Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5967, del 04-03-2009 (2009/2469)

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Daya Nueva, Barracas, Utiel, Albaida, Xilxes i Segorbe.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5967

Data del DOGV
:   04-03-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2009/2469

CVE


Data del document
:   29-01-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Albaida](javascript:void(0))
    * [Xilxes](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Daya Nueva](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de gener de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions i resolució d'impacte ambiental corresponents als municipis de Daya Nueva, Barracas, Utiel, Albaida, Xilxes i Segorbe.  
 [2009/2469]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 209/06-AIA Daya Nueva, 168/04-AIA Barracas, 183/06-AIA Utiel, 202/06-AIA Albaida, 004/07-AIA Xilxes i 038/07-AIA Segorbe.  
València, 28 gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 209/2006-AIA  
Títol: centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU)  
Promotor: Miguel Joaquín Coll Hernández  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades d'Alacant  
Localització: C/ Algorfa s/n del polígon industrial La Fábrica al terme municipal de Daya Nueva (Alacant).  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte té com a objecte la instal·lació d'una activitat destinada al desballestament de vehicles com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil (CAT-VFU). Es tracta d'una activitat qualificada dins del procediment d'autorització del qual es requereix el tràmit de declaració d'impacte ambiental d'acord al Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març,  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
El nou centre de descontaminació de vehicles se situarà en una nau industrial ja existent, localitzada al c/ Algorfa s/n, a la parcel·la B.5, nau 3, del polígon industrial La Fábrica al terme municipal de Daya Nueva (Alacant).  
D'acord al projecte i a l'estudi d'impacte ambiental presentats pel titular, l'activitat és una edificació de tipus industrial d'aproximadament 400 m² de superfície construïda. La superfície útil total és de 325,18 m² distribuïts de la manera següent:   
- Zona de recepció de vehicles amb 91,00 m²  
- Zona de descontaminació amb 26,29 m²  
- Zona de pas amb 168,13 m²  
- Zona d'oficines 27,66 m²  
- Vestidor i lavabos amb 12,10 m²  
Els processos que comprenen l'activitat són els de descontaminació i retirada controlada dels residus perillosos, retirada dels components i materials que han d'anar marcats i identificats, i les operacions de tractament per a fomentar la reutilització i el reciclatge de les peces i components del vehicle al final de la seua vida útil.  
La ventilació del local s'assegura de manera natural mitjançant finestres i portes, amb que crea un eficient corrent renovador d'aire.  
La zona de recepció de vehicles i d'emmagatzemament temporal està dotada de paviment impermeable i preparada per a permetre la recollida de tots els líquids de les aigües pluvials i de neteja, i es disposa d'un equip separador d'hidrocarburs abans de desfer-se d'aquestes a través de la xarxa municipal de clavegueram. Les aigües residuals de lavabos i vestidors s'aboquen directament a la xarxa general del clavegueram municipal.  
Existeix a la nau una zona per a l'emmagatzemament de residus perillosos, coberta i amb paviment impermeable, preparada per a la recollida dels vessaments accidentals que puguen produir-se. Disposa de dipòsits independents per a emmagatzemament per separat del combustible, oli de motor, líquids de refrigeració, etc. retirats dels vehicles fora d'ús objecte de l'activitat.  
L'activitat utilitzarà l'energia elèctrica procedent de la companyia subministradora, no necessitant-se una altra font d'energia ni tipus de combustible per a l'exercici de l'activitat.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.   
Afeccions legals  
D'acord a l'informe de 7 de novembre de 2005 del tècnic municipal de l'Ajuntament de Daya Nueva, l'emplaçament de l'activitat està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana. La parcel·la on es projecta situar l'activitat presenta un risc d'inundació de nivell 2, d'acord al Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat per l'Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat.   
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos, quedant sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent al medi ambient.  
L'emmagatzemament de pneumàtics fora d'ús requereix la seua inscripció en el Registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana, d'acord al Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigeix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I d'aquest segons CNAE, remetre informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de l'esmentada reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, exigeix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
La relació d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús, són:  
- Impacte sobre les aigües i el sòl dels possibles vessaments de substàncies perilloses derivades de les matèries i dels residus generats i manipulats per l'activitat.  
- Afecció pel risc d'inundació respecte a l'emmagatzemament de residus perillosos, d'acord al PATRICOVA.  
- Afecció a la flora i fauna de l'entorn que es considera molt baixa, pel fet que es tracta d'una zona antropitzada, localitzada dins d'un polígon industrial.  
- L'impacte visual de la zona d'estudi serà, així mateix, mínim en tractar-se d'un polígon industrial en procés de consolidació.  
- Els impactes acústics derivats de l'activitat es consideren compatibles, en tractar-se d'operacions moltes d'elles de treball manual i, únicament, necessitar l'ús de maquinària durant temps relativament curts. En qualsevol cas es vigilarà el compliment amb la normativa vigent en matèria de sorolls.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte i al programa de vigilància ambiental:  
- La zona de recepció de vehicles, de descontaminació i la d'emmagatzemament de residus perillosos es dotaran de sòl impermeable i de sistemes de recollida de vessaments.  
- La xarxa d'evacuació d'aigües residuals disposarà d'un separador d'hidrocarburs previ a l'abocament de les aigües al clavegueram públic  
- Els dipòsits d'emmagatzemament de residus estaran recolzats sobre cubetes de retenció que recullen els possibles vessaments i s'ancoraran al sòl perquè en cas d'inundació se n'evite la flotació, possibles vessaments o abocaments.  
- Es prenen mesures protectores contra el soroll transmés a l'entorn, consistents en el manteniment de maquinària i la disposició d'aquesta en l'interior de la nau de manera que, els paraments verticals i horitzontals de l'edificació amortisquen la pressió sonora emesa a l'exterior.  
- En compliment dels articles 24 al 28 del PATRICOVA, en el disseny i distribució de la nau s'hauran de tenir en compte les condicions següents:  
- L'edificació haurà de disposar d'escala d'accés, des de l'interior a la primera planta sobre la zona d'oficines.  
- La disposició de la nau haurà de ser de manera que es trobe orientada en el sentit del flux desbordat, evitant la disposició transversal per a no causar efecte de barrera que produïsca sobreelevació del calat aconseguit per les aigües en l'entorn.  
- Les connexions a la xarxa de clavegueram no hauran de permetre el flux de l'aigua en el sentit contrari, mitjançant la col·locació d'una vàlvula antiretorn.  
- La cota del forjat de la planta baixa de la nau s'haurà de situar 80 cm per damunt de la rasant del carrer.  
- La portes, finestres i tancaments de façana hauran de ser estancs fins una alçària d'1,5 metres per damunt de la rasant del carrer.  
- Els elements més sensibles de la nau, com ara la caixa general de protecció elèctrica, se situaran a 70 cm per damunt de la rasant del carrer.  
- Les tanques i murs de tancament de la parcel·la seran permeables al flux d'aigua a partir dels 40 cm d'alçària, en tot el perímetre d'aquests.  
Tramitació administrativa  
El 31 de maig de 2006, es rep des de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per al projecte descrit amb número d'expedient 253/2006, i es remet la documentació següent:  
- Projecte de legalització de l'activitat   
- Estudi d'impacte ambiental  
- Informes municipals i certificat del resultat d'informació pública, i no s'hi han presentat al·legacions.  
El 29 d'agost de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet documentació annexa al projecte d'activitat.  
El 26 de juliol de 2006 es requereix al titular del projecte, ampliació d'informació i esmena de determinats aspectes del projecte sobre els sistemes de recollida d'aigües i vessaments, sobre la valoració d'impacte ambiental per risc d'inundació i respecte d'això dels accessos a la instal·lació des de la calçada. El 14 de desembre de 2006, el titular presenta documentació complementària com a resposta a aquest requeriment.  
El 31 d'octubre de 2006, es realitza consulta al Servei d'Ordenació del Territori sobre el risc per inundació de l'actuació projectada respecte al PATRICOVA. Aquest servei informa que el PATRICOVA estableix en l'article 24 de la seua normativa que en sòl urbà afectat per risc d'inundació els ajuntaments hauran de verificar la incidència d'aquest i imposar, quan procedisca, condicions d'adequació de les futures edificacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.C.1) Centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de centre de descontaminació de vehicles turisme fora d'ús, promogut pel Sr. Miguel Joaquín Coll Hernández, que s'ha de situar al carrer d'Algorfa s/n, del polígon industrial La Fábrica, al terme municipal de Daya Nueva (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental i en la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Els contenidors i dipòsits d'emmagatzemament de residus perillosos hauran de ser sòlids i resistents al tipus de residu contingut, amb tapa que assegure el tancament d'aquests i s'ancoraran al sòl o a les parets, a fi d'evitar-ne la flotació o bolcada en cas d'inundació. A més, aquells destinats a residus perillosos de naturalesa líquida hauran de ser homologats de doble paret de seguretat i amb tancament hermètic.   
2. S'haurà de disposarà de quantitat suficient d'un producte absorbent per a la recollida de possibles vessaments durant les operacions de descontaminació dels vehicles o el trasbals de residus. En el pati exterior de la nau no s'emmagatzemaran residus caracteritzats com a perillosos.  
3. La canalització de recollida de vessaments de l'interior de la nau s'haurà de connectar a un dipòsit d'emmagatzemament cec i estanc que s'haurà de buidar, periòdicament, per un gestor de residus autoritzat i, en cap cas, abocarà a la xarxa de clavegueram públic.  
4. Disposar de l'informe municipal sobre les condicions que s'han de complir, si és el cas, per a l'adequació de l'edificació al risc per inundació, d'acord a l'art. 24 de la normativa del PATRICOVA.  
5. S'haurà de complir amb totes les mesures protectores i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, com també, al programa de vigilància ambiental proposat en aquest.   
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si procedeix, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 11 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 168/2004-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Barracas  
Promotor: Ajuntament de Barracas  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Barracas i CTU  
Localització: Al SO de la província de Castelló, al límit provincial amb Terol i València  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El model territorial proposat per a Barracas sembla voler conjugar el desenvolupament d'un municipi xicotet amb una tendència demogràfica decreixent, amb la necessitat d'elaborar un planejament general que puga donar resposta a la demanda de nou sòl amb destinació a habitatge de segona residència i a instal·lacions vinculades a activitats primàries o terciàries principalment. Barracas disposa de només un nucli de població, al costat del qual, a escassos metres a l'est, se situa el barri de San Roque.  
En aquest sentit, el PG pretén completar la trama existent, l'origen i desenvolupament de la qual és el típic de les ciutats camí, amb sòl residencial i dotacional entre la via del ferrocarril i la carretera N-234, incloent edificació de baixa densitat que puga perfectament respondre a la demanda de residència tant permanent com de tipus estacional. A més, a l'altre costat de la carretera es preveu una gran zona de sòl amb ús industrial i terciari, també en continuïtat amb la trama i respectant l'estructura territorial existent però a l'est de la CN-234 (sectors SI-1, SI-2 i SI-4, amb ordenació detallada, i el sector SI-3).  
El pla general estableix en les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT), les finalitats perseguides amb la classificació del sòl en les distintes categories, que resumidament s'exposen a continuació:  
- Es classifica com a sòl urbà l'actual nucli de població, completant la trama amb sòl residencial i dotacional entre la via del ferrocarril i la N-234.  
- A partir de la classificació del sòl urbanitzable proposat s'estableixen els criteris per a noves reclassificacions de SNU durant la vigència del planejament general, sent els més destacables, pel que fa als canvis d'ús i l'ocupació del sòl es refereix, els següents:  
- Els sectors es delimitaran de manera que les futures ampliacions permeten la prolongació de la trama urbana ja consolidada, sense crear buits.  
- No es classificaran nous sectors si no s'han desenvolupat els existents i edificat en més del 50% del terreny amb aprofitament per a cada ús global.  
- L'ús global serà industrial o terciari al nord de la carretera CV-207 de Pina de Montalgrao; i residencial al sud i est de l'actual sòl urbà.  
- Pel que fa al SNU, el pla general admetrà les modificacions següents:  
- Per a ampliar les delimitacions del SNU de protecció en les distintes categories i per a crear-ne unes altres de noves.  
- Per a ajustar les delimitacions establides del SNU de protecció a les necessitats concretes de l'objecte a protegir a partir d'estudis detallats.  
- Es podran redactar plans especials en els supòsits de l'article 12.E de la LRAU.  
- Atés que està previst el traspàs a l'Ajuntament de la titularitat dels trams de la N-234, es podran modificar aquelles determinacions imposades al PG a causa de les afeccions legals de la carretera.  
Amb aquestes premisses, el model territorial pel que fat a l'ús residencial es configura sobre la base de la consolidació de la delimitació del sòl urbà actual i l'establiment d'àrees de sòl urbanitzable residencial limítrofes apostant clarament per completar el nucli existent i mantenint un model de creixement compacte enfront del dispers, amb voluntat de respectar la morfologia del teixit urbà originari, de la qual cosa resulta el següent:  
- Manteniment sense a penes variacions de l'actual nucli històric de Barracas.  
- Establiment d'àrees sense consolidar de sòl urbà residencial, com a ampliació del nucli urbà (ACA) o d'habitatges adossats (ADO), i sòl terciari en illa compacta (TMD) dins de les bosses de sòl delimitades al voltant del nucli urbà per les infraestructures lineals viàries i ferroviària.  
- Delimitació de diversos sectors SR 1, SR 2 i SR 3, sense ordenació detallada, situats a l'est de la CN-234 des del nucli de població cap al de San Roque, entre la CV-207 i el camí de l'ermita de San Roque.  
Tot això, juntament amb la necessitat que qualsevol modificació posterior que classifique nou sòl urbanitzable haja de respectar aquests plantejaments s'ha d'entendre com una determinació clara quant als objectius de desenvolupament i creixement urbanístic, com també d'ocupació del territori i conservació dels valors naturals d'aquest, durant la vigència del planejament general.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. El terme municipal de Barracas, amb una superfície de 42,10 km² es troba situat a la comarca de l'Alt Palància al SO de la província de Castelló.  
II. L'instrument de planejament vigent a Barracas el constitueix un projecte delimitació de sòl Urbà, que classifica com a urbà un total de 93.469 m².   
III. El planejament general inicialment presentat no classificava el sòl municipal en totes classes i categories de sòl que prescriu la legislació urbanística, ometent la classificació de sòl no urbanitzable comú com aquell que ha de quedar exclòs del procés urbanitzador i no haja de ser objecte de protecció, permetent en aquest els usos regulats en la LSNU. El document avaluat classifica les superfícies següents al terme municipal:  
Sòl urbà: 15'20 ha  
Sòl urbanitzable: 20'73 ha  
Residencial 7'14 ha  
Industrial-terciari: 13'59 ha   
Sòl no urbanitzable: 4.194'04 ha  
Comú o indiferenciat 105'12 ha  
Pedreres de protecció  
És a dir, durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental s'ha modificat l'ordenació estructural i s'ha classificat el SNU diferenciant una part al voltant del nucli de població com a SNU comú i quedant la resta del terme municipal com a SNU de protecció en les distintes categories d'aquest. Es localitzen també unes quantes zones de pedreres (àrids de trituració) en sòl forestal definides, segons sembla, per l'àrea inclosa en àmbits gènerics de 120 m de diàmetre.  
IV. El sòl no urbanitzable queda dividit, en el quadre aportat en l'últim informe per l'equip redactor, en les categories i superfícies següents:  
De protecció paisatgística i forestal 3.615'38 ha   
De protecció agrícola 340'35 ha  
De protecció d'hidràulica a rius i rambles 21'16 ha  
De protecció a llocs d'interés historicoartístic: 20'22 ha  
Entorn d'edificis protegits   
Protecció a jaciments arqueològics  
De protecció a les infraestructures territorials: 497'12 ha  
Protecció a carreteres  
Protecció a ferrocarril  
Protecció de camins ramaders  
Protecció a la via verda  
V. S'estima un potencial de 516 habitatges, exclòs el nucli urbà actual. L'anterior estableix, a raó de 2'1 habitants per habitatge, un nou horitzó poblacional de més de 1.000 habitants potencials, residents o estacionaris, per a un municipi amb 192 habitants segons l'últim cens de 2006. En resum, el PG genera un nou marc socioeconòmic que, segons l'equip redactor, multiplica per dos l'estimació de la població resident, encara que per més de cinc la població total possible de Barracas.  
VI. El catàleg de béns i espais protegits del pla general incorpora com a elements catalogats el nucli històric tradicional; els jaciments arqueològics de Monte Limbo, el poblat de Hoya Huguet, l'ermita de la Vallada, el Cerro de la Moneda o El Judía, El Campo i El Castillejo; l'església parroquial de Sant Pere, l'ermita de Sant Roc; la Font de Sant Pere; dues cases al carrer Terol, número 15 i números 23-25-27; i el molí vell hidràulic.  
VII. Els municipis limítrofs a Barracas disposen, en general, d'un planejament general sense actualitzar a la legislació urbanística i sectorial vigent, i molts no han sigut sotmesos al procediment d'estudi d'impacte ambiental. Els municipis d'El Toro, limítrof al nord i a l'oest, i Pina de Montalgrao limítrof al nord i est, disposen de projectes de DSU, per la qual cosa qualifiquen els terrenys adjacents a Barracas com a SNU de protecció; les normes subsidiàries de Viver limítrof a l'est i al sud, com a sòl no urbanitzable de protecció; i les normes subsidiàries de Torás al SO, com a SNU comú. És per això que la classificació i qualificació proposada es pot considerar compatible amb la dels municipis limítrofs.  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, no s'ha presentat un estudi d'alternatives enteses com a tals, encara que sí que s'han recollit diverses modificacions en el document de planejament pel que fa a la classificació i qualificació del sòl i les normes urbanístiques que regulen els usos possibles i compatibles dels distints sòls ordenats pel pla general.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 25 de juny de 2004 l'Ajuntament de Barracas a través de la Diputació de Castelló va remetre una còpia del certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents del PGOU de Barracas. Es completa així la documentació remesa amb anterioritat (l'estudi d'impacte ambiental, la documentació tècnica del PG i una còpia de l'expedient administratiu municipal) i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, amb data 17 d'octubre de 2002, en el BOP de Castelló de 15 d'octubre de 2002 i en el Diari Oficial de la Generalitat, número 4364, de 24 d'octubre de 2002, per un període de dos mesos.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora d'Ajuntament de Barracas, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 20 de març de 2003.   
3. Resum de les al·legacions  
Una de les dues al·legacions presentades fa referència a les possibles afeccions ambientals del planejament general proposat. L'al·legació presentada en representació de RENFE centra el seu interés en determinats aspectes relatius a les instal·lacions ferroviàries, a les afeccions legals que es deriven d'aquestes i al tractament del recinte ferroviari i de la zona de l'estació. La segona de les al·legacions, presentada per l'agrupació local de Barracas del PSPV analitza els sòls industrials proposats i l'existència en l'actualitat d'edificacions fora d'ordenació en aquests, i proposa la seua ampliació i la creació de més sòl d'ús industrial o terciari a la vora de l'autovia; es proposa ampliar també un sector d'ús residencial; es proposa la qualificació d'alguna zona verda més i d'equipaments; es realitza alguna consideració pel que fa a l'ús poc eficient de l'aigua al municipi; es proposa la inclusió de determinats elements en el Catàleg de què destaca la Balsa Grande i el llavador, el molí hidràulic, els paratges d'El Mazorral i Carramanchel, les zones de possible interés geològic d'Ofitas i Brechas i Tobas Volcánicas i el jaciment arqueològic d'El Judía; a més d'altres consideracions de caràcter local.  
En aquest sentit s'han estimat parcialment ambdues al·legacions en els termes plantejats en la part expositiva de l'acord d'aprovació provisional, i destaca la consideració d'excessives de les ampliacions de sòl proposades i la consideració, per part dels redactors, com fora de l'objecte del PG les diferents propostes de protecció d'elements singulars, patrimonials i espais naturals d'interés.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 10 de novembre de 2004, es requereix a l'Ajuntament de Barracas perquè complete la documentació presentada segons els punts que manera resumida s'exposen a continuació:  
- Còpia de la documentació gràfica que s'adjunta a l'al·legació presentada per l'agrupació local de Barracas del PSPV.  
- Estant Barracas inclòs en la seua totalitat en la delimitació del LIC Alto Palancia, s'haurà de realitzar una anàlisi exhaustiva sobre la realitat física del terme municipal que conclourà amb la definició d'unitats ambientals homogènies. S'haurà de valorar la qualitat ambiental de cadascuna, com també les possibles relacions ambientals entre aquestes. També es determinarà la seua capacitat d'acollida i es proposaran els usos compatibles i incompatibles amb els valors propis de cadascuna. Aquesta anàlisi del territori obligarà a revisar les qualificacions i determinacions proposades per a les distintes categories del SNU, revisió que es farà extensiva a la normativa urbanística, en relació amb els usos permesos i prohibits en cada categoria de sòl.  
- Els camins ramaders han de qualificar-se com a SNU de protecció de camins ramaders.  
- Els sectors SI-1 i SR-1 i SR-2 es troben afectats pel DPH i la zona de servitud del barranc del Regajo, i hi ha possible risc d'inundació als marges del barranc. Es proposa revisar la delimitació i ordenació d'aquests sectors de sòl urbanitzable, i cal tenir en compte la classificació d'aquests sòls com SNU de protecció hidràulica.  
- De la visita de camp a la zona es constata el mal estat en què es troba la depuradora municipal. El desenvolupament del PG ha d'implicar necessàriament la construcció d'una nova EDAR municipal que garantisca la completa depuració de les aigües residuals que es generen.  
Amb data 1 de març de 2005, s'adverteix l'Ajuntament de Barracas de la caducitat de l'expedient d'estudi d'impacte ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits per a impulsar la consecució d'aquest. No obstant això, atés que el requeriment d'ampliació inclou l'elaboració una nova anàlisi de la realitat física del terme municipal, l'Ajuntament de Barracas comunica la necessitat d'un major termini de temps per a respondre satisfactòriament a la sol·licitud d'ampliació de la documentació.  
Amb data 2 de gener de 2006, l'Ajuntament de Barracas remet documentació complementària al pla general que inclou, entre altres aspectes, un pla que distingeix quatre zones homogènies discontinues i una proposta de classificació i qualificació del sòl en què els terrenys amb un ús agrícola passen a ser considerats com a SNU comú.  
Amb data 3 de juliol de 2006, se sol·licita a l'Ajuntament de Barracas que complete novament la documentació presentada a fi d'esmenar els punts següents:  
- Continua faltant la còpia de la documentació gràfica que acompanya l'al·legació presentada per l'agrupació local de Barracas, sol·licitada en el requeriment anterior; falta adjuntar una còpia de l'informe favorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, l'informe de la Divisió de Recursos Hidràulics i els certificats que justifiquen la previsió i capacitat de gestió dels RSU i RI, i la destinació final d'aquests.  
- Encara falta per completar en l'estudi d'impacte ambiental l'anàlisi de l'aigua com a recurs, és a dir, s'estimaran els consums d'aigua potable i aigua de procés industrial segons els usos previstos, la seua disponibilitat en quantitat i qualitat suficient, i la procedència d'aquesta al terme municipal.  
- S'haurà de revisar la delimitació del SNU comú que comprenga aquells sòls en les proximitats del nucli de població i de les infraestructures lineals del terme municipal que resulten adequats per a albergar els usos permesos o compatibles d'acord amb el que disposa la llei del SNU. En la resta del territori s'haurà de valorar la qualificació com a SNU de protecció en les distintes categories d'aquest, d'acord amb els seus valors ambientals. S'especificaren les superfícies classificades i qualificades al terme municipal.  
- S'hauran de justificar detalladament les infraestructures existents de tractament de les aigües residuals que es generen en l'actualitat i les previstes per al tractament de les aigües residuals que es generen en els nous sòls urbanitzables recollits en el PG, la ubicació d'aquests en parcel·la dotacional i el sistema de depuració previst.  
Amb data 16 d'agost de 2006, l'Ajuntament de Barracas completa l'expedient d'estudi d'impacte ambiental amb la còpia compulsada d'una de les al·legacions presentades i els informes relatius a patrimoni, gestió de residus i recursos hídrics.  
Amb data 1 de desembre de 2006, té entrada en el Registre General d'aquesta Conselleria un escrit de l'equip redactor del pla general en contestació al requeriment de juliol de 2006, que exposa:  
- Que l'Ajuntament ha completat l'expedient d'estudi d'impacte ambiental   
- S'adjunta el plànol EIA-1 de zones característiques homogènies.  
- S'adjunta un nou plànol de classificació del sòl  
- S'adjunta un quadre amb les superfícies classificades com a SNU  
- S'assenyala que, quant al sistema de tractament d'aigües residuals, s'adjunta escrit del Ministeri de Foment que té previst dins de les obres d'execució de l'autovia Mudèjar A-23, la instal·lació de forma immediata d'un decantador-digestor prefabricat a Barracas.  
Amb data 2 de febrer de 2007, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet a instàncies de l'Ajuntament de Barracas, còpia de l'annex: títol XI, sòl no urbanitzable, de les normes urbanístiques.  
Informes sectorials  
En l'expedient administratiu municipal consta una còpia dels informes següents:  
- Informe favorable de la DG de Carreteres del Ministeri de Foment relatiu al PGOU de Barracas.  
- Informe de la Unitat de carreteres de Castelló relatiu a la cessió a l'Ajuntament de Barracas de l'actual carretera N-234 dins del seu terme municipal, en els trams compresos entre el pk 57,18 - pk 60,80 i el pk 60,88 - pk 62,91.  
Amb data 16 d'agost de 2006, l'Ajuntament de Barracas remet una còpia dels informes següents:  
- Informe favorable a l'efecte patrimonial del PG de Barracas, de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe de la mercantil Reciclados Palancia Belcaire, com a adjudicatària de la gestió dels RSU municipals del Pla zonal III i VIII, àrea de gestió 2, que certifica l'actual gestió dels residus del municipi de Barracas que són transferits des de la planta de transferència de Segorbe fins a l'abocador controlat de Tales, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades.  
- Informe de la Divisió de Recursos Hidràulics, amb data 1 d'octubre de 2003, en el qual s'afirma que en la documentació del PG "no s'arriba a definir xarxa primària ni cap infraestructura per al proveïment d'aigua potable, ni per a l'evacuació d'aigües residuals ni pluvials. Es grafia la depuradora existent. Les infraestructures indicades haurien d'estar previstes almenys a nivell de xarxa primària, i en el cas de proveïment, hauria d'haver-hi almenys una consideració de l'Ajuntament sobre la suficiència de recursos hídrics."  
Amb data 1 de desembre de 2006, l'equip redactor remet una còpia dels informes següents:  
- Informe de la Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment, de data 10 d'octubre de 2006, en el qual consta, en concepte de reposició de serveis, la instal·lació d'un decantador-disgestor prefabricat amb una capacitat de tractament de fins a 316 habitants equivalents. La reposició s'afirma que tindrà lloc de manera immediata. S'adjunten les dades del model d'equip de depuració que s'ha de disposar i un plànol de la situació, a la vora del barranc del Regajo.  
- Informe del Ministeri de Medi Ambient, de data 11 de març de 2002, relatiu a la resolució de l'expedient de concessió d'aigües subterrànies renovables mitjançant diverses preses al terme municipal de Barracas, amb destinació al proveïment per un volum màxim de 30.000 m³/any i un cabal màxim instantani de 5 l/seg.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE d'Hàbitats i la xarxa Natura 2000, el terme municipal de Barracas es troba completament inclòs en la delimitació del lloc d'interés comunitari denominat LIC Alto Palancia que afecta els municipis d'El Toro, Bejís, Sacañet, Torás, Pina de Montalgrao, Benafer, Viver i Barracas. No s'afecta de manera directa altres ENP d'acord amb una legislació sectorial pròpia en material ambiental.  
2. Barracas disposa de les forests catalogades CS-3041, CS-1003 i CS-1020 d'UP, classificades com a SNU de protecció forestal pel PG. La documentació presentada classifica com a SNU de protecció forestal la majoria de les àrees de sòl amb cobertura forestal incloses en el PGOF.  
3. La meitat nord del terme municipal de Barracas pertany a la Conca del Millars mentre que la xarxa hidrogràfica de barrancs de la meitad sud és tributària del riu Palancia. El barranc del Regajo i de la Cañada travessen la meitat septentrional del municipi de sud a nord, i la rambla de Torrecilla, la Cañada i del Palancar són els seus afluents des dels relleus de l'oest. Per la seua banda, el barranc de Mairana i la rambla d'Orduña, des de la part central del municipi es dirigeixen cap al sud-oest endinsant-se en el veí El Toro. El PG estableix la protecció a rius i barrancs incloent-los en la categoria del SNU de protecció hidràulica.  
Encara que en Barracas no s'inclouen zones de risc d'inundació segons el PATRICOVA, ha de tenir-se en compte per a l'elaboració del planejament de desenvolupament dels sòls urbanitzables proposats, una valoració de l'existència de risc d'inundació en l'entorn del barranc del Regajo, juntament amb els informes i les autoritzacions preceptives de la CHX. S'inclou en la fitxa de planejament dels sectors SI-1, SR-1 i SR-2 l'obligació d'acompanyar el pla parcial i projecte d'urbanització d'un estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació, específicament referit als terrenys inclosos en el mateix i els del seu entorn.  
4. Al terme municipal de Barracas hi ha un total de 27 camins ramaders classificats i 6 descansadors, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental i es grafia adequadament en els plans d'ordenació i informació, on s'inclouen les distintes amplàries legals.  
Els camins ramaders han sigut inclosos en el SNU de protecció de camins ramaders i vies verdes ja que inclou també el traçat de l'antiga via minera de Ojos Negros habilitada en l'actualitat com a via verda. En l'antiga estació del Palancar, a la vora de la via verda Ojos Negros, ha sigut habilitada una zona d'acampada. A més, la senda de xicotet recorregut PR-V 63.1 el travessa transversalment per la seua banda central, a l'altura del límit sud del nucli de població.   
5. Són tres els jaciments arqueològics inventariats a Barracas per la Conselleria de Cultura i Educació: el poblat ibèric de Monte Limbo, el poblat iberoromà de Hoya Huguet i l'ermita medieval de la Vallada. Altres jaciments són l'ibèric d'El Cerro de la Moneda i els iberoromans d'El Campo i El Judía. Aquests jaciments que es recullen i descriuen en la documentació avaluada, han sigut inclosos en el Catàleg de béns i espais protegits del pla general i grafiada la seua ubicació en els plans d'ordenació. I els terrenys al voltant d'aquests es classifiquen com a SNU de protecció.   
6. El terme municipal presenta diverses afeccions derivades per infraestructures territorials com el traçat de l'autovia A-23, carretera N-234 i la línia fèrria València-Saragossa. A més, el nucli de població de Barracas es troba dividit per la CV-240 de Barracas a El Toro, i des de la carretera nacional part cap a l'est la CV-207 de Barracas a Pina de Montalgrao.  
Els sectors urbanitzables afectats per la N-234 no es podran desenvolupar amb les alineacions proposades fins que l'Ajuntament de Barracas no haja obtingut la cessió de dos trams de la carretera i aquests tinguen la condició de via urbana, una vegada executada a l'autovia.  
7. El municipi de Barracas es troba afectat per les instal·lacions per al desenvolupament del potencial eòlic de la zona 6 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
El terme municipal de Barracas s'enclava en l'altiplà d'El Toro-Barracas, entre la serra de Pina de Montalgrao i la serra de Javalambre a Terol. Hi ha una franja central que recorre el municipi de nord a sud, per on travessen les infraestructures lineals, entre terrenys fortament ondulats i amb tossals a un costat i a l'altre, i amb tossals també al sud, al límit administratiu municipal.   
El clima és mediterrani continental en el qual és determinant l'altitud. Es caracteritza per la notable pluviositat i unes temperatures baixes, sent un dels sectors més plujosos, amb precipitacions regulars i sequeres menys acusades i, des del punt de vista tèrmic, també el més fred de la Comunitat Valenciana.  
La característica principal del territori d'estudi la conforma la depressió central d'origen kàrstic, i s'identifiquen diferents unitats estructurals en funció de la litologia i la tectònica. Destaca, a més, l'existència de tres nuclis on apareixen roques volcàniques, en les cimes del Limbo i la Rajola exclusivament.   
La major part del municipi està inclòs en una zona de vulnerabilitat mitjana a la contaminació de les aigües subterrànies, amb tres àrees de vulnerabilitat alta a causa de l'existència d'aqüífers d'origen càrstic, localitzant-se sobre els relleus meridionals i la zona de Monte Limbo i el Palancar, allunyats del nucli de població i de les activitats urbanístiques en general, i les industrials en particular.   
En general els sòls són calcaris i proporcionen collites de baixa qualitat. Els usos del sòl dominants són els agrícoles de cultius herbacis de secà, i el ramader amb abundants zones de pastiu-matoll, encara que tant l'agricultura cerealista com la ramaderia de pasturatge són activitats decreixents a causa de la falta de mà d'obra. Són nombroses les edificacions d'ús agropecuari en l'entorn del nucli urbà, sobretot en la lloma de Las Eras. La indústria representa fins ara un sector econòmic poc important en Barracas, encara que el planejament aposta decididament per la creació de sòl industrial i terciari recolzat en l'autovia Mudèjar.  
Pel que fa a les masses forestals, s'indica que l'aprofitament d'aquestes no és per a la fusta, sinó que radica en la producció de trufa amb importants rendes que frenen l'èxode rural, sent a més molt destacable el fet que no s'hagen produït incendis forestals d'importància al terme municipal en els últims anys.  
En la valoració del paisatge, aquest es defineix com a bastant antropitzat generalment pel pasturatge i els cultius de secà. No s'han identificat unitats paisatgístiques, que sí que es poden diferenciar partir de les unitats fisiogràfiques del terreny i de vegetació, conforme al caràcter continental del clima en aquesta zona.  
Els valors naturals d'aquest territori estan reconeguts sota la figura de protecció ambiental que inclou tot el terme municipal en la xarxa Natura 2000, en ser un territori pertanyent als contraforts valencians del massís de Javalambre, i destaca per la diversitat d'hàbitats i espècies que alberga amb importants masses forestals de savinars, en boscos amb formacions molt obertes en les quals cada savina turífera pot estar separada diversos metres, mesclats amb carrasques i exemplars de pi negre, i un sotabosc ben desenvolupat. A més, destaca per ser una àrea de gran interés per a les aus, sent les zones agroforestals de cultius de secà vitals com a hàbitats naturals de nombroses espècies i, en especial, per a la conservació de les poblacions de rapaces que habiten als tallats rocosos, entre les quals estan representades l'àguila reial, de panxa blanca, calçada i àguila serpera, i el falcó pelegrí, entre altres.   
La designació del LIC (lloc d'interés comunitari) implica necessàriament valorar ambientalment en detall la zona d'estudi, sense que això comporte la protecció de tot el territori, com proposa el document inicial. Tampoc la segona delimitació proposada es pot considerar ambientalment adequada, que classifica tot el sòl agrícola del terme municipal com a SNU (sòl no urbanitzable) comú, menystenint la seua importància ambiental i ecològica. En l'última proposta s'opta per incloure una nova categoria de sòl en el planejament, el SNU de protecció a l'agricultura, i delimitar com a SNU comú o indiferenciat l'entorn més pròxim al nucli de població.  
Aquesta classificació i qualificació del sòl es correspon amb la definició de zones de característiques homogènies o unitats ambientals homogènies al terme municipal (bosc mediterrani, matoll mediterrani, sòl sense especial valor, cultiu agrícola), a partir de la integració de les unitats vegetals i els usos actuals. Es cartografien també dins d'aquestes quatre zones la localització de jaciments arqueològics i futures zones d'àrids de trituració per a la possible extracció. Cal assenyalar que en l'estudi d'impacte ambiental presentat no es valora la capacitat d'acollida del territori per a usos extractius, ja que no s'han identificat ni valorat ambientalment els possibles impactes causats per l'explotació de pedreres sobre zones d'alt valor ambiental, per la qual cosa la implantació d'aquest ús nou no s'ha justificat des de consideracions ambientals.  
Respecte al proveïment d'aigua potable, l'estudi d'impacte ambiental afirma que el nucli urbà disposa d'un proveïment d'aigües en bones condicions d'ús i que recentment es va dur a terme la perforació del pou de Los Quemados i la construcció d'un dipòsit, encara que no s'especifica la quantitat de cabal disponible. En l'últim informe de l'equip redactor s'estima una quantitat necessària de 33.800m³/any per al proveïment, sense tenir en compte la demanda per als usos industrials previstos, considerant una població de 412 habitants inferior al sostre poblacional del document presentat per a un horitzó temporal de 10 anys.   
En l'informe de concessió d'aigües subterrànies renovables per a proveïment, per un volum màxim de 30.000m³/any, es detallen els pous existents i que proveeixen Barracas: San Roque 1 i 2; de la Galeria en la partida de Martín López; el brollador situat a la partida Cúbico; i el pou a la partida El Hostal, a la vora del que és objecte de nova concessió a la partida de Los Quemados. La concessió es realitza amb destinació exclusiva a proveïment de la població de 200 habitants fixos i 800 esporàdics i xicotetes indústries.  
D'aquesta manera, les fitxes de planejament i gestió de cadascun dels distints sectors de sòl urbanitzable inclouen la necessitat de condicionar cada desenvolupament a la suficiència de recursos hídrics.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, la situació actual de Barracas no es pot considerar ambientalment acceptable quant al tractament de les aigües residuals es refereix pel fet que el municipi no disposa d'un sistema adequat i definitiu de tractament de les aigües residuals que es generen al municipi. Aquesta situació impedeix també nous desenvolupaments urbanístics, per la qual cosa s'hauria de resoldre l'efectiva construcció d'una nova depuradora amb capacitat per a tractar les aigües residuals tant de l'actual nucli de població com dels sòls urbanitzables.   
No obstant això, l'única infraestructura de depuració prevista és la que instal·larà el Ministeri de Foment en concepte de reposició de serveis de les obres d'execució autovia Mudèjar A-23, amb una capacitat de tractament fins a 316 habitants equivalents, situada en la parcel·la 290 del polígon 2. Novament la valoració de l'equip redactor es fa per a 412 habitants, per als quals s'estudia el cost de l'increment de la capacitat de la depuradora esmentada, i no del sostre poblacional que estableix el document amb més de 500 nous habitatges estimats.  
El municipi de Barracas es troba inclòs en el pla zonal de residus de les zones III i VIII, i està prevista la construcció d'un ecoparc tipus A, encara que no s'ha identificat la parcel·la dotacional destinada a aquest ús.   
En l'última documentació remesa per l'Ajuntament, es considera degudament resolt en el document del PG l'adequació de la protecció dels terrenys de major valor ambiental i ecològic, ja siga l'ús forestal o agrícola; encara que es resol de manera parcial els aspectes relatius al proveïment d'aigua potable a la població i a la depuració d'aigües residuals que es deriven d'aquest planejament general.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, i globalment l'impacte es pot considerar de caràcter neutre. Les principals mesures correctores i el PVA es basen en criteris de prevenció i disminució d'impactes, i les més específiques són les relatives al control sobre les emissions, abocaments i residus, com també a la introducció d'activitats industrials i extractives, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada llei, atés que el primer acte preparatori formal es va formular el 15 d'octubre de 2002.  
En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, incloent el sotmetiment del pla a informació pública per un termini mínim de 45 dies, d'acord amb el que disposa l'article 10.1.b) de la llei esmentada.  
Ha d'advertir-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els extrems requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006 als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, havent de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
4. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de pla general d'ordenació urbana de Barracas, promogut per l'Ajuntament de Barracas, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
I. El municipi de Barracas disposa en l'actualitat, d'acord amb la corresponent concessió de l'organisme de conca, de recursos hídrics suficients per a abastir la població i les activitats existents, encara que presenta problemes d'abastiment per al període estival. Els nous desenvolupaments urbanístics de sòl urbanitzable previstos per a un horitzó temporal de 10 anys, queden supeditats a la disponibilitat de recursos hídrics en les corresponents fitxes de planejament, per la qual cosa s'haurà d'obtenir l'informe corresponent de l'organisme de conca per a cada desenvolupament.  
II. S'haurà d'establir un perímetre de protecció de 300 m per a les captacions d'aigua potable enfront d'aquelles activitats o instal·lacions que puguen afectar la qualitat o quantitat de les aigües.  
III. Pel que fa al tractament de les aigües residuals que es generen al municipi:  
- La instal·lació de depuració prevista de manera immediata pel Ministeri de Foment haurà preferiblement d'estar executada en un termini no superior a tres mesos, i en funcionament abans del període estival. L'Ajuntament haurà de comunicar, per escrit, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental la data d'entrada en funcionament de la instal·lació  
.  
- No es podrà desenvolupar cap sector de sòl urbanitzable ni atorgar llicències d'obres en sòl urbà sense que l'esmentada instal·lació de depuració es trobe executada i en funcionament per a tractar la totalitat de les aigües residuals que es generen en l'actualitat en el sòl urbà.   
- Els desenvolupaments corresponents al sòl urbanitzable residencial quedaran supeditats a la possibilitat de tractament real de l'increment de volum d'aigües residuals generades per aquests sectors en l'esmentada instal·lació de depuració o la seua ampliació, o mitjançant la creació d'una altra instal·lació de depuració i la connexió efectiva a aquesta nova EDAR.  
- Els sectors de sòl urbanitzable industrial previstos, amb ordenació detallada o sense, hauran de disposar d'una infraestructura de depuració amb la capacitat i característiques suficients per a tractar les aigües que generen.  
IV. S'haurà d'establir una reserva de sòl dotacional per a la implantació d'un ecoparc tipus A, amb les dimensions i característiques que estableix el pla zonal i amb les previsions poblacionals del PG.  
V. No es considera acceptable la implantació d'un ús extractiu, pedreres (àrids de trituració), en cinc punts diferents en terrenys forestals amb un alt valor ambiental, que es consideraran en tot cas terrenys classificats com a SNU de protecció paisatgística i forestal.  
VI. Pel que fa a les normes urbanístiques:  
- La prohibició de construcció de pous negres i fosses sèptiques per al sòl urbà i urbanitzable s'estendrà també al SNU. És a dir, serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o vivendes familiars aïllades en SNU, no connectades a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i s'hi prohibex l'ús de fosses sèptiques i pous cecs. (article 128)  
Les xarxes de sanejament per als nous sòls urbanitzables s'hauran de definir com a separatives.  
Els paràmetres d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal (DQO i crom VI) s'hauran de corregir i ajustar-se al que estableix el model d'ordenances elaborat a aquest efecte per l'Entitat de Sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Aquests paràmetres s'hauran d'ajustar a aquells condicionants més restrictius que s'establisquen per al bon funcionament de la depuradora que s'instal·le.  
- S'hauran d'establir les condicions que impedisquen la formació de nucli de població en SNU (article 197).  
- L'eventual descatalogació de qualsevol forest o porció d'aquesta no comporta la desprotecció ambiental o urbanística d'aquesta, que continuarà sent SNU de protecció d'acord amb els seus valors ambientals (article 206).  
- Pel que fa a la protecció als camins ramaders, s'haurà de mantenir la integritat superficial i lla continuïtat dels camins ramaders (traçat i amplària legal) i s'assegurarà també la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris amb aquell, en els termes expressats en la Llei 3/1995 (article 211).  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel et de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 183/2006-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial sector industrial El Melero II a Utiel   
Promotor: Ajuntament d'Utiel  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel i DTTH  
Localització: Terme municipal d'Utiel.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte pretén la reclassificació d'un sòl classificat en el Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 27 de gener de 1987 com a sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable industrial, i el desenvolupament del sòl urbanitzable industrial mitjançant l'homologació modificativa de l'esmentat PGOU.  
En el PGOU d'Utiel estava previst sòl urbanitzable industrial al nord de la N-330 que es va desenvolupar en part en el pla parcial El Melero promogut pel SEPIVA i aprovat per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 30 de desembre de 1985 i modificat en data 26 d'abril de 1988. El nou sector queda situat limítrof amb el sector urbanitzat i perfectament connectat amb aquest.   
Es defineix una única unitat d'execució que comprén la totalitat de l'àmbit proposat, amb una superfície de 215.952 m², situats al sud-est del terme municipal d'Utiel, i que afronta amb sòl urbà industrial, sent els límits del sector:  
- Al sud, carretera N-330 i sòl urbà industrial  
- Al nord, variant d'Utiel de la carretera N-330 d'Alacant a França  
- A l'est, camí de la Mujer  
- A l'oest, sòl urbanitzable industrial.  
El promotor justifica la ubicació escollida per donar solució tant a les connexions viàries, com a la integració dels sòls industrials dins de la trama urbana. La solució proposada constitueix una unitat funcional ben integrada i connectada amb les àrees limítrofes, en especial amb el polígon industrial existent El Melero.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal d'Utiel, a la comarca Requena-Utiel, a la província de València. Es troba a una altitud de 820 metres sobre el nivell del mar i el perímetre municipal d'aquest limita pel nord amb Sinarcas i Benagéber, a l'est amb Chelva i Requena, al sud amb Requena i Caudete de las Fuentes i a l'oest amb Camporrobles i Fuenterrobles.  
L'àmbit territorial afectat pel pla parcial està constituït per una superfície irregular, amb forma longitudinal. La longitud aproximada del sector és de 1.100 m i l'ample varia entre 170 i 330 m.  
Es destaca la presència de diversos tàlvegs de recollida d'aigües pluvials en direcció al polígon industrial El Melero.  
- Planejament proposat  
  
3. Alternatives proposades  
No es fa un examen de les alternatives tècnicament viables. Únicament es descriu que per al disseny s'ha tingut en compte la important presència d'indústria ja consolidada prèviament i la futura integració d'aquesta.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 19 de maig de 2006 la Direcció Territorial de València va remetre documentació relativa a l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero II del municipi d'Utiel, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental i projecte, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante-emt de data 5 de juliol de 2004 i en el DOGV núm. 4793, de 8 de juliol de 2004.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 3 al·legacions, i no en va ser cap de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament d'Utiel de data 1 de juny de 2005, en els quals s'incloïa certificat de l'aprovació provisional en Ple en sessió celebrada el dia 26 de maig de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 20 de juny de 2006 s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques als voltants de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Ha de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació.  
3. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.   
4. Informe de l'entitat gestora de l'EDAR sobre la capacitat d'aquesta per a absorbir les demandes generades per l'actuació que es projecta.  
En contestació a aquest requeriment es rep per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, documentació remesa per l'Ajuntament d'Utiel, formada per:  
- Informe del concessionari d'aigües potables d'Utiel   
- Certificat emés per GIRSA de suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans d'Utiel.  
- Informe emés per EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Utiel per a admetre els cabals generats per l'actuació.  
- Sol·licitud d'informe la Conselleria de Cultura sobre l'afecció al patrimoni.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Informe del Servei de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 30 de gener de 2007, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero del municipi d'Utiel (València), el qual conclou el següent:  
"...En conclusió cal informar que: l'objecte d'aquest informe és l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero del municipi d'Utiel (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i no li va ser, per tant i de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.   
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aquest Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, assenyalant que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal que aquest servei emeta un informe al respecte."   
2. Informe de María Dolores Bautista López, com a concessionària d'Aguas Potables de Utiel, de data 7 d'abril de 2004, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a admetre els cabals que generarà l'ampliació del polígon El Melero, el qual informa del següent:  
"...En resum, l'ampliació del polígon El Melero pot subministrar-se des del dipòsit actual i la canonada existent de propietat municipal suficient per a un cabal punta de 5 l/s i un consum anual de 30.000 m³/any."  
3. Certificat de la mercantil GIRSA (Gestió Integral de Residus sòlids SA), de data 31 de juliol de 2006, sobre suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans d'Utiel en relació al pla parcial sector industrial El Melero II d'Utiel, el qual certifica la capacitat del tractament a la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal VI, VII i IX a què pertany el municipi d'Utiel.  
4. Informe de la mercantil EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües), de data 30 de novembre de 2004, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Utiel per a admetre els cabals generats pel sector industrial Melero II (València), el qual conclou el següent:  
"Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i haja de sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, aquesta Entitat de Sanejament emet informe favorable sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Utiel de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector industrial Melero II a Utiel sempre que es complisquen els condicionants següents..."  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, PATRICOVA, CTV i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Camins ramaders  
No hi ha camins ramaders que puguen veure's afectats per l'actuació proposada.  
3. Rambles i llits  
No hi ha llits entesos com a tals que puguen veure's afectats de manera directa o indirecta per l'actuació proposada.   
4. Jaciments arqueològics  
En l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, haurà d'obtenir-se informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5. Infraestructures de transport  
La infraestructura més pròxima localitzada és la carretera N-330 en el límit sud de la parcel·la en qüestió, la qual es veurà afectada de manera directa i indirecta per l'actuació, i la variant d'Utiel de la N-330 d'Alacant a França pel nord.   
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals   
1. En els terrenys objecte d'homologació s'alternen algunes parcel·les cultivades amb altres que han sigut abandonades. Les primeres estan dedicades al cultiu de secà i de vinyes principalment i les segones corresponen a hortes de reduïdes dimensions, dedicades principalment al cultiu de verdures i hortalisses. En la zona no hi ha habitatges aïllats.  
Des del punt de vista estructural geològic la zona d'estudi es troba situada a la part sud-oriental de la serralada Ibèrica, les directrius estructurals NO - SE, predominen en els elements tectònics de la zona. La major part de la zona d'estudi està ocupada per afloraments triàsics. La litologia de la zona es caracteritza per la presència majoritària de conglomerats amb presència de franges de cudols, graves i llims.  
Això li confereix les característiques següents al sòl: erosió actual molt baixa, erosió potencial baixa, vulnerabilitat d'aqüífers alta.  
La capacitat d'ús del sòl és moderada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola. No hi apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No hi apareixen zones forestals.  
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'àmbit d'actuació, no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990, de 30 de març, BOE núm. 82, de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres de 29 agost de 1996, de 9 de juliol de 1998, de 9 de juny de 1999, de 10 de març de 2000, de 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, a més de la presència de les espècies de cultiu, es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats de cultiu, principalment horta, i els camins limítrofs. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. És bastant escassa i poc diversa.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental, no es presenta una llista d'aquelles espècies que d'una manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. No es descriu les característiques biològiques i morfològiques de les espècies, com tampoc la seua distribució, hàbitat i situació a la Comunitat Valenciana. La probabilitat de la presència d'aquestes en la zona o no. No assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas.   
L'estudi d'impacte ambiental només dóna una llista de la possible presència d'espècies d'ornitofauna que poden albergar els secans arbrats, com són els fringíl·lids (C. Carduelis, C. chloris, S. serinus).   
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència a la parcel·la d'estudi d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi, cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març, ni d'espècies incloses en els annexos del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.  
Per tot l'anterior, cal dir que l'estudi realitzat de la fauna no és detallat quant a la presència d'espècies i les possibles afeccions del projecte sobre aquestes. No obstant això, ateses les reduïdes dimensions de la zona d'estudi i l'elevada antropització d'aquesta, la informació al respecte resulta suficient.  
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, la connexió a la xarxa d'aigua potable es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable, en el punt d'accés més pròxim a la xarxa que hi ha al polígon limítrof. Hi ha informe del concessionari de l'aigua d'Utiel sobre la disponibilitat d'aquest recurs. En l'esmentat informe s'indica que el subministrament de l'actuació projectada es realitzarà des del dipòsit actual de 700 m³, i que les infraestructures existents, de propietat municipal, són suficients per a un cabal punta de 5 l/s i un consum anual de 30.000 m³/any.  
El sanejament de les aigües residuals d'Utiel es realitza en l'actualitat en la depuradora situada al mateix municipi. Segons projecte, la xarxa de clavegueram connectarà amb la xarxa municipal existent al polígon El Melero i d'ací seran tractades en l'EDAR. S'adoptarà una xarxa separativa per a la xarxa de pluvials com la de fecals. Es presenta informe d'EPSAR favorable a l'ampliació de cabal tractat per l'EDAR d'Utiel per l'actuació. L'esmentat informe condiciona la viabilitat del tractament al fet que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. També assenyala que l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
Al sector proposat hi ha una línia aèria de telefonia, el traçat de la qual discorre paral·lel a la carretera nacional N-330, i que travessa part de l'àmbit d'actuació. Segons la documentació presentada, es proposa el desmunt d'aquest tram aeri, i restablir l'esmentada línia a través de canalització subterrània.  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona d'Utiel pertany al clima de la franja de transició entre la plana litoral septentrional i els climes de l'interior. El màxim publiomètric tardorenc disminueix respecte al litoral, s'aprecia un màxim secundari a la primavera, es redueix la sequedat estival per la major freqüència de tempestes en aquesta època, i disminueixen les temperatures mitjanes. Les nevades són escasses però les gelades són més freqüents, afavorides en les cubetes i valls interiors per processos d'inversió tèrmica en les nits rases d'hivern. La zona es caracteritza per un clima mediterrani marítim o subtropical, caracteritzat per valors de les variables climàtiques de temperatura mitjana anual de 12-14 ºC i precipitació mitjana anual de 400-700 mm.   
6. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic. S'hauran d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir l'efecte provocat per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures hauran de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no integra en la documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge. Únicament es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 6.3.1, paisatge (pàgina 47 de l'estudi d'impacte ambiental), pertanyent al punt 6. factors biòtics (pàgina 47 de l'estudi d'impacte ambiental). Segons la documentació referida, el paisatge patirà una alteració transitòria durant la fase d'execució com a conseqüència de l'eliminació de la vegetació, moviment de terres, construcció d'edificis, etc. Se substituirà un típic paisatge agrícola per una zona industrial i es mantindrà l'actual paisatge de les zones limítrofes i exteriors al sector.   
Aquesta actuació, sobretot la construcció d'infraestructures i edificis provocarà un impacte permanent, d'extensió zonal, i afectarà directament el paisatge de la zona ruralment, i indirectament el benestar de les persones.  
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental, en un principi, proposa una sèrie de mesures d'integració paisatgística sobre les construccions i, també, la realització d'una pantalla visual a partir de la plantació de flora autòctona.  
7. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen passant de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
L'estudi d'impacte ambiental, no estableix com a mesures protectores inicials, que amb caràcter previ a qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica i que, una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta haurà d'emetre un informe vinculant al qual quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental. Per la qual cosa haurà de presentar-se un annex a aquest que haurà de recollir les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores al respecte. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'Impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i pla parcial sector industrial El Melero II d'Utiel, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:  
Segon   
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'haurà d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.   
L'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per aquesta entitat, i dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
3. La xarxa d'aigües pluvials del sector haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
La xarxa de distribució d'aigua haurà de ser separativa (aigua potable, aigua residual depurada per a usos industrials i aigua residual depurada per al reg de zones verda o neteja de carrers).  
4. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
5. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'exigiran a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
6. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar a les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
7. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de la carretera N-330 en el límit sud de la parcel·la i la variant d'Utiel de la N-330 d'Alacant a França pel nord, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.   
8. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, haurà de ser-ne necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què s'hauran de dur a terme les actuacions proposades.   
9. Per a l'adequació de la zona verda s'haurà d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència d'aquestes. Les esmentades espècies hauran d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
10. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 202/06-AIA  
Títol: Obres d'interés general per a la construcció d'una bassa d'emmagatzemament d'aigua depurada de la SAT Vall del Remei d'Albaida (València)  
Promotor: SAT Vall del Remei  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte del projecte: Construcció d'una bassa per a emmagatzemament d'aigua depurada  
Localització: Parcel·les 58 i 60 del polígon 5 del terme municipal d'Albaida (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El projecte consisteix en la construcció d'una bassa d'emmagatzemament d'aigües depurades procedents de la depuradora d'Albaida a fi d'emmagatzemar una quantitat d'aigua tal que permeta el reg dels cultius a l'època de màximes necessitats. A més, està prevista la connexió mitjançant canonada de fosa a bassa ja construïda de la comunitat de regants esmentada.  
Les obres projectades són les següents:  
- Bassa de materials solts amb una capacitat de 241.177,87 metres cúbics, amb una alçària de terraplens de 9,5 metres. Estarà impermeabilitzada amb làmina de polietilé d'alta densitat de 2 mm de gruix en fons i talussos.  
- Canonada de connexió entre les basses DN350 en pressió, de fosa que discorrerà per camins i parcel·les agrícoles.  
- Canal de recollida d'aigües pluvials procedents d'escorriment i canalització d'aquestes cap a barranc.  
La bassa projectada se situa a terrenys propietat de la SAT Vall del Remei d'Albaida, a les parcel·les 58 i 60 del polígon 5 del municipi d'Albaida. El vas de la bassa consistirà bàsicament en el buidatge de la parcel·la, en la formació dels terraplens de tancament a la part més baixa ajustant-se al contorn de la parcel·la. La superfície total de la bassa, incloent talussos i coronació és de 45.841 metres quadrats.  
Els talussos seran 2,0H:1,0V (aigües amunt) i de 3,0H:2,0V (aigües avall), que s'obtindran a partir del desmunt de les terres o de la formació de terraplens tenint en compte la cota del terreny i la coronació projectada.  
La coronació, amb un ample total de 4,00 metres, quedarà pavimentada per mitjà d'una capa de 20 cm de formigó en massa i capa de 20 cm de llast artificial estesa i compactada al 98% del proctor modificat. Sobre els talussos aigües avall s'estendran 20 cm de terra vegetal per a la posterior hidrosembra.  
S'haurà de disposar de sobreeixidor amb les connexions necessàries per a conduir les aigües de drenatges i de buidatge al barranc pròxim.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte va ser remés per la Direcció General de Regadius i Infraestructures Agràries el dia 25 de maig de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 27 d'octubre de 2006. D'acord amb els certificats emesos al respecte, durant aquest període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient conté l'informe emés per l'enginyer forestal municipal de l'Ajuntament d'Albaida.  
Afeccions legals  
D'acord amb l'informe urbanístic emés per l'Ajuntament d'Albaida, d'acord amb el Pla general d'ordenació urbana vigent al municipi, les parcel·les afectades pel projecte tenen la qualificació de sòl no urbanitzable comú, i és compatible l'ús agrari d'aquest.  
L'activitat proposada no afecta forest pública ni terreny forestal. Tampoc afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La zona on s'ha de realitzar el projecte és un lloc de predomini agrícola, amb un valor paisatgístic notable a causa de la confluència de diversos elements: d'una banda, el paisatge agrícola tradicional format per mosaic de diversos cultius i d'un altre, l'aparició esporàdica de vegetació espontània. Tot això s'uneix amb el peculiar cromatisme de les margues de la zona, de coloracions blanquinoses que originen un paisatge peculiar, singular i emblemàtic de la comarca de la Vall d'Albaida.  
Sobre aquest paisatge s'observa una determinada proliferació de basses de reg de característiques constructives semblants a les que són objecte d'aquest projecte i l'impacte de les quals sobre el paisatge es deriva de l'alçària de talussos i de la seua adequació paisatgística. Aquestes basses són utilitzades de manera habitual com a lloc de pas o de repòs d'aus com ara l'agró blau.   
Per això, es considera que ha de garantir-se, en la mesura que siga possible la preservació del paisatge de la zona mitjançant una adequada restauració paisatgística, el manteniment de la vegetació natural i, a més, garantir la utilització de la bassa per la fauna present a la zona.   
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la realització del projecte afectarà els elements ambientals següents:  
a) Medi físic: aire, geologia i geomorfologia, sòl i paisatge.  
b) Medi biològic: vegetació i fauna.  
c) Medi socioeconòmic: propietat del sòl, ús i patrimoni.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, es produiran els impactes sobre el medi físic següents:  
- Augment de partícules en suspensió en la fase de construcció pel moviment de terres generat en l'excavació de la bassa. Aquest efecte serà temporal, i cessarà amb la terminació de les obres.  
- Increment de nivells acústics: de signe negatiu però de poca importància atesa la llunyania de les obres a nuclis habitats habitualment.  
- Canvis en la geomorfologia local i pèrdua de sòl: els desmunts i terraplens comporten una ruptura de la unitat geològica i la pèrdua de sòl cultivable L'efecte serà irreversible.  
- Canvis en el paisatge  
- Eliminació de la vegetació: atés l'escàs valor de a vegetació existent en la zona l'efecte es qualifica com a irrellevant.  
- Afecció a la fauna per allunyament durant les obres i possibles riscos derivats de la presència d'una tanca i d'aigua.  
Pel que fa a la possible afecció d'elements protegits per la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, en l'estudi d'impacte no es localitza en l'àmbit de les obres cap bé d'interés cultural.  
En l'informe emés per l'Ajuntament d'Albaida, destaca l'existència de tres masies catalogades considerades d'especial protecció (Casa de la Viuda, Satorre i el Xorro), la qual cosa no afecta les obres, ni hi ha constància de cap resta arqueològica a la zona.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
A fi de minimitzar els impactes que generarà la realització de l'obra s'hi han de dur a terme les mesures correctores següents:  
- Regada de les pistes de treball.  
- Limitació de la velocitat de circulació dels vehicles.  
- Transport de materials en vehicles coberts.  
- Manteniment adequat de la maquinària.  
- Gestió adequada de residus   
- Recuperació de la terra vegetal.  
- S'evitarà el moviment del maquinària pesant fora dels marges dels vials d'accés.  
- Implantació de cobertura vegetal als terraplens i foment de la vegetació circumdant.  
- Implantació de passos per a la fauna  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I, apartat 8é i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació el projecte de les obres d'interés general per a la construcció d'una bassa d'aigua depurada de la SAT la Vall del Remei d'Albaida (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'haurà d'obtenir l'informe vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007. No obstant això, si en el transcurs de les obres s'hi produeix qualsevol troballa d'interés històric, arqueològic o paleontològic, se n'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'hi hauran d'adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta.  
2. S'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu la concessió administrativa regulada en l'article 109 del RDL 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües respecte de la disposició dels cabals procedents de la depuradora i l'autorització d'abocament a llit públic.   
3. Les zones de trànsit de maquinària i les de dipòsit de materials hauran de ser les imprescindibles per al bon funcionament de l'obra. En el cas que s'afecten terres de labor o terreny natural, a la terminació de les obres s'haurà de descompactar el terreny.  
4. En les obres realitzades per a la implantació de les canonades no haurà d'afectar-se arbratge natural.   
5. La caseta de bombament haurà d'adoptar l'aspecte de les construccions de l'entorn.  
6. A més de les mesures assenyalades en l'estudi d'impacte ambiental i a causa de l'alçària dels talussos, aquests s'hauran de condicionar amb geotèxtils, mantes de fibra vegetal o algun altre element semblant que garantisca l'arrelament de la vegetació procedent de l'hidrosembra i l'absència d'erosió.   
7. Respecte a la fauna, la bassa haurà de contenir mesures per a facilitar l'eixida d'aquesta de l'embassament (rampes, malles, etc).  
8. La utilització de terres sobrants en la possible restauració d'altres zones haurà de disposar dels permisos requerits en el Decret 200/2004, sobre utilització d'inerts adequats en obres de restauració.  
9. El programa de vigilància ambiental haurà de contenir les mesures següents:  
a) La vigilància periòdica de la vegetació utilitzada en la restauració paisatgística i l'èxit de l'hidrosembra, amb la reposició de les marres.  
b) La vigilància de possibles afeccions sobre la fauna ofegada en la bassa o afectada per xoc contra la tanca. En el cas que s'observe un increment d'accidents, haurà de comunicar-se a la Secretaria Autonòmica.  
c) La vigilància de la suficient qualitat de les aigües procedents de la depuradora mitjançant anàlisis periòdiques.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 004/2007-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de paviment i revestiment ceràmic per monococció.  
Promotor: Colorker Porcelánico, SA  
Localització: Partida els Plans, s/n, terme municipal de Xilxes (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Colorker Porcelánico, SA és una indústria dedicada a la fabricació de paviment i revestiment ceràmic per monococció. Es tracta d'una planta existent i en funcionament ubicada a Xilxes (Castelló). Està prevista l'ampliació de l'activitat.  
L'activitat ocupa un solar de 110.100 m² i la superfície edificada serà en total de 50.400 m². Se situa en sòl urbà industrial, en un polígon totalment urbanitzat i disposa d'aigua potable, energia, gas natural, etc. L'accés al polígon es realitza des de la N-340.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La capacitat de producció de la indústria arriba a les 176.960 t/any, repartides en producte rectificat (98.950 t/any), producte rectificat i polit (52.938,2 t/any) i producte sense rectificar ni polir (25.072 t/any). La capacitat d'emmagatzemament de producte acabat és de 1.520.000 m² de taulells. Es preveu la instal·lació de maquinària nova associada a les diverses fases de producció.  
El procés de fabricació que se segueix en l'empresa, de manera esquemàtica, consisteix en la recepció de matèries primeres i emmagatzemament, preparació d'esmalts i colors, premsatge en sec, assecada de les peces premsades, esmaltada i serigrafiat de peces, magatzematge de peces esmaltades sobre boxs, cocció de les peces, magatzematge de peces cuites, tractament de rectificat i poliment, classificació i embalatge i magatzematge de producte acabat i expedició.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila atomitzada, aigua, frites i additius. L'energia emprada és gas natural en els processos d'assecada i cocció i en menor grau, per a altres processos, electricitat. Es disposa d'un dipòsit en superfície de gasoil per a la maquinària mòbil.  
Es disposa de pou propi autoritzat per a 7.000 m³ a l'any i proveïment d'aigua potable. En total, el consum d'aigua ascendeix a 22.123 m³, sent superior el cabal extret del pou a l'autoritzat, per la qual cosa s'ha comunicat que s'està tramitant la modificació de la concessió del pou.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 17 de gener de 2007, en rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental escrit acreditatiu de la informació pública del projecte, en el qual s'indica que no hi han hagut al·legacions a aquest. Així mateix s'ha adjuntat documentació complementària al projecte, entre la qual cal destacar l'informe de compatibilitat urbanística favorable i informes emesos per diversos òrgans competents.  
Anteriorment, s'havia rebut el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi (expedient de consulta 118/06). Entre els annexos del projecte es troben documents d'acceptació de residus i convenis d'adscripció a SDDR, analítiques de les emissions a l'atmosfera i el certificat de connexió al clavegueram.  
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...). La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està recollida com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
La fabricació de taulellets està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i envasos.  
Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Un aspecte que cal tenir en compte per a valorar la instal·lació és que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, en procés d'adaptació a la nova normativa. A més, es troba en zona antropitzada adaptada per a albergar activitats industrials.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat mitjana/baixa d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, de la Generalitat Valenciana.  
Amb caràcter general, la fabricació de paviment i revestiments ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
Pel que fa a les aigües residuals, les sanitàries s'aboquen al clavegueram, les quals disposen de l'autorització de l'Ajuntament. Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa específica del polígon. Pel que fa a les industrials, les generades en les esmaltadores i zones de preparació d'esmalts es porten a basses impermeables i d'ací a depuradora que funciona per decantació i tractament fisicoquímic, i s'aboca l'efluent d'aigua al clavegueram i es porten els llots a l'atomitzador. Les aigües generades en el procés de rectificació, poliment i tallada es porten a depuradora de decantació i precipitació, i es reutilitza l'aigua resultant (circuit tancat), mentre que els llots es lliuren a un gestor autoritzat.  
Amb relació als residus generats, els assimilables a urbans es dipositen en contenidors per a la recollida d'aquests pels serveis municipals. Els residus no perillosos s'emmagatzemen en contenidors específics i senyalitzats en les zones de producció d'aquests. Els residus perillosos s'emmagatzemen temporalment en una zona específica de 100 m² amb superfície impermeable i arqueta de recollida de lixiviats en la qual se situen els dipòsits i cubitainer (per a l'oli industrial usat), com també cubetes de retenció de vessaments. Es disposa de material absorbent no inflamable per a recollir possibles vessaments. Els residus són lliurats a una empresa gestora autoritzada. La gestió dels envasos usats es fa a través d'un sistema de dipòsit, devolució i retorn. La indústria estava inscrita com a xicotet productor de residus perillosos i ha tramitat juntament amb l'autorització ambiental integrada l'autorització i inscripció com a productor.  
Respecte al soroll generat, es considera suficient l'aïllament proporcionat pels tancaments per al compliment dels nivells sonors màxims establits. No obstant això, s'indica que se seguiran les instruccions d'instal·lació de la maquinària i es procedirà a l'equilibratge de les màquines rotatives per a evitar soroll i vibracions. En particular, realitzada una auditoria acústica, s'ha comunicat que es tancaran acústicament les turbines dels filtres i en cas de ser necessari, es col·locaran silenciadors en la boca de les ximeneres.  
Les emissions a l'atmosfera van associades a les fases de recepció i trasbals d'argila (partícules), processament i assecatge de peces (partícules i gasos de combustió), preparació d'esmalts i esmaltada (partícules) i cocció (partícules i gasos de combustió). A fi de reduir-les s'han instal·lat filtres de mànegues, filtres de via humida i s'han dimensionat les xemeneies per a facilitar la dispersió dels contaminants. S'indica també l'adopció d'un pla de manteniment per al control de les emissions i de sistemes de control i vigilància d'aquestes.  
A més dels sistemes correctors indicats en els paràgrafs anteriors, entre les millors tècniques disponibles que adoptarà l'empresa se citen, entre altres:   
- Recuperació i reutilització dels rebutjos de la planta, mitjançant la gestió d'aquests per atomitzador.  
- Recuperació de la calor del forn en la fase de preassecada.  
- Emmagatzematge de l'argila atomitzada en l'interior de les naus i en sitges tancades.   
- Instal·lació de sistemes d'aspiració en les zones de recepció i transport de terres, zones de trituració i moviment de matèries primeres.  
- Pavimentació i neteja de les vies de circulació de limitació de la velocitat de circulació.  
- Ús de combustibles i matèries primeres amb baix contingut en fluor, clor o sofre.  
- Control i optimització de la combustió per a reduir la generació de CO.  
- Ús de grups hidropressors per a neteja i així estalviar aigua.  
- Millorar la integració de la instal·lació en l'entorn d'aquesta.  
- Aïllament dels equips i instal·lacions sorolloses.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposen les mesures de vigilància següents:  
- Inspecció visual dels residus emmagatzemats i els seus contenidors, registre dels productes emmagatzemats i neteja de possibles efluents dels contenidors i dels locals, diàriament.  
- Inspecció visual dels filtres de mànegues i comprovació del funcionament correcte de les depuradores, diàriament.  
- Inspecció setmanal dels camions.  
- Inspecció setmanal exhaustiva dels residus emmagatzemats.  
- Inspecció setmanal de les xemeneies dels forns.  
- Inspecció setmanal visual de les basses d'acumulació d'aigües residuals.  
- Revisió i manteniment mensual de cada una de les màquines i mesures correctores i neteja completa, com també verificació de l'eficàcia dels dispositius de seguretat.  
- Trimestralment, greixatge i verificació de tots els elements dels filtres de mànegues.  
- Anualment, neteja de tota la maquinària  
- Autocontrol de les emissions de manera anual, biennal o triennal, segons corresponga.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de planta de fabricació de paviment i revestiments ceràmics, promogut per Colorker Porcelánico, SA situada en partida els Plans, s/n, terme municipal de Xilxes (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Haurà d'obtenir-se de la Confederació Hidrogràfica corresponent una concessió de l'ús de l'aigua de pou d'acord amb el cabal realment extret d'aquest.  
2. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats en les zones d'emmagatzemament de residus han de ser estanques i impedir l'abocament a la xarxa de clavegueram, i procedir, si escau, a la gestió d'aquest per una empresa autoritzada.  
3. Una vegada completada l'ampliació s'hauran de mesurar les emissions dels focus i la realització d'una nova auditoria acústica, i s'adoptaran, si és el cas, les mesures correctores addicionals proposades en l'estudi d'impacte ambiental.   
4. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
5. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb l'antelació suficient, la data de començament de l'execució del projecte.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si cal, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon   
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental   
Expedient: 38/2007-AIA  
Títol: Fàbrica de taulellets i taulells ceràmics   
Promotor: Segorbe Porcelánico, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, de la Generalitat Valenciana  
Objecte: Instal·lació d'una fàbrica de paviment porcellànic  
Localització: Parcel·la 5 del Polígon Industrial La Esperanza, 12400, Segorbe (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Segorbe Porcelánico, SA té prevista la instal·lació d'una fàbrica de paviment porcellànic localitzada als afores de Segorbe, concretament a la parcel·la núm. 5 del Polígon Industrial La Esperanza. L'activitat que s'ha de realitzar és la de fabricació de porcellànic tècnic i esmaltat per conformació i cocció de les peces. Aquesta activitat s'exercirà en l'interior d'una nau industrial dotada de tota la maquinària i les instal·lacions necessàries per al desenvolupament d'aquesta. L'esmentada activitat es pretén executar en dues fases. En la fase I s'executarà el total de l'edificació industrial i s'instal·larà la maquinària necessària per a una línia de producció, mentre que en la fase II s'instal·larà la maquinària necessària per a una línia de producció addicional.   
L'estudi d'impacte ambiental es realitza a fi de determinar l'impacte de l'activitat sobre el medi ambient i per a complir a les exigències de la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada.  
2. Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat   
La zona en què es pretén realitzar l'actuació està ubicada entre la Serra Calderona i la vall del riu Palància, al terme municipal de Segorbe. La parcel·la en què es realitzarà l'actuació es troba emplaçada en sòl industrial, segons certificat de l'Ajuntament de Segorbe de 3 de març, i el polígon està totalment urbanitzat i ocupat per algunes indústries. L'estat ambiental de la zona està totalment modificat, i ocupa anteriors zones de bosc baix pròxim a l'ermita de La Esperanza. La superfície de la parcel·la sobre la qual es pretén executar l'edificació industrial és de 56.736,33 m². Les obres d'urbanització de la parcel·la consistiran en l'asfaltat d'aquesta i l'execució d'una tanca perimetral. El 100% d'aquesta superfície estarà pavimentada sent 41.470 m² coberts per l'edificació industrial proveïda de solera de formigó i 15.293,33 m² descoberts asfaltats. L'accés al polígon es realitza a través d'una rotonda, situada a la CV-216 o bé, a partir de l'eixida entre el km 33 i el km 34 de la futura autovia Sagunt - Burgos A23.   
En el procés industrial l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament aigua, argiles, tintes serigràfiques, abrasius, envasos i embalatges. L'empresa no té el procés d'atomitzat, per la qual cosa adquireix l'argila atomitzada. Aquesta arriba a la fàbrica en camions banyera que descarreguen en la tremuja de recepció on, mitjançant una estació de càrrega de sitges, és mesclada, dosificada i emmagatzemada en unes sitges mòbils de 8 m³ de capacitat unitària. Les tintes serigràfiques es reben envasades en bidons, preparades per a l'aplicació directa d'aquestes a les peces ceràmiques. Com a fonts d'energia s'utilitza gas natural i electricitat.  
L'estimació anual de producte acabat obtingut del procés industrial és d'1.200.000 m² per a cada una de les dues fases.  
Tramitació administrativa  
En data 7 de febrer de 2007 l'Ajuntament de Segorbe emet certificat d'inexistència d'al·legacions en relació amb l'exposició al públic.   
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 2 de març de 2007, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'han rebut al·legacions a aquest.   
Atés suficient la documentació remesa, s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5. (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia, o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega de forn).  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se al que ha dictat la Direcció General de Qualitat Ambiental en l'autorització de gestió concedida.   
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, la protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus són atribució de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.  
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2, Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
El paisatge de la zona està determinat per la ubicació en la vall del riu Palància. L'activitat que s'ha de desenvolupar no afecta cap espai natural protegit, a pesar d'això en les proximitats hi ha diversos espais naturals, cal destacar el paratge municipal de La Esperanza, la zona de les llacunes de Segorbe, el Parc Natural de la Serra d'Espadà i el Parc Natural de la Serra Calderona. El territori posseeix una capacitat d'ús del sòl moderada i una vulnerabilitat d'aqüífers molt alta. La vegetació actual ha sigut eliminada i ha sigut substituïda per zones sense asfaltar, formigonades o edificades. Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, d'alta accessibilitat d'aqüífers i risc d'erosió potencial alt, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica del territori de la Generalitat Valenciana.   
2. Identificació i valoració d'impactes durant la fase de construcció  
Per a l'exercici de l'activitat es construirà una edificació industrial que albergue la maquinària del procés i les instal·lacions necessàries. Les accions que s'han de considerar durant la fase d'execució són la preparació del terreny, l'execució de l'obra civil i la col·locació de les instal·lacions.   
3. Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
El procés industrial es pot considerar dividit en les fases següents:   
- Recepció de matèria primera: argila atomitzada, esmalts i colors.  
- Preparació, dosificació i conformació de matèries primeres.  
- Procés de premsatge, assecatge i cocció.  
- Procés de poliment i rectificació.  
- Procés de selecció, encaixament i paletització, magatzematge i expedició.  
Cada una de les etapes del procés productiu dut a terme durant la fase d'explotació és susceptible de produir impacte ambiental.  
S'origina un volum considerable d'emissions a l'atmosfera, tant per la manipulació de materials pulverulents (descàrrega i emmagatzemament d'argila atomitzada), com per disposar d'operacions que requereixen d'un procés de combustió (assecatge i cocció). A causa de la matèria primera utilitzada hi ha gran quantitat de pols en suspensió, concretament en la zona de premsatge. Es desprenen olors en la zona d'emmagatzemament i línies d'esmaltada, a causa de l'ús de pintures, dissolvents, coles, etc.   
En el desenvolupament normal de l'activitat els sorolls principals que s'han de considerar seran els produïts pels ocupants de la nau i la maquinària instal·lada. En l'exterior de la nau cal considerar el soroll a causa del trasbals de càrrega i descàrrega dels camions. Pel que fa a les vibracions, aquestes seran les produïdes per les màquines fixes que intervenen en el procés.  
Les aigües procedents de lavabos i vestidors no se'ls realitzarà cap tipus de tractament en ser assimilables a domèstiques i trobar-se dins dels límits d'abocament adequat. L'abocament d'aquesta aigua es realitzarà directament al col·lector del polígon respectant els límits i condicions recollides en el pla parcial del polígon.   
Els forns, assecadors i conductes portadors de calor estan calorifugats de manera que es minimitzen les pèrdues de calor i es reduïsca el consum d'energia.  
4. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.  
4.1. Construcció de l'activitat  
La construcció es realitzarà minimitzant els moviments de terra i intentant compensar els volums de desmunt i terraplé. Els residus produïts per l'execució de l'obra civil i les instal·lacions es retiraran i gestionaran de manera adequada. Així mateix es realitzaran regs antipols per a evitar la dispersió de partícules en la fase de preparació del terreny.  
4.2. Contaminació acústica. Vibracions  
Els sorolls i les vibracions s'evitaran en la mesura que es puga en el focus d'origen, tractant de minorar-ne la propagació en el local de treball. S'han d'instal·lar elements aïllants del soroll en els principals focus d'emissió. L'ancoratge de màquines i aparells s'ha de realitzar d'acord amb les tècniques més eficaces, a fi d'aconseguir el seu òptim equilibri estàtic i dinàmic, així, en els equips que així ho necessiten, s'han d'instal·lar tacs o bancades antivibratòries, alhora que se separaran aquests dels elements estructurals un mínim d'un metre.   
Els compressors necessaris per a l'exercici de l'activitat s'ubicaran en l'interior d'una caseta aïllada acústicament de l'exterior pel seu tancament i la instal·lació d'elements absorbents en les eixides de ventilació. Els motors dels filtres de partícules s'aïllaran de l'exterior per a minimitzar la dispersió del soroll.  
4.3. Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de 14 focus d'emissió canalitzats de contaminants atmosfèrics que hauran de sotmetre's al règim de vigilància i control periòdic exigit pel Decret 833/75.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- Pols d'argila en seccions d'emmagatzemament d'argiles atomitzades, caigudes de cintes, elevadors i premses.  
- Boires produïdes per les cabines d'esmaltats a causa dels sistemes d'aplicació (discos, pistoles d'aire comprimit, etc.) i per la càrrega/descàrrega de les sitges mòbils.  
- Xemeneies de combustió de forns i assecadors.  
- Pols produïda pels discos abrasius.   
Els nivells d'emissió d'aquests contaminants hauran de ser controlats, basant-se en el que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3 s'estableixen els límits en xemeneies dels processos de cocció, assecada i captacions de pols de procés, i en qualsevol cas els establits en el Decret 833/75.  
Per a evitar la generació de pols en suspensió en la secció de recepció, ensitjament, càrrega de sitges mòbils i mescla de matèries primeres cal tenir una instal·lació d'aspiració de pols i filtració per mànegues amb neteja mitjançant bufament a contracorrent amb sistema venturi i electrovàlvules d'aire comprimit, d'una capacitat nominal de 40.000 m³/hora. Per a evitar la generació de pols en suspensió en la secció d'esmaltada s'utilitzarà filtre de via humida, amb una capacitat d'aspiració de 35.000 m³/h. Així mateix s'ha de disposar d'una central d'aspiració per a neteja industrial i posterior transport de pols, proveït de bomba de buit, amb un cabal de 1.200 m³/hora.  
Durant la fase de funcionament, els camions banyera hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense aquesta a fi de reduir l'emissió d'àrids pulverulents.   
Totes les emissions atmosfèriques són expulsades a l'atmosfera a través de xemeneies. Totes les xemeneies s'elevaran de manera que superen en almenys 1 metre el carener de la zona de la nau en què es troben. Les instal·lacions han de disposar dels elements necessaris (orificis i plataformes) per a la presa de mostres, segons el que especifica l'annex III de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4.4. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
L'aigua consumida serà la procedent de la xarxa municipal d'aigua potable. S'utilitzarà en els lavabos i vestidors del personal i en les seccions de poliment, rectificació i serigrafia.   
L'empresa titular depura les aigües residuals d'aquesta procedents dels processos de fabricació mitjançant tractament fisicoquímic de decantació a fi de depurar-les i aconseguir així la reutilització total de les esmentades aigües en el procés de fabricació.  
Les aigües industrials són originades en les operacions següents: neteja de baixos i pneumàtics de camions, línia de poliment, rectificació i línia de serigrafiat. L'aigua de la neteja de baixos i camions és tractada mitjançant un sistema modular de desengreixament i desarenament per a la reutilització de nou en la llavada. La resta d'aigua de procés consta per al seu tractament d'una planta de tractament fisicoquímic i decantació per gravetat, com també un filtre premsa per a la deshidratació dels llots obtinguts. L'aigua provinent de la depuradora és emmagatzemada i reutilitzada en les línies de poliment.  
S'han d'instal·lar, en les preses d'aigua per a la neteja de línies, boques de pressió que optimitzen el procés de neteja i reduisquen el consum d'aigua.  
Les aigües residuals d'origen domèstic procedents de lavabos i vestidors s'aboquen directament al col·lector del polígon. Per al control dels abocaments existirà, prèviament a la connexió a col·lector, una arqueta de registre. Hauran de ser vigilats els paràmetres exigits en l'ordenança municipal i atenir-se als controls i periodicitat disposats en aquesta.  
4.5. Contaminació del sòl  
Es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl en manipular matèries pulverulentes a granel i emetre's partícules per xemeneies, que s'acumulen en cobertes i paviment que són arrossegades per l'aigua de pluja.  
A la zona de recepció d'esmalts i colors s'ha de destinar una zona per a l'emmagatzemament d'aquests dotada de xarxa de recollida d'abocaments connectada a la depuradora. La preparació de pastes serigràfiques es limitarà a la seua ubicació en els dipòsits d'aplicació de les línies.  
S'ha d'executar solera impermeabilitzada a les zones que calga, a fi d'evitar els abocaments directes al sòl.   
4.6. Residus generats  
Durant la posada en marxa i funcionament normal, la indústria generarà tota una sèrie de residus de les tres categories (inerts, assimilables a urbans i tòxics i perillosos).  
Les tècniques de gestió dels residus generats per l'activitat es limiten a la seua segregació i correcte emmagatzemament en les instal·lacions i la posterior entrega d'aquests a un gestor autoritzat. La recollida, transport i posterior gestió serà establida pels mateixos gestors.  
Per a reduir el volum de la fracció sòlida que s'ha de gestionar s'instal·larà un filtre premsa a l'eixida de la depuradora, per a la reducció del percentatge d'aigua d'aquesta fracció. L'aigua recuperada per aquest procediment tornarà a ser processada a través de la depuradora.  
4.7. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i la manera en què s'han de dur a terme les inspeccions rutinàries i actuacions preventives de les emissions gasoses, el control de la generació i gestió d'aigües residuals, residus, i control de sorolls.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Tal com estableix l'apartat I) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada estan sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de la instal·lació d'una fàbrica de porcellànic a la parcel·la núm. 5 del Polígon Industrial La Esperanza, de Segorbe (Castelló), en els termes que estableix el projecte bàsic, el projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient, en compliment de la legislació mediambiental vigent, sempre que es complisquen les condicions addicionals següents:  
1. S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.   
2. Els llots recollits en la instal·lació de depuració hauran de ser caracteritzats per tipus o grups d'esmalts, frites i colors emprats, i en funció dels resultats obtinguts segregar-se, i en cas de resultar perillosos hauran de ser declarats i gestionats com a tals, i tenir en consideració les quantitats generades per si passaren a ser grans productors.  
3. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
4. S'haurà de disposar de basses de seguretat per a emmagatzemar l'excedent d'aigua en moments d'avaria de la depuradora, amb capacitat suficient per a evitar possibles abocaments fins al moment de la posada en marxa d'aquesta.  
5. S'hauran de realitzar controls periòdics de les canaletes que transporten l'aigua residual industrial des dels focus de generació fins a la depuradora.  
6. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, hauran de constar les accions:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, F, SO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, F, CO, SO2, Pb i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròxims o limítrofs. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'hauran d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, i comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
7. D'altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5967, del 04-03-2009 (2009/2469)

RESOLUCIÓN de 28 de enero de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones y resolución de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Daya Nueva, Barracas, Utiel, Albaida, Chilches y Segorbe.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5967

Fecha DOGV
:   04-03-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2009/2469

CVE


Fecha del documento
:   29-01-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Albaida](javascript:void(0))
    * [Chilches](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Daya Nueva](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de enero de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones y resolución de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Daya Nueva, Barracas, Utiel, Albaida, Chilches y Segorbe. [2009/2469]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 209/06-AIA Daya Nueva, 168/04-AIA Barracas, 183/06-AIA Utiel, 202/06-AIA Albaida, 004/07-AIA Chilches y 038/07-AIA Segorbe.  
Valencia, 28 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 209/2006-AIA  
Titulo: Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos Fuera de Uso (CAT-VFU)  
Promotor: Miguel Joaquin Coll Hernández  
Autoridad Sustantiva: Comisión Provincial de Actividades Calificadas de Alicante  
Localización: C/ Algorfa s/n del Polígono Industrial La fabrica en el término municipal de Daya Nueva (Alicante).  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El proyecto tiene por objeto la instalación de una actividad destinada al desguace de vehículos como Centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso al final de su vida útil (CAT-VFU). Se trata de una actividad calificada dentro de cuyo procedimiento de autorización se requiere el trámite de Declaración de Impacto Ambiental de acuerdo al Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo,  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
El nuevo centro de descontaminación de vehículos se ubicará en una nave industrial ya existente, localizada en C/ Algorfa s/n, en la parcela B.5, nave 3 del Polígono Industrial La fabrica en el término municipal de Daya Nueva (Alicante).  
De acuerdo al proyecto y al estudio de impacto ambiental presentados por el titular, la actividad es una edificación de tipo industrial de aproximadamente 400 m² de superficie construida. La superficie útil total es de 325,18 m² distribuidos de la siguiente manera:   
- Zona de recepción de vehículos con 91,00 m²  
- Zona de descontaminación con 26,29 m²  
- Zona de paso con 168,13 m²  
- Zona de oficinas 27,66 m²  
- Vestuario y aseos con 12,10 m²  
Los procesos que abarcan la actividad son los de descontaminación y retirada controlada de los residuos peligrosos, retirada de los componentes y materiales que deben ir marcados e identificados, y las operaciones de tratamiento para fomentar la reutilización y el reciclado de las piezas y componentes del vehículo al final de su vida útil.  
La ventilación del local se asegura de manera natural mediante ventanas y puertas, creándose una eficiente corriente renovadora de aire.  
La zona de recepción de vehículos y de almacenamiento temporal está dotada de pavimento impermeable y acondicionada para permitir la recogida de todos los líquidos, de las aguas pluviales y de limpieza, y se dispone de un equipo separador de hidrocarburos antes de deshacerse de las mismas a través de la red municipal de alcantarillado. Las aguas residuales de aseos y vestuarios se vierten directamente a la red general del alcantarillado municipal.  
Existe en la nave una zona para el almacenamiento de residuos peligrosos, cubierta y con pavimento impermeable, acondicionada para la recogida de los derrames accidentales que pudieran producirse. Cuenta con depósitos independientes para almacenamiento por separado del combustible, aceite de motor, líquidos de refrigeración, etc. retirados de los vehículos fuera de uso objeto de la actividad.  
La actividad utilizará la energía eléctrica procedente de la compañía suministradora, no precisándose otra fuente de energía ni tipo de combustible para el desarrollo de la actividad.  
Alternativas  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.   
Afecciones legales  
De acuerdo al informe de 07 de noviembre de 2005 del técnico municipal del Ayuntamiento de Daya Nueva, el emplazamiento de la actividad está de acuerdo con las Ordenanzas Municipales y Planes de Ordenación Urbana. La parcela donde se proyecta ubicar la actividad presenta un riesgo de inundación de nivel 2, de acuerdo al Plan de Acción Territorial de Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), aprobado por el Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat.   
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la consellería competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el Registro de Productores de Residuos de la Comunidad Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, remitir informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
La relación de impactos identificados como consecuencia de la ejecución del proyecto de instalación del centro de descontaminación de vehículos fuera de uso, son:  
- Impacto sobre las aguas y el suelo de los posibles derrames de sustancias peligrosas derivadas de las materias y de los residuos generados y manipulados por la actividad.  
- Afección por el riesgo de inundación respecto al almacenamiento de residuos peligrosos, de acuerdo al PATRICOVA.  
- Afección a la flora y fauna del entorno que se considera muy baja, debido a que se trata de una zona antropizada, localizada dentro de un polígono industrial.  
- El impacto visual de la zona de estudio será, asimismo, mínimo al tratarse de un polígono industrial en proceso de consolidación.  
- Los impactos acústicos derivados de la actividad se consideran compatibles, al tratarse de operaciones muchas de ellas de trabajo manual y, únicamente, precisar el empleo de maquinaria durante tiempos relativamente cortos. En cualquier caso se vigilará el cumplimiento con la normativa vigente en materia de ruidos.  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras y sobre el Programa de Vigilancia Ambiental.  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el Estudio de Impacto y al Programa de Vigilancia Ambiental:  
- La zona de recepción de vehículos, de descontaminación y la de almacenamiento de residuos peligrosos se dotarán de suelo impermeable y de sistemas de recogida de derrames.  
- La red de evacuación de aguas residuales dispondrá de un separador de hidrocarburos previo al vertido de las aguas al alcantarillado público  
- Los depósitos de almacenamiento de residuos estarán apoyados sobre cubetos de retención que recojan los posibles derrames y se anclarán al suelo para que en caso de inundación se evite su flotación, posibles derrames o vertidos.  
- Se toman mediadas protectoras contra el ruido transmitido al entorno, consistentes en el mantenimiento de maquinaria y su disposición en el interior de la nave de modo que, los paramentos verticales y horizontales de la edificación amortigüen la presión sonora emitida al exterior.  
- En cumplimiento de los artículos 24 al 28 del PATRICOVA, en el diseño y distribución de la nave se tendrán en cuenta las siguientes condiciones:  
- La edificación contará con escalera de acceso, desde el interior, a la primera planta sobre la zona de oficinas.  
- La disposición de la nave será de forma que se encuentre orientada en el sentido del flujo desbordado, evitando la disposición transversal para no causar efectos de barrera que produzcan sobreelevación del calado alcanzado por las aguas en el entorno.  
- Las acometidas a la red de alcantarillado no permitiránn el flujo del agua en el sentido contrario, mediante la colocación de válvula antiretorno.  
- La cota del forjado de la planta baja de la nave se situará 80 cm. por encima de la rasante de la calle.  
- La puertas, ventanas y cerramientos de fachada serán estancos hasta una altura de 1,5 metros por encima de la rasante de la calle.  
- Los elementos más sensibles de la nave, tales como la caja general de protección eléctrica, se situarán a 70 cm. por encima de la rasante de la calle.  
- Las vallas y muros de cerramiento de la parcela serán permeables al flujo de agua a partir de los 40 cm. de altura, en todo su perímetro.  
Tramitación administrativa  
El 31 de mayo de 2006, se recibe desde la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, solicitud de Declaración de Impacto Ambiental para el proyecto descrito con número de expediente 253/2006, remitiéndose la siguiente documentación:  
- Proyecto de legalización de la actividad   
- Estudio de Impacto Ambiental  
- Informes municipales y certificado del resultado de información pública, no habiéndose presentado alegaciones.  
El 29 de agosto de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remite documentación anexa al proyecto de actividad.  
El 26 de julio de 2006 se le requiere al titular del proyecto, ampliación de información y subsanación de determinados aspectos del proyecto sobre los sistemas de recogida de aguas y derrames, sobre la valoración de impacto ambiental por riesgo de inundación y al respecto de los accesos a la instalación desde la calzada. El 14 de diciembre de 2006, el titular presenta documentación complementaria como respuesta a este requerimiento.  
El 31 de octubre de 2006, se realiza consulta al Servicio de Ordenación del Territorio acerca del riesgo por inundación de la actuación proyectada con respecto al PATRICOVA. Este servicio informa que "el PATRICOVA establece en el art. 24 de su normativa que en suelo urbano afectado por riesgo de inundación los Ayuntamientos deberán verificar la incidencia del mismo e imponer, cuando proceda, condiciones de adecuación de las futuras edificaciones."   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 6.C.1) "Centros de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, de acuerdo con la definición del Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre" del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Centro de descontaminación de vehículos turismo fuera de uso", promovido por D. Miguel Joaquín Coll Hernández, a ubicar en C/ Algorfa s/n del Polígono Industrial La fabrica en el término municipal de Daya Nueva (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en Estudio de Impacto Ambiental y en la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los contenedores y depósitos de almacenamiento de residuos peligrosos serán sólidos y resistentes al tipo de residuo contenido, con tapa que asegure su cierre y se anclarán al suelo o a las paredes, a fin de evitar su flotación o vuelco en caso de inundación. Además, aquellos destinados a residuos peligrosos de naturaleza líquida serán homologados de doble pared de seguridad y con cierre hermético.   
2. Se dispondrá de cantidad suficiente de un producto absorbente para la recogida de posibles derrames durante las operaciones de descontaminación de los vehículos o el trasiego de residuos. En el patio exterior de la nave no se almacenarán residuos caracterizados como peligrosos.  
3. La canalización de recogida de derrames del interior de la nave se conectará a un depósito de almacenamiento ciego y estanco que se vaciará, periódicamente, por un Gestor de Residuos Autorizado y, en ningún caso, verterá a la red de alcantarillado público.  
4. Disponer del informe municipal sobre las condiciones a cumplir, en su caso, para la adecuación de la edificación al riesgo por inundación, de acuerdo al art. 24 de la normativa del PATRICOVA.  
5. Se deberá dar cumplimiento a todas las medidas protectoras y correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como, al Programa de Vigilancia Ambiental propuesto en el mismo.   
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 11 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 168/2004-AIA  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Barracas  
Promotor: Ayuntamiento de Barracas  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Barracas y CTU  
Localización: al SO de la provincia de Castellón, en el límite provincial con Teruel y Valencia  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El modelo territorial propuesto para Barracas parece querer conjugar el desarrollo de un municipio pequeño con una tendencia demográfica decreciente, con la necesidad de elaborar un planeamiento general que pueda dar respuesta a la demanda de nuevo suelo con destino a vivienda de segunda residencia y a instalaciones vinculadas a actividades primarias o terciarias principalmente. Barracas cuenta con un sólo núcleo de población, junto al que a escasos metros al Este se sitúa el Barrio de San Roque.  
En este sentido, el PG pretende completar la trama existente, cuyo origen y desarrollo es el típico de las ciudades camino, con suelo Residencial y dotacional entre la vía del ferrocarril y la carretera N-234, incluyendo edificación de baja densidad que pueda perfectamente responder a la demanda de residencia tanto permanente como de tipo estacional. Además, al otro lado de la carretera se prevé una gran zona de suelo con Uso Industrial y Terciario, también en continuidad con la trama y respetando la estructura territorial existente pero al Este de la CN-234 (Sectores SI-1, SI-2 y SI-4, con ordenación pormenorizada, y el sector SI-3).  
El Plan General establece en las Directrices Definitorias de la Estrategia de Evolución Urbana y de Ocupación del Territorio (DEUT), las finalidades perseguidas con la clasificación del suelo en sus distintas categorías, que resumidamente se exponen a continuación:  
- Se clasifica como suelo urbano el actual núcleo de población, completando la trama con suelo residencial y dotacional entre la vía del ferrocarril y la N-234.  
- A partir de la clasificación del Suelo Urbanizable propuesto se establecen los criterios para nuevas reclasificaciones de SNU durante la vigencia del planeamiento general, siendo los más destacables en cuanto a los cambios de uso y la ocupación del suelo se refiere, los siguientes:  
- Los sectores se delimitaran de forma que las futuras ampliaciones permitan la prolongación de la trama urbana ya consolidada, sin crear vacíos.  
- No se clasificarán nuevos sectores si no se han desarrollado los existentes y edificado en más del 50% del terreno con aprovechamiento para cada Uso Global.  
- El Uso Global será Industrial y/o Terciario al norte de la carretera CV-207 de Pina de Montalgrao; y Residencial al sur y este de actual Suelo Urbano.  
- En cuanto al SNU, el Plan General admitirá las siguientes modificaciones:  
- Para ampliar las delimitaciones del SNU de Protección en sus distintas categorías y para crear otras nuevas.  
- Para ajustar las delimitaciones establecidas del SNU de Protección a las necesidades concretas del objeto a proteger a partir de estudios pormenorizados.  
- Se podrán redactar Planes Especiales en los supuestos del artículo 12.E de la LRAU.  
- Estando previsto el traspaso al Ayuntamiento de la titularidad de los tramos de la N-234, se podrán modificar aquellas determinaciones impuestas al PG debido a las afecciones legales de la carretera.  
Con estas premisas, el Modelo Territorial en cuanto al uso residencial se configura sobre la base de la consolidación de la delimitación del suelo urbano actual y el establecimiento de áreas de suelo urbanizable residencial colindantes apostando claramente por completar el núcleo existente y manteniendo un modelo de crecimiento compacto frente al disperso, con voluntad de respetar la morfología del tejido urbano originario, de lo que resulta lo siguiente:  
- Mantenimiento sin apenas variaciones del actual núcleo histórico de Barracas.  
- Establecimiento de áreas sin consolidar de suelo urbano residencial, como ampliación del casco urbano (ACA) o de viviendas adosadas (ADO), y suelo terciario en manzana compacta (TMD) dentro de las bolsas de suelo delimitadas alrededor del casco urbano por las infraestructuras lineales viarias y ferroviaria.  
- Delimitación de varios sectores SR 1, SR 2 y SR 3, sin ordenación pormenorizada, situados al Este de la CN-234 desde el núcleo de población hacia el de San Roque, entre la CV-207 y el camino de la Ermita de San Roque.  
Todo ello, junto con la necesidad de que cualquier modificación posterior que clasifique nuevo Suelo Urbanizable deba respetar estos planteamientos se debe entender como una determinación clara en cuanto a los objetivos de desarrollo y crecimiento urbanístico, así como de ocupación del territorio y conservación de sus valores naturales, durante la vigencia del planeamiento general.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I. El término municipal de Barracas con una superficie de 42.10 km² se encuentra situado en la comarca del Alto Palancia al SO de la provincia de Castellón.  
II. El instrumento de planeamiento vigente en Barracas lo constituye un Proyecto Delimitación de Suelo Urbano, que clasifica como urbano un total de 93.469 m².   
III. El planeamiento general inicialmente presentado no clasificaba el suelo municipal en todas clases y categorías de suelo que prescribe la legislación urbanística, omitiendo la clasificación de Suelo No Urbanizable Común como aquel que debe quedar excluido del proceso urbanizador y no deba ser objeto de protección, permitiendo en el mismo los usos regulados en la LSNU. El documento evaluado clasifica las siguientes superficies en el término municipal:  
Suelo urbano: 15'20 Ha  
Suelo Urbanizable: 20'73 Ha  
Residencial 7'14 Ha  
Industrial-Terciario: 13'59 Ha   
Suelo No Urbanizable: 4.194'04 Ha  
Común o Indiferenciado 105'12 Ha  
Canteras de Protección  
Es decir, durante el procedimiento de EIA (estudio de impacto ambiental) se ha modificado la Ordenación Estructural y se ha clasificado el SNU (suelo no urbanizable) diferenciando una parte alrededor del núcleo de población como SNU Común y quedando el resto del TM (término municipal) como SNU de Protección en sus distintas Categorías. Se localizan también varias zonas de Canteras (áridos de trituración) en Suelo Forestal definidas, al parecer, por el área incluida en ámbitos génericos de 120m de diámetro.  
IV. El suelo no urbanizable queda dividido, en el cuadro aportado en su último informe por el equipo redactor, en las siguientes Categorías y superficies:  
De Protección Paisajística y Forestal 3.615'38 Ha   
De Protección Agrícola 340'35 Ha  
De Protección de Hidráulica a ríos y ramblas 21'16 Ha  
De Protección a Lugares de Interés Histórico-Artístico: 20'22 Ha  
Entorno de edificios protegidos   
Protección a yacimientos arqueológicos   
De Protección a las Infraestructuras territoriales: 497'12 Ha  
Protección a Carreteras   
Protección a Ferrocarril   
Protección de Vías Pecuarias   
Protección a la Vía Verde  
V. Se estima un potencial de 516 viviendas, excluido el casco urbano actual. Lo anterior establece, a razón de 2'1 habitantes por vivienda, un nuevo horizonte poblacional de más de 1000 habitantes potenciales, residentes o estacionarios, para un municipio con 192 habitantes según el último censo de 2006. En resumen, el PG genera un nuevo marco socioeconómico que, según el equipo redactor, multiplica por dos la estimación de la población residente, aunque por más de cinco la población total posible de Barracas.  
VI. El Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General incorpora como elementos catalogados el Núcleo Histórico Tradicional; los yacimientos arqueológicos de Monte Limbo, el poblado de Hoya Huguet, la Ermita de la Vallada, el Cerro de la Moneda o La Judía, El Campo y El Castillejo; la iglesia parroquial de San Pedro, la Ermita de San Roque; la Fuente de San Pedro; dos casas en la calle Teruel, numero 15 y números 23-25-27; y el Molino Viejo Hidráulico.  
VII.Los municipios colindantes a Barracas disponen en general de un planeamiento general sin actualizar a la legislación urbanística y sectorial vigente, y muchos no han sido sometidos al procedimiento de EIA. Los municipios de El Toro, colindante al Norte y Oeste y Pina de Montalgrao colindante al Norte y Este, cuentan con Proyectos de DSU, por lo que califican los terrenos adyacentes a Barracas como SNU de Protección; las NNSS de Viver colindante al Este y Sur, como Suelo No Urbanizable de Protección; y las NNSS de Torás al SO, como SNU Común. Es por ello que la clasificación y calificación propuesta se puede considerar compatible a la de los municipios colindantes.  
3. Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas no se ha presentado un estudio de alternativas entendidas como tales, aunque sí se han recogido diversas modificaciones en el documento de planeamiento en cuanto a la Clasificación y Calificación del suelo y las Normas Urbanísticas que regulan los usos posibles y compatibles de los distintos suelos ordenados por el Plan General.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 25 de junio de 2004 el Ayuntamiento de Barracas a través de la Diputación de Castellón remitió una copia del certificado del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos del PGOU de Barracas. Se completa así la documentación remitida con anterioridad (el EsIA, la documentación técnica del PG y una copia del expediente administrativo municipal) incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
2. Información pública  
El EIA se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Periódico Mediterráneo, con fecha 17 de octubre de 2002, en el BOP de Castellón de 15 de octubre de 2002 y en el DOGV nº 4.364, de 24 de octubre de 2002, por un periodo de dos meses.  
Durante el periodo de Información Pública se presentaron dos alegaciones, según consta en el certificado emitido por la Secretaria-Interventora de Ayuntamiento de Barracas, acompañado por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 20 de marzo de 2003.   
3. Resumen de las alegaciones  
Una de las dos alegaciones presentadas se hace referencia a las posibles afecciones ambientales del planeamiento general propuesto. La alegación presentada en representación de RENFE centra su interés en determinados aspectos relativos a las instalaciones ferroviarias, a las afecciones legales que se derivan de las mismas y al tratamiento del recinto ferroviario y de la zona de la estación. La segunda de las alegaciones, presentada por la Agrupación Local de Barracas del PSPV analiza los suelos industriales propuestos y la existencia en la actualidad de edificaciones fuera de ordenación en los mismos, proponiendo su ampliación y la creación de más suelo de Uso Industrial o Terciario junto a la autovía; se propone ampliar también un sector de Uso Residencial; se propone la calificación de alguna zona verde más y de equipamientos; se realiza alguna consideración en cuanto al uso poco eficiente del recurso agua en el municipio; se propone la inclusión de determinados elementos en el Catálogo de los que destaca la Balsa Grande y el Lavadero, el Molino Hidráulico, los parajes de El Mazorral y Carramanchel, las zonas de posible interés geológico de Ofitas y Brechas y Tobas Volcánicas y el yacimiento arqueológico de La Judía; además de otras consideraciones de carácter local.  
En este sentido se han estimado parcialmente ambas alegaciones en los términos planteados en la parte expositiva del acuerdo de aprobación provisional, destacando la consideración de excesiva de las ampliaciones de suelo propuestas y la consideración, por parte de los redactores, como fuera del objeto del PG las diferentes propuestas de protección de elementos singulares, patrimoniales y espacios naturales de interés.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 10 de noviembre de 2004, se requiere al Ayuntamiento de Barracas que complete la documentación presentada según los puntos de que manera resumida se exponen a continuación:  
- Copia de la documentación gráfica que acompaña la alegación presentada por la Agrupación Local de Barracas del PSPV.  
- Estando Barracas incluido en su totalidad en la delimitación del LIC Alto Palancia se deberá realizar un análisis exhaustivo sobre la realidad física del TM que concluirá con la definición de unidades ambientales homogéneas. Se deberá valorar la calidad ambiental de cada una de ellas, así como las posibles relaciones ambientales entre las mismas. También se determinará su capacidad de acogida y se propondrán los usos compatibles e incompatibles con los valores propios de cada una de ellas. Este análisis del territorio obligará a revisar las calificaciones y determinaciones propuestas para las distintas categorías del SNU, revisión que se hará extensiva a la Normativa Urbanística, en relación con los usos permitidos y prohibidos en cada categoría de suelo.  
- Las VVPP deben calificarse como SNU de Protección de VVPP.  
- Los sectores SI-1 y SR-1 y SR-2 se encuentran afectados por el DPH y la zona de servidumbre del Barranco de Regajo, existiendo posible riesgo de inundación en las márgenes del barranco. Se propone revisar la delimitación y ordenación de estos sectores de suelo urbanizable, debiéndose tener en cuenta la clasificación de estos suelos como SNU de Protección Hidráulica.  
- De la visita de campo a la zona, se constata el mal estado en el que se encuentra la depuradora municipal. El desarrollo del PG debe implicar necesariamente la construcción de una nueva EDAR municipal que garantice la completa depuración de las aguas residuales que se generen.  
Con fecha 1 de marzo de 2005, se advierte al Ayuntamiento de Barracas la caducidad del expediente de EIA si en el plazo de tres meses no realiza los actos requeridos para impulsar la consecución del mismo. No obstante, dado que el requerimiento de ampliación incluye la elaboración un nuevo análisis de la realidad física del TM, el Ayuntamiento de Barracas comunica la necesidad de un mayor plazo de tiempo para responder satisfactoriamente a la solicitud de ampliación de la documentación.  
Con fecha 2 de enero de 2006, el Ayuntamiento de Barracas remite documentación complementaria al Plan General que incluye, entre otros aspectos, un plano que distingue cuatro Zonas Homogéneas discontinúas y una propuesta de Clasificación y Calificación del Suelo en la que los terrenos con un uso agrícola pasan a ser considerados como SNU Común.  
Con fecha 3 de julio de 2006, se solicita al Ayuntamiento de Barracas para que complete nuevamente la documentación presentada a fin de subsanar los puntos siguientes:  
- Sigue faltando la copia de la documentación gráfica que acompaña a la alegación presentada por la Agrupación local de Barracas, solicitada en el requerimiento anterior; falta adjuntar copia del Informe favorable de la DG de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, el Informe de la Divisió de Recursos Hidràulics y los certificados que justifiquen la previsión y capacidad de gestión de los RSU y RI, y el destino final de los mismos.  
- Aún falta por completar en el EIA el análisis del agua como recurso, es decir, se estimarán los consumos de agua potable y agua de proceso industrial según los usos previstos, su disponibilidad en cantidad y calidad suficiente, y su procedencia en el TM.  
- Se deberá revisar la delimitación del SNU Común abarcando aquellos suelos en las proximidades del núcleo de población y de las infraestructuras lineales del TM que resulten adecuados para albergar los usos permitidos y/o compatibles conforme a lo dispuesto en la Ley del SNU. En el resto del territorio se valorará la calificación como SNU de Protección en sus distintas Categorías, de acuerdo a sus valores ambientales. Se especificaran las superficies clasificadas y calificadas en el TM.  
- Se deberá justificar pormenorizadamente las infraestructuras existentes de tratamiento de las aguas residuales que se generan en la actualidad y las previstas para el tratamiento de las aguas residuales que se generen en los nuevos suelos urbanizables recogidos en el PG, su ubicación en parcela dotacional y el sistema de depuración previsto.  
Con fecha 16 de agosto de 2006, el Ayuntamiento de Barracas completa el expediente de EIA con la copia compulsada de una de las alegaciones presentadas y los informes relativos a patrimonio, gestión de residuos y recursos hídricos.  
Con fecha 1 de diciembre de 2006, tiene entrada en el Registro General de esta conselleria un escrito del equipo redactor del Plan General en contestación al requerimiento de julio de 2006, que expone:  
- que por parte de Ayuntamiento ha sido completado el expediente de EIA   
- se adjunta el plano EIA-1 de Zonas Características Homogéneas  
- se adjunta un nuevo plano de Clasificación del Suelo  
- se adjunta un cuadro con las superficies clasificadas como SNU  
- se señala que, en cuanto al sistema de tratamiento de aguas residuales, se adjunta escrito del Ministerio de Fomento que tiene previsto dentro de las obras de ejecución de la Autovía Mudéjar A-23, la instalación de forma inmediata de un decantador-digestor prefabricado en Barracas.  
Con fecha 2 de febrero de 2007, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remite a instancias del Ayuntamiento de Barracas, copia del Anexo: Título XI. Suelo No Urbanizable, de las Normas Urbanísticas.  
Informes Sectoriales  
Consta en el expediente administrativo municipal copia de los siguientes informes:  
- Informe favorable de la DG de Carreteras del Ministerio de Fomento relativo al PGOU de Barracas.  
- Informe de la Unidad de Carreteras de Castellón relativo a la cesión al Ayuntamiento de Barracas de la actual carretera N-234 dentro de su TM, en los tramos comprendidos entre el Pk 57,18 - Pk 60,80 y el Pk 60,88 - Pk 62,91.  
Con fecha 16 de agosto de 2006, el Ayuntamiento de Barracas remite copia de los siguientes informes:  
- Informe favorable a los efectos patrimoniales del PG de Barracas, de la DG de Política lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe de la mercantil Reciclados Palancia Belcaire, como adjudicataria de la gestión de los RSUs municipales del Plan Zonal III y VIII, Área de Gestión 2, que certifica la actual gestión de los residuos del municipio de Barracas que son transferidos desde la planta de transferencia de Segorbe hasta el vertedero controlado de Tales, hasta que entren en funcionamiento las nuevas instalaciones adjudicadas.  
- Informe de la División de Recursos Hidráulicos, con fecha 1 de octubre de 2003, en el que se afirma que en la documentación del PG "no se llega a definir red primaria ni infraestructura alguna para el abastecimiento de agua potable, ni para la evacuación de aguas residuales ni pluviales. Se grafía la depuradora existente. Las infraestructuras indicadas deberían estar previstas al menos a nivel de red primaria, y en el caso de abastecimiento, debería haber al menos una consideración del Ayuntamiento sobre la suficiencia de recursos hídricos."  
Con fecha 1 de diciembre de 2006, el equipo redactor remite copia de los siguientes informes:  
- Informe de la Demarcación de Carreteras del Ministerio de Fomento, de fecha 10 de octubre de 2006, en el que consta, en concepto de reposición de servicios, la instalación de un decantador-disgestor prefabricado con una capacidad de tratamiento de hasta 316 habitantes equivalentes. La reposición se afirma tendrá lugar de manera inmediata. Se adjuntan los datos del modelo de equipo de depuración a disponer y un plano de su situación junto al barranco del Regajo.  
- Informe del Ministerio de Medio Ambiente, de fecha 11 de marzo de 2002, relativo a la Resolución del expediente de Concesión de aguas subterráneas renovables mediante varias tomas en el TM de Barracas, con destino a abastecimiento por un volumen máximo de 30.000m³/año y un caudal máximo instantáneo de 5 l/seg.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE de Hábitats y la Red Natura 2000, el TM de Barracas se encuentra completamente incluido en la delimitación del lugar de interés comunitario denominado LIC Alto Palancia que afecta a los municipios de El Toro, Bejís, Sacañet, Torás, Pina de Montalgrao, Benafer, Viver y Barracas. No se afecta de manera directa a otros ENP de acuerdo a una legislación sectorial propia en material medioambiental.  
2. Barracas cuenta con los Montes catalogados CS-3041, CS-1003 y CS-1020 de UP, clasificados como SNU de Protección Forestal por el PG. La documentación presentada clasifica como SNU de Protección Forestal la mayoría de las áreas de suelo con cobertura forestal incluidas en el PGOF.  
3. La mitad Norte del TM de Barracas pertenece a la Cuenca del Mijares mientras que la red hidrográfica de barrancos de su mitad sur es tributaria del Río Palancia. El Barranco del Regajo y de la Cañada atraviesan la mitad septentrional del municipio de sur a norte, y la rambla de Torrecilla, la Cañada y del Palancar son sus afluentes desde los relieves del Oeste. Por su parte, el Barranco de Mairana y la Rambla de Orduña, desde la parte central del municipio se dirigen hacia el suroeste adentrándose en el vecino El Toro. El PG establece la protección a ríos y barrancos incluyendolos en la Categoría del SNU de Protección Hidráulica.  
Aunque en Barracas no se incluyen zonas de riesgo de inundación según el PATRICOVA, debe tenerse en cuenta para la elaboración del planeamiento de desarrollo de los suelos urbanizables propuestos, una valoración de la existencia de riesgo de inundación en el entorno del Barranco del Regajo, junto con los informes y las autorizaciones preceptivas de la CHJ. Se incluye en la ficha de planeamiento de los Sectores SI-1, SR-1 y SR-2 la obligación de acompañar el Plan Parcial y Proyecto de Urbanización de un estudio de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación, específicamente referido a los terrenos incluidos en el mismo y los de su entorno.  
4. En el término municipal de Barracas existen un total de 27 vías pecuarias clasificadas y 6 descansaderos, según se indica en el Estudio de Impacto Ambiental y se grafía adecuadamente en los planos de ordenación e información, donde se incluyen las distintas anchuras legales.  
Las VVPP han sido incluidas en el SNU de Protección de Vías Pecuarias y Vías Verdes pues incluye también el trazado de la antigua vía minera de los Ojos Negros habilitada en la actualidad como vía verde. En la antigua Estación de El Palancar, junto a la vía verde Ojos Negros, ha sido habilitada una zona de acampada. Además, el sendero de pequeño recorrido PR-V 63.1 lo atraviesa transversalmente por su parte central, a la altura del límite sur del núcleo de población.   
5. Son tres los yacimientos arqueológicos inventariados en Barracas por la Conselleria de Cultura y Educación: el poblado ibérico de Monte Limbo, el poblado íbero-romano de Hoya Huguet y la Ermita medieval de la Vallada. Otros yacimientos son el ibérico de El Cerro de la Moneda y los íbero-romanos de El Campo y La Judía. Estos yacimientos que se recogen y describen en la documentación evaluada, han sido incluidos en el Catálogo de Bienes y espacios Protegidos del Plan General y grafiada su ubicación en los Planos de Ordenación. Y los terrenos entorno a los mismos se clasifican como SNU de Protección.   
6. El TM presenta diversas afecciones derivadas por infraestructuras territoriales como el trazado de la Autovía A-23, carretera N-234 y la línea férrea Valencia-Zaragoza. Además, el núcleo de población de Barracas se encuentra dividido por la CV-240 de Barracas a El Toro, y desde la carretera nacional parte hacia el Este la CV-207 de Barracas a Pina de Montalgrao.  
Los sectores urbanizables afectados por la N-234 no se podrán desarrollar con las alineaciones propuestas hasta que el Ayuntamiento de Barracas no haya obtenido la cesión de dos tramos de la carretera y estos tengan la condición de vía urbana, una vez ejecutada al autovía.  
7. El municipio de Barracas se encuentra afectado por las instalaciones para el desarrollo del potencial eólico de la Zona 6 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
El TM de Barracas se enclava en el altiplano de El Toro-Barracas, entre la Sierra de Pina de Montalgrao y La Sierra de Javalambre en Teruel. Existe una franja central que recorre el municipio de Norte a Sur, por donde atraviesan las infraestructuras lineales, entre terrenos fuertemente ondulados y colinados a ambos lados, y colinados también al Sur, en el límite administrativo municipal.   
El clima es mediterráneo continental en el que es determinante la altitud. Se caracteriza por la notable pluviosidad y unas temperaturas bajas, siendo uno de los sectores más lluviosos, con precipitaciones regulares y sequías menos acusadas y, desde el punto de vista térmico, también el más frío de la Comunidad Valenciana.  
La característica principal del territorio de estudio la conforma la depresión central de origen kárstico, identificándose diferentes unidades estructurales en función de la litología y la tectónica. Destaca además la existencia de tres núcleos donde aparecen rocas volcánicas, en las cimas del Limbo y Rajola exclusivamente.   
La mayor parte del municipio esta incluido en una zona de vulnerabilidad media a la contaminación de las aguas subterráneas, con tres áreas de vulnerabilidad alta debido a la existencia de acuíferos de origen cárstico, localizándose sobre los relieves meridionales y la zona de Monte Limbo y el Palancar, alejados del núcleo de población y de las actividades urbanísticas en general, y las industriales en particular.   
En general los suelos son calizos y proporcionan cosechas de baja calidad. Los usos del suelo dominantes son los agrícolas de cultivos herbáceos de secano, y el ganadero con abundantes zonas de pastizal-matorral, aunque tanto la agricultura cerealista como la ganadería de pastoreo son actividades decrecientes debido a la falta de mano de obra. Son numerosas las edificaciones de uso agropecuario en el entorno del núcleo urbano, sobre todo en la loma de Las Eras. La industria representa hasta ahora un sector económico poco importante en Barracas, aunque el planeamiento apuesta decididamente por la creación de suelo industrial y terciario apoyado en la Autovía Mudéjar.  
En cuanto a las masas forestales, se indica que su aprovechamiento no es el maderero sino que radica en la producción de trufa con importantes rentas que frenan el éxodo rural, siendo además muy destacable el que no se hayan producido incendios forestales de importancia en el TM en los últimos años.  
En la valoración del paisaje, éste se define como bastante antropizado en general por el pastoreo y los cultivos de secano. No se han identificado unidades paisajísticas, que sí se pueden diferenciar partir de las unidades fisiográficas del terreno y de vegetación, conforme al carácter continental del clima en esta zona.  
Los valores naturales de este territorio están reconocidos bajo la figura de protección medioambiental que incluye todo el TM en la Red Natura 2000, al ser un territorio perteneciente a las estribaciones valencianas del macizo de Javalambre, destacando por la diversidad de hábitats y especies que alberga con importantes masas forestales de sabinares, en bosques con formaciones muy abiertas en las que cada sabina albar puede estar separada varios metros, mezclados con carrascas y ejemplares de pino negro, y un sotobosque bien desarrollado. Además, destaca por ser un área de gran interés para las aves, siendo las zonas agroforestales de cultivos de secano vitales como hábitats naturales de numerosas especies y, en especial, para la conservación de las poblaciones de rapaces que habitan en los cortados rocosos, entre las que están representadas el águila real, perdicera, calzada y culebrera, y el halcón peregrino, entre otras.   
La designación del LIC (lugar de interés comunitario) implica necesariamente valorar ambientalmente en detalle la zona de estudio, sin que ello conlleve la protección de todo el territorio como propone el documento inicial. Tampoco la segunda delimitación propuesta se puede considerar ambientalmente adecuada, que clasifica todo el suelo agrícola del TM (término municipal) como SNU-Común, minusvalorando su importancia ambiental y ecológica. En la última propuesta se opta por incluir una nueva categoría de suelo en el planeamiento, el SNU de Protección a la Agricultura, y delimitar como SNU Común o Indiferenciado el entorno más próximo al núcleo de población.  
Esta clasificación y calificación del suelo se corresponde con la definición de Zonas de Características Homogéneas o Unidades Ambientales Homogéneas en el término municipal (Bosque Mediterráneo, Matorral Mediterráneo, Suelo sin especial valor, Cultivo Agrícola), a partir de la integración de las unidades vegetales y los usos actuales. Se cartografían también dentro de estas cuatro zonas la localización de yacimientos arqueológicos y futuras zonas de áridos de trituración para su posible extracción. Señalar que en el EsIA presentado no se valora la capacidad de acogida del territorio para usos extractivos, ya que no se han identificado ni valorado ambientalmente los posibles impactos debidos a la explotación de canteras sobre zonas de alto valor ambiental, por lo que la implantación de este uso nuevo no se ha justificado desde consideraciones ambientales.  
Respecto al abastecimiento de agua potable, el EIA afirma que el núcleo urbano cuenta con un abastecimiento de aguas en buenas condiciones de uso y que recientemente se llevó a cabo la perforación del pozo de Los Quemados y la construcción de un depósito, aunque no se especifica la cantidad de caudal disponible. En el último informe del equipo redactor se estima una cantidad necesaria de 33.800m³/año para el abastecimiento, sin tener en cuenta la demanda para los usos industriales previstos, considerando una población de 412 habitantes inferior al techo poblacional del documento presentado para un horizonte temporal de 10 años.   
En el Informe de Concesión de aguas subterráneas renovables para abastecimiento, por un volumen máximo de 30.000m³/año, se detallan los pozos existentes y que abastecen a Barracas: San Roque 1 y 2; De la Galería en la partida de Martín López; el manantial situado en la partida Cúbico; y el pozo en la partida El Hostal, junto al que es objeto de nueva concesión en la partida de Los Quemados. La concesión se realiza con destino exclusivo a abastecimiento de la población de 200 habitantes fijos y 800 esporádicos y pequeñas industrias.  
De este modo, las Fichas de Planeamiento y Gestión de cada uno de los distintos sectores de Suelo Urbanizable incluyen la necesidad de condicionar cada desarrollo a la suficiencia de recursos hídricos.  
Respecto a la depuración de las aguas residuales, la situación actual de Barrancas no se puede considerar ambientalmente aceptable en cuanto al tratamiento de las aguas residuales se refiere debido a que el municipio no cuenta con un sistema adecuado y definitivo de tratamiento de las aguas residuales que se generan en el municipio. Esta situación impide también nuevos desarrollos urbanísticos, por lo que se debería resolver la efectiva construcción de una nueva depuradora con capacidad para tratar las aguas residuales tanto del actual núcleo de población como de los suelos urbanizables.   
Sin embargo, la única infraestructura de depuración prevista es la que instalará el Ministerio de Fomento en concepto de reposición de servicios de las obras de ejecución Autovía Mudéjar A-23, con una capacidad de tratamiento hasta 316 habitantes equivalentes, ubicada en la parcela 290 del polígono 2. Nuevamente la valoración del equipo redactor se hace para 412 habitantes, para los que se estudia el coste del incremento de la capacidad de la citada depuradora, y no del techo poblacional que establece el documento con más de 500 nuevas viviendas estimadas.  
El municipio de Barracas se encuentra incluido en el Plan Zonal de Residuos de las Zonas III y VIII, estando prevista la construcción de un ecoparque tipo A, aunque no se ha identificado la parcela dotacional destinada a este uso.   
En la última documentación remitida por el Ayuntamiento, se considera debidamente resuelto en el documento del PG la adecuación de la protección de los terrenos de mayor valor ambiental y ecológico, ya sea el uso forestal o agrícola; aunque se resuelve de manera parcial los aspectos relativos al abastecimiento de agua potable a la población y a la depuración de aguas residuales que se derivan de ese planeamiento general.  
El EsIA identifica y valora los posibles impactos que se derivan del planeamiento propuesto, pudiéndose considerar globalmente el impacto de carácter neutro. Las principales medidas correctoras y el PVA se basan en criterios de prevención y disminución de impactos, y las más específicas son las relativas al control sobre las emisiones, vertidos y residuos, así como a la introducción de actividades industriales y extractivas, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas que no entren en contradicción con la Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. A los efectos del cumplimiento de la ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, el plan se considera incluido en el supuesto establecido en la Disposición Transitoria Primera, apartado 2, de la citada ley, dado que el primer acto preparatorio formal se formuló el 15 de octubre de 2002.  
En la tramitación del procedimiento de evaluación ambiental se han seguido las actuaciones previstas en el artículo 7 de la ley 9/2006, de 28 de abril, incluyendo el sometimiento del plan a información pública por un plazo mínimo de 45 días, conforme a lo dispuesto en el artículo 10.1.b) de la citada ley.  
Debe advertirse igualmente que el contenido documental del Estudio de Impacto Ambiental sometido a información pública no sólo abarca todos los extremos requeridos por el artículo 8 de la ley 9/2006 a los denominados Informes de sostenibilidad, sino que incluso se detiene a valorarlos con mayor amplitud y profundidad que la exigida en el citado precepto, por lo que debe concluirse que durante el periodo transitorio de adaptación de procedimientos a las exigencias de la nueva ley, el Estudio de Impacto Ambiental de referencia cumple idéntico cometido al de los Informes de Sostenibilidad Ambiental, debiendo tramitarse el resto de actuaciones conforme a las previsiones de la ley 9/2006, de 28 de abril.  
4. El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Plan General de Ordenación Urbana de Barracas, promovido por el Ayuntamiento de Barracas, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
I. El municipio de Barracas cuenta en la actualidad, conforme a la correspondiente concesión del Organismo de Cuenca, con recursos hídricos suficientes para abastecer a la población y a las actividades existentes aunque presenta problemas de abastecimiento para el periodo estival. Los nuevos desarrollos urbanísticos de Suelo Urbanizable previstos para un horizonte temporal de 10 años, quedan supeditados a la disponibilidad de recursos hídricos en sus correspondientes Fichas de Planeamiento, por lo que se deberá obtener el informe correspondiente del Organismo de Cuenca para cada desarrollo.  
II. Se establecerá un perímetro de protección de 300m para las captaciones de agua potable frente a aquellas actividades o instalaciones que puedan afectar la calidad o cantidad de las aguas.  
III En cuanto al tratamiento de las aguas residuales que se generen en el municipio:  
- La instalación de depuración prevista de manera inmediata por el Ministerio de Fomento deberá preferiblemente estar ejecutada en un plazo no superior a tres meses, y en funcionamiento antes del periodo estival. El Ayuntamiento comunicará, por escrito, al Área de Evaluación Ambiental la fecha de entrada en funcionamiento de la instalación.  
- No se podrá desarrollar ningún sector de suelo urbanizable ni otorgar licencias de obras en Suelo Urbano sin que la citada instalación de depuración se encuentre ejecutada y en funcionamiento para tratar la totalidad de las aguas residuales que se generan en la actualidad en el Suelo Urbano.   
- Los desarrollos correspondientes al Suelo Urbanizable Residencial quedaran supeditados a la posibilidad de tratamiento real del incremento de volumen de aguas residuales generadas por estos sectores en la citada instalación de depuración o su ampliación, o mediante la creación de otra instalación de depuración y la conexión efectiva a esta nueva EDAR.  
- Los sectores de Suelo Urbanizable Industrial previstos, con o sin ordenación pormenorizada, deberán contar con una infraestructura de depuración con la capacidad y características suficientes para tratar las aguas que generen.  
IV. Se establecerá una reserva de suelo dotacional para la implantación de un Ecoparque tipo A, con las dimensiones y características que establece el Plan Zonal y con las previsiones poblacionales del PG.  
V. No se considera aceptable la implantación de un uso extractivo, Canteras (Áridos de Trituración), en cinco puntos diferentes en terrenos forestales con un alto valor ambiental, que se considerarán en todo caso terrenos clasificados como SNU de Protección Paisajística y Forestal.  
VI. En cuanto a las Normas Urbanísticas:  
- La prohibición de construcción de pozos negros y fosas sépticas para el Suelo Urbano y Urbanizable se extenderá también al SNU. Es decir, será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas en SNU, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos. (artículo 128)  
Las redes de saneamiento para los nuevos suelos urbanizables se definirán como separativas.  
Los parámetros de vertido a la red de alcantarillado municipal (DQO y Cromo VI) se corregirán ajustándose a lo establecido en el Modelo de Ordenanzas elaborado a tal efecto por la Entitat de Sanejament y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Estos parámetros se ajustarán a aquellos condicionantes más restrictivos que se establezcan para el buen funcionamiento de la depuradora que se instale.  
- Se establecerán las condiciones que impidan la formación de núcleo de población en SNU. (artículo 197)  
- La eventual descatalogación de cualquier monte o porción del mismo no conlleva la desprotección ambiental o urbanística del mismo, que continuará siendo SNU de Protección conforme a sus valores ambientales. (artículo 206)  
- En cuanto a la protección a las VVPP, se mantendrá la integridad superficial y continuidad de las VVPP (trazado y anchura legal) y se asegurará también la continuidad preferente del tránsito ganadero y demás Usos compatibles y complementarios con aquél, en los términos expresados en la Ley 3/1995. (articulo 211)  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 183/2006-AIA  
Título: Homologación y plan parcial sector industrial El Melero II en Utiel   
Promotor: Ayuntamiento de Utiel  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Utiel y DTTH  
Localización: Término Municipal de Utiel.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El proyecto pretende la reclasificación de un suelo clasificado en el Plan General de Ordenación Urbana aprobado por la Comisión Provincial de Urbanismo el 27 de enero de 1987 como Suelo No Urbanizable Común a Suelo Urbanizable Industrial, y el desarrollo del Suelo Urbanizable Industrial mediante la Homologación Modificativa del citado PGOU.  
En el PGOU de Utiel estaba previsto suelo urbanizable industrial al norte de la N-330 que se desarrolló en parte en el Plan Parcial El Melero promovido por el SEPIVA y aprobado por la Comisión Provincial de Urbanismo el 30 de diciembre de 1985 y modificado en fecha 26 de abril de 1988. El nuevo sector queda ubicado colindante con el sector urbanizado y perfectamente conectado con él.   
Se define una única Unidad de Ejecución que comprende la totalidad del ámbito propuesto, con una superficie de 215.952 m², situados al sureste del término municipal de Utiel, lindando con Suelo Urbano Industrial, siendo los límites del sector:  
- Al sur, carretera N-330 y Suelo Urbano Industrial  
- Al norte, variante de Utiel de la carretera N-330 de Alicante a Francia  
- Al este, Camino de la Mujer  
- Al Oeste, Suelo Urbanizable Industrial.  
El promotor justifica la ubicación elegida por dar solución tanto a las conexiones viarias, como a la integración de los suelos industriales dentro de la trama urbana. La solución propuesta constituye una unidad funcional bien integrada y conectada con las áreas colindantes, en especial con el polígono industrial existente El Melero.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El Sector Industrial sometido a Estudio de Impacto Ambiental se localiza en el Término Municipal de Utiel, en la comarca Requena-Utiel en la provincia de Valencia. Se encuentra a una altitud de 820 metros sobre el nivel del mar y su perímetro municipal limita por el norte con Sinarcas y Benageber, al este con Chelva y Requena, al sur con Requena y Caudete de las Fuentes y al oeste con Camporobles y Fuenterrobles.  
El ámbito territorial afectado por el Plan Parcial está constituido por una superficie irregular, con forma longitudinal. La longitud aproximada del sector es de 1.100 m y el ancho varía entre 170 y 330 m.  
Se destaca la presencia de diferentes vaguadas de recogida de aguas pluviales en dirección al polígono industrial El Melero.  
- Planeamiento propuesto  
  
3. Alternativas propuestas  
No se hace un examen de las alternativas técnicamente viables. Únicamente se describe que para el diseño se ha tenido en cuenta la importante presencia de industria ya consolidada previamente y su futura integración  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 19 de mayo de 2006 la Dirección Territorial de Valencia remitió documentación relativa a la Homologación y Plan Parcial Sector Industrial El Melero II del municipio de Utiel, compuesta por Expediente Administrativo, Estudio de Impacto Ambiental y proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
Se expuso al público el Estudio de Impacto Ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Levante-emt de fecha 5 de julio de 2004 y en el DOGV nº 4.793, de 8 de julio de 2004.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 3 alegaciones, no siendo ninguna de ellas de carácter medioambiental, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Utiel de fecha 1 de junio de 2005, en los cuales se incluía certificación de la aprobación provisional en pleno en sesión celebrada el día 26 de mayo de 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 20 de junio de 2006 se emite Requerimiento de Documentación, por Parte de este Servicio, con el fin de completar el expediente de Evaluación de Impacto Ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Deberá presentar certificado favorable de la empresa encargada de la recogida de Residuos Sólidos Urbanos para asumir el incremento generado por la actuación.  
3. De acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por la actuación, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados,   
4. Informe de la entidad gestora de la EDAR acerca de la capacidad de la misma para absorber las demandas generadas por la actuación que se proyecta.  
En contestación a este requerimiento se recibe por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, documentación remitida por el Ayuntamiento de Utiel, formada por:  
- Informe del concesionario de aguas potables de Utiel   
- Certificado emitido por GIRSA de suficiencia y capacidad de la gestión de residuos sólidos urbanos de Utiel.   
- Informe emitido por EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Utiel para admitir los caudales generados por la actuación.  
- Solicitud de informe a la Conselleria de Cultura acerca de la afección al Patrimonio.   
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del Plan Parcial:  
1. Informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 30 de enero de 2007, sobre el Estudio del Paisaje de la Homologación y Plan Parcial Sector Industrial El Melero del municipio de Utiel (Valencia), l cual concluye lo siguiente:  
"...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es la Homologación y Plan Parcial Sector Industrial El Melero del Municipio de Utiel (Valencia), cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el Estudio de Integración Paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de Instrumento de Paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este Servicio."  
2. Informe de María Dolores Bautista López, como Concesionario de Aguas Potables Utiel, de fecha 7 de abril de 2004, sobre disponibilidad de recursos hídricos para admitir los caudales que generará la ampliación del polígono El Melero, el cual informa de lo siguiente:  
"...En resumen, la ampliación del polígono El Melero puede suministrarse desde el depósito actual y la tubería existente de propiedad municipal suficiente para un caudal punta de 5 l/s y un consumo anual de 30.000 m³/año."  
3. Certificado de la mercantil GIRSA (Gestión Integral de Residuos Sólidos SA.), de fecha 31 de julio de 2006, sobre suficiencia y capacidad de la gestión de Residuos Sólidos Urbanos de Utiel en relación al Plan Parcial Sector Industrial El Melero II de Utiel, el cual certifica la capacidad del tratamiento en la Planta de Tratamiento de Guadassuar hasta que entre en funcionamiento el Plan Zonal VI,VII y IX al que pertenece el municipio de Utiel.  
4. Informe de la mercantil EPSAR (Entitat de Sanejament d'Aigües), de fecha 30 de noviembre de 2004, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Utiel para admitir los caudales generados por el Sector Industrial Melero II (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
"Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el Urbanizador responsable de ejecutar la Actuación decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales que genere y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, esta Entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Utiel de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector Industrial Melero II en Utiel siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes..."  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, PATRICOVA, CTV y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. Vías pecuarias  
No existen vías pecuarias que pueden verse afectadas por la actuación propuesta.  
3. Ramblas y cauces  
No existen cauces entendidos como tales que pueden verse afectados de forma directa o indirecta por la actuación propuesta.   
4. Yacimientos arqueológicos.  
En el ámbito de estudio no se encuentran yacimientos arqueológicos, no obstante, deberá obtenerse informe relativo al cumplimiento de lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. Infraestructuras de transporte.  
La infraestructura más próxima localizada es la Carretera N-330 en el linde sur de la parcela en cuestión, la cual se verá afectada de forma directa e indirecta por la actuación y la variante de Utiel de la N-330 de Alicante a Francia por el Norte.   
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales   
1. En los terrenos objeto de Homologación se alternan algunas parcelas cultivadas con otras que han sido abandonadas. Las primeras están dedicadas al cultivo de secano y de viñedos principalmente y las segundas corresponden a huertas de reducidas dimensiones, dedicadas principalmente al cultivo de verduras y hortalizas. En la zona no existen viviendas aisladas.  
Desde el punto de vista estructural geológico la zona de estudio se encuentra situada en la parte suroriental de la Cordillera Ibérica, cuyas directrices estructurales NO-SE, predominan en los elementos tectónicos de la zona. La mayor parte de la zona de estudio son ocupados por afloramientos triásicos. La litología de la zona se caracteriza por la presencia mayoritaria de conglomerados con presencia de franjas de cantos, gravas y limos.  
Esto le confiere las siguientes características al suelo: erosión actual muy baja, erosión potencial baja, vulnerabilidad de acuíferos alta.  
La capacidad de uso del suelo es moderada. En el ámbito de actuación se asigna un uso agrícola. No aparecen áreas degradadas o relieves deteriorados. No aparecen zonas forestales.  
2. De acuerdo con el EIA presentado, en el ámbito de actuación, no se ha encontrado ninguna especie incluida en los Anexos I y II de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Como tampoco se recoge ninguna especie del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (RD 439/1990 de 30 de marzo, BOE nº 82 del 5 de abril de 1992) actualizado por las Ordenes 29 agosto de 1996, 9 de julio de 1998, 9 de junio de 1999, 10 de marzo de 2000, 28 de mayo de 2001, MAM/2734/2002 de 21 de octubre y MAM/1653/2003 de 10 de junio, publicadas todas ellas en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Según el EIA, además de la presencia de las especies de cultivo se encuentran formaciones de carácter nitrófilo, producto de las actividades de cultivo, principalmente huerta, y los caminos colindantes. Dado el grado de antropización, las especies encontradas suelen ser de amplia distribución cronológica. Es bastante escasa y poco diversa.  
No se encuentran en el ámbito áreas forestales que hayan sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable.  
3. En el EIA, no se presenta un listado de aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. No se describe las características biológicas y morfológicas de las especies, así como su distribución, hábitat y situación en la Comunidad Valenciana. la probabilidad de su presencia en la zona o no. No señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso.   
El EIA sólo da una relación de la posible presencia de especies de ornitofauna que pueden albergar los secanos arbolados, como son los Fringílidos (C. carduelis, C. chloris, S. serinus).   
Según el EIA, no cabe indicar la presencia en la parcela de estudio de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en el área de estudio, ninguna de las especies del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas Real Decreto 439/1990 de 30 de marzo, ni de especies incluidas en los Anexos del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas.  
Por todo lo anterior, decir que el estudio realizado de la fauna no es detallado en cuanto a la presencia de especies y las posibles afecciones del proyecto sobre estas. No obstante, dado el reducido tamaño de la zona de estudio y su elevada antropización, la información a este respecto resulta suficiente.  
4. Según el EIA, la conexión a la red de agua potable, se realizará mediante las pertinentes acometidas y red de distribución de agua potable, en el punto de acceso más próximo a la red existente en el polígono colindante. Existe informe del concesionario del agua de Utiel sobre la disponibilidad de este recurso. En dicho informe se indica que el suministro de la actuación proyectada se realizará desde el depósito actual de 700 m³, y que las infraestructuras existentes, de propiedad municipal, es suficiente para un caudal punta de 5 l/s y un consumo anual de 30.000 m³/año.  
El saneamiento de las aguas residuales de Utiel se realiza en la actualidad en la depuradora ubicada en el mismo municipio. Según proyecto, la red de alcantarillado conectará con la red municipal existente en el Polígono El Melero y de ahí serán tratadas en la EDAR. Se adoptará una red separativa para la red de pluviales como la de fecales. Se presenta informe de EPSAR favorable a la ampliación de caudal tratado por la EDAR de Utiel por la actuación. Dicho informe condiciona la viabilidad del tratamiento a que el vertido generado por el desarrollo urbanístico deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. También señala que el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red de Alcantarillado editado por esta Entidad, y dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
En el sector propuesto existe una línea aérea de telefonía, cuyo trazado discurre paralelo a la carretera nacional N-330, y que atraviesa parte del ámbito de actuación. Según la documentación presentada, se propone el desmontado de ese tramo aéreo, restableciendo dicha línea a través de canalización subterránea.  
5. Según el EIA, el clima de la zona de Utiel pertenece al clima de la franja de transición entre la llanura litoral septentrional y los climas del interior. El máximo pluviométrico otoñal disminuye respecto al litoral, se aprecia un máximo secundario en primavera, se reduce la sequedad estival por la mayor frecuencia de tormentas en esta época, y disminuyen las temperaturas medias. Las nevadas son escasas pero las heladas son más frecuentes, favorecidas en las cubetas y valles interiores por procesos de inversión térmica en las noches despejadas de invierno. La zona se caracteriza por un clima Mediterráneo marítimo o subtropical, caracterizado por valores de las variables climáticas de temperatura media anual de 12-14 ºC y precipitación media anual de 400-700 mm   
6. El EIA no presenta un Estudio Acústico. Se deberán incorporar al EsIA medidas correctoras para corregir los efectos provocados por la maquinaria y demás elementos que pueden provocar algún tipo de alteración del nivel sonoro de la zona en la fase de ejecución del proyecto. Estas medidas deberán contemplarse también en el Programa de Vigilancia Ambiental.  
El EIA no integra en su documentación un Estudio de Ordenación y Protección del Paisaje. Únicamente se hace referencia a la afección sobre el paisaje mediante el punto 6.3.1. PAISAJE (página 47 del EIA), perteneciente al punto 6. Factores bióticos (página 47 del EsIA). Según la documentación referida, el paisaje sufrirá una alteración transitoria durante la fase de ejecución como consecuencia de la eliminación de la vegetación, movimiento de tierras, construcción de edificios, etc. Se sustituirá un típico paisaje agrícola por una zona industrial manteniéndose el actual paisaje de las zonas limítrofes y exteriores al sector.   
Esta actuación, sobre todo la construcción de infraestructuras y edificios provocará un impacto permanente, de extensión zonal, afectando directamente al paisaje de la zona rural e indirectamente al bienestar de las personas.  
Por otro lado, el EIA, en un principio, propone una serie de medidas de integración paisajística sobre las construcciones y, también, la realización de una pantalla visual a partir de la plantación de flora autóctona.  
7. Según el EIA, en el ámbito de estudio no se encuentra ningún yacimiento arqueológico localizado en el ámbito sobre los suelos que se reclasifican pasando de ser Suelo No Urbanizable a Suelo Urbanizable.  
El EIA, no establece como medidas protectoras iniciales, que previo a cualquier actuación sobre los mismos deberá realizarse un estudio de prospección arqueológica que una vez remitido a la Conselleria de Cultura y Patrimonio, esa misma emitirá un informe vinculante al que quedará sujeto el presente EIA por lo que deberá presentarse un anexo al mismo que recogerá las medidas correctoras, protectoras y de vigilancia que de dicho informe de la Conselleria de Cultura, Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano se deriven.  
Se deberá aportar el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, resultado de contemplar en el EIA estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto. Dicho informe será vinculante para la resolución final del proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la Homologación y Plan Parcial Sector Industrial El Melero II de Utiel, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos a continuación:  
Segundo   
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá aportar el informe definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
2. El vertido generado por el desarrollo urbanístico deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.   
El Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red de Alcantarillado editado por esta Entidad, y dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
3. La red de aguas pluviales del Sector deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.   
La red de distribución de agua será separativa (agua potable, agua residual depurada para usos industriales y agua residual depurada para el riego de zonas verdes o baldeo de calles).  
4. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
5. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
6. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
7. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de la Carretera N-330 en el linde sur de la parcela y la variante de Utiel de la N-330 de Alicante a Francia por el Norte, expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.   
8. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes propietaria o, en todo caso, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
9. Para la adecuación de la zona verde se deberá utilizar tierra adecuada, en ningún caso residuos, y especies vegetales autóctonas que no requieran gran cantidad de agua para su subsistencia. Dichas especies deberán emplearse igualmente en la restauración de los posibles taludes naturales que se ejecuten con motivo de la urbanización.  
10. En caso de que los cultivos colindantes se vean afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 202/06-AIA  
Título: Obras de interés general para la construcción de una balsa de almacenamiento de agua depurada de la SA.T. Vall del Remei de Albaida (Valencia)  
Promotor: SAT Vall del Remei  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto del proyecto: Construcción balsa para almacenamiento agua depurada  
Localización: Parcelas 58 y 60 del polígono 5 del término municipal de Albaida(Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El Proyecto consiste en la construcción de una balsa de almacenamiento de aguas depuradas procedentes de la depuradora de Albaida con el fin de almacenar una cantidad de agua tal, que permita el riego de los cultivos en la época de máximas necesidades. Además, está prevista la conexión mediante tubería de fundición a balsa ya construida de dicha Comunidad de Regantes.  
Las obras proyectadas son las siguientes:  
- Balsa de materiales sueltos con una capacidad de 241.177,87 metros cúbicos, con una altura de terraplenes de 9,5 metros. Estará impermeabilizada con lámina de polietileno de alta densidad de 2mm de espesor en fondo y taludes.  
- Tubería de conexión entre las balsas DN350 en presión, de fundición que discurrirá por caminos y parcelas agrícolas.  
- Canal de recogida de aguas pluviales procedentes de escorrentía y encauzamiento de las mismas hacia barranco.  
La balsa proyectada se ubica en terrenos propiedad de la SAT Vall del Remei de Albaida, en las parcelas 58 y 60 del polígono 5 del municipio de Albaida. El vaso de la balsa consistirá básicamente en el vaciado de la parcela, en la formación de los terraplenes de cierre en la parte más baja ajustándose al contorno de la parcela. La superficie total de la balsa, incluyendo taludes y coronación es de 45.841 metros cuadrados.  
Los taludes serán 2,0H:1,0V (aguas arriba) y de 3,0H:2,0V (aguas abajo), que se obtendrán a partir del desmonte de las tierras o de la formación de terraplenes en función de la cota del terreno y la coronación proyectada.  
La coronación, con un ancho total de 4,00 metros, quedará pavimentado por medio de una capa de 20 cm de hormigón en masa y capa de 20cm de zahorra artificial extendida y compactada al 98% del próctor modificado. Sobre los taludes aguas abajo se extenderán 20 cm de tierra vegetal para la posterior hidrosiembra.  
Se dispondrá de aliviadero con las conexiones necesarias para conducir las aguas de drenes y de vaciado a barranco próximo.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El Proyecto fue remitido por la Dirección General de Regadíos e Infraestructuras Agrarias el día 25 de Mayo de 2006.  
La Información Pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 27 de octubre de 2006. De acuerdo con los certificados emitidos al respecto, durante dicho periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene informe emitido por el Ingeniero Forestal municipal del Ayuntamiento de Albaida.  
Afecciones legales  
De acuerdo con el informe urbanístico emitido por el Ayuntamiento de Albaida, de acuerdo con el Plan General de Ordenación Urbana vigente en el municipio, las parcelas afectadas por el proyecto tienen la calificación de Suelo No Urbanizable Común, siendo compatible el Uso Agrario del mismo.  
La actividad propuesta no afecta a monte público ni terreno forestal. Tampoco afecta a ningún espacio protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos ni a ningún hábitat definido en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La zona donde va a realizarse el proyecto es un lugar de predominio agrícola, con un valor paisajístico notable debido a la confluencia de varios elementos: por un lado, el paisaje agrícola tradicional formado por mosaico de diversos cultivos y por otro, la aparición esporádica de vegetación espontánea. Todo ello se une con el peculiar cromatismo de las margas de la zona, de coloraciones blanquecinas que originan un paisaje peculiar, singular y emblemático de la comarca de La Vall D'Albaida.  
Sobre este paisaje se observa cierta proliferación de balsas de riego de características constructivas similares a la que es objeto de este proyecto y cuyo impacto sobre el paisaje se deriva de la altura de taludes y de su adecuación paisajística. Estas balsas son utilizadas de manera habitual como lugar de paso o de reposo de aves tales como la garza real.   
Por ello, se considera que debe garantizarse en la medida de lo posible la preservación del paisaje de la zona mediante una adecuada restauración paisajística, el mantenimiento de la vegetación natural y además, garantizar la utilización de la balsa por la fauna presente en la zona.   
Según el estudio de impacto ambiental, la realización del proyecto va a afectar a los siguientes elementos ambientales:  
a) Medio físico: aire, geología y geomorfología,suelo y paisaje.  
b) Medio biológico: vegetación y fauna.  
c) Medio socioeconómico: propiedad del suelo, empleo, patrimonio.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Según el estudio de impacto ambiental, se producirán los siguientes impactos sobre el medio físico:  
- Aumento de partículas en suspensión en la fase de construcción por el movimiento de tierras generado en la excavación de la balsa. Este efecto será temporal, cesando con la terminación de las obras.  
- Incremento de niveles acústicos: de signo negativo pero de escasa importancia dada la lejanía de las obras a núcleos habitados habitualmente.  
- Cambios en la geomorfología local y pérdida de suelo: los desmontes y terraplenes conllevan una ruptura de la unidad geológica y la pérdida de suelo cultivable El efecto será irreversible.  
- Cambios en el paisaje  
- Eliminación de la vegetación: dado el escaso valor de a vegetación existente en la zona el efecto se califica como irrelevante.  
- Afección a la fauna por alejamiento durante las obras y posibles riesgos derivados de la presencia de vallado y agua.  
En cuanto a la posible afección de elementos protegidos por la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, en el Estudio de Impacto no se localizan en el ámbito de las obras ningún bien de interés cultural.  
En el informe emitido por el Ayuntamiento de Albaida, destaca la existencia de tres masías catalogadas consideradas de especia protección (Casa de la viuda, Satorre y el Xorro), no afectando a las obras ni habiendo constancia de ningún resto arqueológico en la zona.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
Con el fin de minimizar los impactos que va a generar la realización de la obra se llevarán a cabo las siguientes medidas correctoras:  
- Regado de las pistas de trabajo.  
- Limitación de la velocidad de circulación de los vehículos.  
- Transporte de materiales en vehículos cubiertos.  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaria.  
- Gestión adecuada de residuos   
- Recuperación de la tierra vegetal.  
- Se evitará el movimiento de al maquinaria pesada fuera de los márgenes de los viales de acceso.  
- Implantación de cobertura vegetal en los terraplenes y fomento de la vegetación circundante.  
- Implantación de pasos para la fauna  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental, Anexo I, apartado 8e y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación el "Proyecto de las obras de interés general para la construcción de una balsa de agua depurada de la SA.T La Vall del Remei de Albaida (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe vinculante regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano modificada por la Ley 5/2007.No obstante, si en el transcurso de las obras se produjese cualquier hallazgo de interés histórico, arqueológico o paleontológico, se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.  
2. Se presentará ante el órgano sustantivo la concesión administrativa regulada en el artículo 109 del RDL 1/2001, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas respecto a la disposición de los caudales procedentes de la depuradora y la autorización de vertido a cauce público.   
3. Las zonas de tránsito de maquinaria y las de depósito de materiales serán las imprescindibles para el buen funcionamiento de la obra. En caso de afectarse a tierras de labor o terreno natural se efectuará a la terminación de las obras descompactación del terreno.  
4. En las obras realizadas para la implantación de las tuberías no deberá afectarse a arbolado natural.   
5. La caseta de bombeo adoptará el aspecto de las construcciones del entorno.  
6. Además de las medidas señaladas en el Estudio de Impacto Ambiental y debido a la altura de los taludes, éstos se acondicionarán con geotextiles, mantas de fibra vegetal o algún otro elemento similar que garantice el arraigo de la vegetación procedente de la hidrosiembra y la ausencia de erosión.   
7. Respecto a la fauna, la balsa contendrá medidas para facilitar la salida de la misma del embalse (rampas, mallas, etc).  
8. La utilización de tierras sobrantes en la posible restauración de otras zonas contará con los permisos requeridos en el Decreto 200/2004, sobre utilización de inertes adecuados en obras de restauración.  
9. El Programa de Vigilancia Ambiental contendrá las siguientes medidas:  
a) La vigilancia periódica de la vegetación utilizada en la restauración paisajística y el éxito de la hidrosiembra, reponiéndose las marras.  
b) La vigilancia de posibles afecciones sobre la fauna ahogada en la balsa o afectada por choque contra el vallado. En el caso de que se observe un incremento de accidentes, deberá comunicarse a la presente Secretaría Autonómica.  
c) La vigilancia de la suficiente calidad de las aguas procedentes de la depuradora mediante análisis periódicos.   
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia a 8 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 004/2007-AIA  
Título: Industria para la fabricación de pavimento y revestimiento cerámico por monococción.  
Promotor: Colorker Porcelánico SA.  
Localización: Partida Els Plans s/n, término municipal de Chilches (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Colorker Porcelánico SA, es una industria dedicada a la fabricación de pavimento y revestimiento cerámico por monococción. Se trata de una planta existente y en funcionamiento ubicada en Chilches (Castellón). Está prevista la ampliación de la actividad.  
La actividad ocupa un solar de 110.100 m² y la superficie edificada será en total de 50.400 m². Se ubica en suelo urbano industrial, en un polígono totalmente urbanizado y dispone de agua potable, energía, gas natural, etc. El acceso al polígono se realiza desde la N-340.  
Características más relevantes de la actividad  
La capacidad de producción de la industria alcanza las 176.960 Tm/año, repartidas en producto rectificado (98.950 Tm/año), producto rectificado y pulido (52.938,2 Tm/año) y producto sin rectificar ni pulir (25.072 Tm/año). La capacidad de almacenamiento de producto acabado es de 1.520.000 m² de baldosas. Se prevé la instalación de maquinaria nueva asociada a las diversas fases de producción.  
El proceso de fabricación que se sigue en la empresa, de forma esquemática, consiste en la recepción de materias primas y almacenamiento, preparación de esmaltes y colores, prensado en seco, secado de las piezas prensadas, esmaltado y serigrafiado de piezas, almacén de piezas esmaltadas sobre boxes, cocción de las piezas, almacén de piezas cocidas, tratamiento de rectificado y pulido, clasificación y embalado y almacén de producto acabado y expedición.  
Las materias primas empleadas en el proceso productivo son arcilla atomizada, agua, fritas y aditivos. La energía empleada es gas natural en los procesos que secado y cocción y en menor medida, para otros procesos, electricidad. Se dispone de un depósito en superficie de gasóleo para la maquinaria móvil.  
Se dispone de pozo propio autorizado para 7.000 m³ al año y abastecimiento de agua potable. En total, el consumo de agua asciende a 22.123 m³, siendo superior el caudal extraído del pozo al autorizado, por lo que se ha comunicado que se está tramitando la modificación de la concesión del pozo.  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inició con fecha 17 de enero de 2007, al recibir del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental escrito acreditativo de la información pública del proyecto, en el que se indica que no han habido alegaciones al mismo. Asimismo se ha adjuntado documentación complementaria al proyecto, entre la que cabe destacar el informe de compatibilidad urbanística favorable e informes emitidos por diversos órganos competentes.  
Anteriormente, se había recibido el Proyecto Básico, el Estudio de Impacto Ambiental y el Documento de Síntesis (expediente de consulta 118/06). Entre los anexos del proyecto, se encuentran documentos de aceptación de residuos y convenios de adscripción a SDDR, analíticas de las emisiones a la atmósfera y el certificado de conexión al alcantarillado.  
Afecciones legales  
El proyecto está afectado por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...). La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está recogida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
La fabricación de azulejos está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y envases.  
Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Un aspecto a tener en cuenta para valorar la instalación es que se trata de una industria existente y en funcionamiento, en proceso de adaptación a la nueva normativa. Además, se encuentra en zona antropizada adaptada para albergar actividades industriales.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con vulnerabilidad media/baja de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Con carácter general, la fabricación de pavimento y revestimientos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
En cuanto a las aguas residuales, las sanitarias se vierten al alcantarillado, contando con autorización del ayuntamiento. Las aguas pluviales se vierten a la red específica del polígono. En cuanto a las industriales, las generadas en las esmaltadoras y zonas de preparación de esmaltes se llevan a balsas impermeables y de ahí a depuradora que funciona por decantación y tratamiento físico-químico, vertiéndose el efluente de agua al alcantarillado y se llevan los lodos al atomizador. Las aguas generadas en el proceso de rectificado, pulido y corte se llevan a depuradora de decantación y precipitación, reutilizándose el agua resultante (circuito cerrado), mientras que los lodos se entregan a gestor autorizado.  
Con relación a los residuos generados, los asimilables a urbanos se depositan en contenedores para su recogida por los servicios municipales. Los residuos no peligrosos se almacenan en contenedores específicos y señalizados en las zonas de producción de los mismos. Los residuos peligrosos se almacenan temporalmente en una zona específica de 100 m² con superficie impermeable y arqueta de recogida de lixiviados en la que se ubican los depósitos y cubitainer (para el aceite industrial usado), así como cubetos de retención de derrames. Se dispone de material absorbente no inflamable para recoger posibles derrames. Los residuos son entregados a empresa gestora autorizada. La gestión de los envases usados se hace a través de un sistema de depósito, devolución y retorno. La industria se encontraba inscrita como pequeño productor de residuos peligrosos y ha tramitado junto con la autorización ambiental integrada la autorización e inscripción como productor.  
Respecto al ruido generado, se considera suficiente el aislamiento proporcionado por los cerramientos para el cumplimiento de los niveles sonoros máximos establecidos. No obstante, se indica que se seguirán las instrucciones de instalación de la maquinaria y se procederá al equilibrado de las máquinas rotativas para evitar ruido y vibraciones. En particular, realizada una auditoría acústica, se ha comunicado que se va a proceder al cerramiento acústico de las turbinas de los filtros y en caso de ser necesario, se colocarán silenciadores en la boca de las chimeneas.  
Las emisiones a la atmósfera van asociadas a las fases de recepción y trasiego de arcilla (partículas), procesado y secado de piezas (partículas y gases de combustión), preparación de esmaltes y esmaltado (partículas) y cocción (partículas y gases de combustión). Con objeto de reducirlas se han instalado filtros de mangas, filtros de vía húmeda y se han dimensionado las chimeneas para facilitar la dispersión de los contaminantes. Se indica también la adopción de un plan de mantenimiento para el control de las emisiones y de sistemas de control y vigilancia de las mismas.  
Además de los sistemas correctores indicados en los párrafos anteriores, entre las mejores técnicas disponibles que se van a adoptar por la empresa se citan, entre otras:   
- Se recuperan y reutilizan los rechazos de la planta, mediante su gestión por atomizador.  
- Se recupera el calor del horno en la fase de presecado.  
- El almacenaje de la arcilla atomizada en el interior de las naves y en silos cerrados.   
- Instalación de sistemas de aspiración en las zonas de recepción y transporte de tierras, zonas de trituración y movimiento de materias primas.  
- Pavimentación y limpieza de las vías de circulación de limitación de la velocidad de circulación.  
- Uso de combustibles y materias primas con bajo contenido en flúor, cloro y/o azufre.  
- Control y optimización de la combustión para reducir la generación de CO.  
- Uso de grupos hidropresores para limpieza y así ahorrar agua.  
- Mejorar la integración de la instalación en su entorno.  
- Aislamiento de los equipos e instalaciones ruidosas.  
Como Programa de Vigilancia Ambiental, se proponen las siguientes medidas de vigilancia:  
- Inspección visual de los residuos almacenados y sus contenedores, registro de los productos almacenados y limpieza de posibles efluentes de los contenedores y de los locales, diariamente.  
- Inspección visual de los filtros de mangas y comprobación del correcto funcionamiento de las depuradoras, diariamente.  
- Inspección semanal de los camiones.  
- Inspección semanal exhaustiva de los residuos almacenados.  
- Inspección semanal de las chimeneas de los hornos.  
- Inspección semanal visual de las balsas de acumulación de aguas residuales.  
- Revisión y mantenimiento mensual de cada una de las máquinas y medidas correctoras y limpieza completa, así como verificación de la eficacia de los dispositivos de seguridad.  
- Trimestralmente, engrase y verificación de todos los elementos de los filtros de mangas.  
- Anualmente, limpieza de toda la maquinaria  
- Autocontrol de las emisiones de forma anual, bienal o trienal, según corresponda.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de planta de fabricación de pavimento y revestimientos cerámicos, promovido por Colorker Porcelánico SA, ubicada en Partida Els Plans s/n, término municipal de Chilches (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Deberá obtenerse de la Confederación Hidrográfica correspondiente una concesión del uso del agua de pozo acorde con el caudal realmente extraído del mismo.  
2. Las arquetas de recogida de derrames y lixiviados en las zonas de almacenamiento de residuos, deben ser estancas e impedir el vertido a la red de alcantarillado, procediéndose en su caso, a la gestión de éste por empresa autorizada.  
3. Una vez completada la ampliación, se deberá proceder a la medición de las emisiones de los focos y a la realización de una nueva auditoría acústica, adoptándose en su caso las medidas correctoras adicionales propuestas en el estudio de impacto ambiental.   
4. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
5. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental   
Expediente: 38/2007-AIA  
Título: Fábrica de azulejos y baldosas cerámicas.   
Promotor: Segorbe Porcelánico SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Objeto: Instalación de una fábrica de pavimento porcelánico.  
Localización: Parcela 5 del Polígono Industrial La Esperanza 12400 Segorbe (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
Segorbe Porcelánico SA. tiene previsto la instalación de una fábrica de pavimento porcelánico localizada en las afueras de Segorbe, concretamente en la parcela nº 5 del Polígono industrial La Esperanza. La actividad a realizar es la de fabricación de porcelánico técnico y esmaltado por conformado y cocción de las piezas. Esta actividad se desarrollará en el interior de una nave industrial dotada de toda la maquinaria e instalaciones necesarias para el desarrollo de la misma. Dicha actividad se pretende ejecutar en dos fases. En la Fase I se ejecutará el total de la edificación industrial y se instalará la maquinaria necesaria para una línea de producción, mientras que en la Fase II se instalará la maquinaria necesaria para una línea de producción adicional.   
El Estudio de Impacto Ambiental se realiza con objeto de determinar el impacto de la actividad sobre el medio ambiente y para dar cumplimiento a las exigencias de la solicitud de la Autorización Ambiental Integrada.  
2. Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad   
La zona en la que se pretende realizar la actuación está ubicada entre la Sierra Calderona y el Valle del Río Palancia, en el término municipal de Segorbe. La parcela en la que se realizará la actuación se encuentra emplazada en suelo industrial, según Certificado del Ayuntamiento de Segorbe de 3 de marzo, estando el polígono totalmente urbanizado y ocupado por algunas industrias. El estado ambiental de la zona está totalmente modificado, ocupando anteriores zonas de monte bajo próximo a la Ermita de La Esperanza. La superficie de la parcela sobre la que se pretende ejecutar la edificación industrial es de 56.736,33 m². Las obras de urbanización de la parcela consistirán en el asfaltado de la misma y la ejecución de un vallado perimetral. El 100% de esta superficie estará pavimentada siendo 41.470 m² cubiertos por la edificación industrial provista de solera de hormigón y 15.293,33 m² descubiertos asfaltados. El acceso al polígono se realiza a través de una rotonda, situada en la CV-216 o bien, a partir de la salida entre el km 33 y el km 34 de la futura autovía Sagunto - Burgos A23.   
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente agua, arcillas, tintas serigráficas, abrasivos, envases y embalajes. La empresa carece del proceso de atomizado, por lo que adquiere la arcilla atomizada. Ésta llega a la fábrica en camiones bañera que descargan en la tolva de recepción donde, mediante una estación de carga de silos, es mezclada, dosificada y almacenada en unos silos móviles de 8 m³ de capacidad unitaria. Las tintas serigráficas se reciben envasadas en bidones, preparadas para su aplicación directa a las piezas cerámicas. Como fuentes de energía se utiliza, gas natural y electricidad.  
La estimación anual de producto acabado obtenido del proceso industrial es de 1.200.000 m² para cada una de las dos fases.  
Tramitación administrativa  
En fecha 7 de febrero de 2007 el Ayuntamiento de Segorbe emite Certificado de inexistencia de alegaciones en relación con la exposición al público.   
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 2 de marzo de 2007, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.   
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.   
Afecciones legales  
El proyecto está afectado por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5. (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 Kg/m³ de densidad de carga de horno).  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
La gestión de residuos está específicamente regulada por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, por lo que se estará a lo dictado por la Dirección General de Calidad Ambiental en la autorización de gestión concedida.   
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, la protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos son atribución de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La fabricación de baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.  
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 "Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana".  
El paisaje de la zona viene determinado por su ubicación en el valle del río Palancia. La actividad a desarrollar no afecta a ningún espacio natural protegido, a pesar de ello en las proximidades existen diversos espacios naturales, a destacar el Paraje Municipal de La Esperanza, la zona de Las Lagunas de Segorbe, el Parque Natural de la Serra d'Espadà y el Parque Natural de la Serra Calderona. El territorio posee una capacidad de uso del suelo moderada y una vulnerabilidad de acuíferos muy alta. La vegetación actual ha sido eliminada y ha sido sustituida por zonas sin asfaltar, hormigonadas o edificadas. Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, de alta accesibilidad de acuíferos y riesgo de erosión potencial alto, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática del Territorio de la Generalitat Valenciana.   
2. Identificación y valoración de impactos durante la fase de construcción.  
Para el desarrollo de la actividad se construirá una edificación industrial que albergue la maquinaria del proceso y las instalaciones necesarias. Las acciones a considerar durante la fase de ejecución son la preparación del terreno, la ejecución de la obra civil y la colocación de las instalaciones.   
3. Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El proceso industrial se puede considerar dividido en las siguientes fases:   
- Recepción de materia prima: arcilla atomizada, esmaltes y colores.  
- Preparación, dosificación y conformado de materias primas.  
- Proceso de prensado, secado y cocción.  
- Proceso de pulido y rectificado.  
- Proceso de selección, encajado y paletizado, almacenaje y expedición.  
Cada una de las etapas del proceso productivo llevado a cabo durante la fase de explotación es susceptible de producir impacto ambiental.  
Se origina un volumen considerable de emisiones a la atmósfera, tanto por la manipulación de materiales pulverulentos (descarga y almacenamiento de arcilla atomizada), como por disponer de operaciones que requieren de un proceso de combustión (secado y cocción). Debido a la materia prima utilizada existe gran cantidad de polvo en suspensión, concretamente en la zona de prensado. Se desprenden olores en la zona de almacenamiento y líneas de esmaltado, debido al uso de pinturas, disolventes, colas, etc.   
En el desarrollo normal de la actividad los ruidos principales a considerar serán los producidos por los ocupantes de la nave y la maquinaria instalada. En el exterior de la nave hay que considerar el ruido debido al trasiego de carga y descarga de los camiones. En cuanto a las vibraciones, éstas serán las producidas por las máquinas fijas que intervienen en el proceso.  
Las aguas procedentes de aseos y vestuarios no se les realizará ningún tipo de tratamiento al ser asimilables a domésticas encontrándose dentro de los límites de vertido adecuado. El vertido de esta agua se realizará directamente al colector del polígono respetando los límites y condiciones recogidas en el Plan Parcial del Polígono.   
Los hornos, secaderos y conductos portadores de calor están calorifugados de forma que se minimicen las pérdidas de calor y se reduzca el consumo de energía.  
4. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental.  
4.1. Construcción de la actividad  
La construcción se realizará minimizando los movimientos de tierra e intentando compensar los volúmenes de desmonte y terraplén. Los residuos producidos por la ejecución de la obra civil y las instalaciones se retirarán y gestionarán de forma adecuada. Asimismo se realizarán riegos antipolvo para evitar la dispersión de partículas en la fase de preparación del terreno.  
4.2. Contaminación acústica. Vibraciones  
Los ruidos y vibraciones se evitarán en lo posible en su foco de origen, tratando de aminorar su propagación en el local de trabajo. Se instalarán elementos aislantes del ruido en los principales focos de emisión. El anclaje de máquinas y aparatos se realizará de acuerdo con las técnicas más eficaces, a fin de lograr su óptimo equilibrio estático y dinámico, así en los equipos que así lo precisen, se instalarán tacos o bancadas antivibratorias, al tiempo que se separarán éstos de los elementos estructurales un mínimo de un metro.   
Los compresores necesarios para el desarrollo de la actividad se ubicarán en el interior de una caseta aislada acústicamente del exterior por su cerramiento y la instalación de elementos absorbentes en las salidas de ventilación. Los motores de los filtros de partículas se aislarán del exterior para minimizar la dispersión del ruido.  
4.3. Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 14 focos de emisión canalizados de contaminantes atmosféricos que deberán someterse al régimen de vigilancia y control periódico exigido por el Decreto 833/75.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- Polvos de arcilla en secciones de almacenamiento de arcillas atomizadas, caídas de cintas, elevadores y prensas.  
- Nieblas producidas por las cabinas de esmaltados debido a los sistemas de aplicación (discos, pistolas de aire comprimido, etc,...) y por la carga/ descarga de los silos móviles.  
- Chimeneas de combustión de hornos y secaderos.  
- Polvo producido por los discos abrasivos.   
Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3 se establecen los límites en chimeneas de los procesos de cocción, secado y captaciones de polvo de proceso, y en cualquier caso los establecidos en el Decreto 833/75.  
Para evitar la generación de polvos en suspensión en la sección de recepción, ensilado, carga de silos móviles y mezclado de materias primas consistirá en una instalación de aspiración de polvo y filtrado por mangas con limpieza mediante soplado a contracorriente con sistema venturi y electroválvulas de aire comprimido, de una capacidad nominal de 40.000 m³/hora. Para evitar la generación de polvos en suspensión en la sección de esmaltado se utilizará filtro de vía húmeda, con una capacidad de aspiración de 35.000 m³/h. Asimismo se dispondrá de una central de aspiración para limpieza industrial y posterior transporte de polvo, provisto de bomba de vacío, con un caudal de 1.200 m³/hora.  
Durante la fase de funcionamiento, los camiones bañera deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella con objeto de reducir la emisión de áridos pulverulentos.   
Todas las emisiones atmosféricas son expulsadas a la atmósfera a través de chimeneas. Todas las chimeneas se elevarán de forma que se superen en al menos 1 metro la cumbrera de la zona de la nave en que se encuentren. Las instalaciones dispondrán de los elementos necesarios (orificios y plataformas) para la toma de muestras, según lo especificado en el Anexo III de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.  
4.4. Usos del agua y contaminación hídrica  
El agua consumida será la procedente de la red municipal de agua potable. Se utilizará en los aseos y vestuarios del personal y en las secciones de pulido, rectificado y serigrafiado.   
La empresa titular depura sus aguas residuales procedentes de sus procesos de fabricación mediante tratamiento fisicoquímico de decantación con el fin de depurarlas y conseguir así la reutilización total de dichas aguas en el proceso de fabricación.  
Las aguas industriales son originadas en las siguientes operaciones: limpieza de bajos y neumáticos de camiones, línea de pulido, rectificado y línea de serigrafiado. El agua de la limpieza de bajos y camiones es tratada mediante un sistema modular de desengrasado y desarenado para su reutilización de nuevo en el lavado. El resto de agua de proceso consta para su tratamiento de una planta de tratamiento físico - químico y decantación por gravedad, así como un filtro prensa para la deshidratación de los lodos obtenidos. El agua proveniente de la depuradora es almacenada y reutilizada en las líneas de pulido.  
Se instalarán, en las tomas de agua para la limpieza de líneas, bocas de presión que optimizarán el proceso de limpieza reduciendo el consumo de agua.  
Las aguas residuales de origen doméstico procedentes de aseos y vestuarios, se vierten directamente al colector del polígono. Para el control de los vertidos existirá, previa a la conexión a colector una arqueta de registro. Deberán ser vigilados los parámetros exigidos en la Ordenanza Municipal y atenerse a los controles y periodicidad dispuestos en ella.  
4.5. Contaminación del suelo  
Se trata de una actividad potencialmente contaminante del suelo al manipular materias pulverulentas a granel y emitirse partículas por chimeneas, que se acumulan en cubiertas y pavimento que son arrastradas por el agua de lluvia.  
En la zona de recepción de esmaltes y colores se destinará una zona para su almacenamiento dotada de red de recogida de vertidos conectada a la depuradora. La preparación de pastas serigráficas se limitará a su ubicación en los depósitos de aplicación de las líneas.  
Se ejecutará solera impermeabilizada en las zonas que sean necesarias, con objeto de evitar los vertidos directos al suelo.   
4.6. Residuos generados  
Durante su puesta en marcha y normal funcionamiento, la industria generará toda una serie de residuos de las tres categorías (inertes, asimilables a urbanos y tóxicos y peligrosos).  
Las técnicas de gestión de los residuos generados por la actividad se limitan a su segregación y correcto almacenamiento en las instalaciones y su posterior entrega a gestor autorizado. La recogida, transporte y posterior gestión la establecerán los propios gestores.  
Para reducir el volumen de la fracción sólida a gestionar se instalará un filtro prensa a la salida de la depuradora, para la reducción del porcentaje de agua de esta fracción. El agua recuperada por este procedimiento volverá a ser procesada a través de la depuradora.  
4.7. Programa de Vigilancia Ambiental   
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y el modo en que se han de llevar a cabo las inspecciones rutinarias y actuaciones preventivas de las emisiones gaseosas, el control de la generación y gestión de aguas residuales, residuos, y control de ruidos.   
Consideraciones jurídicas   
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del Art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el apartado I) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El Artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El Artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar Aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de la instalación de una fábrica de porcelánico en la parcela nº 5 del Polígono Industrial La Esperanza de Segorbe (Castellón), en los términos que establece el Proyecto Básico, el Proyecto de Actividad, el Estudio de Impacto Ambiental, y demás documentación obrante en el expediente, en cumplimiento de la legislación medioambiental vigente, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones adicionales.  
1. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
2. Los lodos recogidos en la instalación de depuración deberán ser caracterizados, por tipos o grupos de esmaltes fritas y colores empleados y en función de los resultados obtenidos, segregarse y en caso de resultar peligrosos deberán ser declarados y gestionados como tales, y tener en consideración las cantidades generadas por si pasasen a ser grandes productores.  
3. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
4. Se dispondrá de balsas de seguridad para almacenar el excedente de agua en momentos de avería de la depuradora, con capacidad suficiente para evitar posibles vertidos hasta el momento de su puesta en marcha.  
5. Se realizarán controles periódicos de las canaletas que transportan el agua residual industrial desde los focos de generación hasta la depuradora.  
6. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
- Mediciones de las emisiones de NOx, CO, F, SO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, F, CO, SO2, Pb y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
9. De acuerdo con el Art. 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 26 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML