Comisión de Protección Civil de la Comunidad Autónoma.
  
6.4. Fases de las emergencias a nivel municipal
  
La clasificación de las emergencias o incendios forestales será en función de las condiciones topográficas de la zona, la extensión y las características de las masas forestales, las condiciones del medio físico e infraestructuras y las condiciones meteorológicas reinantes, así como los posibles peligros para personas no relacionadas con las labores de extinción y para instalaciones, edificaciones e infraestructuras; también se realizará una evaluación de los medios humanos y materiales necesarios y, en todo caso, la protección de personas y bienes, en relación a los efectivos disponibles.
  
Tomando como fundamento esta valoración, se realizará una previsión de la gravedad que la situación comporta, de acuerdo con la siguiente escala:
  
Nivel 0: referido a aquellos incendios que pueden ser controlados con los medios previstos en el Plan de Actuación Municipal y que, aún en su evolución más desfavorable, no suponen peligro para personas no relacionadas con las labores de extinción, ni para bienes distintos a los de naturaleza forestal.
  
Nivel 1: referido a aquellos incendios que pudiendo ser controlados con los medios de extinción pertenecientes al Plan de Actuación Municipal se prevé, por su posible evolución, la necesidad de la puesta en práctica de medidas para la protección de las personas y de los bienes distintos a los de naturaleza forestal, que puedan verse amenazados.
  
Nivel 2: referido a aquellos incendios para cuya extinción se prevé la necesidad de que, a solicitud de director del Plan de Actuación Municipal, sean incorporados medios de la Comunidad Autónoma no asignados al mismo, y previstos en el Plan Especial de Comunidad Autónoma .
  
Nivel 3: referido a aquellos incendios en los que se considera necesaria una actuación de los medios previstos en el Plan Especial de Comunidad autónoma y que la dirección de la misma sea asumida por la estructura prevista en el mismo.
  
Para una mayor efectividad, cualquier incendio se comunicará al CCE provincial, el cual a su vez movilizará los recursos previstos en el presente Plan especial, de forma que sólo se considerarán los niveles de emergencia a nivel municipal 0 y 1, en el supuesto de que, antes de la llegada de dichos medios, se haya notificado el hecho de que se ha controlado y extinguido el incendio con los recursos propios municipales.
  
En consecuencia a lo anterior, la situación habitual de emergencia a nivel municipal será nivel 2 por considerar la movilización de recursos autonómicos, o el nivel 3 cuando éstos accedan al lugar del incendio.
  
7. LOS PLANES DE AUTOPROTECCION
  
Los Planes de Autoprotección de empresas, núcleos de población aislada, urbanizaciones, campings etc. que se encuentren ubicados en zonas de riesgo, así como de asociaciones o empresas con fines de explotación forestal, establecerán las actuaciones a desarrollar con los medios propios de que dispongan, para los casos de emergencia por incendios forestales que puedan afectarles.
  
Los planes de protección contra incendios forestales a que hace referencia el Decreto 233/1994 de 8 de noviembre por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes públicos de la Comunidad Valenciana.
  
Estos planes serán anexos del correspondiente Plan Municipal y su elaboración será fomentada por los propios municipios.
  
Tanto los municipios, a través de las Normas Subsidiarias de sus Planes Generales de Ordenación Urbana, como los planes de autoprotección de las zonas afectadas por el Riesgo de Incendios Forestales, deberán contemplar las medidas de autoprotección indicadas en el capitulo II, título V de la Ley Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
Son funciones básicas de los planes de autoprotección ante emergencias por el Riesgo de Incendios Forestales las siguientes:
  
a) Complementar las labores de vigilancia y detección previstas en este Plan y en los Planes locales.
  
b) Organizar los medios humanos y materiales disponibles, para la actuación en emergencias por incendios forestales, hasta la llegada e intervención de los medios de extinción previstos en este Plan y en los Planes de ámbito local.
  
c) Preparar la intervención de ayudas exteriores en caso de emergencia y garantizar la posible evacuación.
  
 Además de lo anterior, deberán contener:
  
· La previsión temporal en que se ejecutaran las medidas preventivas previstas en la legislación vigente.
  
· Los sistemas de aviso en caso de incendio al Ayuntamiento y en su caso al CCE.
  
8. DEFINICIONES
  
Cartografía oficial: la realizada con sujeción a las prescripciones de la Ley 7/1986, de Ordenación de la Cartografía, por las Administraciones Públicas o bajo su dirección y control.
  
Incendio controlado: es aquel que se ha conseguido aislar y detener su propagación.
  
Incendio extinguido: situación en la cual ya no existen materiales en ignición en o dentro del perímetro del incendio ni es posible la reproducción del mismo.
  
Incendio forestal: fuego que se extiende sin control sobre terreno forestal, afectando a vegetación que no estaba destinada a arder.
  
Índices de riesgo: valores indicativos del riesgo de incendio forestal en una zona.
  
Movilización: conjunto de operaciones o tareas para la puesta en actividad de medios, recursos y servicios, para la lucha contra incendios forestales.
  
Puesto de Mando Avanzado: puesto de dirección técnica de las labores de control y extinción de un incendio, situado en las proximidades de éste.
  
Riesgo de incendio: probabilidad de que se produzca un incendio en una zona y en un intervalo de tiempo determinados.
  
Terreno forestal: toda superficie cubierta de especies arbóreas, arbustivas, de matorral o herbáceas de origen natural o procedentes de siembra o plantación, que cumplan o puedan cumplir funciones ecológicas, de protección, de producción, de paisajes o recreativas. Igualmente se consideran montes o terrenos forestales:
  
a) Los enclaves forestales en terrenos agrícolas.
  
b) Los terrenos que, aún reuniendo los requisitos señalados anteriormente, queden adscritos a la finalidad de su transformación futura en forestal.
  
 c) Los terrenos yermos y aquellos en los que la actividad agraria haya sido abandonada por un plazo superior a diez años, que se encuentren situados en los limites de los montes o terrenos forestales, o, sin estarlo, hayan adquirido durante dicho periodo signos inequívocos de su estado forestal, o sean susceptibles de destino forestal.
  
d) Las pistas y caminos forestales.
  
Vulnerabilidad: grado de pérdidas o daños que pueden sufrir, ante un incendio forestal, la población, los bienes y el medio ambiente.
  
ANEXO SUMARIO PLAN MUNICIPAL
  
FUNDAMENTOS
  
1. INTRODUCCIÓN
  
2. ANTECEDENTES
  
3. OBJETO
  
4. ÁMBITO TERRITORIAL
  
5. MARCO LEGAL
  
 5.1. LEGISLACIÓN ESTATAL
  
 5.2. LEGISLACIÓN AUTONÓMICA
  
6. MARCO COMPETENCIAL
  
 6.1. PLANIFICACIÓN A NIVEL AUTONÓMICO
  
 6.2. INTEGRACIÓN DEL PLAN MUNICIPAL
  
 6.3. APROBACIÓN
  
7. PLANES DE AUTOPROTECCIÓN
  
ELEMENTOS DE PLANIFICACIÓN
  
8. INFORMACIÓN TERRITORIAL
  
 8.1. DESCRIPCIÓN GENERAL
  
 8.1.1 Situación geográfica, limites y superficie
  
 8.1.2. Climatología
  
 8.1.3. Orografía
  
 8.1.4. Hidrología
  
 8.2. MASA FORESTAL, NÚCLEOS
  
 DE POBLACIÓN, URBANIZACIONES
  
 8.2.1. Masa Forestal. Espacios protegidas
  
 8.2.2. Núcleos de población, urbanizaciones
  
 8.2.3. Lugares de acampada
  
 8.2.4. Industrias
  
 8.3. VÍAS DE COMUNICACIÓN, CAMINOS
  
 Y PISTAS FORESTALES
  
 8.4. CORTAFUEGOS Y OTRAS
  
 INFRAESTRUCTURAS PREVENTIVAS
  
 8.5. LUGARES DE VIGILANCIA
  
 8.6. PUNTOS DE ABASTECIMIENTO DE AGUA
  
 8.7. ZONA DE ATERRIZAJE DE HELICÓPTEROS
  
 8.8. COMUNICACIONES
  
9. BREVE ANÁLISIS DEL RIESGO
  
 9.1. NÚMERO DE INCENDIOS
  
 9.2. ESTADÍSTICA
  
 9.3. ZONAS POBLADAS CON RIESGO FORESTAL
  
10. ÉPOCAS DE PELIGRO
  
11. FASES
  
ORGANIZACIÓN
  
12. ESTRUCTURA Y ORGANIZACIÓN
  
 12.1. CECOPAL. DIRECCIÓN DEL PLAN
  
 12.1.1. Director del Plan
  
 12.1.2. Comité Asesor
  
 12.1.3. Gabinete de Información
  
 12.1.4. Centro de Comunicaciones
  
 12.1.5. CCE Provincial
  
 12.2. ORGANIZACIÓN EN EL LUGAR DEL INCENDIO
  
 EN EMERGENCIA
  
 12.2.1. PMA (Puesto de Mando Avanzado)
  
 12.2.2. Grupos de Acción
  
 12.2.2.1. Grupo de Intervención
  
 12.2.2.2. Grupo de Seguridad
  
 12.2.2.3. Grupo de Apoyo Logístico
  
 12.2.3. Actuación Sanitaria en Incendios Forestales
  
 12.3. ORGANIZACIÓN EN EL LUGAR DEL INCENDIO
  
 EN EMERGENCIAS DE NIVEL 3: INTEGRACIÓN
  
 DE LOS GRUPOS DE ACCIÓN EN EL PLAN
  
 DE COMUNIDAD AUTÓNOMA
  
 12.4. ESTRUCTURA EN VIGILANCIA DE INCENDIOS
  
 FORESTALES
  
OPERATIVIDAD
  
13. OPERATIVIDAD DEL PLAN
  
 13.1. NOTIFICACIÓN
  
 13.2. ACTIVACIÓN Y ACTUACIÓN DEL PLAN
  
 13.2.1. Activación y Actuación en caso
  
 de Preemergencias
  
 13.2.2. Activación y Actuación en caso
  
 de Emergencias
  
 13.2.3. Fin de las Premergencias y Emergencias
  
 13.4. MEDIDAS DE PROTECCIÓN A LA POBLACIÓN
  
 13.5. MEDIDAS DE PROTECCIÓN PARA LOS GRUPOS
  
 DE ACCIÓN
  
14. IMPLANTACIÓN Y MANTENIMIENTO DEL PLAN
  
 14.1 IMPLANTACIÓN
  
 14.1.1. Verificación de la infraestructura
  
 14.1.2. Formación del personal implicado
  
 14.1.3. Información preventiva a la población
  
 14.2. MANTENIMIENTO DE LA OPERATIVIDAD
  
 DEL PLAN
  
 14.2.1. Actualización - Revisión
  
 14.2.2. Formación Permanente
  
ANEXOS
  
ANEXO I. CATÁLOGO DE MEDIOS Y RECURSOS
  
 ESPECÍFICOS
  
ANEXO II. DIRECTORIO
  
ANEXO III. MAPA DE RIESGO Y RECURSOS ESPECÍFICOS
  
ANEXO IV. PLANES DE AUTOPROTECCIÓN
  
DOCUMENTO II
  
ELEMENTOS PARA LA PLANIFICACIÓN DE PROTECCIÓN
  
CIVIL EN EMERGENCIAS POR INCENDIOS FORESTALES
  
Índice
  
1. INFORMACIÓN TERRITORIAL
  
1.1. Orografía
  
1.2. Sustrato geológico
  
1.3. Climatología
  
1.4. Vegetación
  
2. ANÁLISIS DEL RIESGO Y VULNERABILIDAD
  
3. ZONIFICACIÓN DEL TERRITORIO
  
4. ÉPOCAS DE PELIGRO
  
5. FASES
  
5.1. Preemergencia. Niveles
  
5.2. Emergencia. Niveles
  
ANEXOS
  
ANEXO I: MAPA DE VEGETACIÓN (FORESTAL)
  
ANEXO II: MAPA DE PELIGROSIDAD
  
ANEXO III: MAPA DE RIESGO POTENCIAL
  
ANEXO IV: MUNICIPIOS AFECTADOS POR RIESGO
  
 DE INCENDIOS FORESTALES
  
1. INFORMACIÓN TERRITORIAL
  
A efectos del presente Plan Especial frente al riesgo de Incendios Forestales, interesa poner de relieve algunos aspectos sobre la Orografía, Climatología y Vegetación existente en la Comunidad Valenciana, situada en la parte Oriental de la Península, con cerca de 500 km. de costa bañada por el mar Mediterráneo y una anchura media de 80 Km., o sea una franja de tierra estrecha y alargada, comprimida entre el mar y las altiplanicies del interior peninsular, que se caracteriza por poseer una gran diversidad de ambientes y paisajes lo que constituye un patrimonio y medio natural rico y variado.
  
Cuatro son los aspectos del territorio forestal, que afectan de una manera más directa a la prevención y extinción de Incendios Forestales:
  
· Topografía compleja
  
· Meteorología muy adversa, tanto en sus valores medios como extremos.
  
· Existencia de formaciones vegetales con una composición y estructura favorecedora de la progresión y propagación del fuego
  
· Uso cultural del fuego fuertemente arraigado tanto en la sociedad rural como en la urbana.
  
1.1. Orografía
  
En la Comunidad Valenciana, el relieve viene marcado por la existencia de dos sistemas montañosos: el Ibérico y el Pre-Bético.
  
Así pues, en el Norte de la Comunidad, coincidiendo con la comarca del Maestrat, encontramos el Sistema Ibérico de influencia Costero-catalana, que se extiende paralelamente a la costa, en dirección Norte a Sur y escalonadamente hacia el mar. De destacar el Monte Turmell con 1.281 m. y el Peñagolosa con 1.813 m.
  
Siguiendo más al Sur, encontramos las últimas estribaciones del sistema Ibérico, que desde la provincia de Teruel (sierra de Javalambre), se extiende hasta aproximadamente la cuenca del río Júcar, en dirección NO. a SE., destacando las sierras de Espadán y el sistema Javalambre-Calderona, ambos caracterizados por sus elevadas pendientes, sobrepasando muchas veces el 45% y destacando las cumbres de Vértice Salada (1.585 m),o el Pico del Remedio (1.053 m).
  
El Sistema Pre-Bético, recorre casi toda la provincia de Alicante y sur de la de Valencia, en dirección SO. a NE. El Norte de la provincia de Alicante, se caracteriza por su abrupto relieve montañoso, con altitudes normalmente superiores a los 500 m, que se precipitan normalmente hasta el mar en rocosos acantilados ( Montgó o Peñón de Ifach). Cabe mencionar las sierras de Mariola, Menejador, Sierra del Almirant, Aitana, etc...,) en el que se intercalan algunos valles de relativa extensión. Como cumbres mas emblemáticas mencionaremos Aitana (1.568 m), Montcabrer (1.390 m.) y el Puig Campana (1.410 m).
  
Por su parte, la provincia de Valencia, se encuentra marcada por la confluencia de dichos dos sistemas, que aunque mas variada y menos abrupta, no por ello definen condiciones orográficas, sensiblemente mejores. En el interior de está provincia destaca el altiplano de Requena-Utiel, con una altitud media entre los 900 m - 600 m, prolongación en territorio de la Comunidad de la meseta Castellana; rodeado por las Sierras Martes (por el Sur), Cabrillas (Este) y Negrete( Norte); mas al Sur el Valle de Ayora, definido por la confluencia del Sistema Ibérico y Pre-bético, situado en alturas iguales o superiores, en su mayor parte a los 1.000 m y en general , áspera, abrupta y de difícil comunicabilidad con la costa y la Canal de Navarrés-Enguera, como área de transición entre el interior Valenciano y la costa, que aunque de superficie irregular, muestra una superficie relativamente llana, y entre ambas depresiones, el Macizo del Caroig con el pico del mismo nombre (1216 m).
  
La existencia de dichos sistemas montañosos, configura a la Comunidad Valenciana, especialmente las provincias de Alicante y Castellón, como una de las más montañosas del conjunto del estado Español. Conviene resaltar que según datos de la Conselleria de Medio Ambiente, en 1.995, el terreno forestal ocupaba 1.219.108 Has. lo que supone el 52 por 100 de la superficie geográfica de la Comunidad, proporción que es notablemente superior a la correspondiente al conjunto nacional que tan solo alcanzaba un promedio del 30,9 por 100.
  
Dicha característica, se traduce a efectos de la planificación de la intervención, en la enorme dificultad de acceso al incendio que tienen los medios de extinción.
  
Resaltar igualmente la existencia de una larga y llana franja costera, de irregular amplitud, que configuran la Plana de Castellón, la huerta de Valencia, con la Albufera y el Sur de la Provincia de Alicante, donde se asienta la mayor parte de la población.
  
1.2. Sustrato geológico
  
En los montes de la Comunidad Valenciana predominan los sustratos calcáreos. Las rocas calizas duras, (incluyendo las dolomías y calizas dolomíticas), dan lugar a abundantes afloramientos de rocas, suelos superficiales y muy pedregosos. Son ejemplos característicos del paisaje calizo los extensos altiplanos y las muelas, como el macizo Caroch-Muela de Cortes, Sierra de Murta-Mondúver, Mariola, Aitana, el Montgó, gran parte del Maeztrazgo y muchos otros relieves diseminados por toda la Comunidad Valenciana.
  
Otro sustrato rico en cal es la marga, de consistencia blanda pero muy compacta e impermeable. Este tipo de rocas, con frecuencia alternan con las calizas, en las laderas producen sedimentos mixtos donde la mayor parte de la tierra fina proviene de la marga y las piedras proceden de la caliza. Los suelos sobre estas formaciones suelen ser moderadamente profundos y pedregosos. Estos materiales se encuentran en gran parte de los macizos calizos, en las laderas.
  
Otro sustrato importante por su especificidad, aunque ocupa extensiones limitadas en la Comunidad Valenciana, es la arenisca o rodeno. Suelen ser rocas no calizas que producen suelos ligeramente ácidos, arenosos y muy superficiales, especialmente sensibles a la erosión. Los ejemplos mas importantes se sitúan en las sierras de Espadán y Calderona.
  
Por último, destacar el caso de los yesos. Estas rocas, abundantes al sur de Alicante, dan lugar a suelos de baja fertilidad que difícilmente soportan una vegetación continua o arbolada.
  
Además de las características de los suelos forestales atribuibles a los factores físicos, tiene una gran importancia el factor humano. En primer lugar, los suelos destinados a vegetación forestal han sido seleccionados a tal fin en la medida en que no eran aptos para la agricultura. Por lo tanto suelen presentar atributos negativos, como por ejemplo, una excesiva pendiente, pedregosidad o una profundidad escasa. En segundo lugar, los suelos de los montes actuales, han sufrido en gran medida transformaciones y en muchos casos degradación, por una explotación secular, desde el laboreo intermitente a la construcción de terrazas de cultivo, en muchos casos hoy abandonadas y recolonizadas por la vegetación forestal, hasta el deterioro asociado a una explotación excesiva de la vegetación por sobrepastoreo o extracción de arbustos y árboles de raíz para carboneos o leñas.
  
1.3. Climatología
  
Desde el punto de vista de la vegetación, la climatología Valenciana, es extremadamente variada y así por ejemplo nos encontramos con formaciones subdesérticas en el Sur de la provincia de Alicante en contraposición a grupos de hayas, al Norte de Castellón, en el limite con la provincia de Tarragona. Esta variabilidad en la vegetación, la encontramos igualmente en las lluvias y así, por ejemplo, en un mismo año, se recogen precipitaciones superiores a 1.400 litros en Pego, cuando en otras zonas rondan los 300 litros.
  
En líneas generales hay un aumento de precipitaciones de Sur a Norte, sin que ello suponga restar importancia, en cuanto al régimen de lluvias, a la orografía, que influye notablemente, proceso inverso en las temperaturas e igualmente una progresiva continentalidad en función de la proximidad o lejanía del mar y por fin una disminución de las temperaturas con la altitud.
  
Se encuentra la Comunidad en el sector meridional de las latitudes templadas, en una zona de alternancia entre las penetraciones ligadas al frente polar ( determinantes del clima en Europa central) y en influjo del sector septentrional de las altas presiones subtropicales, determinantes del clima norteafricano. Es esta situación límite la que marca importantes matices entre el Norte y el Sur de la Comunidad.
  
Otro factor a considerar es la influencia del Mar Mediterráneo sobre la climatología del territorio actuando por un lado como atenuante de las oscilaciones térmicas y por otro como fuente de humedad.
  
Igualmente, presenta una influencia básica, mas o menos directa, en las temperaturas y en la lluvias, el relieve (pueden producir microclimas especiales) y así el contraste climático entre las planas litorales y el interior es mucho mayor que el que se produce entre el N y S.
  
Otro factor importante dentro de la climatología de la Comunidad Valenciana, y en relación con los incendios forestales, es que, al estar situada a espaldas de la península Ibérica respecto a situaciones atmosféricas de componente oeste, y con un claro desnivel altitudinal respecto al interior peninsular, determinan que los vientos terrales secos de componente oeste, al descender al litoral, sufran una modificación de sus parámetros meteorológicos, produciéndose un calentamiento adiabático de 1º C cada 100 m, lo cual unido al efecto "foëhn" que produce temperaturas mas cálidas a sotavento y una menor humedad relativa, a consecuencia del relieve, origine los temibles y peligrosos vientos de poniente.
  
En resumen los caracteres más destacados que definen el clima son:
  
· Tipo de clima mediterráneo.
  
· Predominio de tiempo seco y soleado.
  
· Lluvias con carácter torrencial, especialmente en otoño.
  
· Precipitaciones irregulares.
  
· Temperaturas con valores anuales altos.
  
· Vientos terrales con componente oeste secos.
  
· Fenómenos tormentosos con gran aparato eléctrico y carácter seco.
  
1.4. Vegetación
  
La Comunidad Valenciana posee una destacada significación forestal, correspondiéndole el 5% del total de la superficie forestal del estado Español.
  
 Así, según fuentes de la Conselleria de Medio Ambiente, en 1985, la superficie forestal representaba el 40,2% del total del territorio. En 1995 y según nuevos datos del II Inventario Forestal de la Comunidad, la superficie forestal, se ha incrementado, siendo del 52% frente al 44% de la superficie destinada a cultivo y el 4% de la superficie improductiva.
  
La distribución del terreno forestal entre arbolada y desarbolada, presenta como nota característica una menor significación del área arbolada, que durante los últimos años parece haber experimentado una cierta disminución, según fuentes de la Conselleria de Medio Ambiente, en beneficio del matorral, como consecuencia del impacto de los incendios forestales, que ha superado ampliamente el proceso de repoblación y regeneración forestal natural.
  
Así, del total de la superficie forestal de la Comunidad Valenciana, (52% del territorio), el 17% es forestal arbolada, el 26% es forestal desarbolada, el 5% es forestal arbolado ralo y el 4% forestal en periodo de regeneración afectada por los incendios del periodo de 1990 a 1994.
  
En las áreas arboladas, destaca la manifiesta superioridad de las especies coníferas, que ocupan el 78% de la superficie arbolada frente al 22% de las frondosas, contrastando dicha situación con la existente en el conjunto nacional, en el que se da una mayor igualdad entre coníferas y frondosas e incluso una ligera superioridad de estás últimas. No obstante en Castellón, las frondosas suponen el 42% del total del arbolado, frente al 58% de las conifieras.
  
Dentro de las conifieras destaca la superioridad del pino carrasco, el 48 % del total de la vegetación, seguido del pino laricio, el 7%, pino negral o rodeno 3% y del silvestre el 1%. En cuanto a las frondosas, ocupa como especie mas abundante la encina (40%) , alcornoque y quejigo el 1%.
  
Son las comarcas interiores de la provincia de Valencia, las menos pobladas y con una menor incidencia humana, Los Serranos, la Plana de Requena-Utiel y la Vall de Ayora, junto con la comarca de Els Ports, el Alto Palancia y el Alto Mijares en Castellón las que aportan mayor superficie forestal arbolada.
  
En Alicante son las comarcas del Norte, l'Alcoia y la Marina Baixa, las de mayor superficie forestal.
  
En la página siguiente se puede observar un mapa de la Comunidad Valenciana en el que se refleja los rangos de superficie forestal arbolada.
  
En resumen, los sistemas forestales de la Comunidad Valenciana están formados en su mayor parte por :
  
· Monte joven, con origen en repoblaciones, regeneración y abandono de tierras agrícolas . Modelos de combustible de alto peligro modelo 4.
  
 · Monte adulto, el principal factor es el hecho de que las especies arbóreas propias de la Comunidad Valenciana no llegan a desarrollar formaciones que supongan una competencia al matorral, no llegándose a alcanzar casi nunca el modelo 8 de combustible
  
mapa vegetación 1
  
2. ANÁLISIS DEL RIESGO Y VULNERABILIDAD
  
El incendio forestal se define como el fuego que se propaga, sin control sobre monte o terreno forestal. Para el análisis del riesgo se han estudiado las circunstancias o factores que facilitan la ignición y contribuyen a la propagación del fuego.
  
El punto de calor que posibilita la ignición del combustible forestal, en presencia de aire, es aportado de manera natural por el rayo, y de manera artificial por el hombre (negligencias e intencionalidad).
  
El estudio de la frecuencia y causalidad de la serie histórica de incendios forestales aportan el componente para el cálculo del riesgo estadístico de incendios.
  
La capacidad de los combustibles para mantener y extender el fuego define su combustibilidad, que se ha analizado a partir de:
  
· Los Modelos de Combustible del Forest Service (EE.UU.), adaptados a las condiciones españolas de manera general por el Ministerio de Medio Ambiente.
  
· La pendiente como indicadora del relieve que ha sido introducida en el sistema mediante modelos digitales del terreno.
  
· Las condiciones meteorológicas, y sus indicadores viento-temperatura-humedad, se han estudiado en sus valores extremos para cada uno de las Zonas Homogéneas definidas por el Centro Meteorológico Territorial de Valencia.
  
La conjunción de estos factores definen la peligrosidad de un terreno forestal, mediante la simulación automática en distintas condiciones, las condiciones estudiadas son:
  
· longitud de llama para cada modelo de combustible
  
· velocidad de propagación del fuego en función de la pendiente
  
· velocidad de propagación en función de la meteorología.
  
Por último la intersección mediante Sistemas de Información Geográfica de los parámetros estadísticos y la peligrosidad determinan el riesgo potencial de Incendio Forestal para el territorio forestal de la Comunidad Valenciana.
  
En el esquema que se adjunta en la página 8 del presente documento, se especifican los parámetros sobre los que incide el Riesgo Potencial.
  
El sistema así definido permite la obtención de Mapas automáticos de Riesgo para cualquier porción del territorio de la Comunidad Valenciana, los cuales deben ser siempre entendidos dentro de un contexto, de tal manera que aquellos territorios con un menor riesgo, son de un alto riesgo si se analizan en comparación con buena parte del resto de España o en referencia a la Unión Europea.
  
En los Anexos I, II, III Y IV del presente documento, se reflejan respectivamente: el mapa de vegetación, de peligrosidad, de riesgo potencial y la relación de los municipios con riesgo en la Comunidad Valenciana.
  
En el mapa de riesgo potencial solamente se ha contemplado uno de los posibles aspectos de vulnerabilidad y que corresponde a los espacios naturales protegidos .
  
La especial configuración de la Comunidad Valenciana, hace prácticamente inviable un análisis de vulnerabilidad a nivel global que contemple aspectos sobre los siguientes tipos genéricos de valores a proteger:
  
· La vida y la seguridad de las personas.
  
· Valores de protección de infraestructuras, instalaciones y zonas habitadas.
  
· Valores económicos.
  
· Valores de protección contra la erosión del suelo.
  
· Valores paisajisticos.
  
· Patrimonio histórico-artistico.
  
Un análisis aceptable de dichos aspectos, solamente se puede realizar a nivel municipal y en dicho sentido en el sumario de los Planes Territoriales Municipales frente al Riesgo de Incendios Forestales (anexo al documento I ) se obliga a relacionar los espacios protegidos, los núcleos de población, urbanizaciones, lugares de acampada, etc..
  
3. ZONIFICACIÓN DEL TERRITORIO
  
De un análisis detallado de los mapas adjuntos del riesgo y vegetación, se desprende que los terrenos con el máximo riesgo potencial, se encuentran muy repartidos y difuminados por toda la Comunidad, a excepción del Sur de la provincia de Alicante y todo el centro costero de la provincia de Valencia.
  
Dado que en casi todo el territorio de la Comunidad, existe en mayor o menor medida, el peligro de un incendio forestal y que, tal como se podrá observar en el Documento III "Estructura organizativa" del presente Plan, los recursos para la extinción de incendios dependen de varias administraciones, se concluye que la mejor manera de zonificar el territorio, es seguir el criterio administrativo de la Provincia, en tanto que aúna los intereses de las diferentes administraciones involucradas y permite una organización adecuada de los recursos disponibles. En consecuencia, el despliegue de los medios y recursos, se ha hecho con un criterio Provincial en las zonas o comarcas con un mayor riesgo potencial de incendios, no justificándose la creación de zonas o ámbitos inferiores a la provincia con prioridades de defensa.
  
En cuanto a la zonificación de los recursos que colaboran y actúan en la vigilancia y detección de los incendios forestales, queda contemplada en el Plan de Vigilancia Preventiva que anualmente elabora la Conselleria de Medio Ambiente, en el cual se concretan los parajes, que por su especial vulnerabilidad o vegetación existente, son asignadas a cada recurso. En el presente Plan, solo se incluye como Anexo II del Documento IV, el citado Plan de Vigilancia Preventiva, en cuanto a objetivos, tipos de recursos actuantes para cada nivel de preemergencia y las actuaciones a desarrollar.
  
4. ÉPOCAS DE PELIGRO
  
Las condiciones del medio forestal determinan que en la Comunidad Valenciana a lo largo de todo el año, se den las circunstancias que determinan un alto riesgo de incendios.
  
No obstante dentro del Reglamento de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunidad Valenciana, se establecen periodos en los que varían las condiciones y los requisitos para el uso del fuego.
  
En su artículo 145:
  
1. Quedan prohibidas como medida precautoria general en los terrenos forestales, en los colindantes o con una proximidad menor a 500 metros de aquellos, las acciones o actividades siguientes:
  
f) La quema de márgenes de cultivos o de restos agrícolas o forestales durante el periodo comprendido entre el 1 de julio y 30 de septiembre...
  
g) La quema de cañares, carrizares o matorrales ligada a algún tipo de aprovechamiento ganadero, cinegético o de cualquier otro tipo durante el periodo comprendido entre el 1 de julio y el 30 de septiembre.
  
Artículo 146:
  
1. Las actividades que, aún estando restringidas dentro del ámbito de aplicación del presente reglamento, podrán realizarse previa autorización, son las siguientes:
  
e) La quema de márgenes de cultivos o de restos agrícolas o forestales fuera del periodo comprendido entre el 1 de julio y 30 de septiembre
  
f) La quema de cañares, carrizares o matorrales ligada a algún tipo de aprovechamiento ganadero, cinegético o de cualquier otro tipo fuera del periodo comprendido entre el 1 de julio y el 30 de septiembre.
  
No obstante lo anterior en días y horas en que el Índice de peligro sea extremo, queda prohibido encender cualquier tipo de fuego, quedando en suspenso todas las autorizaciones otorgadas, así como todas las acciones o actividades que para esos días recojan los Planes Locales de Quema.
  
A los efectos de este último artículo, la notificación de los días en que el índice de peligro sea extremo, se realizarán conforme a lo indicado en el Plan de Vigilancia Preventiva (Anexo II del Documento IV del presente Plan).
  
5. FASES
  
5.1. Preemergencia. Niveles
  
El Instituto Nacional de Meteorología a través del CMT de Valencia, determinará cada día, con una antelación de 48 horas, un índice de peligrosidad (combinación de índice de ignición y de propagación ) de los incendios forestales, por zonas, en base a tres niveles de gravedad:
  
Nivel 1: situación de preemergencia con un grado de peligrosidad bajo-medio
  
Nivel 2: situación de preemergencia con un grado de peligrosidad alto.
  
Nivel 3: situación de preemergencia con un grado de peligrosidad extremo.
  
Las actuaciones preventivas que comporta cada nivel de preemergencia, vienen definidas en el Plan de Vigilancia Preventiva (anexo II del Documento IV del presente Plan).
  
5.2. Emergencia. Niveles
  
La clasificación de las emergencias o incendios forestales en el presente Plan, será función de las condiciones topográficas de la zona donde se desarrolle el incendio o los incendios simultáneos, la extensión y características de las masas forestales que se encuentran amenazadas, las condiciones del medio físico e infraestructuras (cortafuegos, red viaria, reservas y puntos de agua etc.), las condiciones meteorológicas reinantes (viento, temperatura, humedad relativa), así como los posibles peligros para personas no relacionadas con las labores de extinción y, en todo caso, la protección de personas y bienes, en relación con los efectivos disponibles.
  
Tomando como fundamento esta valoración, se realizará una previsión de la gravedad que la situación comporta, de acuerdo con la siguiente escala:
  
Nivel 0: referido a aquellos incendios que pueden ser controlados con los medios previstos y que, aún en su evolución más desfavorable, no suponen peligro para personas no relacionadas con las labores de extinción, ni para bienes distintos a los de naturaleza forestal.
  
Nivel 1: referido a aquellos incendios que pueden ser controlados con los medios de extinción previstos en este Plan, se prevé por su posible evolución, la necesidad de la puesta en práctica de medidas para la protección de las personas y de los bienes que puedan verse amenazados por el fuego.
  
Nivel 2: referido a aquellos incendios para cuya extinción se prevé la necesidad de que, a solicitud del Director del Plan, sean incorporados medios estatales no asignados a este Plan, o puedan comportar situaciones de emergencia que deriven hacia el interés nacional.
  
Nivel 3: referido a aquellos incendios en que está presente el interés nacional y se hace necesaria la función directiva de la Administración Central del Estado, según lo señalado en el artículo 1.2 de la Norma Básica de Protección Civil.
  
ANEXO I
  
MAPA DE VEGETACIÓN (FORESTAL)
  
ANEXO II
  
MAPA DE PELIGROSIDAD
  
ANEXO III
  
MAPA DE RIESGO POTENCIAL
  
DOCUMENTO III
  
ESTRUCTURA ORGANIZATIVA
  
Índice
  
1. ESTRUCTURA ORGANIZATIVA.
  
 1.1. Los Centros de Coordinación de Emergencias (CCE).
  
 1.2. Centro de Coordinación Operativa Integrada (CECOPI).
  
 1.3. Niveles de preemergencia y emergencia. Dirección
  
 y coordinación.
  
 1. Preemergencias.
  
 2. Emergencias.
  
 3. Dirección del Plan.
  
 4. Dirección de Emergencias Interprovinciales.
  
 1.4. Comité Asesor.
  
 1.5. Gabinete de Información.
  
 1.6. Puesto de Mando Avanzado (PMA).
  
 1.7. Grupos de Acción.
  
 1. Grupo de Intervención.
  
 2. Grupo de Seguridad
  
 3. Grupo Logístico y de Apoyo.
  
 4. Grupo Sanitario
  
2. INTEGRACIÓN DE LOS PLANES DE ACTUACIÓN
  
 MUNICIPALES FRENTE AL RIESGO DE INCENDIOS
  
 FORESTALES.
  
 2.1. El CECOPAL
  
 2.2. Integración de los recursos municipales en los Grupos
  
 de Acción.
  
3. PARTICIPACIÓN DEL PERSONAL DE LA CONSELLERIA
  
 DE MEDIO AMBIENTE EN LA EXTINCIÓN
  
 DE INCENDIOS FORESTALES
  
1. ESTRUCTURA ORGANIZATIVA
  
La respuesta en la consecución del objetivo que se pretende con el presente Plan, considerando la estructura máxima prevista, se basa en la constitución de un Centro de Coordinación Operativa Integrado (CECOPI), de acuerdo con el siguiente esquema:
  
estructura organitzativa
  
12a
  
12b
  
1.1. Los Centros de Coordinación de Emergencias (CECOPs, CCEs)
  
Son centros provinciales de mando de las emergencias, entre otras las provocadas por los incendios forestales, que aseguran la coordinación de los recursos necesarios frente a las mismas.
  
Los CCE provinciales están ubicados en los actuales Centros de Coordinación de la Generalitat Valenciana, en Castellón y en Alicante que coinciden con las centrales de comunicaciones de los Consorcios Provinciales de Bomberos de dichas provincias. A los efectos del presente Plan, la central de comunicaciones del Consorcio de Bomberos de Valencia, se considerará CCE provincial.
  
El CCE de L'Eliana (Valencia), tendrá el carácter de CCE autonómico, encargándose de la movilización de recursos de otras provincias a la provincia afectada.
  
La ubicación de los CCEs es la siguiente:
  
CCE UBICACIÓN
  
PROVINCIAL
  
DE CASTELLÓN Centro de Comunicaciones del Consorcio
  
 Provincial de Bomberos de Castellón
  
PROVINCIAL
  
DE VALENCIA Centro de Comunicaciones del Consorcio
  
 Provincial de Bomberos de Valencia
  
PROVINCIAL
  
DE ALICANTE Centro de Comunicaciones del Consorcio
  
 Provincial de Bomberos de Alicante
  
AUTÓNOMICO Centro de Comunicaciones de Emergencias
  
 de la Generalitat Valenciana de LŽEliana.
  
Los CCEs provinciales, dispondrán de un emisorista permanentemente las 24 horas del día y de un Coordinador Provincial de Medios del Consorcio de Bomberos, bien en presencia física o localizable a través del emisorista. Además, en las provincias de Alicante y Castellón, existe un centro de comunicaciones de la Conselleria de Medio Ambiente, con un emisorista permanentemente las 24 horas del día y un Técnico Coordinador Provincial de Medio Ambiente, bien en presencia física o localizable a través del emisorista.
  
En el CCE autonómico de Valencia, ubicado en LŽEliana, se dispone de emisoristas del Servicio de Emergencias de la Generalitat Valenciana y de la Conselleria de Medio Ambiente, durante las 24 horas; un Técnico Coordinador Interprovincial autonómico del Servicio de Emergencias y un Técnico Coordinador Provincial de Medio Ambiente, estos últimos, bien en presencia física o localizables a través de los emisoristas.
  
1.2. Centro de Coordinación Operativa Integrado (CECOPI)
  
El CECOPI, como órgano superior de gestión de las emergencias, se constituirá cuando el nivel de la emergencia lo justifique, según lo especificado en el presente Plan y estará compuesto por el Comité de Dirección, el Comité Asesor y un Gabinete de Información.
  
En función de la provincia afectada por la emergencia, el CECOPI se ubicará en el correspondiente CCE provincial, en el caso de que la emergencia ocurra en las provincias de Alicante o Castellón, y en el CCE autonómico de l'Eliana, en caso de que ocurra en la provincia de Valencia. Estos centros cuentan con los medios humanos y técnicos que permiten realizar las funciones de dirección y coordinación de recursos, además de asegurar las comunicaciones con los medios externos que pudieran verse implicados en la emergencia.
  
En previsión de que algún problema técnico inhabilite uno de los Centros citados, el Centro de Coordinación alternativo se constituirá en el CECOP de la Delegación de Gobierno/Subdelegación del Gobierno.
  
1.3. Niveles de preemergencia y emergencia. Dirección y Coordinación
  
1. Preemergencias
  
El Instituto nacional de Meteorología (INM) a través del Centro Meteorológico Territorial (CMT) de Valencia remite diariamente al CCE de LŽEliana el boletín con los niveles de preemergencia para cada una de las 7 zonas en las que esta dividido el territorio (fuera de la época estival dichos niveles se establecen globalmente a nivel provincial). El CCE de LŽEliana remitirá el citado boletín a los CCE de Castellón, Alicante y Valencia.
  
El Coordinador Provincial de Medios de los Consorcios de Bomberos correspondientes de cada CCE, movilizará y/o alertará los medios previstos en el Plan de Vigilancia Preventiva (Anexo II del Documento IV) y de acuerdo con el Esquema de Actuación en Preemergencias (Anexo I del del Documento IV del presente Plan).
  
En caso de que el Director del Plan, por circunstancias especiales o por disponer de información adicional, estime que el nivel emitido muestre subpredicción deberá indicarlo al Grupo de Predicción del CMT de Valencia para la posible reconsideración del nivel de preemergencia. En cualquier caso, si el Director del Plan lo considerara conveniente, siempre podrá establecer medidas de rango superior a la preemergencia establecida.
  
2. Emergencias
  
De nivel 0 y 1
  
La calificación inicial de la gravedad potencial de los incendios forestales de nivel 0 y 1, corresponde al Director Técnico del PMA (ver definición en el apartado 1.6.).
  
En emergencias de nivel 0 y 1, la dirección y coordinación del incendio corresponderá a dicho mando, salvo que el Director del Plan, por sí mismo o a propuesta de dicho mando decida asumir la dirección de la emergencia, cuando las circunstancias del incendio, por su superficie, duración, gestión de medios, etc., así lo requieran.
  
De nivel 2 y 3
  
El Director del Plan, por sí mismo, o a propuesta del Director Técnico del PMA, calificará los incendios forestales con una gravedad potencial de nivel 2.
  
El Director del Plan, en emergencias de nivel 2, decidirá sobre la conveniencia o no de constituir el CECOPI.
  
La declaración de "interés nacional", nivel 3, corresponde al Ministro de Interior por propia iniciativa o a instancia de la Comunidad Autónoma o del Delegado del Gobierno, de conformidad con el apartado 9 de la Norma básica de Protección Civil.
  
3. Dirección del Plan
  
El Director del presente Plan, será el Conseller de Presidencia.
  
Por delegación ostentará el mando el Director General de Interior. En caso de ausencia, será sustituido por el Delegado Territorial del Gobierno Valenciano en Alicante, Castellón o Valencia.
  
La Dirección del Plan se efectuará en coordinación con la Administración del Estado y la Administración Local.
  
En caso de constitución del CECOPI, la dirección y coordinación del Plan será ejercida dentro de un Comité de Dirección formado por un representante del Ministerio del Interior, el representante de la Conselleria de Presidencia y un representante de la Conselleria de Medio Ambiente. Estos dos últimos serán el Director General de Interior y el Director General para el Desarrollo Sostenible. El representante del Ministerio del Interior será el Delegado del Gobierno/Subdelegado del Gobierno en función de la provincia afectada. Corresponderá al Director General de Interior en el Comité de Dirección, el ejercicio de las funciones de dirección.
  
El Director General para el Desarrollo Sostenible podrá ser sustituido por el Director Territorial correspondiente, el Jefe del Área de Recursos Forestales o el Jefe de los Servicios de Prevención de Incendios Forestales.
  
En el supuesto de que la emergencia sea declarada de nivel 3, será el Delegado del Gobierno/Subdelegado del Gobierno quien dirigirá el Plan en coordinación con los órganos de la Comunidad Autónoma y con las Autoridades Locales.
  
Las funciones básicas del Director del Plan/Comité de Dirección serán:
  
· Convocar a los componentes del Comité Asesor que considere.
  
· Decidir en cada momento y con el consejo del Comité Asesor, las actuaciones más convenientes para hacer frente a la emergencia y la aplicación de las medidas de protección a la población, a los bienes y al personal actuante.
  
· Determinar y coordinar la información a la población durante la emergencia, a través de los medios propios del Plan y de los de comunicación social. Se incluye aquí tanto la información destinada a adoptar medidas de protección, como la información general sobre el suceso.
  
· Declarar el final de la emergencia.
  
· Asegurar el mantenimiento de la operatividad del Plan.
  
· Informar de la emergencia ocurrida a la Delegación de Gobierno/Subdelegación de Gobierno, de todos los incendios con nivel de gravedad potencial 2, para su traslado a la Dirección General de Protección Civil (según los boletines de parte de evolución y fin de episodio, incluidos en el Anexo VII.5 del Documento IV del presente Plan).
  
4. Dirección de Emergencias Interprovinciales
  
Tal como se ha indicado en los apartados anteriores, las emergencias son coordinadas desde la provincia donde se origina el incendio. No obstante, en el caso de que éste, en su evolución, afecte a más de una provincia de la Comunidad Valenciana, el Director del Plan decidirá, bajo el criterio del mando único, desde qué CCE Provincial se coordinarán los medios, definiendo asimismo, si estuviera constituido el CECOPI, el Mando que dirigirá el siniestro (Director Técnico del PMA).
  
El Técnico Coordinador Interprovincial del Servicio de Emergencias en LŽEliana, será el encargado de la movilización de los medios y recursos de una provincia a otra dentro de la Comunidad.
  
Cuando haya incendios simultáneos en distintas varias provincias de la Comunidad Valenciana, el Director del Plan podrá constituir un CECOPI de carácter autonómico desde el que se gestionará el apoyo a las actuaciones llevadas a cabo en las provincias afectadas.
  
1.4. Comité Asesor
  
Para asistir al Comité de Dirección en los distintos aspectos relacionados con la emergencia, cuando se constituya el CECOPI, se convocará un Comité Asesor, que se ubicará en el CCE correspondiente, compuesto por:
  
· Jefe del Grupo de Intervención. El Director Técnico del Consorcio Provincial para el SPEIS de la provincia afectada.
  
 · Jefe del Grupo de Seguridad. El mando de la Comandancia de la Guardia Civil en la provincia afectada, pudiendo incorporarse además, un mando del Cuerpo Nacional de Policía, según demarcación policial y teniendo en cuenta lugar y magnitud de la emergencia.
  
· Jefe del Grupo de Apoyo Logístico. El responsable de la Diputación de la provincia afectada que ostente la dirección del Plan Sectorial de Abastecimiento.
  
El Jefe de este Grupo, podrá requerir y movilizar recursos de transporte, albergue y asistencia social, sanitarios, etc., de acuerdo con lo establecido en el Plan Territorial de la Comunidad, siendo asesorado, si es necesario in situ, por el Coordinador del Plan Sectorial correspondiente.
  
· Jefe del Grupo Sanitario. El Director Territorial de la Conselleria de Sanidad, que podrá ser sustituido por el Director del SEU.
  
Así mismo, forman parte de este Comité:
  
· El Jefe del Área del Servicio de Emergencias de la Generalitat Valenciana, que actuará como coordinador del Comité Asesor. Podrá ser sustituido, en caso de ausencia, por los Jefes de Servicio de él dependientes.
  
· El Jefe del Servicio de Prevención de Incendios Forestales de la Conselleria de Medio Ambiente o el Director Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente de la provincia afectada.
  
· El Jefe de la Unidad de Protección Civil de la Delegación de Gobierno/Subdelegaciones de Gobierno.
  
· El Jefe Provincial de la Unidad del Cuerpo Nacional de Policía adscrita a la Comunidad Valenciana.
  
· Técnicos de las distintas Administraciones u otras personas que el Comité de Dirección considere oportuno.
  
Los Jefes de los Grupos asegurarán la coordinación de sus Servicios en el lugar de la emergencia, con otros recursos y servicios cuyo concurso fuera necesario.
  
1.5. Gabinete de Información
  
En caso de constituirse el CECOPI, se incorporará al CCE provincial, un Gabinete de Información dependiente del Comité de Dirección. A través de dicho Gabinete, se canalizará toda la información a los medios de comunicación social durante la emergencia.
  
Sus misiones básicas serán:
  
· Difundir las órdenes, consignas y recomendaciones a la población dictadas por el Comité de Dirección, a través de los medios de comunicación social previstos en el presente Plan, expuestos en el Documento IV, dentro del título 2, Medidas de protección.
  
· Centralizar, coordinar y preparar la información general sobre la emergencia, de acuerdo con el Comité de Dirección del Plan, y facilitarla a los medios de comunicación social.
  
· Informar sobre la emergencia a cuantas personas u organismos lo soliciten.
  
· Obtener, centralizar y proporcionar toda la información relativa a los posibles afectados, facilitando los contactos familiares y la localización de personas.
  
En incendios forestales que requieran la constitución del CECOPI, el Gabinete de Información estará compuesto por personal de los Gabinetes de Prensa de la Delegación de Gobierno/Subdelegaciones del Gobierno y de la Conselleria de Presidencia de la Generalitat Valenciana, estando al frente del mismo el Jefe del Gabinete de Prensa de la Administración que ostente la dirección del Plan.
  
Con la finalidad de conseguir una "unidad de información", se considerará como información oficial, fidedigna y contrastada, aquella facilitada directamente por el Gabinete de Información, único órgano autorizado para emitirla.
  
1.6. Puesto de Mando Avanzado (PMA)
  
En los incendios se constituirá un Puesto de Mando Avanzado desde el cual se dirigirán y coordinarán las actuaciones de los Grupos de Acción. La concreción sobre los aspectos de su constitución y su Dirección, está desarrollada en la Directriz Técnica de Organización del Grupo de Intervención (ver Anexo IV del DOC. IV del presente Plan).
  
Inicialmente el incendio será coordinado por el mando de la unidad que acceda en primera instancia al incendio. La prelación por orden ascendente, de la coordinación en los primeros momentos será:
  
\* Capataz de la Unidad de Brigada Forestal;
  
\* Capataz de la Brigada Forestal Helitransportada;
  
\* Agente Forestal/Medioambiental;
  
\* Capataz Coordinador.
  
A la llegada del primer mando del Consorcio de Bomberos de la provincia correspondiente ( Capataz Coordinador o Sargento ) constituirá y dirigirá el Puesto de Mando Avanzado (PMA), como Director Técnico del mismo, asumiendo también el mando del Grupo de Intervención. Este mando podrá será relevado por sus superiores en función de la gravedad del incendio. En el caso de que dicha gravedad lo aconseje, el Director Técnico del PMA podrá delegar las funciones del mando del Grupo de Intervención entre los mandos presentes, o solicitar la presencia de otro al Coordinador Provincial de Medios del Consorcio.
  
La ubicación del PMA estará perfectamente definida durante la emergencia, debiendo comunicarse al CCE provincial cualquier cambio en su ubicación. El Director Técnico del PMA, deberá asegurar la permanente comunicación entre dicho puesto y el CCE provincial.
  
El Director Técnico del PMA constituirá, cuando lo considere necesario, un Centro de Recepción de Medios (CRM), cuya ubicación podrá coincidir con la del PMA si éste tiene fácil acceso y si se considera un lugar adecuado para la posterior distribución de los mismos. La constitución de dicho CRM será comunicada por el Director Técnico del PMA de inmediato al CCE provincial.
  
El PMA estará compuesto por:
  
· El Director Técnico del PMA.
  
· Los mandos de los Grupos de Acción presentes sobre el terreno.
  
· Los alcaldes de los municipios afectados, o sus representantes.
  
· El mando de otras unidades de bomberos intervinientes.
  
· En su caso, los mandos de las unidades intervinientes de los recursos no asignados al Plan.
  
Los representantes de los municipios, en el caso de que se haya constituido el CECOPAL, garantizarán el enlace entre éste y el PMA.
  
El Director Técnico del PMA asume la máxima responsabilidad de dirección del incendio sobre el terreno. Las funciones a desarrollar por el mismo en el ataque inicial al incendio o en el caso de un ataque ampliado se concretan en Directriz de Organización del Grupo de Intervención (Anexo IV del Documento IV del presente Plan). Con carácter general sus funciones son:
  
· Evaluar la evolución del incendio y su gravedad, comunicando el nivel de emergencia al CCE conforme a los niveles definidos en el presente Plan.
  
· Dirigir las actuaciones contra el incendio.
  
· Ubicar y constituir el PMA.
  
· Conjuntamente con los mandos sobre el terreno de los Grupos de Acción, determinar las actuaciones a realizar por los componentes de dichos Grupos.
  
· Comunicar a los representantes de los municipios afectados presentes la situación del incendio y las actuaciones que se llevan a cabo. Reclamar de estos Ayuntamientos, si así lo considera necesario, la colaboración en materia de apoyo logístico o de seguridad, conforme a lo previsto en esté Plan.
  
· Solicitar al CCE, en su caso la intervención de recursos sanitarios de urgencia.
  
· Dependiendo de la gravedad y evolución de la emergencia, prever los puntos de encuentro para evacuaciones, así como los Centros de Recepción de Medios (CRM) o los de evacuación de heridos y víctimas, designando, en su caso, a los responsables de los mismos
  
· Si se hubiera constituido el CECOPI, canalizar las ordenes del mismo a los mandos de los Grupos de Acción.
  
· Dar por controlado el Incendio.
  
· Dar por extinguido el Incendio.
  
En un primer momento y hasta la constitución de los Grupos de Acción, todos los medios humanos y materiales en el terreno estarán bajo el mando directo del Director Técnico del PMA.
  
En el momento en que se constituyan los Grupos de Acción, dichos medios pasarán a formar parte de sus Grupos respectivos.
  
1.7. Grupos de Acción
  
Se consideran Grupos de Acción, el conjunto de medios humanos y materiales llamados a intervenir en la emergencia, con unas actuaciones concretas para cada Grupo que se desarrollan a continuación.
  
La dirección sobre el terreno de los Grupos de Acción, recaerá sobre los correspondientes mandos de Grupo.
  
La denominación de los Grupos de Acción es la indicada a continuación:
  
· Grupo de Intervención
  
· Grupo de Seguridad
  
· Grupo Logístico y de Apoyo
  
· Grupo Sanitario
  
La intervención de los anteriores Grupos de Acción viene determinada por el nivel de gravedad del incendio forestal y/o su duración.
  
Se recogen a continuación la composición y las funciones generales a realizar por cada Grupo de Acción.
  
1. Grupo de Intervención
  
La organización de este Grupo, mando, composición y funciones, se desarrollan con mayor profundidad en el Directriz Técnica de Organización del Grupo de Intervención, en la de Coordinación de Aeronaves y otras normas de intervención que constan en los Anexos IV al VIII del Documento IV del presente Plan.
  
Mando:
  
Inicialmente, el incendio será coordinado por el primer mando de la unidad que acceda en primera instancia al incendio. La prelación por orden ascendente, de la coordinación en los primeros momentos será:
  
\* Capataz de la Unidad de Brigada Forestal;
  
\* Capataz de la Brigada Forestal Helitransportada;
  
\* Agente Forestal/Medioambiental;
  
\* Capataz Coordinador.
  
A la llegada del primer mando del Consorcio de Bomberos de la provincia correspondiente ( Capataz Coordinador o Sargento ), se constituirá en el mando del Grupo de Intervención y Director Técnico del PMA. La incorporación al incendio de un mando superior, implicará la asunción por este último del mando del Grupo y la Dirección del PMA.
  
Composición:
  
· Medios, mandos y capataces de los Consorcios Provinciales de Bomberos.
  
· Brigadas Forestales de la Diputación Provincial de Valencia.
  
· Técnicos del Servicio de Emergencia
  
· Técnicos y Agentes Forestales/Medioambientales de guardia de incendios de la Conselleria de Medio Ambiente ( adscritos en funciones durante los incendios).
  
· Unidades Brigadas Forestales (UBF) y Capataces Coordinadores contratados por la Conselleria de Presidencia en la Provincia de Alicante.
  
· Medios aéreos de la Dirección General de Conservación de la Naturaleza del Ministerio de Medio Ambiente.
  
· Medios aéreos de la Conselleria de Presidencia.
  
· Voluntarios y/o grupos de pronto auxilio Municipales
  
· Maquinária u otros recursos privados.
  
· Unidades de Bomberos de los Parques Municipales de Alicante, Castellón y Valencia (medios extraordinarios)
  
· Fuerzas Armadas (medios extraordinarios)
  
· Otros recursos Estatales no previstos en el presente Plan.
  
Funciones:
  
· Recibir en primera instancia la notificación de la emergencia por parte del CCE provincial.
  
· Combatir el incendio, auxiliar a las víctimas en su caso y aplicar las medidas de protección para las personas y los bienes que puedan verse amenazados por el fuego.
  
· En la fase inicial asumir funciones y agrupar componentes de todos los Grupos de Acción.
  
2. Grupo de Seguridad
  
Las actuaciones de este grupo se desarrollan también en la Guía de Respuesta del grupo de Seguridad (Anexo III del Documento IV del presente Plan).
  
Mando:
  
El mando sobre el terreno de la Guardia Civil.
  
Composición:
  
Personal de las Fuerzas del Orden: Cuerpo Nacional de Policía, Policía Autonómica, Guardia Civil, y Policía Local.
  
Funciones:
  
· Establecer las previsiones necesarias con el fin de atender cuantas necesidades surjan en relación con:
  
- La seguridad ciudadana
  
- El control de accesos a la zona de intervención y circulación vial.
  
- Los avisos a la población
  
- La coordinación y ejecución de una posible evacuación
  
· El Grupo de Seguridad será el encargado de centralizar la información sobre cualquier indicio acerca del origen del incendio o sus causas, lesiones personales y daños existentes al ser responsable de la instrucción de diligencias judiciales, para lo cual cualquiera de los participantes de cualquier grupo de actuación hará llegar al mismo la información de que disponga sobre los hechos expuestos.
  
3. Grupo Logístico y de Apoyo.
  
Las actuaciones de este grupo, se desarrollan igualmente en la Guía de respuesta del grupo Logístico y de apoyo (Anexo III del Documento IV del presente Plan).
  
Aclaración:
  
Una de las funciones de este Grupo en los incendios forestales, es el avituallamiento de las unidades intervinientes, la cual se realiza de una forma especial en función de la duración del incendio, por lo que será tratada posteriormente.
  
Mando:
  
El Director Técnico del Plan Sectorial de Abastecimiento de la provincia afectada, o persona designada por éste.
  
Composición:
  
· Personal de la Diputación de la Provincia afectada.
  
· Responsables de los Ayuntamientos de los municipios afectados, que tengan asignadas las funciones de abastecimiento en su Plan Territorial Municipal o, en su defecto, designados por los alcaldes.
  
Funciones:
  
· Gestión del Centro de Recepción de Medios (CRM), en todo lo relacionado con:
  
- La recepción, clasificación, despacho y retirada de medios.
  
- Control y/o visado de albaranes y medios que puedan generar una posterior facturación.
  
· Desde el Centro Provincial de Coordinación de Abastecimiento, atender las solicitudes del CCE/CECOPI en relación con la gestión y el abastecimiento de víveres.
  
· El transporte, albergue y asistencia a los afectados.
  
· Facilitar el abastecimiento de combustible y otros materiales necesarios para la extinción de incendios forestales.
  
Estas funciones se coordinarán y apoyarán en los Planes Sectoriales del Plan Territorial de Emergencia de la Comunidad Valenciana.
  
 Avituallamiento:
  
Durante las primeras 24 horas de duración del incendio, el avituallamiento corre a cargo de las propias unidades sobre el terreno de los Grupos de Acción, que deberán de prever su autoabastecimiento. La coordinación del mismo es competencia de los jefes de las unidades intervinientes.
  
A partir de las 24 horas de duración, independientemente del nivel de emergencia, el avituallamiento será realizado por el Grupo Logístico y de Apoyo, conforme a lo indicado anteriormente, en este mismo punto, respecto a su coordinación y composición.
  
Si se prevé que un incendio tenga una duración superior a las 24 h., el Coordinador Provincial de Medios informará al Director del Plan, sobre la conveniencia de la activación del Plan Sectorial de Abastecimiento de la provincia afectada, el cual decidirá sobre la activación del mismo.
  
Las funciones en relación con el avituallamiento se concretan en:
  
· Establecer las previsiones necesarias con el fin de atender cuantas necesidades surjan en relación con el avituallamiento de los Grupos de Acción sobre el terreno.
  
· Llevar a cabo el mencionado avituallamiento hasta el CRM y asegurar la distribución de víveres a todo el personal.
  
4. Grupo Sanitario
  
Las actuaciones de este grupo se desarrollan igualmente en la Guía de respuesta del Grupo Sanitario (Anexo III del Documento IV del presente Plan).
  
Aclaración:
  
En todos los incendios de Nivel 1 o superior, la alerta al sistema sanitario se realizará a través del correspondiente Centro de Información y Coordinación de Urgencias (CICU), quien movilizará y gestionará los recursos asistenciales necesarios en cada caso. Los CICU actuarán en coordinación con los CCE provinciales.
  
La activación del grupo sanitario se realizará a través del CCE. Independientemente del nivel de la emergencia será realizada a solicitud del Director Técnico del PMA o por orden del Director del Plan.
  
En caso necesario, el Director del Plan activará el Plan sectorial Sanitario del Plan Territorial de la Comunidad.
  
Mando:
  
El médico del equipo SAMU (Servicio de Atención Médica Urgente), será el Mando del Grupo Sanitario. En caso de haber más de un equipo, el CICU designará el médico del SAMU que realizará las tareas de coordinación del Grupo Sanitario.
  
Composición:
  
· Equipo/s SAMU.
  
· Recursos sanitarios de Atención Primaria. Estos recursos son, por cercanía al lugar de la emergencia, recursos de respuesta inmediata.
  
· Recursos de transporte sanitario.
  
· Hospitales.
  
Funciones:
  
· Constituir el puesto de asistencia sanitaria y el centro sanitario de evacuación si procede.
  
· Realizar las funciones propias de clasificación de las víctimas y asistencia y evacuación sanitaria.
  
2. INTEGRACIÓN DE LOS PLANES DE ACTUACIÓN MUNICIPALES FRENTE AL RIESGO DE INCENDIOS FORESTALES
  
2.1. El CECOPAL
  
Es el máximo órgano de coordinación y gestión de los recursos municipales frente a este riesgo.
  
Su composición y funcionamiento se especificará en los Planes de Actuación Municipales frente al riesgo de incendios forestales de cada municipio. En todo caso el Alcalde será su director.
  
A iniciativa del Alcalde del municipio afectado o a requerimiento del Comité de Dirección de la emergencia, se constituirá el CECOPAL. En ese caso el representante del Ayuntamiento en el PMA, será el enlace entre éstos.
  
Las principales misiones del CECOPAL serán:
  
· Gestionar y canalizar los recursos municipales de forma coordinada con el PMA.
  
· Coordinar el sistema de avisos a la población y otras medidas de protección.
  
2.2. Integración de los recursos municipales en los Grupos de Acción
  
De acuerdo con lo indicado anteriormente para los Grupos de Acción previstos en el Plan, el personal de los municipios afectados apoyarán su actuación. En concreto:
  
· La Policía Local se integrará en el Grupo de Seguridad.
  
· El personal de los Ayuntamientos que tiene asignadas las funciones de abastecimiento, o que ha sido designado por los respectivos Alcaldes para este fin, se integrará en el Grupo Logístico y de Apoyo.
  
· Los Grupos de Pronto Auxilio, o el personal voluntario que, de una forma organizada, puedan actuar en labores de extinción, se integrarán en el Grupo de Intervención.
  
3. PARTICIPACIÓN DEL PERSONAL DE LA CONSELLERIA DE MEDIO AMBIENTE EN LA EXTINCIÓN DE INCENDIOS FORESTALES
  
El personal de la Guardería Forestal/Medioambiental, (Agente Forestal/Medioambiental, Jefe de Zona y Jefe de Comarca), en caso de incendio serán movilizados a través de las centrales de comunicaciones de la Conselleria de Medio Ambiente, siguiendo las instrucciones del Técnico Coordinador Provincial de Medio Ambiente de la provincia correspondiente.
  
Una vez en el lugar del incendio, se integrará en el Grupo de Intervención, dependiendo funcionalmente del Director Técnico del PMA, efectuando las misiones que éste les asigne para el control del siniestro (ver Directriz Técnica de Organización del Grupo de Intervención, Anexo IV del Documento IV del presente Plan). Todo ello sin perjuicio de las funciones que tienen asignadas como personal de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Hasta la llegada del primer mando de bomberos, el personal de la Guardería Forestal/Medioambiental coordinará y dirigirá las primeras actuaciones contra el siniestro, según lo previsto en la Directriz Técnica de Organización del Grupo de Intervención (Anexo IV del Documento IV del presente Plan).
  
En situaciones de extrema urgencia, los técnicos forestales de la Conselleria de Medio Ambiente podrán ser requeridos para colaborar en las tareas de extinción, de acuerdo con las órdenes del Director del Plan.
  
Dicha participación se podrá extender a otras situaciones de riesgo cuando la gravedad de los siniestros lo aconseje.
  
DOCUMENTO IV
  
OPERATIVIDAD
  
 Índice
  
1. OPERATIVIDAD.
  
 1.1. Notificación.
  
 1.2. Activación.
  
 1.3. Actuaciones.
  
 1. Movilización y respuesta durante las preemergencias.
  
 2. Movilización y respuesta de los Grupos de Acción.
  
 3. Movilización de recursos extraordinarios
  
 1.4. Fin de las preemergencias y emergencias.
  
2. MEDIDAS DE PROTECCIÓN
  
 2.1. Medidas de protección para la población
  
 2.2. Medidas de protección para los Grupos de Acción
  
3. PLAN DE TRANSMISIONES
  
4. CATÁLOGO DE RECURSOS
  
5. DIRECTORIO
  
Anexos
  
I. ESQUEMAS DE ACTUACIÓN
  
II. PLAN DE VIGILANCIA PREVENTIVA CONTRA LOS
  
 INCENDIOS FORESTALES
  
III. GUÍA DE RESPUESTA DEL GRUPO DE SEGURIDAD,
  
 GRUPO LOGÍSTICO Y DE APOYO, DEL GRUPO
  
 SANITARIO Y DE LOS RECURSOS EXTRAORDINARIOS
  
IV. DIRECTRIZ TÉCNICA DE ORGANIZACIÓN DEL GRUPO
  
 DE INTERVENCIÓN
  
V. DIRECTRIZ TÉCNICA DE COORDINACIÓN
  
 DE AERONAVES
  
VI. DIRECTRIZ TÉCNICA DE COMUNICACIONES
  
 DEL GRUPO DE INTERVENCIÓN
  
VII. NORMAS PARA LA INTERVENCIÓN DE RECURSOS
  
 DE OTRAS ADMINISTRACIONES
  
 1. Normas para la intervención de las Brigadas Forestales
  
 de la Diputación de Valencia
  
 2. Normas para la intervención de medios aéreos
  
 de la D.G. de Conservación de la Naturaleza
  
 3. Normas y procedimientos para la cooperación
  
 de las Fuerzas Armadas
  
 4. Normas y procedimientos de movilización de medios
  
 pertenecientes a otras administraciones a través
  
 del Plan Estatal
  
 5. BoletÍn de parte de evolución y fin de episodio
  
VIII. PROTOCOLOS DE ACTUACIÓN DE LOS SPEIS
  
 DE VALENCIA Y CASTELLÓN
  
IX. MEDIDAS DE AUTOPROTECCIÓN
  
1. OPERATIVIDAD
  
1.1. Notificación
  
Recibido el aviso de preemergencia, los CCE provinciales efectuarán la notificación establecida en los esquemas de actuación del Anexo I de este documento y conforme a lo establecido en el Plan de Vigilancia Preventiva (Anexo II de este documento).
  
El aviso de la existencia o del inicio de un incendio forestal llega a los CCE provinciales, bien a través de los medios previstos en el Plan de Vigilancia Preventiva o a través de particulares (teléfono 112). Se notifica siguiendo los esquemas de actuación del Anexo I.
  
1.2. Activación
  
Es la acción de determinar y poner en marcha, por la persona competente, las actuaciones que correspondan de acuerdo con el presente Plan.
  
Se procederá de acuerdo con los esquemas de actuación del Anexo I.
  
1.3. Actuaciones.
  
1. Movilización y respuesta durante las preemergencias.
  
Para los diferentes niveles de preemergencia, los mecanismos de respuesta del personal interviniste se especifican en el Plan de Vigilancia Preventiva (anexo II).
  
2. Movilización y respuesta de los Grupos de Acción.
  
De acuerdo con los diferentes niveles de la emergencia y para arbitrar los mecanismos de respuesta necesarios que deben regir las actuaciones de los grupos de acción, se ha elaborado una Guía de Respuesta para el Grupo de Seguridad, el Grupo Logístico y de Apoyo, del Grupo Sanitario y de los recursos Extraordinarios y unas Directrices Técnicas que se adjuntan como anexos del presente Plan (ver Anexos III y VI).
  
Independientemente de lo anterior y en concreto para las actuaciones en los términos municipales de Valencia y Castellón, las actuaciones se regirán conforme a lo indicado en los procedimientos del Anexo VIII.
  
3. Movilización de recursos extraordinarios
  
Se consideran recursos extraordinarios aquellos que no están adscritos al presente Plan. Su requerimiento implica la declaración del nivel 2 de emergencia. A estos efectos hay que tener en cuenta:
  
· El Ejército
  
· Los Medios de la Dirección General de la Conservación de la Naturaleza no adscritos al Plan.
  
· Los Medios de otras Comunidades Autónomas.
  
· Medios de titularidad estatal no asignados: recursos extraordinarios de las Fuerzas y Cuerpo de Seguridad del Estado y otros.
  
· Ayuda Internacional
  
Su movilización e integración en el Plan se efectuarán conforme se establece en el Plan Estatal de Protección Civil para Emergencias por Incendios Forestales. (ver especificaciones de la movilización e integración en el Anexo III y VII ).
  
Las actuaciones y recursos necesarios a movilizar complementariamente de cada uno de los Planes Sectoriales, podrán ser coordinados desde el CECOPI por el correspondiente responsable del Plan Sectorial integrado en el Comité Asesor.
  
1.4. Fin de las preemergencias y emergencias.
  
Por su carácter, no se precisa declaración del final de las preemergencias, considerándose anulada la situación, cuando termina el plazo para el que se elabora la predicción o cesan las circunstancias especiales por las que el Director del Plan declara un nivel superior de preemergencia.
  
La declaración del final de las emergencias, corresponde a quien haya dirigido la misma, o sea, al Director Técnico del PMA o el Director del Plan.
  
En todos los casos el final de la emergencia será trasmitida a los responsables de los grupos de acción que hayan sido movilizados.
  
2. MEDIDAS DE PROTECCIÓN
  
2.1. Medidas de protección para la población
  
Las medidas de protección para la población solamente cabe el considerarlas a partir de incendios forestales de nivel 1.
  
Las medidas de protección a la población comprenden:
  
· MEDIDAS DE AUTOPROTECCION PERSONAL.
  
Son aquellas medidas sencillas que pueden ser llevadas a cabo por la propia población, de acuerdo con lo indicado en el Anexo IX del presente documento.
  
· CONFINAMIENTO
  
Esta medida consiste en el refugio de la población en sus propios domicilios.
  
Debe complementarse con las llamadas medidas de autoprotección personal.
  
· ALEJAMIENTO
  
Consiste en el traslado de la Población desde posiciones expuestas a los efectos de los incendios forestales a lugares seguros, generalmente poco distantes, utilizando para ello sus propios medios.
  
· EVACUACIÓN
  
Consiste en el posible traslado de personas que se encuentren en la zona de emergencia, con dificultades de supervivencia, a un lugar seguro. Por tratarse de una medida de mas larga duración, solo se justifica si el peligro al que está expuesta la población es grande.
  
La orden de confinamiento, alejamiento o evacuación, será dada por el Director del Plan a propuesta del Director del PMA o del Alcalde del Municipio afectado, o bien, será dada por este último bajo su entera responsabilidad. El que de la orden, verificará que todos los anteriores tienen conocimiento de la misma.
  
El traslado de la orden será del Director del PMA al Jefe del Grupo de Seguridad.
  
La notificación a la población de la orden, su sujeción y dirección, será asumida por el Grupo de Seguridad, con recursos propios, recursos locales o solicitados al CCE provincial.
  
En caso de amenaza de peligro inmediato sobre viviendas o núcleos poblados, las medidas de protección serán ordenadas y realizadas por el mando del Grupo de Seguridad, con notificación inmediata al Director Técnico del PMA.
  
En ausencia de miembros del Grupo de Seguridad, el Director Técnico del PMA, ordenará las medidas de protección, con los medios de que disponga.
  
En estos dos últimos casos, el Director Técnico del PMA, informará lo antes posible sobre las medidas adoptadas, al Director del Plan y al Alcalde del municipio correspondiente.
  
· SISTEMAS DE AVISOS A LA POBLACIÓN
  
Tienen por finalidad alertar a la población e informarla sobre la actuación mas conveniente en cada caso y sobre la aplicación de las medidas de protección antes citadas : autoprotección, confinamiento, alejamiento y evacuación.
  
En un primer nivel se podrán utilizar sistemas de megafonía con los que se podrá informar a la población de las medidas de protección de aplicación inminente.
  
Dichos sistemas de megafonía deberán estar previstos en el Plan Territorial Municipal y dotar de ellos a las Fuerzas del Orden Público en el municipio.
  
En un segundo nivel los avisos a la población se efectuarán a través de los medios de comunicación social (radio, televisión), concretamente RNE-1, CANAL-9 RADIO, TVE-1, CANAL-9 TV, siendo facilitados los mensajes a difundir por el Gabinete de Información adscrito al Comité de Dirección.
  
Para facilitar información se utilizará el teléfono de emergencia de los Centros Provinciales de Coordinación de Emergencias de la Generalitat Valenciana (112).
  
2.2. Medidas de protección para los Grupos de Acción
  
Dichas medidas en los incendios forestales se basan en:
  
· Asegurar que los Grupos de Acción disponen de los equipos personales de intervención adecuados.
  
· Que los Grupos de Acción dispongan de la formación adecuada para la intervención así como que conozcan las consignas básicas de protección personal en intervenciones con incendios forestales.
  
Tras la aprobación de este Plan y por parte de los organismos intervinientes deberá dotarse a los Grupos de Acción de las medidas de protección mencionadas.
  
3. OPERATIVA DE TRANSMISIONES
  
Se entiende por Operativa de Transmisiones a los medios y sistemática a utilizar en el seguimiento y desarrollo de situaciones de preemergencia y emergencia por incendios forestales.
  
Su finalidad es asegurar la transmisión de las noticias relacionadas con el incidente que están en el entorno del mismo.
  
Esta transmisión de noticias sobre la evolución de la situación de preemergencia o emergencia, se realizará mediante notificación tanto a los organismos involucrados en la emergencia, que tengan que intervenir según los protocolos establecidos para cada caso, como al público en general a través de los medios de comunicación correspondientes.
  
El procedimiento de transmisión, el tipo de comunicación y el receptor de la misma dependerá por tanto del ámbito en el que se mueva dicha transmisión.
  
La operativa de transmisiones puede desarrollarse en dos ambitos diferentes:
  
1. Ambito de los Centros de Coordinación (CCEs)
  
2. Ambito del lugar donde se produce la emergencia (PMA).
  
1. Ambito de los CCEs.
  
En situaciones de emergencia por incendio forestal, se estabelce como Centro Nodal de comunicaciones el CCE de la provincia afectada por la emergencia.
  
En el caso de la provincia de Valencia, el CCE provincial (Centro de comunicaciones del Consorcio Provincial de Bomberos de Valencia), y el CCE autonómico de l'Eliana, colaborarán y establecerán sus propios protocolos de mutuo acuerdo para realizar el conjunto de funciones que se indican en este punto.
  
El CCE autonómico de l'Eliana, a los efectos de ejecutar las competencias asignadas en el presente Plan, se constituye como otro centro nodal de comunicaciones.
  
Desde estos Centros se dispone de capacidad suficiente de comunicación a través de los sistemas de teléfono, radio y transmisión de datos.
  
Se establece la Red de Comunicaciones de Emergencias de la Generalidad Valenciana, como la red normalizada y única para la gestión de las situaciones de preemergencia y emergencia por incendio forestal.
  
Las funciones del Centro Nodal de Comunicaciones son las que a continuación se indican:
  
· Dotar al Director del Plan y al Comité de Dirección de un sistema de comunicaciones fiable, contrastado y redundante que permita la transmisión de la alerta y las comunicaciones una vez desencadenada la emergencia.
  
· Garantizar las comunicaciones de forma permanente con todos los organismos y personas involucradas en el presente Plan Especial de incendios forestales.
  
· Asignar un código de cinco dígitos a cada Organismo/Servicio, que disponga de equipo conectado a la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalidad Valenciana.
  
· Mantener actualizados los datos de localización y movilización vía radio y teléfono de todos los recursos, en la base de datos GEMER.
  
· Comprobar de forma rutinaria el perfecto estado de las comunicaciones vía radio con todos y cada uno de los recursos implicados.
  
· Notificar, mediante los diferentes sistemas de comunicación, a los diferentes Organismos, Servicios y Recursos de la puesta en marcha del Plan, así como de su evolución y desactivación, de conformidad con los esquemas indicados en el Anexo I.
  
· Implantar, cuando fuera necesario sistemas de comunicaciones alternativos en la zona de emergencia.
  
· Solicitar a la Delegación del Gobierno o a las Subdelegaciones del Gobierno la activación de la "Red de Radioaficionados de Emergencias" (REMER).
  
· Grabar la totalidad de las comunicaciones por radio y teléfono, relacionadas con la situación de emergencia de incendio forestal. Estas grabaciones deberán guardarse como mínimo por un tiempo de seis meses.
  
El Centro de Transmisiones principal en una emergencia se encontrará en el CCE de la provincia afectada por la misma. Estará encargado de centralizar y garantizar, durante la activación del Plan, la comunicación permanente con:
  
· Los restantes Centros de Coordinación de Emergencias de la Generalitat Valenciana.
  
· Cada uno de los organismos responsables de los Grupos de Acción.
  
· Los Grupos de Acción en el terreno.
  
· La Delegación del Gobierno / Subdelegación de Gobierno.
  
· Las Diputaciones Provinciales.
  
· Los Ayuntamientos / Policías Locales.
  
· Medios de Comunicación Social.
  
En todos los Centros de Coordinación de Emergencias de la Generalitat Valenciana existe una Base de Datos informatizada en la que figura los medios de comunicación existentes con todos los organismos y servicios alertables y/o movilizables en situaciones de emergencia en el ámbito de la Comunidad Valenciana, en el cual se hallan incluidos los organismos relacionados anteriormente.
  
En dicha Base de Datos cada organismo / servicio figura con un número de código asignado mediante el cual se accede a todos sus medios de comunicación disponibles (teléfono / fax, radio) con todos los datos necesarios para su funcionamiento (números, bandas, frecuencias, tonos,) y especificándose el medio de comunicación prioritario.
  
Desde este Centro se realizarán, así mismo, las notificaciones a los diferentes organismos, de acuerdo con los correspondientes procedimientos y siguiendo los esquemas del ANEXO I.
  
A partir de ese momento, todos los organismos implicados estarán enlazados con el CCE de la provincia donde se esté produciendo la emergencia a través de los medios de comunicación mencionados.
  
Para el mantenimiento de la operatividad de este Plan de Transmisiones, una vez cada trimestre, se comprobarán las comunicaciones por todos los medios con los diferentes organismos implicados en el mismo.
  
Las pruebas se registrarán en cinta magnetofónica que se conservará durante tres meses. Se notificará al Director las anomalías detectadas.
  
En el caso de que el/los municipio/s no estén todavía conectado/s a la red de comunicaciones de Protección Civil de la Generalidad Valenciana, las comunicaciones vía radio entre éstos y el CCE correspondiente, se efectuara vía "Red de radioaficionados de Emergencia" (REMER) solicitando la activación de esta red a la Delegación/Subdelegación del Gobierno.
  
2. Ámbito del lugar donde se produce la emergencia (PMA)
  
En este ámbito, el Centro de Transmisiones principal es el PMA, el cual estará permanentemente en contacto a tiempo real con el CCE correspondiente de la provincia donde se esté produciendo la emergencia.
  
Dicha comunicación se realizará siempres a través de su Director, el cual solicitará en cada caso los recursos necesarios y decisiones que por el presente plan no le corresponda tomar.
  
Al PMA se incorporarán junto a su Director, todos los responsables de los grupos de acción intervinientes en el control y seguimiento de la emergencia.
  
Las comunicaciones del grupo de intervención con el PMA, por sus especiales caractersíticas serán conforme a lo establecido en una Directriz Técnica que figura en el ANEXO VI del presente plan.
  
Las comunicaciones que los restantes grupos de acción deban realizar con sus correspondientes organismos se realizarán a través del responsable correspondiente en el PMA. Estos aportarán los medios materiales necesarios para estas comunicaciones.
  
4. CATÁLOGO DE RECURSOS
  
Como consecuencia de la diversidad de Administraciones públicas y organismos implicados en las actuaciones previstas en el presente Plan Especial, los recursos humanos y materiales existentes y movilizables, que integran el Grupo de Intervención, son muy variables, incluso dentro de un mismo año según la época, lo cual obliga a una continua revisión y actualización de los mismos, por lo que éstos estarán continuamente disponibles y actualizados en los CCE provinciales.
  
A tal efecto, todos los servicios u organismos citados en el Plan, estarán obligados a notificar por escrito a los CCE provinciales los recursos disponibles, sus actuaciones o modificaciones, tanto de unidades o personal como de horarios de disponibilidad.
  
Los restantes tipos de recursos de carácter general y de los restantes grupos de acción (ambulancias, grúas, vehículos especiales, etc..), se hallan incluidos en el catálogo de medios y recursos del Plan Territorial de Emergencias de la Comunidad Valenciana y en los Planes Sectoriales.
  
Por lo que respecta a los recursos municipales, tanto públicos como privados, estos se incluirán en los respectivos Planes de Actuación Municipales frente al riesgo de Incendios Forestales.
  
5. DIRECTORIO
  
Tal como se explica en el punto 3 de este documento, el Plan de Transmisiones de los Centros de Coordinación de Emergencias provinciales contiene los medios de comunicación con todos los organismos/servicios implicados en el presente Plan. Asimismo, en dicho Plan de Transmisiones se halla incluido el Directorio de personas responsables implicadas.
  
Los Centros de Coordinación de Emergencias provinciales anualmente actualizarán el Directorio de miembros integrantes del CECOPI, los cuales a su vez estarán obligados a notificar por escrito a los CCE provinciales cualquier modificación, y trasladará dicha información al CCE Autonómico. Desde éste pasará copia de dicho Directorio a los responsables implicados.
  
ANEXO II
  
PLAN DE VIGILANCIA PREVENTIVA
  
 CONTRA LOS INCENDIOS FORESTALES
  
 Sumario
  
1. ÍNDICE DE PELIGROSIDAD DE INCENDIOS
  
 FORESTALES.
  
2. OBJETIVOS.
  
3. ACTUACIONES.
  
 3.1. Coordinador Provincial de Medios.
  
 3.2. Preemergencia Nivel 1.
  
 3.3. Preemergencia Nivel 2.
  
 3.4. Preemergencia Nivel 3.
  
 3.5. PROCEDIMIENTOS DE ACTUACIÓN.
  
 1. Vigilancia móvil en itinerarios prefijados.
  
 2. Control de accesos.
  
4. RELACIÓN DE MUNICIPIOS QUE CONSTITUYEN
  
 LAS ZONAS PREVIFOC.
  
1. ÍNDICE DE PELIGROSIDAD DE INCENDIOS FORESTALES
  
El Centro Territorial de Valencia del Instituto Nacional de Meteorología ha desarrollado un índice de peligrosidad de incendios forestales adaptado a las especiales condiciones de la Comunidad Valenciana.
  
Este índice será determinado diariamente, con una previsión de 48 horas, indicándose tres niveles de preemergencia, para cada una de las 7 zonas homogéneas en las que se ha dividido el territorio (ver mapa adjunto y relación de municipios que constituyen las diferentes zonas en el punto 4 del presente anexo), durante la época de mayor riesgo. En los restantes meses del año, dicha predicción se efectúa globalmente para cada una de las tres provincias de la Comunidad Valenciana.
  
Cada día se elabora, además un boletín de confirmación de la predicción para ese mismo día.
  
2. OBJETIVOS
  
Dentro del objetivo marco de evitar el inicio de incendios forestales, el Plan de Vigilancia Preventiva pretende cubrir los siguientes aspectos:
  
· Definir los recursos humanos y materiales a movilizar para cada uno de los niveles de preemergencia.
  
· Determinar las áreas de actuación y los servicios concretos que han de realizarse en las mismas.
  
· Establecer un procedimiento de actuación común para todas las fuerzas actuantes.
  
3. ACTUACIONES
  
En este apartado se definen de forma genérica los recursos a movilizar para cada uno de los niveles de preemergencia, así como los procedimientos de actuación comunes para todas las fuerzas actuantes. La cuantificación de recursos, la determinación de áreas de actuación y el establecimiento de servicios concretos se encuentra desarrollado en el "Plan de Vigilancia Preventiva contra los Incendios Forestales", elaborado por la Conselleria de Medio Ambiente, que a todos los efectos se considera complementario del presente Plan.
  
3.1. Coordinador Provincial de Medios
  
El parte de confirmación remitido por el Centro Territorial de Valencia del Instituto Nacional de Meteorología, al CCE autonómico de L'Eliana, será trasladado por el Técnico Coordinador Interprovincial a los Coordinadores Provinciales de Medios de los Consorcios, los cuales en función de su contenido, movilizarán y/o alertarán los distintos recursos en función del nivel de preemergencia definido para cada una de las zonas referidas en el apartado 1.
  
Los recursos se movilizarán para la realización de labores de detección y vigilancia disuasoria conforme con el esquema de preemergencias que se acompaña en el Anexo I del presente documento.
  
3.2. Preemergencia Nivel 1
  
En las zonas donde el nivel de preemergencia clasificado para ese día sea el 1, será la red de vigilancia fija de la Conselleria de Medio Ambiente, la que de forma específica realizará labores de detección. Estos puestos fijos estarán complementados con la vigilancia móvil que realizan los Agentes Forestales/Medioambiantales, las Unidades de Vigilancia Forestal, el voluntariado medioambiental y Unidades de la Prestación Social. En estas zonas y circunstancias, el resto de medios adscritos al Plan realizarán las misiones ordinarias que cada organismo les tiene asignadas, sin perjuicio de que en el desarrollo de las mismas presten especial atención a la vigilancia y disuasión de situaciones o acciones que puedan derivar en un incendio forestal.
  
ZONAS PREVIFOC
  
COMUNIDAD VALENCIANA
  
zonas previfoc
  
17b
  
3.3. Preemergencia Nivel 2
  
Además de los recursos asignados para el nivel 1, se movilizará a las Brigadas Forestales de la Conselleria de Presidencia.
  
Tanto los medios aéreos de la Conselleria de Presidencia como los destacados para labores de dirección y coordinación de incendios por la Dirección General de Conservación de la Naturaleza, para trabajos de vigilancia, observación y coordinación, realizaran labores de vigilancia disuasoria cuando se considere necesario en los niveles de preemergencia 2 y 3. Las zonas a vigilar, así como los itinerarios alternativos, serán comunicados en el momento de la movilización a los técnicos de las bases donde se localice el recurso.
  
La movilización de estos últimos medios será decidida por el Coordinador Interprovincial del CCE de LŽEliana. En todo caso el Coordinador Interprovincial del CCE de LŽEliana, podrá establecer rutas interprovinciales de vigilancia con medios aéreos previa, notificación al CCE correspondiente del que dependa el medio aéreo movilizado.
  
3.4. Preemergencia Nivel 3
  
Además de los recursos movilizados para preemergencias de nivel 1 y 2, se movilizarán y/o alertarán:
  
 · Guardia Civil
  
La Delegación de Gobierno o Subdelegaciones del Gobierno, una vez informados de la preemergencia por el CCE, movilizarán a la Guardia Civil para que, dentro de sus misiones cotidianas, presten especial atención a la vigilancia y a la observación del cumplimiento de lo establecido en la Reglamento de la Ley 3/93, Forestal de la Comunidad, sobre medidas generales para la prevención de incendios forestales.
  
 · Policía Autonómica.
  
 Realizará las misiones que para cada zona concreta establezca el plan de vigilancia, siendo movilizada por el CCE autonómico.
  
· Ayuntamientos.
  
Los Ayuntamientos de las zonas afectadas por este nivel serán alertados vía fax por las Direcciones Territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Establecida la alerta, el Alcalde como Jefe de Protección Civil del municipio, movilizará en la medida de sus posibilidades los recursos propios al objeto de establecer servicios de vigilancia disuasoria en las zonas más sensibles de su término municipal (se destacan por su importancia los basureros).
  
Asimismo el Alcalde emitirá un bando en el que se notifique la situación y se recuerden las medidas preventivas de obligado cumplimiento contempladas en el Reglamento de la Ley 3/93, Forestal de la Comunidad, sobre medidas generales para la prevención de incendios forestales.
  
· Brigadas Forestales de la Diputación de Valencia.
  
En la provincia de Valencia, además, se movilizará desde el CCE provincial en las zonas con nivel de preemergencia 3, a las Brigadas Forestales de la Diputación con las misiones establecidas en el Plan de Vigilancia Preventiva contra los incendios forestales.
  
3.5. PROCEDIMIENTOS DE ACTUACIÓN
  
Los Agentes Forestales, Unidades de Intervención de la Conselleria de Presidencia, Unidades de Vigilancia Forestal, Guardias Civiles, Policías Autonómicos y Policías Locales, una vez movilizados, realizarán los servicios encomendados en el Plan de Vigilancia, conforme siempre con lo establecido en los siguientes supuestos:
  
1. Vigilancia móvil en itinerarios prefijados
  
El objetivo de este tipo de misiones es la vigilancia y disuasión de situaciones o acciones que puedan derivar en un incendio forestal.
  
Ante una situación de riesgo, los agentes actuantes procederán de acuerdo a lo establecido para las siguientes situaciones:
  
1. Situaciones de riesgo que puedan requerir la intervención de los medios de extinción.
  
En estos casos se alertará de forma inmediata al CCE provincial y se procederá a paralizar la acción o actividad que está motivando esta situación.
  
Cuando en el lugar de los hechos se encuentre presente el responsable de la acción o la actividad, los agentes actuantes comunicarán al mismo la situación de alerta máxima y le facilitarán la documentación que para cada caso está prevista sobre prohibiciones y recomendaciones.
  
Cuando la actividad o la acción infrinja de forma clara y manifiesta alguna de las prohibiciones establecidas en el Reglamento de la Ley 3/93, Forestal de la Comunidad Valenciana, se procederá a solicitar la presencia de un Agente Forestal que denunciará al responsable, informándole documentalmente de los motivos de la denuncia.
  
2. Situaciones de riesgo que no requieran la intervención de los medios de extinción.
  
Se procederá de la misma manera que en el caso anterior, pero sin alertar al CCE provincial.
  
Como en el resto de los casos, se facilitará la información escrita consiguiente.
  
2. Control de accesos.
  
El objetivo de este tipo de misiones es el control de accesos o, en su caso, el cierre de caminos a vehículos y personas no vinculadas a la zona cortada.
  
1. Control de accesos
  
La misión del agente o agentes destacados en un punto de control es la de informar a las personas que pasen por el mismo de la situación especial en que se encuentra la zona.
  
Los agentes actuantes comunicarán la situación de preemergencia y facilitarán la documentación que para tal fin se elabore.
  
En cualquier caso recordarán las prohibiciones que se establecen en la Reglamento de la Ley 3/93, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
2. Cierre de caminos a vehículos y personas
  
Como actuación excepcional, en momentos de peligro extremo, podrán cerrarse algunos caminos a vehículos y personas no vinculados con la zona.
  
Cuando la Conselleria de Presidencia considere que debe cerrarse el acceso a alguna zona por las condiciones ambientales y por la peligrosidad a causa de dificultades de evacuabilidad, lo solicitará al titular de la vía, independientemente de que el cierre pueda ser ejecutado, con la autorización oportuna, por los diferentes agentes de la autoridad contemplados anteriormente.
  
Asimismo, la Conselleria de Presidencia informará a la fiscalía tanto del cierre como de la apertura del acceso.
  
La misión del agente o agentes destacados en un punto de cierre de camino es la de impedir de forma razonada el paso por el mismo a personas no vinculadas con la zona.
  
Se entenderá que una persona está vinculada a la zona cuando el corte del camino le impida acceder a alguna de sus propiedades o le limite en sus actividades cotidianas (agricultura, ganadería, servicios, etc.).
  
Los agentes actuantes, en cualquiera de los casos, informarán a la persona o personas afectadas de las circunstancias que han motivado el cierre con especial insistencia en el tema de la propia seguridad de las personas.
  
En cualquier caso, la misión de los agentes de la autoridad en los controles de acceso, será la entrega de la documentación elaborada por la Consellería de Medio Ambiente y la identificación de las personas, quedando constancia escrita. Si no pudiera identificarse a las personas, se tomará nota con una descripción somera del vehículo, color, matrícula, número de ocupantes, etc..
  
Los restantes medios movilizados que no puedan actuar como agentes de la autoridad, colaborarán en la entrega de documentación y en la toma de datos anteriormente mencionada. En el caso de observar un posible incendio o una infracción del Reglamento de la Ley 3/93, Forestal de la Comunidad Valenciana, lo notificarán a los CCE provinciales.
  
ANEXO III
  
GUÍA DE RESPUESTA DEL GRUPO DE SEGURIDAD,
  
DEL GRUPO LOGÍSTICO Y DE APOYO, DEL GRUPO
  
SANITARIO Y DE LOS RECURSOS EXTRAORDINARIOS
  
Sumario
  
1. CRITERIOS GENERALES PARA TODOS LOS GRUPOS.
  
 1.1. Punto de encuentro en el lugar del incendio.
  
 1.2. Desmovilización y relevo de medios.
  
 1.3. Comunicaciones.
  
2. GRUPO DE SEGURIDAD.
  
 2.1. Niveles en que actúa.
  
 2.2. Procedimiento para su movilización.
  
 2.3. Procedimiento de actuación.
  
3. GRUPO LOGÍSTICO Y DE APOYO.
  
 3.1. Niveles en que actúa.
  
 3.2. Procedimiento para su movilización.
  
 3.3. Procedimiento de actuación.
  
4. GRUPO SANITARIO
  
 4.1 Niveles en que actúa.
  
 4.2 Procedimiento para su movilización.
  
 4.3 Procedimiento de actuación
  
5. RECURSOS EXTRAORDINARIOS.
  
 5.1. Niveles en que actúa.
  
 5.2. Procedimiento para su movilización.
  
 5.3. Procedimiento de actuación.
  
1. CRITERIOS GENERALES PARA TODOS LOS GRUPOS
  
1.1. Punto de encuentro en el lugar del incendio
  
Para la incorporación de los medios a un incendio caben tres posibilidades:
  
1. En los primeros momentos el punto de encuentro del personal que interviene es el propio foco de incendio.
  
2. Una vez incorporado el mando del Grupo de Intervención y constituido el PMA, los medios que se vayan incorporando al incendio lo harán al mismo, presentándose al mando de su Grupo o, en su defecto, al Director Técnico del PMA (mando del Grupo de Intervención).
  
3. Si el Director Técnico del PMA constituye un Centro de Recepción de Medios (CRM), se incorporarán en éste, presentándose al responsable del mismo.
  
Atendiendo a lo anterior, en los procesos de notificación de movilización, se comunicará específicamente el punto de encuentro y su ubicación.
  
1.2. Desmovilización y relevo de medios
  
La confirmación y órdenes de desmovilización y relevo de medios seguirán el orden jerárquico de dirección de la emergencia, consecuentemente, en el PMA será su Director Técnico responsable de dicha tarea.
  
En el caso de que se haya constituido el CRM, todos los medios que se retiren del incendio, tendrán que pasar necesariamente por el mismo, notificándolo al responsable de su gestión. Si no está constituido, notificarán su retirada al PMA.
  
1.3. Comunicaciones
  
En todo momento se deberá respetar la jerarquización y disciplina en las comunicaciones, para ello:
  
· Independientemente de que cada Servicio utilice sus propios medios de transmisión en el área del incendio, las comunicaciones con el CCE provincial se realizarán a través del PMA, por medio del Mando de su Grupo, presente en el mismo.
  
· Dentro del Grupo de Intervención, a excepción del Ejército y los medios aéreos, se trabajará con la Red de Emergencia de la Generalitat Valenciana, (ver Directriz Técnica sobre Comunicaciones Anexo VI del presente documento).
  
No obstante, la rigidez de comunicaciones establecida, no será razón para no intentar cualquier medio de comunicación ante situaciones de elevada gravedad, que así lo justifiquen.
  
2. GRUPO DE SEGURIDAD
  
2.1. Niveles en que actúa
  
Todos los niveles de emergencia.
  
2.2. Procedimiento para su movilización
  
Las posibles unidades intervinientes serán movilizadas, por el Coordinador Provincial de Medios, a través del CCE provincial.
  
· Guardia Civil. Se movilizará de oficio al tener conocimiento del incendio, o bien a través de la correspondiente Delegación/Subdelegación de Gobierno.
  
· Policía Local. Se movilizará la de los municipios afectados a través de sus respectivos Ayuntamientos, vía teléfono o radio.
  
· Unidad del Cuerpo Nacional de Policía. Se movilizará a través del CCE autonómico, vía teléfono o radio.
  
· Cuerpo Nacional de Policía adscrita a la Comunidad Valenciana, si afecta a sus demarcaciones. Se movilizará de oficio al tener conocimiento del incendio, o bien a través de la correspondiente Delegación/Subdelegación de Gobierno.
  
2.3. Procedimiento de actuación
  
· Guardia Civil. Acudirá al lugar del incendio. El mando de las unidades intervinientes de la Guardia Civil, como Mando del Grupo de Seguridad, se incorporará al PMA y atenderá las directrices del Director Técnico del mismo, dando las oportunas instrucciones a sus unidades y a las presentes de la Policía Local y Unidad Adscrita al Cuerpo Nacional de Policía.
  
· La Guardia Civil, en colaboración con el resto de fuerzas del Grupo de Seguridad, controlará todos los accesos a la zona del incendio, facilitando la llegada a la misma de los vehículos de intervención e impidiendo el paso de vehículos y personas ajenas al mismo. En el tema de adopción de medidas de protección a la población, se actuará según lo previsto en el punto 2.1. del Documento IV del presente Plan.
  
· Cuerpo Nacional de Policía. Si afecta a sus demarcaciones podrá asumir las funciones antes descritas de Guardia Civil a excepción del mando del Grupo.
  
· Policía Local y Unidad del Cuerpo Nacional de Policía adscrita a la Comunidad Valenciana. Acudirá al lugar del incendio, presentándose al PMA y atendiendo a las instrucciones del Mando del Grupo (mando de la Guardia Civil o del Director Técnico del PMA si éste no estuviera presente).
  
3. GRUPO LOGÍSTICO Y DE APOYO
  
3.1. Niveles en que actúa
  
En todos los niveles de emergencia siempre que el incendio tenga una duración superior a las 24 horas.
  
3.2. Procedimiento para su movilización
  
Las posibles unidades intervinientes serán movilizadas en función de la gravedad del incendio, por el Coordinador Provincial de Medios, a través del CCE provincial.
  
· Personal de la Diputación encargado del Plan Sectorial de Abastecimiento. Se movilizarán a través de los Centros de Coordinación de Emergencias provinciales de la Generalitat Valenciana, vía teléfono o radio, localizando al Director Técnico del Plan Sectorial de Abastecimiento.
  
· Representantes en este Grupo de los municipios afectados. Se movilizarán a través de los CCE provinciales, vía teléfono, localizando al alcalde o persona delegada por éste, quien, según lo previsto en su Plan Territorial o en su Plan de Actuación Municipal frente a Incendios Forestales, movilizará al personal que tenga entre sus funciones la de abastecimiento o la de apoyo logístico. En su defecto designará a un representante que asuma dichas funciones.
  
3.3. Procedimiento de actuación
  
· Personal de la Diputación encargado del Plan Sectorial de Abastecimiento. El Director Técnico del Plan Sectorial de Abastecimiento, o persona designada por éste, acudirá al incendio, integrándose en el PMA, atendiendo las directrices del Director Técnico del PMA, y asumiendo las funciones de Mando de este Grupo.
  
Si el Director Técnico del PMA ha considerado oportuno la creación de un centro de recepción de medios (CRM), éste será gestionado por un representante de este Grupo.
  
Inicialmente los medios de avituallamiento y de maquinaria, se procurará gestionarlos en el ámbito de los municipios afectados, solicitándolos a los representantes en este Grupo de dichos municipios.
  
Cuando por las circunstancias del incendio las necesidades de avituallamiento, maquinaria, etc. sobrepasen los recursos ordinarios, el Mando del Grupo Logístico y de Apoyo solicitará la activación de los Planes Sectoriales correspondientes del Plan Territorial de Comunidad.
  
· Representantes en este Grupo de los municipios afectados. Acudirán al lugar del incendio, presentándose en el PMA o CRM, al Mando de este Grupo, atendiendo las solicitudes del mismo.
  
4. GRUPO SANITARIO
  
4.1. Niveles en que actúa
  
En cualquier nivel cuando se considere por el Director del Plan y/o a propuesta del Director Técnico del PMA.
  
4.2. Procedimiento para su movilización
  
El CCE provincial informará/alertará al CICU provincial que movilizará los recursos sanitarios que deben intervenir en la emergencia.
  
4.3. Procedimiento de actuación
  
Los recursos sanitarios realizaran su labor bajo la dirección del Mando del Grupo Sanitario y este a su vez actuará según instrucciones del Director Técnico del PMA o en su defecto del Mando del Grupo de Intervención.
  
El coordinador del Grupo Sanitario informará de las actuaciones en el lugar de la emergencia y de la situación de los recursos sanitarios al CICU provincial y al Director Técnico del PMA. Con la información recibida por el Mando del Grupo Sanitario y la recibida desde el CCE provincial, el CICU establecerá el procedimiento de actuación concreto para dar la respuesta sanitaria más adecuada, así mismo el CICU debe asegurar que el CCE correspondiente conoce la situación y actividades del Grupo Sanitario en el lugar de la emergencia.
  
5. RECURSOS EXTRAORDINARIOS
  
5.1. Niveles en que actúa
  
En los niveles 2 y 3.
  
5.2. Procedimiento para su movilización
  
La movilización de estos recursos se efectuará conforme a lo establecido en el Plan Estatal frente a este riesgo.
  
· Fuerzas Armadas. La movilización de las FAS la efectuará la Delegación/Subdelegación de Gobierno previa petición del CCE provincial, vía teléfono y rellenando la ficha que se adjunta en el Anexo VII.3 del presente documento. Recibida la solicitud la Delegación/Subdelegación de Gobierno se pondrá en contacto con la autoridad militar competente.
  
· Medios de la D.G. de Conservación de la Naturaleza no asignados al Plan. Se movilizarán desde el CCE autonómico según lo indicado para los medios de la D.G. de Conservación de la Naturaleza en el Anexo VII.2 del presente documento.
  
· Medios de otras Comunidades Autónomas. La solicitud se efectuará por la Dirección General de Protección Civil, a requerimiento del CCE autonómico. En su solicitud, el CCE autonómico habrá de proporcionar, al menos, los datos básicos que figuran en la ficha del Anexo VII.4 del presente documento.
  
· Medios de titularidad Estatal ( Recursos Extraordinarios de la Guardia Civil, Cuerpo Nacional de Policía y otros). Serán movilizados por el Delegado/Subdelegado de Gobierno de la provincia en que los medios se encuentren ubicados. La petición la realizará el CCE autonómico al Delegado de Gobierno proporcionando los datos de la ficha del Anexo VII.4 del presente documento.
  
· Ayuda Internacional. La petición se efectuará por la Dirección General de Protección Civil a requerimiento del Delegado del Gobierno y previa solicitud del CCE autonómico, proporcionando los datos de la ficha del Anexo VII.3 del presente documento.
  
5.3. Procedimiento de actuación
  
· Fuerzas Armadas. Se dirigirán al incendio incorporándose dentro del Grupo de Intervención. El mando de las unidades del Ejército actuantes, se incorporará al PMA, siendo el Director Técnico del PMA quien le facilitará los detalles de las misiones y el destino concreto de las unidades militares, teniendo en cuenta que su colaboración habrá de limitarse a tareas auxiliares y de apoyo logístico, en todo caso de conformidad con lo que establece el Plan Estatal. Actuarán bajo sus mandos naturales.
  
· Medios del de la D.G. de Conservación de la Naturaleza no asignados al Plan. Una vez incorporados al área del incendio, sus actuaciones se regirán de la misma forma que los medios que este organismo asigna al Plan.
  
· Medios de otras Comunidades Autónomas. Una vez incorporados al área del incendio, actuarán de la siguiente manera:
  
- Medios aéreos. Hasta su desmovilización actuarán en todo de acuerdo a lo establecido para los medios aéreos de la Conselleria de Presidencia (ver Anexo V del presente documento).
  
- Medios terrestres. Se integrarán dentro de las unidades básicas del Grupo de Intervención. Su responsable pasará a incorporarse al PMA.
  
· Medios de Titularidad Estatal. Recursos extraordinarios de la Guardia Civil, Cuerpo Nacional de Policía y otros. Se incorporarán en el grupo correspondiente, atendiendo las instrucciones del Mando del grupo.
  
· Ayuda Internacional. Actuarán de la misma forma que los medios de la D.G. de Conservación de la Naturaleza.
  
ANEXO IV
  
DIRECTRIZ TÉCNICA DE ORGANIZACIÓN
  
DEL GRUPO DE INTERVENCIÓN
  
Sumari
  
1. INTRODUCCIÓN
  
2. INTRODUCCIÓN A LA EVOLUCIÓN DE UN INCENDIO
  
 FORESTAL
  
3. MOVILIZACIÓN DE MEDIOS
  
 3.1. Recursos del Grupo de Intervención
  
 3.2. El Despacho Automático
  
 3.3. Movilización de los restantes medios
  
4. ORGANIZACIÓN. MISIONES
  
 4.1. De las unidades del despacho automático. El PMA Inicial
  
 4.2. Incorporación de nuevos medios. Estructura ampliada
  
 4.2.1. Definición de unidades operativas. Incorporación.
  
 Estructura operativa
  
 4.2.2. Incorporación de mandos a la estructura
  
 4.2.3. Prelación de mandos del Grupo de Intervención
  
 4.2.4. El PMA ampliado. El Centro de Recepción
  
 de Medios (CRM)
  
5. RELEVO Y RETIRADA DE MEDIOS
  
6. PARTICIPACIÓN DEL PERSONAL VOLUNTARIO
  
 EN LAS TAREAS DE EXTINCIÓN
  
1. INTRODUCCIÓN
  
La presente Directriz Técnica viene a establecer y aclarar los aspectos de organización de los recursos actuantes en los incendios forestales que integran el Grupo de Intervención, así como el desarrollo de la misma durante la evolución de un incendio. Es complementaria de lo expuesto en el Plan Especial y no considera los casos particulares de actuación en los términos municipales de Castellón y Valencia.
  
Asimismo, no se trata la organización de los medios aéreos en el Grupo de Intervención, que es desarrollado en otra Directriz Técnica, al igual que en lo correspondiente a la utilización de las comunicaciones durante los incendios.
  
La presente Directriz, queda supeditada a las decisiones y órdenes que el Director del Plan realice durante la actuación en un determinado incendio.
  
2. INTRODUCCIÓN A LA EVOLUCIÓN DE UN INCENDIO FORESTAL
  
Recibido el aviso de un incendio forestal, el Coordinador Provincial de Medios, moviliza los medios del despacho automático.
  
En los primeros momentos el mando de las unidades movilizadas valora la gravedad del incendio, en función de la cual se movilizan nuevos recursos. Se establece el Puesto de Mando Avanzado (PMA) y los nuevos recursos se incorporan conforme a una determinada estructura de intervención por sectores de incendio, con tareas y misiones determinadas, de acuerdo con lo que establezca el Director del PMA.
  
Dentro de dicha estructura, en función de la gravedad y evolución previsible del incendio, se podrá constituir un Centro de Recepción de Medios (CRM), desde donde se gestionarán todos los aspectos de logística y relevos de medios. La Jefatura del PMA será asumida por los sucesivos mandos del nivel superior, de acuerdo con la gravedad del siniestro, pudiendo ser necesaria la subdivisión de las tareas del Director del PMA, en caso de siniestros muy graves, con el nombramiento de un Jefe de Intervención y un responsable del CRM.
  
Desde el PMA se determinará la retirada de medios así como las tareas de repaso de perímetros u otras que deban realizar las unidades de retén que permanezcan hasta dado por extinguido el incendio.
  
3. MOVILIZACIÓN DE MEDIOS
  
Recibida la notificación en el CCE provincial, la movilización de medios se realizará desde los C.C.E.s provinciales, por personal de los Consorcios Provinciales de Bomberos y de acuerdo con las instrucciones del Coordinador Provincial de Medios de dicho centro.
  
Dicho Coordinador Provincial será el Técnico o Mando designado por el Consorcio Provincial de Bomberos de cada provincia, para realizar dicha función en los CCEs. Podrá ser asesorado, en caso de que lo considere necesario, por un Técnico Forestal de guardia de incendios de la Conselleria de Medio Ambiente. Su colaboración se gestionará a través de las centrales de comunicación de la citada Conselleria previo conocimiento y autorización del Director del Plan. Sus misiones básicas, aparte de otras indicadas en la presente Directriz o asignadas en el Plan, son: asegurar la movilización de los despachos automáticos a través del personal de los CCEs y asignar prioridades de movilización de medios ante incendios simultáneos.
  
La movilización de medios terrestres y aéreos dispuestos al efecto en cada época del año en cada provincia se realizará desde el correspondiente CCE provincial. La movilización de los medios aéreos, por tener carácter autonómico, será notificada inmediatamente al CCE autonómico de L'Eliana, el cual a su vez será el responsable de la movilización de medios interprovinciales, efectuando dicha solicitud al CCE provincial correspondiente.
  
En estos casos de movilización interprovincial de medios, si hay disparidad de criterios, será el Director del Plan o persona en quien delegue, el que decidirá la conveniencia de movilizar dichos medios.
  
3.1. Recursos del Grupo de Intervención
  
· Medios de los Consorcios Provinciales de Bomberos.
  
· Brigadas Forestales de la Diputación Provincial de Valencia.
  
· Técnicos del Servicio de Emergencia.
  
· Técnicos y Agentes Forestales/Medioambientales de guardia de incendios de la Conselleria de Medio Ambiente (adscritos en funciones durante los incendios).
  
· Unidades de Brigadas Forestales (UBF) y Capataces Coordinadores contratados por la Conselleria de Presidència.
  
· Medios Aéreos de la Dirección General de Conservación de la Naturaleza del Ministerio de Medio Ambiente.
  
· Medios Aéreos de la Conselleria Presidència.
  
· Voluntarios y/o Grupos de Pronto Auxilio Municipales.
  
· Maquinaria u otros recursos privados.
  
· Unidades de Bomberos de los Parques Municipales de Alicante, Castellón y Valencia (medios extraordinarios).
  
· Fuerzas Armadas (medios extraordinarios).
  
NOTA: La movilización se realizará de acuerdo con lo establecido en el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales y mediante las normas o directrices que se desarrollen por las organismos implicados. La de las Brigadas Forestales de la Diputación Provincial de Valencia, se realizará conforme a lo especificado en el procedimiento al respecto entre la D.G. de Interior y la Diputación Provincial de Valencia.
  
3.2. El Despacho Automático
  
Recibida la notificación el Coordinador Provincial de Medios movilizará con carácter de despacho automático, de forma inmediata y sin esperar confirmación del servicio ni autorización, los siguientes medios:
  
\* 1 Capataz Coordinador contratado por la Conselleria de Presidència (en el caso de la provincia de Alicante) o por los consorcios Provinciales de Bomberos (en las provincias de Castellón y Valencia).
  
\* 1 Agente Forestal/Medioambiental de guardia de incendios de la zona (movilizado a través del coordinador provincial de guardia de incendios de la Conselleria de Medio Ambiente).
  
\* 1 Helicóptero de la zona con su UBF o 2 aviones ligeros de carga en tierra, si no se dispone del helicóptero.
  
\* 2 Unidades de personal de tierra de 6 componentes cada una (normalmente 2 UBF).
  
\* 2 Autobombas del parque de bomberos más próximo o de las disponibles en la zona de la Diputación Provincial de Valencia o Contratadas por la Conselleria de Presidència. Se seleccionarán prioritariamente aquellas con un tiempo de respuesta más corto.
  
En incendios de alta peligrosidad o con riesgo poblacional, además de los medios anteriores, se movilizarán dos aviones ligeros de carga en tierra o un avión semipesado de carga en tierra. En estos casos se movilizará un mando de bomberos, con categoría mínima de Sargento.
  
En la provincia de Alicante, siempre que se movilice un Capataz Coordinador, se movilizará a un Sargento o Cabo en funciones de Sargento.
  
No obstante lo anterior, el Coordinador Provincial de Medios del CCE, en función de la disponibilidad de medios y la gravedad de la emergencia, podrá adecuar dicho primer nivel de respuesta.
  
3.3. Movilización de los restantes medios
  
La movilización de más medios al lugar del incendio se realizará desde el CCE por el Coordinador Provincial de Medios, en función de las demandas del mando de la emergencia y de la disponibilidad en el momento.
  
4. ORGANIZACIÓN. MISIONES
  
4.1. De las unidades del despacho automático. El PMA Inicial
  
El primer mando de cualquiera de las unidades movilizadas del despacho automático que acceda en primera instancia al incendio, asumirá la coordinación del mismo, realizando una primera valoración e indicando el punto de encuentro y acceso al lugar del incendio que comunicará al Coordinador Provincial de Medios. Asimismo adoptará las primeras estrategias de actuación.
  
La prelación por orden ascendente, de la coordinación en los primeros momentos será:
  
\* Capataz UBF
  
\* Capataz UBF helitransportada
  
\* Agente Forestal/Medioambiental de guardia
  
\* Capataz Coordinador
  
Desde el momento de su llegada, el Capataz Coordinador movilizado asumirá el mando hasta la llegada del Sargento de bomberos, si éste ha sido movilizado.
  
El Agente Forestal, que hasta el momento realizaba las labores de coordinación, se pondrá a la disposición del primer mando de los dos anteriores que se presente, y le transmitirá las novedades y medidas adoptadas.
  
El primero de los dos mandos anteriores (Capataz Coordinador o Sargento) que llegue al incendio, constituirá el Puesto de Mando Avanzado y asumirá la función de Director Técnico del mismo, el cual:
  
· Evaluará la evolución del incendio y su gravedad (tipo de combustible, superficie afectada, condiciones meteorológicas, peligro para personas o bienes, etc..), comunicando el nivel de emergencia al CCE, conforme a los niveles definidos en el Plan de Actuaciones frente el Riesgo de Incendios Forestales.
  
· Determinará la estructuración de las unidades, nombrando a los responsables y asignando recursos y comunicaciones.
  
· Asignará frentes del incendio, determinado las tareas de salvamentos o tácticas de extinción a emplear.
  
· Determinará y comunicará al Coordinador Provincial de Medios la ubicación del PMA, según criterios de seguridad, accesibilidad, espacio, posibilidad de observación y/o facilidad de acceso al incendio y acceso a las comunicaciones radioeléctricas.
  
· Conjuntamente con el Mando sobre el terreno del Grupo de Seguridad, determinarán las actuaciones a realizar por los componentes de dicho Grupo.
  
· Comunicará a los representantes de los municipios afectados presentes la situación del incendio y las actuaciones que se llevan a cabo. En el caso de que no estén presentes solicitará al Coordinador Provincial de Medios que informe directamente a los Ayuntamientos de los municipios afectados. Reclamará de estos ayuntamientos, si así lo considera, la colaboración en materia de apoyo logístico o de seguridad, conforme a lo previsto en el Plan de Actuación frente al Riesgo de Incendios Forestales.
  
· Dará por extinguido el incendio, o delegará esta labor en mandos inferiores en el caso de que se le requiera para otra emergencia.
  
4.2. Incorporación de nuevos medios. Estructura ampliada
  
La incorporación de nuevos medios al incendio requerirá que se realice de forma organizada y según las necesidades demandadas por el Director Técnico del PMA. Para ello, se seguirán los criterios expuestos en los apartados siguientes de la presente Directriz.
  
4.2.1. Definición de unidades operativas. Incorporación. Estructura operativa
  
a) Unidades de intervención
  
Se definen las unidades de intervención como toda parte o grupo identificable como elemento básico de estructuración de los medios operativos, siendo el primer nivel de estructuración de los mismos. Se sugiere su catalogación de acuerdo con el siguiente desarrollo:
  
· Medios aéreos: Unidades de intervención compuestas por un medio aéreo y su tripulación, con misiones de extinción o dirección identificable según los códigos e identificativos establecidos en la correspondiente Directriz Técnica.
  
· Brigadas helitransportadas: Unidades compuestas por una brigada forestal al mando de un capataz, helitransportadas y dotadas de medios para un primer ataque y para el establecimiento de un primer enlace radio estandarizado.
  
· Brigadas de tierra: Unidades compuestas por una brigada forestal al mando de un capataz, dotadas de medios para el ataque y contención del incendio y de enlace radio estandarizado.
  
· Autobombas: Unidades motorizadas con capacidad de transporte y abastecimiento de agua, con dotación humana experta en su manejo y dotada de enlace radio estandarizado.
  
· Autobombas asistidas: Unidades compuestas por una brigada de tierra desplazada sobre una autobomba, con personal experto en el manejo de la misma y dotada de enlace radio estandarizado.
  
· Unidades de Bomberos: Unidades compuestas por una dotación mínima de 2 Bomberos sobre una autobomba dotada de radio estandarizado.
  
· Unidades de defensa o sectorización: Unidades compuestas por maquinaria pesada de sectorización y su dotación auxiliar correspondiente, al mando de un capataz.
  
b) Equipos de Intervención
  
El conjunto de dos o más unidades de intervención, cuando el conjunto afronta un objetivo común y perfectamente definido y dispone de un mando responsable de su coordinación, enlazado vía radio normalizada con dichas unidades y con el mando del nivel de organización superior, constituye un Equipo de Intervención, módulo de segundo nivel en la estructuración de los efectivos.
  
En su composición intervienen entre dos y cinco unidades de intervención, siendo tres el número de unidades óptimo y aceptándose hasta un máximo de siete en casos especialmente justificados como lo son por ejemplo, la constitución del primer equipo de intervención de despacho automático.
  
c) Sectores de intervención
  
El conjunto de dos o más equipos de intervención, cuando el conjunto afronta un objetivo común y perfectamente definido y dispone de un mando responsable de su coordinación, enlazado vía radio normalizada con dichos equipos y con el mando del nivel de organización superior, constituye un Sector de Intervención, módulo de tercer nivel en la estructuración de los efectivos y el territorio.
  
En su composición intervienen entre dos y cinco equipos de intervención, siendo tres el número de equipos óptimo y aceptándose hasta un máximo de siete en casos especialmente justificados como lo son por ejemplo, la constitución del primer sector de incendio si se prevé la extinción inmediata del incendio con los medios disponibles.
  
4.2.2. Incorporación de mandos a la estructura
  
Bajo el criterio que la responsabilidad máxima en el incendio (director técnico del PMA) tiene que recaer sobre un jefe funcional del Servicio de Emergencias, la incorporación de los jefes necesarios para la consecución de la estructura definida en el apartado anterior, será como sigue:
  
· Si después de la movilización del despacho automático se requiere movilizar solamente de una a dos unidades de intervención, no será necesaria la incorporación de más mandos.
  
· Si es necesario movilizar más unidades de intervención, se creará un nuevo equipo de intervención, siguiendo la estructura planteada en el punto anterior. Los jefes de equipo podrán ser cabos del correspondiente Consorcio Provincial, Agentes Forestales/ Medioambientales o Capataces Coordinadores, correspondiendo la Dirección Técnica del PMA y/o Grupo de intervención a mandos de superior categoría (ver mandos de sector de intervención).
  
· La movilización de más medios aéreos requerirá que entre ellos se designe un coordinador. Las misiones de dicha aeronave quedan definidas en las "Normas de Coordinación de Aeronaves en Labores de Extinción de Incendios Forestales". (Anexo V del presente documento).
  
· Cuando por el número de unidades movilizadas o la gravedad y evolución del incendio lo aconseje, se crearán sectores de intervención. Para la dirección de los mismos se podrán movilizar Sargentos del correspondiente Consorcio Provincial, Capataces Coordinadores, Jefes de Zona Forestal o Jefes de Comarca Forestal. La Dirección Técnica del PMA y/o Grupo de intervención será ejercida por el mando superior, siguiendo el orden de prelación del punto 4.2.3.
  
· En estos casos de gran número de medios presentes en el incendio, el Director Técnico del PMA, que es a su vez Mando sobre el terreno del Grupo de Intervención, podrá delegar el mando del Grupo de Intervención entre uno de los presentes o solicitar la movilización de otro mando para realizar dicha función.
  
· En el caso que la extensión y gravedad del incendio lo requiera, podrán constituirse dos estructuras paralelas, con dos PMA, cuya coordinación corresponderá al correspondiente CCE provincial.
  
La incorporación de mandos intermedios de los servicios de Bomberos a la estructura jerárquica de mando frente a los incendios forestales, será establecida por sus mandos superiores en cada provincia, dependiendo de las necesidades, disponibilidad y distribución territorial correspondiente. En el caso de que se movilicen mandos de diferentes organismos, se seguirá la prelación expuesta en el punto 4.2.3.
  
La incorporación de Agentes Forestales/Medioambientales, Jefes de Zona Forestal o Jefes de Comarca Forestal, se solicitará a través del Técnico Coordinador de Incendios de la Conselleria de Medio Ambiente. En el incendio, la asignación de funciones a este personal por el Director Técnico del PMA, se realizará a través del mando superior presente de la Conselleria de Medio Ambiente. Una vez asignadas las funciones como jefes de equipo o sector y asignados los medios, las misiones, órdenes y seguimiento en el incendio, seguirán la estructura jerarquica de mandos establecida para el mismo.
  
Los Técnicos Forestales de guardia de incendios de la Conselleria de Medio Ambiente, colaborarán en los incendios, según lo previsto en el Plan, siempre que así se demande por el Director Técnico del PMA. Su movilización corresponderá al Director del Plan a través del Técnico Coordinador de Incendios de la Conselleria de Medio Ambiente. En situaciones extremas estos Técnicos aumirán las funciones de dirección del incendio, siempre que así se le demande por el Director del Plan, que confirmará esta notificación vía fax.
  
Los técnicos propios del Servicio de Emergencias (D. G. de Interior), podrán ser movilizados para atender diferentes tareas en el PMA en colaboración y bajo las órdenes del Director Técnico del mismo. Su movilización corresponderá al Director del Plan.
  
4.2.3. Prelación de mandos del grupo de intervención
  
En el siguiente esquema se describe la prelación de mandos del Grupo de Intervención, por orden ascendente.
  
Cabo de bomberos
  
Agente Forestal/Medioambiental Mandos de equipos
  
 de intervención
  
Jefe de Zona Forestal
  
Jefe de Comarca Forestal
  
Capataz Coordinador
  
Sargento de bomberos Mandos de sector
  
Técnico forestal (en caso de movilización)
  
Técnico de bomberos
  
4.2.4. El PMA ampliado. El centro de recepción de medios (CRM)
  
Una vez superada la movilización de la unidad de despacho automático, es necesario que el Director Técnico del PMA evalúe la necesidad de mantener el PMA, o de desplazarlo en función de la evolución del incendio y de los criterios enumerados para la constitución del primer PMA. Asimismo evaluará la conveniencia de constituir un CRM, dando al Mando sobre el terreno del Grupo Logístico y de Apoyo la responsabilidad de gestión del mismo. Cualquier modificación en el emplazamiento del PMA o del CRM, deberá ser comunicada de inmediato al Coordinador Provincial de Medios del CCE provincial por el Director Técnico del PMA, indicando asimismo el canal de coordinación (ver Directriz sobre Utilización de Comunicaciones del Grupo de Intervención Anexo VI del presente documento).
  
El Director del PMA, además de asumir las misiones indicadas en el Plan de Actuación frente el Riesgo de Incendios Forestales y las enumeradas en este documento:
  
· Deberá mantener informados de la evolución del incendio a los responsables de los Diferentes Grupos de Actuación y restantes personas que forman el PMA, así como al Coordinador Provincial de Medios.
  
· Definirá conjuntamente con ellos las medidas y tácticas a adoptar. En todo caso prevalecerá su criterio sobre el de los restantes componentes del PMA.
  
· Deberá de procurar que en el PMA se dispongan de medios de comunicación con todo el personal actuante (todos los Grupos de Acción) y con el CCE provincial.
  
· Deberá de disponer de cartografía de todo el sector de actuación.
  
· Designará, en su caso, a una persona responsable de las comunicaciones.
  
· En caso de que se prevea una larga duración del incendio, solicitará la habilitación de zonas para el descanso del personal. Dichas zonas se gestionarán por el Mando sobre el terreno del Grupo Logístico.
  
· Una vez dado por controlado el incendio, asegurará el repaso de su perímetro y la disposición de retenes hasta que éste se pueda dar por extinguido, cuestión que compete exclusivamente al Director Técnico del PMA.
  
5. RELEVO Y RETIRADA DE MEDIOS
  
Salvo en situaciones excepcionales, se procurará que todo el personal interviniente no sobrepase las 12 horas continuadas de intervención, procediendo al relevo de medios cuando se prevea que el incendio sea de larga duración.
  
El relevo de medios será solicitado por el Director Técnico del PMA al Coordinador Provincial de Medios.
  
El relevo de medios se realizará en el propio lugar del incendio, en el PMA o en el CRM, dependiendo de las circunstancias.
  
La confirmación y órdenes de retirada y relevo de medios seguirán el orden jerárquico de dirección de la emergencia referido en el punto 4.2.3, consecuentemente, en el PMA será su Director Técnico responsable de dicha tarea.
  
En el caso de que se haya constituido el CRM, todos los medios que accedan o se retiren del incendio, tendrán que pasar necesariamente por el mismo o notificándolo al responsable de su gestión. Si no está constituido, notificarán su retirada al PMA.
  
6. PARTICIPACIÓN DEL PERSONAL VOLUNTARIO EN LAS TAREAS DE EXTINCIÓN
  
El personal voluntario que acuda en apoyo a las tareas de extinción, deberá ser presentado al Director del PMA o CRM por un responsable municipal o responsable de la asociación o agrupación correspondiente, que aportará una relación del personal voluntario que se presenta.
  
En principio se destinará a labores auxiliares de apoyo logístico, pudiendo destinarse a labores complementarias en la extinción, cuando su formación y equipamiento lo justifiquen.
  
En casos muy especiales de personal experimentado y capacitado, a criterio del Director Técnico del PMA y coordinado con el resto de equipos actuantes, podrá admitirse su participación en labores propias de extinción.
  
En el caso de destinarlos a labores relacionadas directamente con la extinción, serán asignados a una unidad de profesionales con la que trabajarán conjuntamente.
  
Las comunicaciones les serán facilitadas conforme a lo indicado en la "Directriz Técnica de Comunicaciones del grupo de Intervención Anexo VI del presente documento).
  
ANEXO V
  
DIRECTRIZ TÉCNICA DE COORDINACIÓN DE AERONAVES
  
Sumario
  
1. INTRODUCCIÓN
  
2. NORMAS DE COORDINACIÓN DE AERONAVES
  
 EN LABORES DE EXTINCIÓN DE INCENDIOS
  
 FORESTALES.
  
 2.1. Aeronave de Coordinación en incendios forestales.
  
 2.2. Denominaciones de las aeronaves contratadas por la
  
 Generalitat Valenciana.
  
 2.3. Aeronaves adecuadas para realizar coordinación aérea
  
 2.4. Misiones de la Aeronave de coordinación
  
 2.5. Comunicaciones en la extinción
  
3. MOVILIZACIÓN DE MEDIOS AÉREOS
  
 3.1 Operativa cotidiana
  
 3.2. Movilización de medios aéreos de otras provincias
  
 3.3. Información para la solicitud de medios aéreos
  
4. RELACIÓN CON OTROS CENTROS DE CONTROL
  
 Y COORDINACIÓN
  
5. DIFUSIÓN DE LAS NORMAS DE COORDINACIÓN
  
 DE AERONAVES.
  
1. INTRODUCCION
  
Determinados incendios forestales, en especial a partir de cierta magnitud, adquieren una especial complejidad por el gran número de aeronaves que intervienen en las labores de extinción. En estos casos, el espacio aéreo en el incendio y sus rutas de acceso y alejamiento, se convierten en zonas de elevado tránsito de aeronaves.
  
El problema se ve incrementado por el hecho de que dichas aeronaves son de distinto tipo (Helicópteros, Aviones de Carga en Tierra y Aviones Anfibios) y pertenecen a diferentes organismos.
  
En base a lo anterior se establecen las siguientes Normas de Coordinación de Aeronaves en labores de extinción de incendios forestales, sin menoscabo de la normativa aeronáutica vigente y de las normas emanadas de la autoridad de aviación civil, con el propósito de lograr tanto un incremento de su efectividad como un máximo nivel de seguridad en vuelo para todos los medios aéreos implicados.
  
2. NORMAS DE COORDINACION DE AERONAVES EN LABORES DE EXTINCION DE INCENDIOS FORESTALES
  
El presente documento establece normas de actuación en materia de coordinación para todas las aeronaves implicadas en labores de extinción de incendios forestales en el territorio de la Comunidad Valenciana, independientemente de su pertenencia a uno u otro Organismo, Administración o empresa privada adjudicataria de un servicio.
  
2.1. Aeronave de Coordinación en incendios forestales
  
Se crea la figura de la Aeronave de Coordinación en Incendios Forestales, cuyas misiones se establecen en el punto 2.4 del presente documento.
  
La presencia de dicha aeronave dependerá de la magnitud del incendio, medios aéreos presentes, criterios de eficacia y en último término de las órdenes del Centro de Coordinación de Emergencias (CCE en adelante) de la provincia correspondiente.
  
· En los incendios forestales "menores" no existirá una aeronave dedicada específicamente a la coordinación, sino que una de las presentes ejercerá dichas funciones, pudiendo compaginar la tarea de extinción con la de coordinación.
  
· En los incendios "graves", en los que el número de aeronaves que intervengan sea elevado, existirá una aeronave de coordinación cuya movilización será realizada por el correspondiente CCE provincial, a petición del Director del PMA. Los pilotos intervinientes en el incendio, podrán solicitar la intervención de dicha aeronave al Director del PMA, quién decidirá al efecto.
  
Sin ser vinculante, se tomará el criterio de la presencia de 5 medios aéreos en un incendio como el valor a partir del cual es aconsejable la movilización de dicha aeronave de coordinación, caso de no existir otros elementos de juicio que aconsejen retrasar o adelantar la decisión.
  
En esos casos dicha aeronave no realizará labores de extinción, pudiendo realizar otras funciones extraordinarias encomendadas por el Director del PMA.
  
En todo caso, en la medida de lo posible deberán aplicarse criterios de mayor eficacia, empleando en la coordinación el medio aéreo de menor capacidad de descarga de agua.
  
2.2. Denominaciones de las aeronaves contratadas por la Generalitat Valenciana.
  
- Los Helicópteros se denominarán genéricamente "HALCONES", seguido del calificativo "Alfa", "Charlie" o "Victor" según se trate de helicópteros con base en Alicante, Castellón o Valencia, respectivamente.
  
La diferenciación entre helicópteros de distintas bases de una misma provincia se efectuará adjudicándo a cada uno de ellos un dígito, de la siguiente forma:
  
· HALCON ALFA 1 Base de San Vicente (Diputación Alicante)
  
· HALCON ALFA 2 Base de San Vicente del Raspeig
  
· HALCON ALFA 3 Base de Cocoll
  
· HALCON CHARLIE 1 Base del Aeroclub de Castellón.
  
· HALCON CHARLIE 2 Base de Tirig
  
· HALCON VICTOR 1 Base de Manises
  
· HALCON VICTOR 2 Base de Enguera
  
· HALCON VICTOR 3 Base de Siete Aguas
  
- Los Aviones Ligeros de Carga en Tierra, que actuan normalmente por parejas, se denominarán genéricamente "DROMADER", seguido del nombre de su base de origen:
  
Vistabella Enguera
  
Aeroclub Cocoll
  
- El /los Avión/es Semi-pesado/s de Carga en Tierra, se denominará/n "AIR TRACTOR" seguido del nombre de su base de origen.
  
2.3. Aeronaves adecuadas para realizar coordinación aérea
  
· En incendios menores, la coordinación la realizará cualquiera de los Helicópteros presentes, por decisión del CCE provincial o por acuerdo de los pilotos.
  
· En incendios graves la coordinación inicial la realizará el primer helicóptero que llegue al incendio.
  
Una vez presentes un número elevado de medios aéreos, la coordinación será realizada por aquel que reúna los condicionantes más favorables, por decisión del CCE provincial o por acuerdo de los pilotos.
  
1. Siempre que se movilice a un incendio forestal el HALCON VICTOR 1, éste realizará las funciones de coordinación, con preferencia sobre cualquier otro medio presente.
  
2. En ausencia del anterior, en la provincia de Alicante el HALCON ALFA 1, con base en San Vicente, será el de preferencia.
  
3. En el resto de casos, la coordinación será efectuada con preferencia por un monoturbina y en igualdad de condiciones por uno de la provincia afectada.
  
4. Siempre que intervengan aviones anfibios de la Dirección General de Conservación de la Naturaleza (antiguo DGCN), y sea posible operativamente, deberá existir un helicóptero de coordinación que será el interlocutor con dicha aeronave. Al tratarse de medios no contratados por la Generalitat Valenciana, la relación con ellos, así como con medios de otras C.C.A.A. que pudieran colaborar, deberá ser especialmente cuidadosa.
  
El helicóptero que asuma la coordinación de un incendio forestal, lo comunicará, por las frecuencias establecidas en cada momento, a todos los medios aéreos presentes en la zona y al respectivo Centro de Coordinación de Emergencias Provincial de la Generalitat Valenciana, quien lo comunicará al CCE autonómico.
  
2.4. Misiones de la Aeronave de coordinación
  
La misión fundamental a realizar por una aeronave que efectúe tareas de coordinación aérea será la de ordenar el tráfico de medios aéreos en la zona, conjugando las peticiones del Director Técnico del Incendio / Director del Puesto de Mando Avanzado (en adelante PMA) con criterios de aprovechamiento del recurso aéreo, en función de la situación, características y flexibilidad de las citadas aeronaves.
  
Todo ello, siguiendo las instrucciones del Director del PMA y con la consideración primordial de la seguridad de las aeronaves y personal en tierra.
  
Dado que la responsabilidad que se transfiere al comandante de la Aeronave de Coordinación adquiere una especial trascendencia, será exigible del resto de aeronaves participantes en la extinción el puntual cumplimiento de sus directrices.
  
Las acciones puntuales que deberá realizar la aeronave de coordinación, para ordenar el tráfico de medios aéreos en la zona del incendio serán:
  
a) identificarse como tal ante el resto de aeronaves.
  
b) comunicar su condición de coordinador al respectivo CCE provincial y al Director del PMA cuando éste se persone.
  
c) identificar a las aeronaves que trabajan en la zona, confirmando indicativos.
  
d) confirmar a todas las aeronaves la frecuencia aeronaútica de trabajo en el incendio y los cambios cuando correspondan.
  
e) establecer para el incendio, puntos de entrada, por tiempo o físicos según zona y notificación, así como altitudes y pasillos de entrada y salidas.
  
f) evitar la afluencia simultánea de medios a la zona del incendio, con las consiguientes esperas para las descargas, tratando de escalonar la secuencia de llegada.
  
g) estar informado por parte de las aeronaves, con suficiente antelación, de sus próximas paradas técnicas, mediante un "Registro de información técnica" (combustibles/ tiempo de operación y paradas/ paradas técnica por Inspecciones/ repostajes).
  
h) comunicar al Director del PMA qué aeronaves abandonan la zona una vez realizadas sus descargas, indicando si es posible la Base a la que se dirigen.
  
i) bajo las órdenes del Director del PMA y en coordinación continua con el mismo, las siguientes misiones:
  
\* asignar anticipadamente frentes de trabajo a los medios, en función de la evolución del incendio, tipo y número de aeronaves, tipo de terreno y efectivos en tierra.
  
\* dar órdenes de actuación/espera, estableciendo preferencias para las descargas según tipo de aeronave y teniendo en cuenta la seguridad del personal en tierra.
  
j) transportar al Director del PMA cuando éste lo requiera; en el caso de que las necesidades de ordenación del tráfico aéreo no lo permitan, se le comunicará el hecho, atendiéndole en cuanto sea posible.
  
k) informar al Director del PMA sobre la evolución del incendio y su peligrosidad.
  
l) elaborar posteriormente informes sobre las labores de coordinación realizadas, en caso de que se le requieran.
  
Así mismo, el piloto coordinador deberá conocer las secuencias de repostaje y carga de agua y descansos de las aeronaves y organizar su propio relevo, de modo que la operatividad no se resienta.
  
2.5. Comunicaciones en la extinción
  
La frecuencia de trabajo usual será VHF/AM banda aérea 129'85, tanto para aproximación a la zona del incendio como para trabajo dentro de ella.
  
Las aeronaves que se dirijan a colaborar en un incendio forestal, en labores de extinción o en misiones de apoyo, informarán de su incorporación a la aeronave de coordinación en frecuencia 129'85, indicando así mismo su ruta de aproximación, a no ser que desde el CCE correspondiente se les indique una frecuencia de trabajo diferente.
  
Si coinciden temporalmente varios incendios en un mismo ámbito territorial o si se producen interferencias de comunicaciones entre medios aéreos que trabajen en provincias limítrofes, el C.C.E. provincial por propia iniciativa o a instancia del piloto coordinador, podrá modificar la frecuencia de trabajo en banda aérea en uno de los incendios, pasando a una frecuencia complementaria y comunicándolo a todas las aeronaves en la zona.
  
Las frecuencias complementarias son las siguientes:
  
Provincia de Alicante - 129'75
  
Provincia de Castellón - 129'95
  
Provincia de Valencia - 130'10
  
En todo caso, siempre se notificará dicho al CCE autonómico, a fin de asegurar la comunicación a todos los organismos implicados en la operativa y evitar descoordinación con otras aeronaves que se aproximen al incendio.
  
El uso de frecuencias complementarias asignadas a otras provincias sólo podrá realizarse con autorización expresa del CCE autonómico.
  
Por último, las frecuencias de trabajo entre la Aeronave de Coordinación y el PMA y/o CCE se establecerán en la Instrucción Técnica sobre Comunicaciones del Grupo de Intervención en Incendios Forestales.
  
3. MOVILIZACION DE MEDIOS AEREOS
  
3.1. Operativa cotidiana
  
Cada Centro de Coordinación de Emergencias provincial será el encargado de la movilización de los medios aéreos ubicados en las bases contra incendios de su provincia, en los diferentes momentos de la Campaña.
  
Todos las aeronaves deberán comunicar sus movimientos en el incendio a la aeronave de coordinación si existe, o en su defecto al PMA o CCE correspondiente.
  
La movilización de cualquier medio aéreo con motivo de incendios ordinarios, por parte de los CCEs de Alicante, Castellón y Valencia, debe ser siempre comunicada en tiempo real al CCE autonómico, a fin de que éste puede ejercer su función de coordinador interprovincial.
  
3.2. Movilización de medios aéreos de otras provincias
  
La solicitud de medios aéreos de la G.V. ubicados en otras provincias, así como de los Aviones Anfibios de la Dirección General de Conservación de la Naturaleza o de medios de otras C.C.A.A, se efectuarán al Centro de Coordinación de Emergencias autonómico, quien será el encargado de su movilización.
  
Cuando el CCE autonómico solicite medios aéreos de una provincia para intervenir en incendios forestales en otros puntos de la Comunidad Valenciana, y el Coordinador provincial de Medios de dicha provincia no esté de acuerdo, éste podrá objetivar la no idoneidad de la medida con el CCE autonómico. En caso de persistir la discrepancia prevalecerá el criterio del CCE autonómico.
  
Una vez se encuentren las aeronaves trabajando en una determinada provincia, la coordinación de dichos medios pasará a realizarse desde el respectivo CCE provincial y desde el PMA en la zona del incendio.
  
Cualquier medio aéreo que abandone la zona del incendio lo comunicará a la aeronave de coordinación, PMA o CCE según corresponda. Así mismo, cuando abandone la provincia donde está el incendio, entrará en contacto con el CCE al que pertenezca la base a la que se dirije para informar de la llegada y en su caso de la nueva salida hacia el incendio.
  
La comunicación entre los diversos CCEs, asegurará el conocimiento en todo momento de la ubicación de las distintas aeronaves
  
3.3. Información para la solicitud de medios aéreos
  
Cualquier solicitud de medios aéreos al CCE autonómico y de éste a los CCEs Provinciales deberá contener la siguiente información sobre el incendio:
  
· Cuadrícula normalizada
  
· Municipio y denominación del Lugar
  
· Gravedad del incendio
  
· Tipo de vegetación y condiciones de viento en la zona, si se conocen
  
· Medios aéreos que participan
  
· Si se ha constituido PMA y Frecuencia aeronáutica en el incendio
  
4. RELACION CON OTROS CENTROS DE CONTROL Y COORDINACION
  
Desde el C.C.E. autonómico se mantendrá relación permanente con los siguientes Centros:
  
· Central de Comunicaciones de la DGCN
  
Para la movilización y coordinación de los medios aéreos contra incendios asignados a la Comunidad Valenciana o la petición de nuevos medios estatales.
  
Estas peticiones se realizarán adjuntando información sobre el incendio en el formato normalizado existente.
  
· Medios Aéreos del Ejército - Base Aérea de Bétera
  
Cuando se incorpore alguna unidad de helicópteros de las FAMET a un incendio forestal, utilizará el indicativo "CAMELLO".
  
En caso de constituirse un CECOPI (Centro de Coordinación Operativa Integrado), según establece la "Directriz Básica de Planificación de Protección Civil de Emergencia por Incendios Forestales"), se solicitará a la Delegación del Gobierno la integración de un oficial de enlace de las FAMET de la base de Bétera, a fin de coordinar la intervención de helicópteros militares en misiones de apoyo, reconocimiento y evacuación de personas en peligro.
  
· Delegación de Seguridad en Vuelo / Control de Tráfico Aéreo del Aeropuerto de Valencia
  
En los casos de grave emergencia, se informará al Centro de Control de Tráfico Aéreo de Valencia de la zona afectada por un determinado incendio forestal, por si fuera pertinente la publicación urgente de un NOTAM C que implique la reserva temporal de espacio aéreo. Así mismo, se informará con posterioridad a la Delegación de Seguridad en Vuelo nº 3 de Valencia.
  
5. DIFUSION DE LAS NORMAS DE COORDINACION DE AERONAVES.
  
La divulgación del contenido de las presentes "Normas de Coordinación" se efectuará a todo el personal, Directores de PMAs, Centros de Coordinación de Emergencias provinciales, Pilotos de los diferentes organismos y empresas implicadas directamente en las labores de extinción de incendios forestales.
  
ANEXO VI
  
DIRECTRIZ TÉCNICA DE COMUNICACIONES
  
DEL GRUPO DE INTERVENCIÓN
  
Sumari
  
1. INTRODUCCIÓN Y OBJETIVOS
  
2. LA RED DE COMUNICACIONES DE EMERGENCIA
  
 2.1. Características técnicas de la Red
  
 2.2. Repetidores disponibles
  
 2.3. Frecuencias utilizables
  
3. DOTACIÓN DE COMUNICACIONES
  
 3.1. Centros de Coordinación de Emergencias
  
 3.2. Unidades de Intervención del Área de Emergencias
  
 y de los Consorcios Provinciales de Bomberos
  
 3.3. Personal Técnico del Área de Emergencias
  
 3.4. Guardería Forestal
  
 3.5. Medios aéreos (Helicópteros) del Área de Emergencias
  
 3.6. Medios aéreos (Dromader's) del Área de Emergencias
  
 3.7. Medios aéreos del DGCN y otros
  
 3.8. Unidad helitransportada de intervención del Área
  
 de Emergencias
  
 3.9. Bases Aéreas del Área de Emergencias
  
 3.10. Picos de Vigilancia
  
 3.11. Brigadas de la Diputación de Valencia
  
 3.12. Puesto de Mando Avanzado (PMA)
  
 3.13. Centro de Recepción de Medios (CRM)
  
 3.14. Bomberos de Parques Municipales
  
 3.15. Grupos de Pronto Auxilio Municipal
  
4. TRÁFICO DE COMUNICACIONES
  
 4.1. Centros de Coordinación de Emergencias
  
 4.2. Unidades de Intervención del Área de Emergencias
  
 y de los Consorcios Provinciales de Bomberos
  
 4.3. Personal Técnico del Área de Emergencias
  
 4.4. Guardería Forestal
  
 4.5. Medios aéreos (Helicópteros) del Área de Emergencias
  
 4.6. Medios aéreos (Dromader's) del Área de Emergencias
  
 4.7. Medios aéreos del DGCN y otros
  
 4.8. Unidad helitransportada de intervención del Área
  
 de Emergencias
  
 4.9. Bases Aéreas del Área de Emergencias
  
 4.10. Picos de Vigilancia
  
 4.11. Brigadas de la Diputación de Valencia
  
 4.12. Puesto de Mando Avanzado (PMA)
  
 4.13. Centro de Recepción de Medios (CRM)
  
 4.14. Bomberos de Parques Municipales
  
 4.15. Grupos de Pronto Auxilio Municipal
  
5. VOCABULARIO
  
6. PROCEDIMIENTOS DE ACTUACIÓN
  
 6.1. Movilización de Unidades de Intervención
  
 6.2. Establecimiento de comunicaciones en el lugar
  
 del incendio
  
 6.3. Incorporación de nuevos Equipos de Intervención
  
 6.4. Constitución del PMA
  
 6.5. Sectorización del incendio
  
1. INTRODUCCIÓN Y OBJETIVOS
  
Las comunicaciones constituyen una herramienta básica en las labores de extinción de incendios forestales. La disponibilidad de la infraestructura técnica necesaria en todo el ámbito geográfico de la Comunidad Valenciana, así como la dotación de equipos de comunicación a todos los recursos humanos y materiales que intervienen en la extinción de incendios, permiten la operatividad completa de las comunicaciones y, por tanto, facilitan la coordinación de todos los efectivos intervinientes.
  
Los objetivos que se plantea conseguir la presente directriz de comunicaciones son los siguientes:
  
· Explicitar las infraestructuras de comunicaciones disponibles para los efectivos que operan en la extinción de incendios forestales.
  
· Asignar a cada recurso el equipamiento de comunicaciones necesario para poder cumplir adecuadamente con la labor encomendada.
  
· Implantar los procedimientos de comunicaciones que se utilizarán, de conformidad con la operatividad indicada en el modelo de extinción de incendios forestales.
  
· Jerarquizar las comunicaciones, creando células de comunicación, que permitan minimizar el tráfico innecesario de comunicaciones.
  
· Optimizar las prestaciones de la Red de Comunicaciones de Emergencias de la Generalitat Valenciana.
  
2. LA RED DE COMUNICACIONES DE EMERGENCIA
  
Las comunicaciones por radio que se utilizan en la extinción de incendios forestales, se canalizarán a través de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana (RCEGV), que es la red de comunicaciones normalizada para todos los servicios de urgencia y emergencia que dependen de la Generalitat Valenciana.
  
2.1. Características técnicas de la Red
  
· Banda de trabajo: VHF (139 - 142 MHz.)
  
· Canalización: 12,5 KHz.
  
· Tipo de modulación: 8K50F3E
  
· Tipos de equipos en uso: repetidores, bases, móviles y portátiles.
  
2.2. Repetidores disponibles
  
· Provincia de Castellón: Monte Turmell, Desierto de las Palmas, Cabezo Rojo, El Cabezo, Vértice Salada, Salsadella, Ares, Torralba, Peñagolosa y Artana.
  
· Provincia de Valencia: Monte Picayo, Mondúver, Alto del Buitre, Sierra Perenchiza, Sierra Martés, El Remedio, Chelva y Ademuz.
  
· Provincia de Alicante: Cabo de la Nao, Aitana, Sierra del Cid, Reconco, Orihuela y Alcoi.
  
2.3. Frecuencias utilizables
  
En la tabla siguiente se indican los canales utilizables explicitando su número de canal, el tipo y la ubicación o utilización del mismo:
  
 CH TIPO ESTACIÓN
  
 00 Símplex Directo común
  
 01 Símplex CNAF 67
  
 02 Símplex CNAF 69
  
 03 Símplex CNAF 68
  
 04 Símplex CNAF 02
  
 05 Símplex CNAF 60
  
 06 Símplex CNAF 03
  
 07 Símplex CNAF 51 (Mando)
  
 08 Símplex CNAF 14 (Voluntarios Castellón)
  
 09 Símplex CNAF 45 (Voluntarios Valencia)
  
 10 Símplex CNAF 35 (Voluntarios Valencia)
  
 11 Símplex CNAF 25 (Voluntarios Alicante)
  
 12 Semidúplex Repetidor Helitransport. Banda Baja
  
 13 Semidúplex Repetidor Helitransport. Banda Alta
  
 14 Semidúplex Repetidor Consorcio Castellón
  
 20 Semidúplex Ademuz
  
 44 Semidúplex Chelva
  
 48 Semidúplex Penyagolosa
  
 61 Semidúplex Monte Turmell
  
 62 Semidúplex Cabezo Rojo
  
 63 Semidúplex Desierto de las Palmas
  
 64 Semidúplex Vértice Salada
  
 65 Semidúplex Monte Picayo
  
 66 Semidúplex El Remedio
  
 67 Semidúplex Sierra Martés
  
 68 Semidúplex Alto del Buitre
  
 69 Semidúplex Mondúver
  
 70 Semidúplex Cabo de la Nao
  
 71 Semidúplex Alcoi
  
 72 Semidúplex Aitana
  
 73 Semidúplex Sierra del Cid
  
 74 Semidúplex Orihuela
  
 75 Semidúplex Ademuz
  
 76 Semidúplex Monte Picayo
  
 77 Semidúplex El Remedio
  
 78 Semidúplex Sierra Perenchiza
  
 79 Semidúplex Sierra Martés
  
 80 Semidúplex Alto del Buitre
  
 81 Semidúplex Mondúver
  
 82 Semidúplex Cabo de la Nao
  
 83 Semidúplex Alcoi
  
 84 Semidúplex Aitana
  
 85 Semidúplex Sierra del Cid
  
 86 Semidúplex Orihuela
  
 87 Semidúplex Reconco
  
 88 Semidúplex Monte Turmell
  
 89 Semidúplex Cabezo Rojo
  
 90 Semidúplex Desierto de las Palmas
  
 91 Semidúplex Vértice Salada
  
 92 Semidúplex Ares
  
 93 Semidúplex Torralba
  
 94 Semidúplex El Cabezo
  
 95 Semidúplex Salsadella
  
 96 Semidúplex Artana
  
 99 Símplex Directo común
  
3. DOTACIÓN DE COMUNICACIONES
  
A continuación se indica la dotación de comunicaciones que dispone cada una de las unidades, que intervienen en la extinción y prevención de incendios forestales:
  
3.1. Centros de Coordinación de Emergencias
  
· Enlace digital remoto con todos los repetidores de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana ubicados en su provincia.
  
· Equipo local de radio en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
· Equipo local de radio de banda aérea.
  
· Equipo remoto de radio de banda aérea.
  
· Equipo en la Banda de 80 MHz. (Conselleria de Medio Ambiente).
  
· Receptor "scanner" de 25 KHz. a 1.2 GHz. (Sólo en L'Eliana)
  
3.2. Unidades de Intervención del Área de Emergencias y de los Consorcios Provinciales de Bomberos
  
· Equipo de radio móvil en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
· Equipos portátiles en frecuencias símplex de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
3.3. Personal Técnico del Área de Emergencias
  
· Equipo de radio móvil en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
· Equipo de radio portátil en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
· Equipo de radio móvil de banda aérea.
  
· Equipo de radio portátil en banda aérea.
  
· Equipo de radio móvil en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medio Ambiente).
  
· Teléfono móvil automático (TMA).
  
3.4. Guardería Forestal
  
· Equipo de radio móvil y/o portátil en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medio Ambiente)
  
· Equipo de radio portátil en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
3.5. Medios aéreos (Helicópteros) del Área de Emergencias
  
· Equipo de radio en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
· Equipo de radio en banda aérea.
  
· Repetidor helitransportado en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
3.6. Medios aéreos (Dromader's) del Área de Emergencias
  
· Equipo de radio en banda aérea.
  
· Equipo de radio en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
3.7. Medios aéreos del DGCN y otros
  
· Equipo de radio en banda aérea.
  
3.8. Unidad helitransportada de intervención del Área de Emergencias
  
· Contenedor de comunicaciones equipados con dos equipos móviles: uno en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana, y otro en banda aérea.
  
· Equipo portátil en banda aérea.
  
· Equipos portátiles en frecuencias símplex de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
3.9. Bases Aéreas del Área de Emergencias
  
· Equipo de radio base en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
· Equipo de banda aérea.
  
3.10. Picos de Vigilancia
  
· Equipo de radio base o portátil en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medio Ambiente).
  
3.11. Brigadas de la Diputación de Valencia
  
· Equipo de radio base o portátil en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medio Ambiente) y/o
  
· Equipo de radio móvil en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
3.12. Puesto de Mando Avanzado (PMA)
  
· Equipo de radio móvil en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
· Equipo de radio portátil en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana.
  
· Equipo de radio móvil de banda aérea.
  
· Equipo de radio portátil en banda aérea.
  
· Equipo de radio móvil en la banda de 80 MHz. (Conselleria de Medio Ambiente).
  
· Teléfono móvil automático (TMA).
  
3.13. Centro de Recepción de Medios (CRM)
  
· Equipo de radio móvil en frecuencias de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana de la Generalitat Valenciana.
  
3.14. Bomberos de Parques Municipales
  
· Equipos de radio en su propia Red de Comunicaciones.
  
· Equipos portátiles de radio en frecuencias símplex de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalidad Valenciana, proporcionados por el Centro de Recepción de Medios.
  
3.15. Grupos de Pronto Auxilio Municipal
  
· Equipos portátiles de radio en frecuencias símplex de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalidad Valenciana, proporcionados por el Centro de Recepción de Medios.
  
4. TRÁFICO DE COMUNICACIONES
  
En este apartado se indican los posibles canales de comunicación entre cada unos de los efectivos que operan en la prevención y extinción de los incendios forestales, con independencia del modelo de jerarquización de comunicaciones a utilizar, y que se indica en apartados posteriores:
  
5. VOCABULARIO
  
A continuación se definen una serie de términos que son de utilización habitual en la operativa de comunicaciones en incendios forestales:
  
· Canal símplex: Es aquel canal que utiliza una misma frecuencia para transmitir y recibir, aunque de forma alternativa. Es el denominado canal directo, mediante el cual un equipo de radio comunica directamente con otro. Garantiza la cobertura de comunicación en proximidad.
  
· Canal semidúplex: Es aquel canal que utiliza frecuencias distintas en la transmisión y en la recepción, de forma alternativa. Es el denominado canal de repetidor, mediante al cual un equipo comunica indirectamente con otro, a través de un repetidor. Garantiza la cobertura de comunicación en distancia.
  
· Célula de comunicación: Es el conjunto de equipos de radio que se comunican entre sí, utilizando una misma frecuencia de radio.
  
· Célula de Coordinación: Es la célula de comunicación formada por el Centro de Coordinación de Emergencias y el Puesto de Mando Avanzado. Utiliza el denominado "canal de coordinación", que será la del canal semidúplex (canal de repetidor) de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana, que tenga cobertura en la zona del incendio.
  
· Célula de Mando: Es la célula de comunicación formada por el Puesto de Mando Avanzado, el Centro de Recepción de Medios y los responsables de cada una de las zonas o sectores en los que se haya dividido el incendio. Utiliza el denominado "canal de mando", que será en canal símplex, cuando exista buena cobertura, o en semidúplex a través del repetidor helitransportado que se ubique de forma temporal en la zona del incendio.
  
· Células Operativas: Son las células de comunicación formadas por los responsables de cada una de las zonas o sectores en los que se ha dividido el incendio, y por los recursos a ellas asignados. Utilizan los denominados "canales operativas", que se corresponden con las de los canales símplex (canales directos) de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana. Se utilizarán tantas frecuencias distintas como zonas o sectores se creen dentro del incendio, con el fin de que no se interfieran unas zonas con otras.
  
· Canal Prioritario: Es una facilidad que poseen todos los equipos de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalidad Valenciana, mediante la cual, independientemente del canal en el que se encuentren y operen, y siempre que lleven la función de prioridad activada, pueden recibir comunicaciones a través de un canal determinado, que recibe el nombre de prioritario. Este canal se utilizará en los incendios forestales como canal de emergencia, de forma que cualquier recurso que transmita por este canal será oído por todos.
  
6. PROCEDIMIENTOS DE ACTUACIÓN
  
A continuación se indican los procedimientos de actuación en materia de comunicaciones en las labores de prevención y extinción de incendios forestales:
  
6.1. Movilización de Unidades de Intervención
  
El Centro de Coordinación de Emergencias respectivo movilizará a todos y cada una de las Unidades de Intervención a través de los canales de repetidor de la Red de Comunicaciones de Emergencia de la Generalitat Valenciana. Desde el Centro de Coordinación se indicará al mando del recurso operativo el canal de repetidor que servirá de enlace entre ambos durante el incidente, denominado canal de coordinación, y el canal símplex de utilización en la zona del incendio, denominado canal operativo.
  
Durante el trayecto hacia la zona del incendio, las Unidades de Intervención se comunicarán entre sí y con el Centro de Coordinación de Emergencias a través del canal de coordinación asignado, informando de forma periódica de su posición y del tiempo estimado para su llegada a la zona.
  
6.2.Establecimiento de comunicaciones en el lugar del incendio
  
Una vez en el lugar del incendio, el mando del Equipo de Intervención comunicará a todos los componentes de la misma la frecuencia símplex del canal operativo a utilizar por todos los integrantes del Equipo de Intervención en la zona del incendio, que será inicialmente el "canal 1", con la opción de canal prioritario activada.
  
El mando del Equipo de Intervención será el único que utilice el canal de repetidor para enlazar el incendio con el Centro de Coordinación de Emergencias. A través de esta vía se informará y se recibirán instrucciones entre el mando del Equipo de Intervención y el Centro de Coordinación de Emergencias. Debe quedar claro que el único interlocutor que tendrá el Centro de Coordinación de Emergencias, en esta fase del incendio, será el mando del Equipo de Intervención.
  
6.3. Incorporación de nuevos Equipos de Intervención
  
La incorporación de nuevos Equipos de Intervención lleva aparejado la presencia de un mando intermedio que se hará cargo del mando y dirección del incendio. Los nuevos Equipos de Intervención que se incorporen al incendio, habrán de ser movilizadas según lo indicado en el punto 6.1, con indicación tanto del canal de coordinación como del canal operativo, a utilizar en la zona del incendio.
  
Tanto el mando intermedio como los responsables de los nuevos Equipos de Intervención comunicarán de forma periódica al Centro de Coordinación de Emergencias, a través de los canales de repetidor, su posición y tiempo estimado de llegada a la zona del incendio.
  
Una vez haya llegado el mando intermedio a la zona del incendio, el mando de la primera Unidad de Intervención le cederá el mando y dirección a éste que se incorpora. En el relevo del mando, el saliente informará al entrante de la organización del sistema de comunicaciones establecido hasta ese momento.
  
6.4. Constitución del PMA
  
La constitución del Puesto de Mando Avanzado (PMA), llevará implícita la capacidad de comunicación con todos los efectivos que están involucrados en la extinción. EL PMA se constituye con elemento nodal de las comunicaciones en una situación de incendio forestal.
  
Los posibles tráficos de comunicaciones en este primera situación de incendio, viene representado en el siguiente gráfico:
  
fig. 1: Esquema inicial
  
de comunicaciones 19b
  
En esta situación las comunicaciones se organizarán de la siguiente forma:
  
· Célula de Coordinación: Utiliza la frecuencia semidúplex (repetidor) más adecuada a la zona en la que se ha declarado el incendio. En esta célula sólo tendrán lugar las comunicaciones recíprocas entre el Centro de Coordinación de Emergencias y el Puesto de Mando Avanzado. Es una célula cerrada y deberá operarse mediante llamada selectiva.
  
· Célula Operativa: Utiliza la frecuencia símplex (directo) asignada al Canal 1, con prioritario activado. En esta célula tendrán lugar las comunicaciones entre los recursos operativos y el PMA. Los medios aéreos que apoyan la extinción también operarán en esta célula operativa. Es una célula abierta que no utiliza la llamada selectiva.
  
6.5. Sectorización del incendio
  
La sectorización de un incendio forestal, está en función de su extensión o del número de recursos movilizados, estando ambas razones íntimamente relacionadas. En esta situación, de gran extensión y numerosos recursos, debe modificarse y adaptarse el sistema inicial de comunicaciones, implantándose uno nuevo, que permita todas las comunicaciones necesarias.
  
Los criterios para la implantación de este nuevo sistema de comunicaciones son los siguientes:
  
· Dotar a la zona del incendio de un número suficiente de canales o frecuencias, que eviten la saturación de las comunicaciones.
  
· Organizar y jerarquizar las comunicaciones, limitando el número de éstas, de forma que cada recurso pueda comunicar, únicamente, con aquellos otros recursos que sea necesario.
  
· Habilitar un canal, en toda el área del incendio, con los fines de coordinación y seguridad. La utilización de este canal, denominado prioritario, garantiza al usuario ser escuchado por la totalidad de los equipos, o en el caso más desfavorable, por los equipos de radio más próximos.
  
La sectorización del incendio, implica la existencia de una estructura de mando, compuesta por el Puesto de Mando Avanzado y por cada uno de los Mandos de Sector en los que operativamente se haya dividido en incendio. Con el fin de que este grupo de mando no vea sus comunicaciones afectadas por las células operativas, será necesario habilitar una nueva célula de comunicación, denominada Célula de Mando, en la que operen estos efectivos.
  
Cuando la cobertura esté garantizada en canal símplex, esta célula de mando utilizará como frecuencia de mando el canal 07. Con el fin de que los efectivos que operen en esta célula puedan trabajar también en las Células Operativas, sus equipos de radio deberán tener activada la función de canal prioritario.
  
Cuando no se garantice la cobertura de la Célula de Mando mediante la utilización de un canal símplex, será necesario dotar de un canal semidúplex para las comunicaciones de la Célula de Mando. Esto se consigue mediante la puesta en marcha de los repetidores móviles helitransportados de los que está dotado cada uno de los Centros de Coordinación de Emergencias de la Comunidad Valenciana. Estos repetidores se instalarán en un lugar estratégico en las proximidades del incendio, de forma que dé la cobertura adecuada que se pretende para la Célula de Mando. La puesta en marcha de estos repetidores, obligará a reorganizar las comunicaciones de la Célula de Mando, de forma que los usuarios de esta célula utilizarán como frecuencia de mando los canales 12 ó 13 . Con el fin de que los efectivos que operen en esta célula puedan trabajar también en las Células Operativas, sus equipos de radio deberán tener activada la función de canal prioritario.
  
Los posibles tráficos de comunicaciones en esta situación de incendio de incendio jerarquizado, vienen representados en el siguiente gráfico:
  
fig. 2: Comunicaciones
  
en incendio sectorizado
  
 20b
  
En esta situación las comunicaciones se organizarán de la siguiente forma:
  
· Célula de Coordinación: Utiliza la frecuencia semidúplex (repetidor) más adecuada a la zona en la que se ha declarado el incendio. En esta célula sólo tendrán lugar las comunicaciones recíprocas entre el Centro de Coordinación de Emergencias y el Puesto de Mando Avanzado. Es una célula cerrada y deberá operarse mediante llamada selectiva.
  
· Célula de Mando: Utiliza, cuando haya buena cobertura radioeléctrica, la frecuencia símplex (directo) asignada al canal 07. Cuando la extensión del incendio imposibilite la comunicación por canales símplex, deberá dotarse a la zona del incendio de un repetidor helitransportable, que utilizará las frecuencias asignadas a los canales 12 ó 13. En ambas situaciones, y con el fin de que los efectivos que operen en esta célula puedan trabajar también en las Células Operativas, sus equipos de radio deberán tener activada la función de canal prioritario. Los medios aéreos que apoyan la extinción también operarán en esta célula de mando, con canal prioritario activado. Es una célula abierta que no utiliza la llamada selectiva.
  
· Células Operativas: se crearán tantas células operativas como sectores se haya dividido el incendio. Utilizan las frecuencias símplex (directo) asignadas a los Canales 1, 2, 3, etc., para los Sectores de incendio 1, 2, 3, etc. En estas célula tendrán lugar las comunicaciones entre los recursos operativos y los mandos de cada uno de los sectores. Es una célula abierta que no utiliza la llamada selectiva.
  
ANEXO VII
  
NORMAS PARA LA INTERVENCIÓN DE RECURSOS
  
DE OTRAS ADMINISTRACIONES
  
ANEXO VII.1
  
NORMAS PARA LA MOVILIZACIÓN DE LAS BRIGADAS
  
 DE LA DIPUTACIÓN DE VALENCIA
  
Participació de las Brigadas de Prevención de Incendios Forestales de la Excma. Diputación Provincial de Valencia, en la prevención, vigilancia disuasoria, extinción y actuaciones posteriores de incendios forestales.
  
1. Las brigadas de prevención de incendios forestales contratadas por la Excma. Diputación Provincial de Valencia, tendrán como misión fundamental la prevención de incendios forestales, mediante apertura y conservación de cortafuegos, limpieza de cunetas y conservación de fajas subsidiarias, y otros en defensa de los montes, preferentemente municipales, de acuerdo con el Plan frente al riesgo de Incendios Forestales, en coordinación con los alcaldes de los municipios correspondientes, la Conselleria de Presidencia y la de Medio Ambiente.
  
Participarán en la vigilancia preventiva contra incendios forestales, en concordancia con lo acordado en las reuniones al efecto y contenidas en el Plan elaborado por la Generalitat Valenciana en coordinación con las administraciones competentes.
  
2. En caso de incendio forestal actuarán como brigadas de segunda intervención, A tal efecto, desde los Centros de Coordinación de Emergencias se movilizarán en primer término las brigadas de extinción de incendios forestales contratadas por la Generalitat Valenciana, movilizando las brigadas de la Diputación cuando la gravedad del incendio lo aconseje o cuando la proximidad de una de tales brigadas permita llegar antes que las brigadas de extinción contratadas por la Generalitat Valenciana.
  
Cuando se movilicen brigadas de la Diputación de Valencia, desde el Centro de Coordinación de Emergencias se comunicará de inmediato dicha movilización al coordinador de las brigadas en la zona.
  
La movilización de las brigadas de la Diputación, cuando deban actuar en un municipio diferente del suyo, siempre será con posterioridad a la movilización de las brigadas de la Generalitat Valenciana del entorno correspondiente.
  
Las brigadas de la Diputación de Valencia cuando se desplacen a un incendio, colaborarán en el remate del perímetro tras el fuego y retenes post-incendio.
  
El personal de las brigadas de la Diputación de Valencia en ningún caso asumirá la dirección de las actuaciones en el incendio salvo que lleguen en primer lugar y hasta que se persone en el incendio un recurso de la Generalitat Valenciana, en cuyo caso el mando del mismo asumirá la dirección del siniestro.
  
Durante el periodo de Pascua, por no disponer del equipamiento adecuado ni de la formación precisa, las brigadas de la Diputación de Valencia, no serán movilizadas para la extinción de incendios forestales, salvo que por la gravedad del siniestro, así se acuerde por el director del Protocolo de Incendios Forestales y el Diputado del Area de Medio Ambiente. En dicho período, en caso necesario, se podrá movilizar las autobombas forestales de la Diputación, cuyo personal colaborará en labores complementarias sin participar en la primera línea de fuego.
  
El horario de actuación de las brigadas será de 9:00 a 13:00 y de 15:00 a 18:00 horas. Los sábados, domingos y festivos, se realizará vigilancia de forma continuada, desde las 10:00 a las 18:00 horas.
  
Durante la época comprendida entre el 15 de julio y hasta el 15 de septiembre, en caso de situaciones de preemergencia de Nivel 3, tendrán un horario especial tanto las brigadas con autobombas forestales como las brigadas con todo-terreno de transporte. No se ejecutaran, por las brigadas, las labores diarias de Prevención mientras dure la citada situación de preemergencia, realizando Vigilancia Preventiva durante toda la jornada. El horario será el siguiente:
  
· Las brigadas forestales con autobomba de 3.000 litros tendrán dos turnos de actuación, aproximadamente la mitad en cada uno de ellos, con horario de.
  
- 1.º turno: de las 8:00 h. hasta las 16:00 horas
  
- 2.º turno: Desde las 11:00 h. hasta las 19:00 horas.
  
- En algún caso, si es conveniente, se hará permanecer alguna brigada con autombomba forestal con su horario habitual.
  
· Las brigadas forestales con vehículo todo-terreno de transporte, cumplirán su horario habitual de 9:00 h. hasta las 18:00 h., permaneciendo incluso en el monte durante el horario de comida (13:00 h. a 15:00 h.)
  
Independientemente del periodo anterior, todas las brigadas de la Diputación, con autobomba forestal o con todo terreno, y siempre que exista preemergencia de Nivel 3, ampliarán su horario si son requeridas por el CCE por necesidades urgentes en el servicio.
  
El control diario de la presencia de las brigadas de la Diputación se realizará desde el Centro de Coordinación de Emergencias de la Generalitat, comunicando el responsable de la brigada el lugar, partida, labor a realizar y forma de localización durante el día.
  
El desplazamiento de las brigadas de la Diputación al lugar del incendio se efectuará siempre por medios terrestres.
  
3. Tras un siniestro forestal, los técnicos responsables de la Generalitat Valenciana, informarán y coordinarán con los coordinadores de las brigadas forestales de la Diputación, la distribución adecuada de los retenes y vigilancia de perímetros.
  
ANEXO VII.2
  
NORMAS PARA LA INTERVENCIÓN DE MEDIOS AÉREOS
  
DE LA D.G. DE CONSERVACIÓN DE LA NATURALEZA
  
Sumario
  
0. TERMINOLOGÍA
  
1. TIPOS DE MEDIOS AÉREOS DE LA DIRECCIÓN GENERAL
  
 DE CONSERVACIÓN DE LA NATURALEZA
  
2. DESPACHO
  
3. COORDINACIÓN EN EL INCENDIO
  
4. LIMITACIONES
  
5. APOYO LOGÍSTICO
  
6. COMUNICACIONES
  
0. TERMINOLOGÍA
  
a) Organismos
  
DGCN: Dirección General de Conservación de la Naturaleza
  
ADCIF: Area de Defensa contra Incendios Forestales
  
CA: Comunidad Autónoma
  
CLIF: Comité de Lucha contra Incendios Forestales
  
 (DGCN+CCAA)
  
b) Personal
  
CTIF: Coordinador Territorial de Incendios Forestales
  
TB: Técnico de Base de la DGCN
  
CRIF: Coordinador de medios aéreos de la DGCN contra
  
 Incendios Forestales
  
CAR: Cuadrilla helitransportada de acción rápida (aprox.
  
 10 combatientes)
  
BRIF: Brigada de refuerzo en grandes incendios (aprox.
  
 45 combatientes)
  
c) Aeronaves
  
MCN: Medios aéreos de cobertura nacional.
  
MCR: Medios aéreos de cobertura regional.
  
MCC: Medios aéreos de cobertura comarcal.
  
AA: Avión Anfibio.
  
ACT: Avión de carga en tierra.
  
HKA: Helicóptero bombardero de carga mediana (aprox. 1300 l)
  
HKB: Helicóptero bombardero de gran capacidad (aprox. 4500 l)
  
HCAR: Helicóptero para transporte de CAR.
  
HB: Helicóptero para transporte de BRIF.
  
ACO: Avión de Coordinación y Observación
  
 envío de imágenes y vídeo)
  
1. TIPOS DE MEDIOS AÉREOS DE LA DIRECCIÓN GENERAL DE CONSERVACIÓN DE LA NATURALEZA
  
1.1. Los medios aéreos de la Dirección General de Conservación de la Naturaleza (DGCN) se clasifican de la siguiente manera:
  
· Medios aéreos de cobertura nacional (MCN): Son las aeronaves que por su gran autonomía de vuelo pueden ser desplazadas para intervenir eficazmente en incendios situados a distancias de sus bases que superan los 200 km.
  
· Medios aéreos de cobertura regional (MCR): Son las aeronaves que por su menor autonomía de vuelo y necesidades de infraestructura no deben ser desplazadas por razones de eficacia para intervenir en incendios situados a más de 200 km. de sus bases.
  
· Medios aéreos de cobertura comarcal (MCC): Son las aeronaves cuya autonomía de vuelo y necesidades de infraestructura limitan sus desplazamientos a distancias inferiores a 100 km. de sus bases.
  
1.2. Los medios de que disponga la DGCN cada año se clasificarán de acuerdo con esta tipología, reflejándose esta clasificación en un Anexo anual a estas Normas.
  
2. DESPACHO
  
2.1. Se entiende por despacho la decisión de enviar un medio aéreo de la DGCN para intervenir en la extinción de un incendio. (Anexos nº 1 y 2 del presente Anexo ).
  
2.2. Como regla general, los medios aéreos de la DGCN desplegados en el territorio de cada Comunidad Autónoma para el lanzamiento de agua sobre el fuego o para el transporte de personal serán movilizados por el Coordinador Territorial de la DGC (CTI) a petición del servicio responsable de la extinción de la Comunidad Autónoma, que proporcionará los datos que le sean requeridos sobre localización, combustibles, meteorología y otros medios que intervengan. No obstante, para acelerar al máximo la primera intervención se aplicará el procedimiento de despacho automático en los casos que se indican a continuación. Se excluyen del despacho automático en los casos que se indican a continuación. Se excluyen del despacho automático los MCN, cuya salida deberá ser siempre ordenada o autorizada por el Área de Defensa contra Incendios Forestales.
  
2.3. La intervención de aviones y helicópteros de la DGCN en los incendios que se inicien en un radio máximo de 50 km. alrededor de sus bases, se realizará por el procedimiento de despacho automático, consistente en que la orden de intervención será dada por el Técnico de la DGCN en la base, previa consulta con el Técnico de guardia competente de la Comunidad Autónoma a la que afecte el incendio en cuanto se tenga noticia en la base de la existencia de un incendio dentro del citado radio. Si no fuera posible conectar con dicho Técnico de guardia, el Técnico de la DGCN darán la orden de salida sin más retraso, comunicándoselo al Coordinador Territorial de la DGCN. (CTI).
  
En el caso de incendios simultáneos dentro de la zona, el Técnico de la DGCN consultará la prioridad con el citado Técnico de guardia para decidir la salida inmediata.
  
Este procedimiento se aplicará a las superficies forestales que, situadas dentro de dicha zona, hayan sido clasificadas como prioritarias por el Servicio competente de la Comunidad Autónoma.
  
2.4. Las intervenciones fuera del radio de 50 km. en otros incendios situados en la Comunidad Autónoma en que se encuentra emplazada la base, serán solicitadas por el Servicio competente de dicha Comunidad al Coordinador Territorial de la DGCN, que dará la orden de salida a través del Técnico de la base.
  
2.5.Cuando los Servicios competentes de la Comunidad Autónoma estimen justificadamente que el comportamiento de los incendios hace necesario el refuerzo de los medios aéreos desplegados en su territorio, lo solicitarán del Área de Defensa contra Incendios Forestales de la DGCN en Madrid, a través del Coordinador Territorial de la DGCN.
  
A la vista de esas peticiones y teniendo en cuenta la disponibilidad de medios aéreos de la DGCN desplegados en el resto del territorio nacional, el Área de Defensa contra Incendios Forestales decidirá qué refuerzo es posible prestar y comunicará la correspondiente orden de salida a la base aérea en la que se encuentren los medios que deben desplazarse.
  
2.6. En el caso de desplazamiento de aeronaves de la DGCN fuera de su zona, el responsable de la Comunidad Autónoma que lo haya solicitado propondrá al Coordinador Territorial de la DGCN la base de operaciones para los mismos, facilitando el apoyo que sea necesario. El Coordinador Territorial de la DGCN, de acuerdo con el asesoramiento técnico de los pilotos, tomará la decisión que proceda por razones de eficacia y seguridad.
  
2.7. Todas las solicitudes de intervención de medios aéreos de la DGCN se realizarán por el Servicio competente de la Comunidad Autónoma, aportando los datos que figuran en la ficha del Anexo nº 1 del presente Anexo.
  
En las intervenciones para incendios que se hayan iniciado el día anterior la solicitud se cursará por fax, acompañada por un esquema del plan de operaciones que se vaya a seguir para la extinción y que figura en el modelo que se acompaña en el Anexo nº 3 y Anexo nº 3 (bis) del presente Anexo.
  
2.8. Los tiempos máximos de salida se fijarán para cada base al principio de campaña, teniendo en cuenta las características de las aeronaves y las condiciones de uso de la base.
  
Con carácter general las operaciones se desarrollarán de orto a ocaso, es decir, con luz natural, salvo que la base tenga condiciones de uso que obliguen a establecer un horario específico (por ejemplo, horario de apertura en un aeropuerto o en una base militar).
  
3. COORDINACIÓN EN EL INCENDIO
  
3.1. Siempre que en un incendio intervenga más de una aeronave de la DGCN, se designará un Coordinador de los medios de la DGCN (CRIF), (Ver organigrama del Anexo nº 4 del presente Anexo), de acuerdo con las siguiente reglas:
  
· Si está presente un Técnico de la DGCN le corresponderá actuar como CRIF. Si hay más de uno, le corresponderá al que tenga mayor experiencia.
  
· Si no está presente ningún Técnico de la DGCN, le corresponderá actuar como CRIF al piloto de aeronave de la DGCN de mayor experiencia. Si alguna de las aeronaves fuera un helicóptero o un avión observador, se preferirá a su piloto para que actúe como CRIF, salvo circunstancias que aconsejen otra preferencia.
  
· Para los incendios que duren más de 24 horas, la DGCN, de acuerdo con sus disponibilidades, formará equipos de personal especializado, dotados con helicópteros para que actúen como CRIF.
  
3.2. La labor de los CRIF será coordinar y controlar la intervención de los medios de la DGCN en el incendio, recibiendo las instrucciones que le transmita el Director de la extinción por la Comunidad Autónoma, así como las informaciones que éste le facilite sobre otros medios terrestres y aéreos que estén interviniendo.
  
3.3. Para realizar su labor, los CRIF se auxiliarán de los helicópteros, aviones observadores y unidades móviles de meteorología y transmisiones (UMMT), que la DGCN pueda disponer en la zona.
  
3.4. Los Directores de extinción de las Comunidades Autónomas se comunicarán exclusivamente con los CRIF para transmitir sus instrucciones relativas a intervención de los medios de la DGCN, que deberán acompañar de las informaciones operativas que puedan precisar los CRIF, en particular, las relativas a su plan de operaciones. (Anexo nº 3).
  
Cuando el incendio se haya iniciado el día anterior el plan de operaciones deberá formularse por escrito, comunicándolo a todos los que intervienen en la extinción, en particular al CRIF.
  
3.5. Cuando un incendio se extienda por territorios de dos o más CCAA, los Directores de extinción de cada una de ellas se coordinarán, de manera que uno sólo de ellos se comunique con el CRIF. Si esto no se realizara, el CRIF decidirá por si mismo la forma de intervención de los medios de la DGCN que se encuentren en el incendio, teniendo en cuenta los objetivos de seguridad y eficacia en las operaciones. Simultáneamente informará de la situación al Área de Defensa contra Incendios Forestales, que tomará las decisiones que procedan considerando los mismos objetivos.
  
3.6. Corresponderá siempre al CRIF la prioridad en la ordenación del tráfico aéreo, debiendo todos los demás aparatos movilizados por la Comunidad Autónoma solicitar su autorización para entrar en la zona del incendio. Si no se respetara esta prioridad, la DGCN podrá ordenar la retirada de sus medios del incendio por razones de seguridad.
  
3.7. El Técnico de guardia de la Comunidad Autónoma podrá disponer el cambio de las aeronaves de un incendio a otro, sólo cuando ambos incendios se hallen dentro de la zona de despacho automático, comunicándolo seguidamente al Técnico de la DGCN en la base. Para otros casos deberá solicitarlo del Coordinador de la DGCN.
  
3.8. Las aeronaves de la DGCN se retirarán de un incendio cuando esté controlado o extinguido o cuando se presente alguna de las limitaciones mencionadas en 4.1., correspondiéndole al CRIF la orden de retirada, previa comunicación al Director de extinción.
  
3.9. La intervención de los helicópteros de la DGCN en el transporte de brigada se realizará llevando la brigada adscrita a la base a un lugar inmediato al frente del fuego. Una vez depositada en tierra, la brigada empezará a actuar inmediatamente contra el incendio, de acuerdo con las instrucciones del Director de extinción por la Comunidad Autónoma. Si dicho Director de extinción no se encontrara aún en el incendio, la brigada procederá al primer ataque sin retraso.
  
Entretanto, el Técnico de guardia de la Comunidad, con las informaciones que reciba del incendio, habrá ordenado el traslado por tierra de las cuadrillas más próximas al lugar del siniestro y habrá decidido cuales otras, de entre las menos próximas a la zona, considera necesario desplazar en helicóptero, señalando el "punto de encuentro" en el que deben convergen para ser recogidas. A través de comunicación radiotelefónica, el Técnico de la base conocerá esta decisión y se le trasladará al piloto para que actúe sin pérdida de tiempo.
  
De esta forma se continuará operando hasta haber concentrado en el fuego al personal y los medios que el responsable de la dirección del incendio considere oportunos, en cuyo momento el helicóptero y su brigada podrán regresar a su base de procedencia, en previsión de nuevos incendios, o continuar en el mismo utilizando el helibalde, si dispone de él.
  
Una vez en la base, volverán al estado de alerta. Debe insistirse en la importancia de no retener esta brigada helitransportada más allá de lo estrictamente necesario.
  
Se evitará mediante los oportunos relevos que se hagan horas extraordinarias.
  
Las cuadrillas que quedaron en el incendio regresarán a sus puntos de origen por medios terrestres.
  
3.10. El Coordinador Territorial de la DGCN (CTI) comunicará diariamente al Área de Defensa contra Incendios Forestales los datos relativos a índice de peligro y operaciones efectuadas por los medios de la DGCN para el oportuno seguimiento de la campaña.
  
Los técnicos de las bases elaborarán los parte de intervención, que serán remitidos por el CTI al ADCIF en el plazo más breve posible.
  
4. LIMITACIONES
  
4.1. Las intervenciones de los medios aéreos de la DGCN estarán limitadas por lo siguiente:
  
· Condiciones meteorológicas: Según apreciación justificada de los pilotos.
  
· Operatividad de las aeronaves: Según tiempos de revisiones reglamentarias, reparación de averías, horario de apertura y cierre del aeropuerto, etc.
  
· Disponibilidad de luz: Se podrá trabajar de orto a ocaso, previéndose el regreso a la base con luz natural.
  
· Tiempo de trabajo: Ocho horas de vuelo cada día, como máximo por piloto.
  
Diez horas de trabajo continuado como máximo por brigada, incluyendo tiempo de desplazamiento desde su base al incendio.
  
· Coste de la operación: Según la relación entre el coste previsible de la misma y los daños que se podrían evitar.
  
· Condiciones técnicas. Se considerarán limitativas las situaciones en las que los medios y métodos de ataque sean inadecuados y, a juicio de la DGCN, se prevea que el apoyo de los medios aéreos resultará ineficaz. Asimismo se considerará limitación la inexistencia de Director de extinción o de Plan de Operaciones comunicado a la DGCN.
  
Cuando se produzcan algunas de estas limitaciones, la DGCN podrá decidir no intervenir o suspender la intervención con sus medios.
  
4.2. Las Comunidades Autónomas dedicarán, dentro de sus disponibilidades presupuestarias, fondos para el acondicionamiento de pistas en los montes para aviones y helicópteros destinados a la extinción de incendios forestales, teniendo en cuenta las recomendaciones de la DGCN sobre características de utilización y habitabilidad.
  
4.3. Antes de comenzar la campaña, los servicios de cada Comunidad Autónoma comunicarán a la DGCN las zonas restringidas al vuelo. En estas zonas no se realizará despacho automático, ni vuelo de entrenamiento o reconocimiento.
  
4.4. Al principio de cada campaña, los pilotos de los helicópteros destacados por la DGCN revisarán los "puntos de encuentro" propuestos por las Comunidades Autónomas en cada zona de "despacho automático" informando por escrito acerca de las condiciones de utilización que deberán ser respetadas por todo el personal que intervenga en la operación. Los pilotos de los aviones de carga en tierra revisarán igualmente las pistas auxiliares situadas en su zona para comprobar si están en condiciones de utilización.
  
4.5. La misión principal de los helicópteros es el transporte de cuadrillas para la extinción y el lanzamiento de agua, cuando estén equipados para ello. Con carácter secundario pueden utilizarse para coordinación de operaciones y para seguimiento y evaluación.
  
En estos casos solamente podrán ser transportadas por el helicóptero las personas directamente involucradas en las operaciones de extinción.
  
No podrán ser solicitados estos aparatos para otras misiones, ni transportar a personal distinto del ya citado, salvo que se trate de operaciones de salvamento y socorrismo o sea autorizado expresamente por la Dirección de la DGCN.
  
4.6. No podrá ser transportado en los helicópteros de la DGCN personal que no vaya equipado adecuadamente para la extinción y que no haya sido seleccionado y entrenado, de acuerdo con la normativa elaborada por la Comisión Técnica de Normalización sobre Incendios Forestales.
  
4.7. No se podrán disgregar las brigadas de la DGCN, salvo por causa justificada y, en este caso, manteniendo la unidad de las cuadrillas que las componen.
  
4.8. No se emplearán las brigadas de la DGCN, para labores de liquidación o de vigilancia del perímetro del incendio, ni para trabajos que no sean de extinción.
  
5. APOYO LOGÍSTICO
  
5.1. La Comunidad Autónoma que haya solicitado los medios aéreos de la DGCN facilitará el aprovisionamiento de combustible en las proximidades del incendio, siempre que sea posible. A tal fin se indicará en la solicitud donde puede realizarse.
  
Si ello no fuera posible, los pilotos decidirán donde efectuarán el repostaje.
  
5.2. En el caso de desplazamiento de medios aéreos de la DGCN fuera de sus bases, la Comunidad Autónoma solicitante facilitará el alojamiento de las tripulaciones, así como un medio de transporte desde la pista donde pernocte la aeronave hasta dicho alojamiento.
  
5.3. En el caso de desplazamiento de brigadas de la DGCN, fuera de su zona, el responsable de la Comunidad Autónoma que las hay solicitado deberá tener previsto y señalizado el sitio adecuado para que aterrice el helicóptero. También dispondrá de los vehículos necesarios para hacer el despliegue, así como de un plan escrito de los trabajos que les encomienden, incluyendo información sobre frecuencias a utilizar y medios terrestres y aéreos con los que las brigadas de la DGCN deberán coordinarse.
  
5.4. Si se prevé la intervención prolongada de brigadas de la DGCN en un incendio, la Comunidad Autónoma deberá proporcionar alojamiento adecuado para el descanso del personal. La duración de este descanso, después de cada jornada de extinción, no deberá ser menor de ocho horas.
  
La Comunidad Autónoma proporcionará alimentación adecuada al personal de las brigadas de la DGCN durante su intervención en el incendio.
  
6. COMUNICACIONES
  
6.1. Las Comunidades Autónomas y la DGCN coordinarán sus redes de comunicaciones radiotelefónicas para la movilización y utilización de los medios aéreos, teniendo en cuenta el Anexo nº 5 del presente Anexo.
  
6.2. Las comunicaciones del Director de extinción a los medios aéreos de la DGCN se realizarán siempre en español (castellano) por razones de seguridad y eficacia.
  
6.3. La DGCN informará a la Comunidad Autónoma al principio de la campaña acerca de los indicativos (FOCA, BRIF, CRIF, etc.) de sus medios para que sean utilizados al dirigirse a ellos.
  
Por razones de seguridad y eficacia, estos indicativos no podrán ser aplicados a medios de la Comunidad Autónoma, que deberán tener otros diferentes.
  
 ANEXO Nº 1
  
ANEXO Nº 3
  
MODELO DE PLAN MÍNIMO DE OPERACIONES
  
0. FECHA Y HORA DE ELABORACIÓN:
  
1. LOCALIZACIÓN DEL INCENDIO:
  
 Término, lugar, vías de acceso.
  
2. CONDICIONES METEOROLÓGICAS
  
 Actuales (hora)
  
 Previsibles (en las próximas 6 horas)
  
3. DIRECTOR DE LA EXTINCIÓN
  
 Nombre, organismo y capacitación
  
 Localización del Puesto de Mando
  
4. MEDIOS DISPONIBLES
  
 Medios de la CA (terrestres y aéreos)
  
 Medios de la DGCN (terrestres y aéreos)
  
5. COMUNICACIONES
  
 Frecuencia tierra-tierra
  
 Frecuencia tierra-aire
  
 Previsibles (en las próximas 6 horas)
  
6. TAREAS ENCOMENDADAS A CADA MEDIO
  
7. CROQUIS DE SITUACIÓN DE LOS MEDIOS
  
Nota: Si se nombran Jefes de Sector, se incluirán sus datos.
  
 Si se nombran Jefes de Planificación, Operaciones y Logística, se incluirán sus datos.
  
ANEXO Nº 5
  
CANALES COMUNES DE EXTINCIÓN Y EMERGENCIA
  
A) CANALES EN SIMPLEX VHF-FM (tierra-tierra)
  
CANAL TX=RX (Mhz) Provincias que lo usan actualmente
  
01 79,625 Todas, exclusiva DGCN
  
02 85,225 Todas, exclusiva DGCN
  
16 84,250 Todas, emergencia
  
18 79,875 Toledo
  
20 81,000 Córdoba, Salamanca, Valencia, Zaragoza
  
B) CANALES EN SEMIDUPLEX VHF-AM (tierra-tierra)
  
CANAL TX RX INVERSO Provincias
  
(directo) (Mhz) (Mhz) (repetidor)
  
29 79,625 84,150 49 Todas, excl.DGCN
  
74 84,125 79,125 37 Baleares
  
75 84,150 79,075 32 Baleares
  
77 84,325 79,275 55 Sta. Cruz Tenerife
  
79 84,350 79,325 58 Sta. Cruz Tenerife
  
C) CANALES EN SIMPLEX VHF-AM (tierra-aire)
  
Frecuencia (TX=RX en Mhz) Estado y utilización
  
129,825 Autorizado
  
129,850 Autorizado salvo en Tenerife
  
Banda de 129 a 130 Mhz Para casos de incendio simultáneos
  
 y emergencia, estableciendo
  
 la frecuencia adecuada el
  
 Coordinador de Incendios.
  
ADAPTACIÓN DE TRANSCEPTORES Y REPETIDORES QUE NO INCLUYEN LOS CANALES COMUNES DE EXTINCIÓN Y EMERGENCIA
  
Los equipos de la DGCN de las bases aéreas están programados con 100 canales entre los que se encuentran los cinco en simplex y cinco en semiduplex seleccionados como canales comunes de extinción y emergencia.
  
En las Comunidades Autónomas que han subtonado sus redes, así como en los que utilizan otra banda, casos de Cataluña y Valencia (bomberos), no es posible las comunicaciones tierra-tierra. Esto no solo le pasa a los medios de la DGCN, sino entre Comunidades distintas, cuando se prestan ayuda en la extinción, caso corriente en grandes incendios.
  
En los casos de apoyo a la extinción de Comunidades o Servicios de Extinción que utilizan otra banda de frecuencias, a los medios de apoyo ajenos a la comunidad, se les debe proporcionar transceptores para coordinar la extinción con eficacia y seguridad.
  
Las Comunidades o provincias con redes subtonadas, generalmente no cubren en sus equipos los cien canales posibles de programar en los transceptores que proporcionan las empresas suministradoras de equipos de radio. La reprogramación de los transceptores actualmente en uso para incluir los diez canales seleccionados como comunes de extinción y emergencia, es barata y fácil, pues la reprogramación puede hacerse con un PC, si la empresa suministradora de equipos facilita el programa y el interfaz. Se trata de hacer una serie clónica de transceptores que incluye las frecuencias de los diez canales con los dígitos señalados u otros.
  
La reprogramación expuesta no sólo es necesaria, sino imprescindible para resolver uno de los problemas de las comunicaciones: hacerlas compatibles en la extinción sin interferir e incluso mejorar la red de vigilancia, que siempre se colapsa cuando todo el personal usuario de la red quiere hablar a través del repetidor.
  
Para utilizar los canales en semiduplex seleccionados (29, 74, 75, 77 y 79) es necesario disponer de un repetidor programado en los canales inversos (49, 37, 32, 55 y 58). Este repetidor debe instalarse en una Unidad Móvil. La DGCN y algunas Comunidades disponen de número suficiente. Las Comunidades que no disponen de repetidores en Unidad Móvil, pueden instalar en cualquier vehículo un repetidor y situando el vehículo en el sitio adecuado, pueden mejorar enormemente las comunicaciones en la extinción.
  
FORMA DE OPERAR LAS COMUNICACIONES CON CANALES COMUNES DE EXTINCIÓN Y EMERGENCIA
  
Se deben reiterar que las comunicaciones básicas para operar en la extinción deben ser en simplex. Se deben reservar los canales en semiduplex para uso exclusivo del Director y Coordinador.
  
Se deben repartir frecuencias y canales cuando a lo largo de la extinción se van acumulando los medios, asignándole a cada sector o tipo de medio el canal con el que debe operar. Prácticamente en todos los grandes incendios es necesario centralizar las comunicaciones utilizando una Unidad Móvil con este fin. El operador de esta unidad asignará prioridades, repartirá canales y exigirá una disciplina rígida de los usuarios.
  
Cuando a la extinción se incorporasen medios ajenos a la Comunidad, se deben utilizar los canales comunes preferentemente en simplex. Esto permitirá una coordinación imprescindible para actuar con eficacia y seguridad. Precisamente se ha distinguido con la palabra "emergencia" a los canales seleccionados y entre ellos el 16 (84,250 Mhz), tradicional desde hace años.
  
Se debe ir pasando de los canales asignados a cada Provincia o Comarca a los canales comunes según aumentan los medios, lo cual además de imprescindible en la coordinación, es necesario cuando se producen incendios simultáneos y también importante para mejorar las comunicaciones de la red de vigilancia que normalmente enlaza con el Centro Provincial.
  
ANEXO VII.3
  
NORMAS Y PROCEDIMIENTOS PARA LA
  
COOPERACIÓN DE LAS FUERZAS ARMADAS
  
COOPERACIÓN DE LAS FUERZAS ARMADAS: NORMAS Y PROCEDIMIENTOS
  
En el Plan Estatal de Protección Civil para emergencias por Incendios Forestales, apdo. 5.7. Cooperación de las Fuerzas Armadas: Normas y Procedimientos, se desarrolla este epígrafe. Así como en la instrucción que se elabora anualmente.
  
TAREAS AUXILIARES Y DE APOYO LOGÍSTICO
  
- Vigilancia de zonas ya quemadas
  
- Vigilancia y observación de la zona del incendio
  
- Colaboración al aislamiento de la zona afectada
  
- Transporte, acarreo y tendido de materiales contra incendios
  
- Evacuaciones de población
  
- Apoyo y evacuación sanitaria
  
- Abastecimiento de agua
  
- Suministro de alimentos
  
- Instalación de campamentos como alojamientos provisionales
  
- Apoyo con máquinas especiales de ingenieros (limpieza y apertura de cortafuegos, acopio de tierra, barrido de cenizas)
  
- Establecimiento de redes de transmisiones
  
SOLICITUD DE INTERVENCIÓN DE MEDIOS DE LAS FUERZAS ARMADAS
  
facsimil
  
ANEXO VII.4
  
NORMAS Y PROCEDIMIENTOS DE MOVILIZACIÓN
  
DE MEDIOS PERTENECIENTES A OTRAS
  
ADMINISTRACIONES A TRAVÉS DEL PLAN ESTATAL
  
facsimil
  
ANEXO VII.5
  
BOLETIN DE PARTE DE EVOLUCIÓN Y FIN DE EPISODIO
  
facsimil
  
ANEXO VIII
  
PROTOCOLOS DE ACTUACIÓN DE LOS SPEIS
  
DE VALENCIA Y CASTELLÓN
  
Sumario
  
PROTOCOLO DE COORDINACIÓN PARA LA ACTUACIÓN EN LOS INCENDIOS FORESTALES EN EL SALER (VALENCIA)
  
1. RECURSOS
  
2. VALORACIÓN DE INCENDIOS Y ALERTAS
  
3. PUNTOS DE ENCUENTRO
  
4. PUESTO DE MANDO AVANZADO
  
5. DIRECTOR DEL PUESTO DE MANDO AVANZADO
  
6. AVITUALLAMIENTO
  
7. PROTOCOLOS COMPLEMENTARIOS
  
8. TRAFICO Y EVACUACIÓN
  
PROTOCOLO DE COORDINACIÓN PARA LA ACTUACIÓN FRENTE A LOS INCENDIOS FORESTALES EN EL TERMINO MUNICIPAL DE CASTELLÓN DE LA PLANA
  
1. INTRODUCCIÓN.
  
2. ZONAS DE RIESGO
  
3. RECURSOS.
  
4. VALORACIÓN DE INCENDIOS Y ALERTAS
  
5. PUNTOS DE ENCUENTRO
  
6. PUESTO DE MANDO AVANZADO
  
7. DIRECTOR DEL PUESTO DE MANDO AVANZADO.
  
8. ACUERDOS COMPLEMENTARIOS
  
PROTOCOLO DE COORDINACIÓN PARA LA ACTUACIÓN EN LOS INCENDIOS FORESTALES EN EL SALER (VALENCIA)
  
1. RECURSOS
  
El Ayuntamiento dispone de un subparque de actuación las 24 horas en el Saler y una brigada de guardas forestales, y la Generalitat Valenciana, dos torretas de vigilancia y una unidad de intervención de bomberos forestales, entre las 11'00 horas de la mañana y las 20'00 horas de la tarde. Además de lo anterior, la Generalitat Valenciana puede movilizar cualesquiera otros recursos específicos en la materia del resto de la Comunidad a través del Centro de Coordinación de Emergencias de L'Eliana, así como los medios aéreos necesarios incluso de la Administración Central del Estado.
  
Los recursos de una y otra administración disponen de los sistemas de comunicación necesarios con sus centros de coordinación, Parque Central de Bomberos de Valencia y Centro de Coordinación de emergencias de L'Eliana.
  
2. VALORACIÓN DE INCENDIOS Y ALERTAS
  
Para valorar la gravedad de los posibles incendios en El Saler se utilizará la clasificación de la directriz básica frente a incendios Forestales del Ministerio de Interior.
  
La valoración de los incendios de nivel 0 ó 1, será efectuada por el Jefe de Turno del Servicio Contra Incendios del Ayuntamiento de Valencia:
  
· En el Nivel 0 se alertará al CCE de L'Eliana para que se pongan en estado de alerta los medios aéreos.
  
· En el Nivel 1, dependiendo de su gravedad, se solicitarán dichos recursos aéreos.
  
Desde el Parque de Bomberos de Valencia se solicitará al CCE de L'Eliana los recursos extramunicipales que se consideren necesarios.
  
La declaración de los incendios de nivel 2, corresponderá a la Generalitat Valenciana, de acuerdo con el procedimiento aprobado al efecto. Dicha declaración será efectuada por el Director General de Interior o persona en quien delegue, por sí mismo o a propuesta del Concejal del Ayuntamiento de Valencia competente en la materia, o persona en quien delegue.
  
Desde el CCE de L'Eliana se alertará a la Administración Central del Estado y se movilizarán los recursos necesarios.
  
3. PUNTOS DE ENCUENTRO
  
En caso de solicitar recursos extramunicipales, el Parque Central de Bomberos indicará al CCE el lugar de encuentro donde deben dirigirse los mismos, que será uno de los siguientes:
  
ZONA 1: Polideportivo - Tallafoc dels Ferros
  
 PMA --- Retén Policía Local (junto al camping)
  
ZONA 2: Tallafoc dels Ferros - Gola de Puchol
  
 PMA --- Viveros Municipales
  
ZONA 3: Gola de Puchol - Mollada de la Torre
  
 PMA --- Centro Información Racó de l'Olla.
  
ZONA 4: Mollada de la Torre - Gola del Perellonet
  
 PMA --- Devesa Gardens/Parador Nacional.
  
Los puntos previstos para aterrizaje de helicópteros serán:
  
· Polideportivo
  
· Retén Policía Local
  
· Casal D'Esplai
  
· Aparcamientos en playa.
  
El Ayuntamiento arbitrará la recepción de los mismos, las instrucciones para su actuación y lugar donde está ubicado el puesto de mando siendo acompañados por personal del Ayuntamiento.
  
4. PUESTO DE MANDO AVANZADO
  
El Ayuntamiento determinará el lugar idóneo para ubicar el Puesto de Mando Avanzado, al que se dirigirán los responsables de los Servicios actuantes y desde donde se dirigirán las operaciones contra el siniestro.
  
Cada servicio actuante aportará una emisora que permita la comunicación con sus recursos. Además bomberos del Ayuntamiento aportará una emisora para comunicarse con el Parque Central de Valencia y el Técnico de la Generalitat Valenciana aportará una emisora para comunicarse con los medios aéreos y con el Centro de Coordinación de emergencias provincial.
  
5. DIRECTOR DEL PUESTO DE MANDO AVANZADO
  
La dirección del Puesto de Mando Avanzado, será ejercida por el mando del Servicio de Extinción del Ayuntamiento de Valencia, salvo que el Director General de Interior o persona en quien delegue decida que, por la gravedad del siniestro, dicho mando debe ser ejercido por un Técnico de la Generalitat Valenciana.
  
El Jefe de Turno del Servicio de Bomberos del Ayuntamiento de Valencia, constituirá el PMA asignado a cada zona y aportará al puesto de mando una colección de planos de la zona, asumiendo la coordinación y dirección de las operaciones hasta la llegada del Jefe del Servicio o persona en quien delegue.
  
Establecida la estrategia, el mando de cada servicio, trasmitirá las órdenes al personal de su servicio, asumiendo la coordinación con los medios aéreos el Técnico de la Generalitat Valenciana.
  
6. AVITUALLAMIENTO
  
En caso necesario, el Ayuntamiento de Valencia asumirá inicialmente el avituallamiento (comida y bebida), de los recurso actuantes.
  
Si se estimara necesario, el ayuntamiento solicitará al CCE la activación del Plan de Avituallamiento de la Comunidad Valenciana.
  
7. PROTOCOLOS COMPLEMENTARIOS
  
Puede resultar conveniente establecer protocolos complementarios para actuaciones en zonas concretas del Saler, a los que se debe llegar por consenso entre el Ayuntamiento de Valencia y la conselleria de Administración Pública, a propuesta de cualquiera de ellos.
  
8. TRAFICO Y EVACUACIÓN
  
En caso de siniestro, el tráfico en la zona se llevará a cabo en coordinación directa entre la Policía Local de Valencia y la Guardia Civil.
  
En caso de ser necesaria la evacuación preventiva de alguna zona, ésta será efectuada fundamentalmente con los recursos municipales, por la probable dificultad de acceso de otros y el inevitable retraso que ello comportaría.
  
PROTOCOLO DE COORDINACIÓN PARA LA ACTUACIÓN EN LOS INCENDIOS FORESTALES EN EL TERMINO MUNICIPAL DE CASTELLÓN DE LA PLANA
  
1. INTRODUCCIÓN
  
La aprobación y posterior entrada en vigor del Plan Especial frente al riesgo de incendios forestales en la Comunidad Valenciana, hace necesario a nuestro parecer la redacción de un acuerdo entre el Ayuntamiento y la Generalitat Valenciana que defina con mayor precisión los procedimientos de actuación y coordinación en los incendios forestales que ocurran en el término municipal de Castellón de la Plana.
  
2. ZONAS DE RIESGO
  
El municipio tiene cuatro zonas de riesgo perfectamente definidas, de las que tres son de tipo monte, con núcleos de pinares, cultivos de secano semiabandonados y gran abundancia de matorral, accesos difíciles para los vehículos del parque de bomberos municipal, fuertes pendientes y existencia de edificaciones habitadas en sus proximidades, siendo la cuarta zona el parque de Pinar, sito en el Grao, terreno llano y accesible a los vehículos del servicio, tomas de agua en su interior, zonas adehesadas, campo de golf, campos de fútbol, etc. abundantes pinos y algo de matorral. Hay algunas edificaciones habitadas en su contorno.
  
3. RECURSOS
  
El Ayuntamiento dispone del Parque Municipal de Bomberos, en servicio permanente y ubicado en C/ Galicia, 18.
  
La Generalitat Valenciana dispone de los recursos adscritos a la provincia de Castellón, recogidos en el Plan Especial frente al riesgo de incendios forestales en la Comunidad Valenciana y que son coordinados desde el Centro de Coordinación de Emergencias (en adelante CCE) de Castellón.
  
Además de lo anterior, la Generalitat Valenciana puede movilizar cualesquiera otros recursos específicos en la materia, del resto de la Comunidad, a través del 112 de L'Eliana, así como los medios aéreos necesarios incluso de la Administración Central del Estado.
  
Los recursos de una y otra administración disponen de los sistemas de comunicación necesarios con sus centros de coordinación, Parque de Bomberos de Castellón y CEE de Castellón.
  
4. VALORACIÓN DE INCENDIOS Y ALERTAS
  
Para valorar la gravedad de los posibles incendios en el término municipal de Castellón, se utilizará la clasificación recogida en el del Plan Especial frente al Riesgo de Incendios Forestales en la Comunidad Valenciana.
  
La valoración de los incendios de nivel 0 ó 1, será efectuada por el Agente Forestal o por el Jefe de Turno del Parque de Bomberos de Castellón y comunicada de inmediato al CCE de Castellón.
  
La declaración de los incendios de nivel 2, corresponderá a la Generalitat Valenciana, de acuerdo con el Plan Especial frente al Riesgo de Incendios Forestales en la Comunidad Valenciana.
  
Dicha declaración será efectuada por el Director del Plan Especial o persona en quien delegue, por si mismo o a propuesta del Concejal Delegado de Bomberos y Protección Civil de Castellón, o persona en quien delegue, o del Coordinador Provincial de Incendios de Castellón.
  
Desde el Parque de Bomberos de Castellón se solicitará al CCE de Castellón, los recursos extramunicipales que se consideren necesarios y los que no estén previstos en el Plan Especial frente al riesgo de incendios forestales en la Comunidad Valenciana.
  
Desde el CCE de Castellón se solicitará la movilización de los recursos no adscritos a la provincia, conforme lo previsto en el Plan Especial.
  
5. PUNTOS DE ENCUENTRO
  
El Parque de Bomberos de Castellón indicará al CCE de Castellón, el lugar de encuentro a donde deberán dirigirse los recursos extramunicipales.
  
El Ayuntamiento organizará la recepción de los recursos extramunicipales, las instrucciones para su actuación y lugar donde estará ubicado el Puesto de Mando.
  
6. PUESTO DE MANDO AVANZADO
  
El Ayuntamiento determinará el lugar idóneo para ubicar el Puesto de Mando Avanzado, al que se dirigirán los responsables de los servicios actuantes y desde donde se dirigirán las operaciones contra el siniestro.
  
Cada servicio actuante aportará emisora que permita la comunicación radio entre el PMA y sus recursos.
  
El mando de Bomberos del Ayuntamiento de Castellón garantizará la comunicación entre el PMA y el Parque de Bomberos Municipal.
  
Los Agentes Forestales y Bomberos del Consorcio Provincial garantizarán la comunicación entre el PMA y el CCE de Castellón y con los medios aéreos.
  
7. DIRECTOR DEL PUESTO DE MANDO AVANZADO
  
La dirección del Puesto de Mando Avanzado (PMA) será ejercida por el Jefe del Parque de Bomberos del Ayuntamiento de Castellón o persona que le sustituya, salvo que el Director del Plan Especial o persona a quien delegue, decida que por la gravedad del siniestro, dicho mando deba ser ejercido por un Técnico designado al efecto.
  
Hasta la constitución del puesto de mando, el Jefe de Turno del Parque de Bomberos de Castellón asumirá la coordinación y dirección de las operaciones de extinción sustituyendo en dicha función el Agente Forestal si este se encontrase en la zona con anterioridad.
  
El Jefe de Turno del Parque de Bomberos de Castellón aportará planos de la zona.
  
8. ACUERDOS COMPLEMENTARIOS
  
Puede ser conveniente el establecimiento de protocolos complementarios sobre actuaciones en zonas concretas del término municipal de Castellón, a los que en su caso se debe llegar por consenso entre el Ayuntamiento de Castellón y la Conselleria de Presidencia a propuesta de cualquiera de ambos.
  
ANEXO IX
  
MEDIDAS DE AUTOPROTECCION
  
MEDIDAS DE AUTOPROTECCION PERSONAL
  
SI UD. SE ENCUENTRA EN UNA CASA EN EL MONTE y el fuego se acerca a ella impidiendo la huida:
  
· Deje las mangueras abiertas, si existen, y dirija los chorros hacia el tejado.
  
· Cierre las puertas, ventanas y persianas.
  
· PERMANEZCA EN LA CASA, es el sitio más seguro.
  
· Si la situación se complica y finalmente decide salir, vístase de manera que la mayor parte de su piel esté cubierta para protegerla del calor radiante.
  
SI UD. SE ENCUENTRA EN UN COCHE y se ve rodeado por el fuego:
  
 · No conduzca ciegamente a través del humo denso; encienda los faros y los intermitentes.
  
· Busque un sitio para detenerse donde el suelo esté limpio, tan lejos como sea posible del camino por donde avanza el incendio.
  
· Cierre todas las ventanas y puntos de ventilación; échese en el suelo del coche y cúbrase con la alfombrilla.
  
· Permanezca en el coche todo el tiempo que pueda; si el vehículo se incendia y tiene que salir, procure que la mayor parte de su piel esté cubierta.
  
 SI UD. CAMINA A PIE POR EL MONTE y hay un incendio en las proximidades:
  
· Evite colocarse en lugares con gran acumulación de combustible o en puntos situados ladera arriba del incendio.
  
· Trate de permanecer en terreno desnudo o quemado.
  
· Desplácese según curvas de nivel, apartándose del camino por donde avanza el fuego, buscando ladera abajo la cola del incendio.
  
· No corra ladera arriba, a menos que sepa que existe un sitio seguro allí.
  
· No intente cruzar las llamas, salvo que pueda ver claramente lo que hay detrás de ellas.
  
· Si se ve cercado, intente protegerse de la radiación; échese al suelo detrás de una gran roca, un tronco o en una depresión, cubriéndose con tierra o arena; refúgiese en piscinas o arroyos; evite depósitos elevados de agua que se calentarán por el incendio.
  
Estas recomendaciones pueden ayudar a salvarle pero NO GARANTIZAN LA SUPERVIVENCIA. La única regla segura es EVITAR EL EMPLEO DEL FUEGO en el monte en cualquiera de sus formas, durante la época de peligro.
  
DOCUMENTO V
  
IMPLANTACIÓN Y MANTENIMIENTO DE LA OPERATIVIDAD
  
Índice
  
1. INTRODUCCIÓN
  
2. IMPLANTACIÓN
  
 2.1. Verificación de la infraestructura del Plan.
  
 2.2 Al personal de los servicios implicados.
  
 2.3. Información a la Población
  
3. MANTENIMIENTO DE LA OPERATIVIDAD
  
 3.1. Actualización - revisión
  
 3.2. Formación permanente.
  
1. INTRODUCCIÓN
  
Una vez aprobado y homologado el presente Plan, el órgano competente de la Generalitat Valenciana promoverá las actuaciones necesarias para su implantación y el mantenimiento de su operatividad. Dicho compromiso se extiende a los organismos responsables implicados.
  
En concreto en los tres meses siguientes a la homologación del documento se establecerá una planificación anual de actividades que deban desarrollarse, tanto en lo que se refiere a dotación de infraestructura, divulgación y simulacros, como a la actualización y revisión periódica del mismo.
  
Se elaborarán informes sobre cualquier incendio forestal de nivel 2, ocurrido en la Comunidad y posteriormente serán revisados y actualizados por el Grupo Técnico que ha elaborado este Plan Especial, al fin de incorporar posibles mejoras al mismo. Se realizarán dos informes independientes, uno por los Directores Técnicos del PMA y, otro por los miembros del Comité Asesor, si se ha constituido el CECOPI, o por el Coordinador Provincial de Medios del CCE provincial en caso contrario.
  
2. IMPLANTACIÓN
  
2.1. Verificación de la infraestructura del Plan
  
Previa a la puesta en marcha del Plan, la Generalitat Valenciana verificara la existencia e idoneidad de funcionalidad de las infraestructuras básicas para su funcionamiento y en especial:
  
· Red de transmisiones: sistemas de comunicación entre servicios.
  
· Sistemas informáticos
  
· Dotación de medios necesarios al CECOPI y Gabinete de Información.
  
· Sistemas de avisos a la población
  
· Equipos de protección personal y de intervención para los grupos operativos.
  
Los sistemas de avisos a la población serán comprobados a medida que se elaboren los Planes de Actuación Municipales frente al riesgo de Incendios Forestales.
  
2.2. Al personal de los servicios implicados.
  
Después de los tres meses siguientes a la homologación del Plan, se desarrollará la programación anual para el desarrollo de las fases de implantación del mismo entre el personal implicado.
  
· PERSONAL DEL CECOPI (Comité de Dirección, Comité Asesor, Gabinete de Información) Y PERSONAL DE LOS CENTROS DE COORDINACIÓN DE EMERGENCIAS.
  
· PERSONAL DE LOS GRUPOS DE ACCIÓN
  
· A LOS AYUNTAMIENTOS con riesgo alto de incendios forestales.
  
La implantación del Plan entre dicho personal implicado seguirá las siguientes fases:
  
1.º Remisión de una copia al personal implicado en el CECOPI y a los Centros de Coordinación de Emergencias, con posteriores reuniones informativas a fin de aclarar posibles dudas.
  
2.º Difusión del Plan a los componentes de los grupos de acción por parte de los Jefes de dichos Grupos. Previamente los responsables de los servicios operativos confeccionarán los protocolos internos de funcionamiento de dicho servicios según lo establecido en el presente Plan.
  
3.º Cursos de formación y adiestramiento para los diferentes servicios implicados. La organización de dichos cursos correrá a cargo de los Jefes de los Grupos de acción en coordinación con el Órgano competente.
  
4.º Los cursos de formación para Policías Locales se coordinarán a través del IVASP.
  
5.º Realización de ejercicios y simulacros.
  
2.3. Información a la Población
  
Dentro de la fase de implantación deberá seguirse una política informativa de cara a la divulgación del Plan Especial a la población, a fin de facilitar la familiarización de ésta con las medidas de protección contempladas en el punto 2.1. de este documento y Anexo IX del Documento IV del presente Plan.
  
Dicha política informativa irá orientada a dar información:
  
1.º Sobre el riesgo de incendios forestales
  
Será una información de tipo preventivo y en la línea de conseguir una concienciación popular.
  
En está deberá informarse a la población sobre las medidas de autoprotección y forma de actuar ante un incendio forestal.
  
Asimismo se informará a través de que medios se transmitirá la información en caso de que ocurriera la emergencia y pudiera afectar a personas.
  
Se orientará en forma de campañas periódicas dirigidas a diferentes grupos de población. Se aprovecharán los periodos con mayor probabilidad de que se produzca dicho riesgo para informar sobre el mismo.
  
2.º Sobre la emergencia cuando ya se ha producido un incendio forestal
  
Esta información se facilitará cuando ya se haya producido la emergencia y sea necesario actuar de forma inmediata. Se transmitirá información a la población y a los medios de comunicación social y todo ello a través del Gabinete de Información adscrito al Comité de Dirección.
  
La población debe recibir una información clara sobre lo que ha de hacer y evitar en todo momento las informaciones contradictorias que pudieran provocar reacciones negativas.
  
Se dará información sobre:
  
· Situación real del incendio en cada momento.
  
· Medidas de protección
  
· Previsión sobre la evolución.
  
El fin de la emergencia se comunicará a la población por los medios utilizados durante la fase de emergencia.
  
3. MANTENIMIENTO DE LA OPERATIVIDAD
  
3.1. Actualización - revisión
  
Cualquier alteración en el contenido del Plan que afecte a la organización del mismo, deberá ser comunicada con la suficiente antelación a la Conselleria de Presidencia, con el fin de mantener la vigencia y operatividad del mismo por parte del órgano competente.
  
Asimismo dicho compromiso, se extiende a los Organismos responsables con incidencia en el Plan y en especial en lo referente a la revisión periódica del Directorio, a fin de mantener siempre actualizado el Plan de Transmisiones.
  
La Conselleria de Presidencia procederá al menos una vez al año, a efectuar una revisión y control de dicha operatividad. Para ello, se procederá a realizar anualmente, un simulacro de incendio forestal de nivel 2 y aquellos aspectos del Plan que se demuestren no eficaces serán modificados al igual que se introducirán las mejoras que se observen , incorporándose dichas variaciones al texto del Plan.
  
3.2. Formación permanente.
  
La formación del personal implicado, contemplada en la fase de implantación, deberá ser una labor continuada ya que se trata de un documento vivo, sujeto a constantes revisiones y actualizaciones. La responsabilidad de dicha formación recae en los Jefes de los Grupos de acción, con la colaboración del órgano competente.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI