Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5252, del 05-05-2006 (2006/5175)

DECRET 57/2006, de 28 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Tinença de Benifassà.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2006/04/28/57/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5252

Data del DOGV
:   05-05-2006

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2006/5175

CVE


Data del document
:   28-04-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Vallibona](javascript:void(0))
    * [Castell de Cabres](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [Pobla de Benifassà, la](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))

DECRET 57/2006, de 28 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Tinença de Benifassà. [2006/X5175]  
La Tinença de Benifassà s'estén entre els cursos alts de les capçaleres dels rius Sénia i Tastavins, que solquen els últims contraforts del sistema Ibèric. La Tinença, que inclou les poblacions de Castell de Cabres, Coratxà, el Boixar, Fredes, el Bellestar, la Pobla de Benifassà i Bel, deu el seu nom al monestir cistercenc de Santa Maria de Benifassà, de l'abat del qual depenia antigament este domini. Els nuclis de població de Coratxà, el Boixar i Fredes, i l'entitat local menor del Bellestar pertanyen actualment al municipi de la Pobla de Benifassà. El nucli de població de Bel, pertany al municipi de Rossell. Esta antiga comarca està adscrita actualment a la comarca del Baix Maestrat. Això no obstant, la proximitat geogràfica i les semblances geomorfològiques i naturals permeten incloure el municipi de Vallibona .a la comarca dels Ports. en l'àmbit de l'espai natural objecte d'este Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (en endavant, PORN). L'àmbit de treball d'este PORN és un espai de 25.814 ha de superfície que s'estén més enllà dels límits estrictes de la històrica comarca de la Tinença de Benifassà.   
Paisatgísticament i geomorfològicament, la Tinença forma part del gran massís dels Ports de Beseit que comparteixen les comunitats autònomes d'Aragó, Catalunya i Comunitat Valenciana. En este massís muntanyós conflueixen geogràficament dos sistemes muntanyosos, la cadena Costanera Catalana (bàsicament paral·lela a la costa) i el sistema Ibèric (d'orientació NO-SE). El resultat d'esta concurrència ha donat lloc a un conjunt de serres abruptes, que s'alcen entre els 400 m de les cotes més baixes i els cims que sobrepassen sovint els 1300 m d'altitud. El sector oriental, amb plecs i encavalcaments complexos i solcat per estrets barrancs, presenta característiques geomorfològiques pròpies de les serres litorals catalanes. El sector occidental interior, amb la influència dels moviments ibèrics, exhibeix les típiques estructures tabulars de les moles del Maestrat. Al modelatge d'estes muntanyes ha contribuït el substrat geològic, format bàsicament per calcàries i dolomies del mesozoic. Estos materials es disposen en capes, en les quals les calcàries han patit els processos erosius i les dolomies s'han mantingut més inalterades.   
El clima de la Tinença és de tipus mediterrani, matisat per les altituds elevades i el règim de vents. L'orientació de les serres, principalment NE-SO, genera un règim continentalitzat i sec cap a l'interior i més suau i plujós en les vessants litorals. Este ordre de temperatures i pluviometries contrastades té un clar reflex en la vegetació. En els vessants litorals, dominen les pinedes i coscollars en les altituds baixes, i els carrascars en cotes superiors. En els vessants interiors dominen les pinedes de pi negre amb sotabosc de boix (els més extensos de la Comunitat Valenciana) i els carrascars de muntanya, que s'enriqueixen amb espècies pròpies de comunitats vegetals submediterrànies en els nivells superiors als 1000 m d'altitud. En els racons més humits apareixen les pinedes de pi blanc i retalls de formacions forestals relictuals de caràcter eurosiberià. Destaca l'existència d'elements florístics de gran interés per a la conservació pel fet d'englobar espècies rares, endèmiques o amenaçades. Prova d'això són les microreserves de flora declarades fins a la data.  
Es tracta d'un extens territori muntanyós en el qual apareixen representats una gran varietat d'hàbitats associats a la mitjana muntanya mediterrània. En conjunt, alberga una elevada diversitat, tant pel que fa a la flora com a la fauna. El grup de vertebrats més divers és el de les aus, el que aporta a la Tinença un major valor dins de la Comunitat Valenciana, i hi destaca en primer lloc el gran grup de les rapaces, amb quasi totes les espècies de rapaces valencianes nidificant a la zona. És així mateix notable la representació de carnívors (amb totes les espècies presents a la Comunitat excepte la llúdria, Lutra lutra, extingida a mitjan segle XX) i, sobretot, una excel·lent comunitat d'ungulats cinegètics. Una part significativa de l'àrea està inclosa en la Reserva Nacional de Caça dels Ports de Beseit, declarada el 1966 per a la protecció de la cabra salvatge, i que s'estén entre les comunitats autònomes de Catalunya, Aragó i Comunitat Valenciana.  
Els hàbitats forestals són els millor representats en la zona, tant pel que fa als carrascars com als boscos de roure valencià. També cal destacar les formacions de Juniperus i els boixars. En tot cas, la llista d'hàbitats representats és extensa, i molts d'estos apareixen amb una importància global molt alta.  
El PORN afecta els termes municipals de Castell de Cabres (19 habitants .dades del cens de 2001), la Pobla de Benifassà (227 habitants .dades del cens de 2001), Rossell (1.245 habitants .dades del cens de 2001) i Vallibona (90 habitants .dades del cens de 2001), encara que únicament estan inclosos en el seu àmbit els nuclis de població de Bel, Fredes, el Boixar, Coratxà i el Bellestar, i els municipis de la Pobla de Benifassà i Vallibona.   
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, preveu la figura de Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) com a instrument específic per a l'ordenació d'estos recursos en el territori de la Comunitat Valenciana, i estableix en els articles 32 a 36 les característiques, l'abast, el contingut i la tramitació d'estos plans, els quals són aprovats per decret del Consell.  
Des del punt de vista ambiental i paisatgístic, com també atenent les potencialitats d'ús social del medi en relació amb l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat de la naturalesa, la comarca històrica de la Tinença de Benifassà més el terme de Vallibona reuneixen mèrits objectius indiscutibles per a la futura habilitació en esta d'una de les figures jurídiques de protecció dels espais naturals previstes en l'esmentada Llei 11/1994.   
Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià, a proposta del conseller de Territori i Habitatge, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 28 d'abril de 2006,   
DECRETE  
Article únic   
1. S'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de la Tinença de Benifassà, en compliment del que disposen els articles 32 i següents de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. Com a annex I d'este decret es recull la part normativa del pla.  
3. Com a annex II d'este decret es recull la zonificació gràfica.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera  
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa este decret.  
Segona  
Este decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat.  
ValÈncia, 28 d'abril de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Territori i Habitatge,  
RAFAEL BLASCO CASTANY  
ANNEX I  
TEXT NORMATIU DEL PLA D'ORDENACIÓ DELS RECURSOS NATURALS DE LA TINENÇA DE BENIFASSÀ.  
TÍTOL I  
DISPOSICIONS GENERALS  
Article 1. Naturalesa del pla  
Este Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Tinença de Benifassà (en endavant, PORN) es redacta a l'empara del capítol II del títol III de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Article 2. Objectius generals  
1. Este pla és l'instrument bàsic per a l'ordenació, la conservació, la regeneració si és el cas, la millora i l'ús sostenible dels recursos naturals i culturals de la Tinença de Benifassà.  
2. En relació amb això, el PORN és el marc per a l'execució d'una estratègia de desenrotllament sostenible econòmic i social per a la Tinença de Benifassà, basada en la conservació i l'ús racional d'estos recursos naturals i tenint en compte que l'actual paisatge forestal de la zona és, en bona part, el resultat de la intensa gestió forestal efectuada en esta durant segles.   
3. Per al disseny i l'execució d'esta estratègia, la conselleria competent en medi ambient fomentarà la col·laboració i el suport mutu entre esta, els organismes de l'administració local de la zona i els distints agents socials i econòmics implicats en el pla. Tot això, conforme amb les competències i atribucions d'estes entitats locals i atenent als legítims drets i interessos dels titulars privats dels terrenys, els recursos naturals i les activitats econòmiques.  
Article 3. Àmbit territorial  
L'àmbit territorial del PORN de la Tinença de Benifassà comprén la totalitat del terme municipal de la Pobla de Benifassà, el qual inclou el terme de l'entitat local menor del Bellestar, com també part dels termes municipals de Vallibona, Rossell i Castell de Cabres. La delimitació d'este àmbit figura en l'annex gràfic d'esta normativa.  
Article 4. Contingut del PORN  
El contingut documental d'este pla s'ajusta a allò que estableix, amb caràcter general per als PORN, l'article 34.1 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Article 5. Efectes generals del PORN  
Els efectes del PORN són els següents, de conformitat amb l'efecte establit amb caràcter general per a estos instruments d'ordenació per l'article 35 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana:  
a) Les determinacions d'este pla són, des del moment de l'entrada en vigor d'este, obligatòries i executives per a l'administració i els particulars, tenint caràcter vinculant per a les actuacions, plans o programes sectorials que puguen afectar la protecció del medi ambient i a la conservació o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals. Estes determinacions tenen caràcter indicatiu per a altres matèries diferents de les indicades.   
b) Les normes d'este pla són d'aplicació directa en tot l'àmbit territorial d'este.  
c) En el seu àmbit territorial el PORN preval sobre qualsevol altre instrument d'ordenació del territori, el medi físic, els recursos naturals, les infraestructures i l'activitat socioeconòmica amb incidència sobre el medi ambient. Els instruments d'ordenació sobre estes matèries que s'aproven amb posterioritat a este PORN hauran d'adequar-se, per tant, a les determinacions d'este últim en el que calga. Esta adequació no s'exigirà per als instruments d'ordenació que, havent sigut tramitats en el seu dia d'acord amb les seues normatives sectorials amb els respectius requisits en matèria ambiental, estiguen vigents en el moment d'entrada en vigor del PORN.  
d) Les determinacions dels instruments d'ordenació i gestió d'Espais Naturals Protegits que puguen declarar-se dins de l'àmbit territorial del PORN s'atindran al marc normatiu i a les directrius establides per este últim.  
Article 6. Règim d'infraccions i sancions  
El règim d'infraccions i sancions en l'àmbit territorial d'este pla és l'establit, amb caràcter general, pels articles 52 a 60 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Article 7. Autoritzacions i informes preceptius  
1. Esta normativa determina expressament, en els corresponents apartats, les actuacions, plans i projectes l'execució de les quals requereix autorització o informe preceptiu de la conselleria competent en medi ambient.   
2. Per tant, este informe no serà preceptiu per a l'execució de les actuacions, plans o projectes l'informe del qual no estiga expressament requerit en esta normativa.  
3. Els esmentats informe o autorització, que tindran caràcter vinculant, s'emetran sense perjudici dels informes, autoritzacions o llicències, tant sectorials com municipals, que corresponguen per a determinades activitats.  
4. Les sol·licituds d'autorització o informe preceptiu de la conselleria competent en medi ambient, hauran de presentar-se acompanyades de la documentació següent:  
. Identificació del sol·licitant.  
. Descripció succinta de l'actuació, incloent característiques tècniques i període d'execució d'esta.  
. Plànol o croquis de localització de l'activitat.  
. Projecte, avantprojecte o memòria tècnica quan corresponga.  
Article 8. Vigència i revisió del PORN  
1. La vigència d'este pla és de vuit anys des del moment de l'entrada en vigor. Transcorregut este període haurà de revisar-se.  
2. Una vegada conclosa la vigència del PORN les seues determinacions continuaran en vigor, en forma cautelar, fins al moment de l'aprovació definitiva de la revisió del pla.  
3. La revisió o modificació de les determinacions d'este pla podran realitzar-se en qualsevol moment, seguint els tràmits establits per l'article 36 de la citada la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Article 9. Contingut i interpretació de la normativa  
1. La normativa d'este pla està dividida en tres títols. El títol I el conformen estes disposicions generals sobre les quals es fonamenta l'ordenació de la Tinença de Benifassà. El títol II està dedicat a l'establiment de normes generals per a tot el seu àmbit. El títol III fa referència a l'establiment de normes específiques per a l'ordenació dels usos en determinades zones, atenent als criteris de valoració dels recursos ambientals que figuren en la memòria informativa del pla.   
2. El pla de zonificació de l'àmbit territorial del PORN també té caràcter normatiu i, conjuntament amb les disposicions del text, forma part indivisible de la normativa del pla.  
3. La interpretació del PORN s'atindrà al resultat de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció d'esta normativa.  
4. En cas de discrepància entre la normativa i els documents cartogràfics del pla, prevaldrà la primera amb caràcter general.   
Article 10. Gestió del PORN  
1. La gestió d'este pla correspon a la conselleria competent en medi ambient, la qual té la responsabilitat d'observar i fer complir les disposicions del mateix.  
2. Atenent als objectius del PORN que s'enumeren en l'article 2 d'estes normes, l'esmentada conselleria competent establirà els mecanismes oportuns per a assegurar la participació efectiva, en l'execució i la gestió del pla, dels organismes de l'administració local de la zona i dels titulars de terrenys, recursos naturals o activitats econòmiques, com també d'altres entitats, col·lectius i agents implicats en el PORN per la seua activitat en els àmbits social, econòmic o cultural.   
3. Esta participació pot formalitzar-se mitjançant els oportuns convenis de col·laboració, o bé per qualsevol altra via prevista en les normatives aplicables. Sense perjudici que, de conformitat amb el que estableix l'article 48.8 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la gestió total o parcial de l'espai natural protegit que en el seu dia es declare en una part de l'àmbit territorial d'este pla, puga delegar-se d'acord amb el que preveu la legislació de règim local, encomanar-se a entitats de dret públic, o bé concertar-se amb institucions o entitats vinculades a la gestió dels recursos naturals.  
Article 11. Àmbits de protecció existents  
La gestió dels següents àmbits de protecció s'efectuarà conforme a les seues normatives i reglamentacions específiques:  
a) Reserva Nacional de Caça dels Ports de Beseit, en el seu àmbit territorial d'afecció a este pla.  
b) Microreserves vegetals declarades o que puguen declarar-se de conformitat amb el Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Consell, pel qual es crea la figura de protecció d'espècies silvestres denominada microreserva vegetal, i disposicions que el desenrotllen. Refugi de caça denominat Estació Biològica del Mas del Peraire, declarat a l'empara de la legislació sobre caça per la Resolució de 14 d'agost de 1998, de la Direcció General per al Desenrotllament Sostenible de la Conselleria de Medi Ambient, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de 6 d'octubre de 1998.  
c) Forests d'utilitat pública declarades o que puguen declarar-se de conformitat amb el que estableix la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Article 12. Règim d'avaluació d'impactes ambientals  
Amb independència del règim d'informes preceptius a què es refereix l'article 7 d'estees normes, els projectes i activitats que s'executen en l'àmbit territorial del PORN estan sotmesos al règim d'avaluació d'impactes ambientals establit amb caràcter general per la legislació vigent sobre esta matèria, de rang estatal i autonòmic.  
Article 13. Distintiu Tinença de Benifassà  
1. Es crearà el distintiu Tinença de Benifassà per a aquelles activitats productives de caràcter rural i tradicional, per als servicis turístics i d'allotjament rural, i per als servicis d'educació ambiental i cultural i d'activitats lúdiques que es desenrotllen en l'àmbit del PORN de la Tinença de Benifassà.  
2. La conselleria competent en medi ambient podrà autoritzar l'ús i desenrotllar este distintiu en la forma d'un logotip identificatiu o altres estratègies complementàries, als quals podran accedir i utilitzar per a la seua promoció els productes i les activitats esmentades en l'apartat anterior.   
3. Esta administració així mateix, en col·laboració amb els ajuntaments i amb la iniciativa privada, promourà els productes i les activitats que s'acullen a l'esmentat distintiu per tots els mitjans possibles. Amb este fi, hauran de definir-se criteris específics de qualitat i sostenibilitat que hauran de complir estos productes i activitats.  
Article 14. Àrea d'influència socioeconòmica  
1. De conformitat amb l'article 21 de l'esmentada Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, es declara l'àrea d'influència socioeconòmica de la Tinença de Benifassà, l'àmbit territorial del qual comprén el conjunt de termes municipals afectats per este PORN.  
2. En desenrotllament de les determinacions del PORN, l'àrea d'influència socioeconòmica constituirà el marc jurídic i administratiu per al disseny, la programació i l'execució de les actuacions tendents al foment i el desenrotllament sostenible de l'activitat econòmica i social en l'àmbit territorial de la Tinença de Benifassà.  
TÍTOL II  
Normes generals d'ordenació d'usos i activitats  
CAPÍTOL I  
Normes sobre gestió de recursos  
Secció 1a  
Protecció dels recursos hídrics i   
del domini públic hidràulic  
Article 15. Objectius sectorials en l'àmbit de la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic  
En l'àmbit de la protecció dels recursos hídrics i del domini públic hidràulic, els objectius són els següents:  
1. Conservar els recursos hídrics de l'àmbit del PORN com a integrants del patrimoni ambiental d'este i com bé d'interés prioritari per a les estratègies de desenrotllament sostenible.  
2. Aconseguir i mantenir un adequat nivell de qualitat de les aigües superficials, evitant qualsevol actuació que puga ser causa de la seua degradació.  
3. Evitar la contaminació de les aigües subterrànies.  
4. Regular els aprofitaments i les captacions d'aigües, tant superficials com subterrànies, amb criteris d'ús sostenible i racional del recurs hídric.  
Article 16. Marc general per a la protecció dels recursos hídrics  
1. La protecció dels recursos hídrics en l'àmbit d'este PORN es regirà, amb caràcter general, per la legislació sectorial en la matèria, i de manera especial pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, i disposicions que la desenrotllen.  
2. Tindran la consideració de directrius sobre els recursos hidrològics en l'àmbit territorial del PORN, les aplicables a este contingudes en els plans hidrològics de les conques del Xúquer i de l'Ebre, amb l'objectiu genèric d'incrementar la disponibilitat d'estos, protegir la seua qualitat, economitzar-ne l'ús i racionalitzar els seus usos, atenent criteris de conservació a llarg termini dels aqüífers i d'ús sostenible d'estos en forma compatible amb la gestió dels restants recursos naturals.  
3. Mentre l'organisme de conca realitze les corresponents delimitacions en el domini públic de llits, les zones de servitud i policia de llits s'estimaran conforme al que disposen els articles 4 i 6 de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, i en els articles 4 a 6 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de domini públic hidràulic.  
Article 17. Protecció del domini públic hidràulic  
1. En tot l'àmbit del PORN no són admissibles les obres, construccions o actuacions que puguen dificultar o alterar el curs de les aigües en els llits dels rius, rierols, barrancs i rambles, com també en els terrenys inundables durant les crescudes ordinàries, siga quin siga el règim de propietat i la classificació urbanística dels terrenys, excepte aquelles obres de restauració hidrologicoforestal degudament autoritzades o promogudes per la conselleria competent.  
2. L'execució de qualsevol obra o treball en la zona de policia de llits que no haja sigut promoguda per l'organisme de conca o per la conselleria competent en medi ambient, està subjecta a informe favorable vinculant d'esta última, sense perjudici de les autoritzacions o concessions sectorials que haurà d'emetre este organisme de conca per raó de la normativa estatal sobre aigües.   
3. En la zona de domini públic hidràulic s'haurà de conservar la vegetació de ribera originària, i no es permetran les actuacions que provoquen el seu deteriorament o regressió. Les excepcionals labors de neteja o desbrossament selectiu motivades pel risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda que no hagen sigut promogudes amb esta finalitat per l'organisme de conca o per la conselleria competent en medi ambient, requeriran informe favorable de la conselleria competent en medi ambient.  
4. No es podrà ocupar el domini públic hidràulic ni la seua zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, excepte les promogudes o degudament autoritzades per l'organisme de conca. Tampoc es permeten en este àmbit les activitats extractives, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament, neteja o protecció dels llits.  
5. De conformitat amb la legislació sectorial sobre aigües, la utilització o l'aprofitament pels particulars del domini públic hidràulic o dels béns situats en este requerirà la concessió prèvia o autorització de l'organisme de conca.  
Article 18. Fonts i surgències d'aigua  
1. Els possibles aprofitaments de les aigües de les fonts i surgències d'aigua, com també les obres de qualsevol tipus que es puguen realitzar en el seu entorn, hauran de garantir el manteniment de la qualitat de les aigües i d'un cabal d'eixida mínim per a l'ús de les persones i de la fauna salvatge.  
2. La conselleria competent en medi ambient haurà d'autoritzar obres, plantacions i altres actuacions destinades a millorar i adequar les àrees contigües a les fonts per a potenciar l'ús públic.  
Article 19. Abocaments  
1. De conformitat amb la legislació vigent sobre residus, queda prohibit l'abocament o el depòsit incontrolat de residus sòlids de qualsevol naturalesa.  
2. Els abocaments líquids en el domini públic hidràulic i en el subsòl, vénen regulats de manera general pel capítol II del títol V del Reial decret legislatiu 1/2001, com també pel Reial decret 606/2003, de 23 de maig, pel qual es modifica el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenrotlla els títols preliminar, I, IV, V, VI i VIII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües.  
3. La conselleria competent en medi ambient, en col·laboració amb els organismes competents en les administracions autonòmica i local, promourà les actuacions i obres necessàries per a aconseguir l'adequat sanejament i depuració de tots els abocaments a llits públics, d'acord amb les previsions d'actuació en la matèria establides en el programa d'actuacions d'este pla.  
4. La conselleria competent, així mateix, haurà fomentarà les actuacions necessàries per a adequar els abocaments líquids al subsòl, procedents d'habitatges o altres activitats, als requisits i criteris de qualitat establits en la normativa sobre aigües que se cita en l'anterior apartat 2.  
Secció 2a  
Protecció dels sòls i dels recursos geològics  
Article 20. Objectius sectorials en l'àmbit de la protecció dels sòls i dels recursos geològics  
En l'àmbit de la protecció dels sòls i dels recursos geològics, els objectius són el següents:  
1. Conservar i mantenir els sòls.  
2. Preservar la diversitat geològica, evitant la pèrdua dels recursos geològics, en especial en els llocs d'interés geològic.  
Article 21. Moviments de terra  
1. En tot l'àmbit del PORN es prohibeixen els moviments de terres que no estiguen vinculats als usos del sòl permesos, incloent entre estos usos permesos les activitats relacionades amb la construcció o instal·lació d'edificacions, infraestructures o equipaments autoritzats amb qualsevol finalitat, com també les activitats de conservació o restauració del medi, de prevenció i defensa contra incendis i aquelles relacionades amb el desenrotllament ordinari de les activitats agrícoles, ramaderes, cinegètiques i forestals.  
2. L'anterior s'estableix sense perjudici del requisit d'avaluació d'impacte ambiental a què estan sotmeses les activitats que, per comportar moviments de terra, estan previstes en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, i en l'article 162 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.   
Article 22. Pràctiques de conservació de sòls   
1. En els terrenys que puguen resultar afectats per processos o riscos erosius, la conselleria competent en medi ambient, en col·laboració amb els titulars dels terrenys, promourà actuacions que tendisquen a la seua conservació i millora, com ara recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals, murs de pedra i tanques arbustives, com també manteniment de cultius llenyosos.  
2. D'acord amb l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'esmentada conselleria competent vetlarà, actuant, si cal, amb caràcter subsidiari, per l'estabilització i conservació dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de conservar-se o s'abandonen com a sòls agrícoles, sense perjudici de la modificació de l'article 2 de la Llei 3/1993, fixada per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat.  
3. Sempre que la realització d'una obra genere desnivells per desmunt o terraplenament, o bé comporte la construcció de murs o altres obres d'estabilització del terreny, serà obligatòria l'aplicació de tècniques d'integració paisatgística. Per als acabats exteriors de l'obra de fàbrica hauran d'emprar-se materials naturals propis de la zona. Així mateix, quan siga possible, la fixació dels talussos generats es realitzarà mitjançant repoblació vegetal amb espècies autòctones adequades a la zona d'actuació.   
Article 23. Llocs d'interés geològic  
1. Es defineixen com a llocs d'interés geològic a l'efecte de les normes d'este PORN, aquells llocs que reuneixen característiques singulars pel seu interés estratigràfic, paleontològic, científic, didàctic o paisatgístic.  
2. El pla rector d'ús i gestió (PRUG) de l'espai natural protegit que es declare en una part de l'àmbit territorial d'este pla establirà un inventari de llocs d'interés geològic d'especial rellevància en este espai protegit. Això no obstant, la protecció oferida per este pla s'estén a totes aquelles àrees de l'àmbit territorial del PORN en les quals puguen determinar-se valors geològics significativament superiors a la mitjana del seu entorn.  
3. Els llocs d'interés geològic seran preservats d'activitats que puguen donar lloc a la seua destrucció, deteriorament o ocultació visual.  
Secció 3a  
Protecció de la flora i la fauna silvestres  
Article 24. Objectius sectorials en l'àmbit de la protecció de la flora i la fauna silvestres  
En l'àmbit de la protecció de la flora i la fauna silvestres, els objectius són el següents:  
1. Preservar la diversitat biològica del patrimoni natural, garantint la conservació de la flora i de la fauna silvestre, en especial les autòctones.  
2. Conservar els hàbitats naturals i mantenir els processos ecològics del territori.  
3. Recuperar les espècies amenaçades de flora i fauna, amb els seus hàbitats, fins a aconseguir nivells sostenibles de població, adequats a la capacitat del medi físic i de l'ambient humà del territori.  
4. Tenint en compte l'efecte positiu global que els mètodes tradicionals d'aprofitament de la flora i la fauna han tingut històricament sobre les característiques ecològiques de la zona, mantenir i potenciar estos usos, adaptats a l'actual realitat social, econòmica, territorial, científica i tècnica, mitjançant l'aplicació, l'assaig i el desenrotllament dels mètodes i les tecnologies més avançades.   
5. Conservar els valors geològics i paleontològics.  
Article 25. Formacions vegetals i hàbitats naturals  
1. Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'este PORN, totes aquelles que existeixen en l'àmbit afectat, incloses les arvenses i ruderals associades a les activitats agrícola i ramadera.  
2. Amb caràcter general, la gestió de les formacions vegetals silvestres s'efectuarà atenent els criteris de conservació dels recursos genètics i d'ús sostenible dels recursos naturals que es defineixen en este pla. En conseqüència, és objectiu prioritari del PORN el desenrotllament de mètodes i tecnologies per a la conservació, la millora i la posada en valor dels recursos vinculats a estes formacions vegetals, amb criteris de sostenibilitat i de protecció dels valors ambientals de la Tinença de Benifassà.  
3. Es consideren hàbitats naturals d'interés en l'àmbit territorial d'este PORN, els hàbitats que a continuació s'allisten, identificats pels codis establits en l'annex I de la Directiva 92/43CEE, del Consell, de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres, transposició a l'ordenament jurídic espanyol pel Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre:  
9340: Boscos de Quercus ilex.  
9240: Rouredes de Quercus faginea.  
5210: Formacions de ginebres.  
5110: Formacions estables de Buxus sempervirens en pendents rocosos.  
9530: Pinedes mediterrànies de pi negre (Pinus nigra).  
4090: Bruguerars oromediterranis endèmics.  
9560: Boscos mediterranis endèmics de Juniperus spp.   
92A0: Boscos galeria de Salix alba i Populus alba.  
5330: Matolls termomediterranis.   
8210: Vessants i penya-segats calcaris amb vegetació rupícola.  
8310: Coves.  
3250: Rius mediterranis de cabal permanent amb Glaucium flavum.  
6420: Prats mediterranis d'herbes altes i joncs (Molinio-Holoschoenion).  
8130: Despreniments rocosos mediterranis occidentals.  
6220: Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-brachypodietea.  
6110: Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi.  
3140: Aigües oligomesotròfiques calcàries amb vegetació bentònica amb Chara spp.  
6430: Megaforbies èutrofs.  
7220: Brolladors petrificants amb formació de travertí (Cratoneurion)  
6170: Prats alpins calcaris.   
Així mateix, es consideren hàbitats d'interés natural del PORN, les formacions espontànies de pi blanc (Pinus sylvestris) incloses en distints hàbitats de muntanya.  
4. La memòria informativa d'este PORN indica diverses localitzacions d'hàbitats relacionats en l'apartat anterior, en llista oberta sense caràcter d'inventari exhaustiu.  
Article 26. Tallada i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres  
1. Les formacions i els individus de les espècies vegetals protegides per les normatives i directrius sectorials d'àmbit autonòmic, estatal o europeu, no podran ser sotmesos a pertorbacions que provoquen la seua desaparició o alteració significativa.   
2. És objectiu prioritari d'este pla el foment d'actuacions encaminades a la conservació, regeneració, millora o explotació sostenible, això últim quan les citades normatives i directrius així ho permeten, de les formacions i individus vegetals indicats en l'apartat anterior.  
3. Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i fongs comestibles, com també la sega sense desarrelament de plantes silvestres de consum tradicional, sempre que hi haja consentiment exprés o tàcit del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o per altres causes negatives per a la flora o la fauna. La regulació específica de la recol·lecció de bolets i altres fongs figura en l'article 61 d'estes normes.   
Article 27. Gestió general de la vegetació  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran com a finalitat primordial potenciar les comunitats vegetals naturals que caracteritzen l'àmbit territorial del PORN, en les diferents fases d'evolució, afavorint el desenrotllament vegetatiu de les existents i l'increment de la superfície ocupada per estes. Les espècies herbàcies, arbustives i arbòries que pertanyen a les formacions naturals seran utilitzades per a accelerar el dinamisme de la vegetació, la protecció del sòl i l'aprovisionament de recursos genètics de la vegetació.  
2. Tenint en compte que la vegetació actual en l'àmbit d'este pla és, en gran manera, resultat de la gestió històrica dels usos tradicionals forestals i ramaders, estos usos, adaptats a la realitat actual conforme a allò que s'ha especificat en l'article 24.4 d'estes normes, es consideren elements essencials de la gestió integrada d'esta vegetació.  
3. Fora de les zones edificades no es permet la introducció de plantes exòtiques, entenent com a tals els individus de tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre o cultivada de l'àmbit territorial del PORN. Quan estes espècies estiguen destinades a jardins públics o àrees cultivades, s'haurà de garantir el seu control per a evitar la proliferació indiscriminada.  
4. La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment en la zona i la manera de realitzar-la, requerirà un pla de reintroducció, a més d'una autorització de la conselleria competent en protecció d'espècies.  
Article 28. Protecció d'arbres monumentals i singulars  
1. Amb caràcter general, es consideren arbres monumentals o singulars aquells exemplars que per la seua edat, grandària, morfologia o càrrega simbòlica o cultural, es consideren mereixedors d'una protecció especial. La conselleria competent en medi ambient realitzarà un inventari d'estos arbres singulars, el qual tindrà caràcter obert.  
2. Es prohibeix la tala o destrucció d'estos exemplars, com també la realització d'obres o actuacions que puguen danyar-los irreversiblement o entorpir el seu adequat desenrotllament.   
Article 29. Espècies animals  
1. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PORN les següents:  
a) Invertebrats: Graellsia isabellae, Austropotamobius pallipes.  
b) Vertebrats: Mauremis leprosa, Chondrostoma miegii, Rutilus arcasii, Barbastella barbastellus, Neophron percnopterus, Gyps fulvus, Circaetus gallicus, Aquila chrysaetos, Hieraaetus pennatus, Hieraaetus fasciatus, Falco peregrinus, Bubo bubo, Caprimulgus europaeus, Alcedo atthis, Calandrella brachydactyla, Galerida theklae, Lullula arborea, Anthus campestris, Oenanthe leucura, Sylvia undata i Pyrrhocorax pyrrhocorax.   
2. Hauran de respectar-se, en tot cas, les disposicions establides pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la seua protecció, i pel Reial decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades, i pel Reial decret 1095/1989, de 8 de setembre, pel qual s'estableixen les espècies que poden ser objecte de caça i pesca, i les normes per a la seua protecció, com també les normatives específiques existents sobre protecció de determinades espècies de fauna.  
3. En relació amb les espècies autòctones catalogades i protegides, l'aprovació dels plans de recuperació, de conservació i d'acció previstos pel Catàleg valencià d'espècies amenaçades que afecten l'àmbit d'este PORN, requerirà l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'Espais Naturals Protegits.  
4. La llista d'espècies indicada en l'anterior apartat 1 té caràcter obert i, en conseqüència, quedarà automàticament ampliada amb aquelles espècies faunístiques que puguen en el futur ser considerades objecte de protecció per les distintes normatives i directrius aplicables amb caràcter general en els àmbits autonòmic, estatal o comunitari europeu.   
Article 30. Protecció de la fauna salvatge  
1. No estan permeses, amb caràcter general, i significativament per a les espècies que estes normes defineixen com d'especial interés, les activitats que puguen comportar la destrucció o el deteriorament irreversible de la fauna salvatge, com ara la destrucció de nius i caus, comerç d'ous i exemplars, eliminació excessiva de la capa orgànica del sòl i altres.  
2. Es fomentarà l'establiment de les mesures oportunes per a la conservació i la millora de les poblacions de les espècies animals d'interés de l'àmbit del PORN, amb prioritat per aquelles mesures que puguen afavorir un nombre més gran d'espècies al mateix temps.  
3. S'incentivarà una gestió forestal, ramadera i agrícola que preveja pràctiques respectuoses amb la fauna.  
Article 31. Repoblació o alliberament d'animals  
1. En l'àmbit territorial d'este pla, no es podran alliberar animals exòtics, entenent-se com a tals els individus d'espècies, subespècies o varietats que no pertanguen o hagen pertangut històricament a la fauna de l'àmbit territorial del PORN. S'exceptuen d'esta limitació les espècies utilitzades per al control biològic de plagues, en programes autoritzats o promoguts per la conselleria competent en la matèria.  
2. Així mateix, no podran alliberar-se animals que puguen comportar un perill per a les persones, els béns o els sistemes ecològics.  
Article 32. Manteniment dels processos ecològics del territori  
1. La conselleria competent en medi ambient incentivarà, com a criteri general en la gestió de les activitats agrícola, ramadera, forestal, cinegètica i urbanística, l'adopció de mesures tendents al manteniment d'un mosaic heterogeni de boscos, matolls, cultius, prats i erms, evitant al mateix temps l'excessiva fragmentació d'estos diferents usos en unitats de xicotetes dimensions.  
2. No s'admetrà la reducció d'extensió de les masses forestals actualment existents, ni la destrucció permanent dels marges herbacis i arbustius dels cultius que utilitza la fauna per al trànsit com a hàbitat i per a l'alimentació, sense perjudici dels aprofitaments forestals existents i de les actuacions permeses per este pla sobre construcció o adequació de vies, infraestructures i edificacions, lligades als usos forestals i agropecuaris o al servici de les poblacions.  
Secció 4a  
Protecció del paisatge i del patrimoni etnogràfic   
del medi rural  
Article 33. Objectius sectorials en l'àmbit de la protecció del paisatge i del patrimoni etnogràfic del medi rural  
En l'àmbit de la protecció del paisatge i del patrimoni etnogràfic del medi rural, els objectius són els següents:  
1. Ordenar, protegir, conservar, millorar i posar en valor el paisatge rural de la Tinença de Benifassà com un dels elements més valuosos del patrimoni col·lectiu en termes ecològics, culturals, socials i econòmics, en el marc de l'estratègia de desenrotllament sostenible que, desenrotllada mitjançant actuacions d'iniciativa pública, privada o mixta, estableix este PORN.  
2. Fomentar les actuacions positives tendents a conservar, recrear, crear ex novo, si és el cas, i posar en valor els elements naturals i antròpics del paisatge natural i rural tradicional.  
Article 34. Foment de la qualitat paisatgística  
1. A l'efecte d'esta normativa, constituiran el paisatge rural tradicional i, en conseqüència, seran objecte de protecció especial, tant els elements naturals i seminaturals del medi, biòtics i abiòtics, com aquells elements i conjunts d'origen antròpic que, en interacció històrica amb estos elements naturals en un sistema agrari, selvícola, ramader, forestal i urbà han configurat el paisatge de la Tinença de Benifassà tal com es coneix en l'actualitat.  
2. S'entén per elements naturals o seminaturals del paisatge tant les formacions vegetals naturals amb la seua fauna associada com els trets geomorfològics i les estructures geològiques naturals.  
3. S'entén per elements antròpics del paisatge el patrimoni etnogràfic constituït per les infraestructures i construccions lligades a les activitats socioeconòmiques del medi rural i els elements etnològics de l'acerb cultural local lligats a l'ús històric dels recursos naturals, incloent les formes específiques d'ús d'estos que van configurar determinat model local d'organització dels paisatges humanitzats. En este concepte s'inclouen així mateix els elements del patrimoni arqueològic i historicoartístic, tant de titularitat pública com a privada, a què es refereix la secció 5a d'estes normes.  
4. La interacció històrica entre home i naturalesa que ha configurat el paisatge rural actual és dinàmica per naturalesa i, per tant, el paisatge rural com a objecte de protecció és un concepte que varia segons la sensibilitat perceptiva de cada època històrica concreta. En conseqüència, l'ordenació del paisatge establida en este pla no preveu el bé paisatgístic en forma arqueològica o estàtica, sinó que defineix criteris dinàmics per a la seua conservació activa, la seua millora i la seua adequació a la realitat històrica i socioeconòmica actual. Tot això amb el condicionant de conservar i promoure una alta qualitat en el paisatge, tant en el seu conjunt com en els seus distints elements.   
5. L'ordenació i millora del paisatge estaran relacionades amb la preservació de la qualitat del medi ambient humà i amb la conservació i millora de la realitat cultural i de les expectatives legítimes de desenrotllament local social i econòmic, sota múltiples aspectes de tipus ecològic, higienicosanitari, psicologicoperceptiu, estètic, cultural, patrimonial, econòmic i social.   
6. En l'àmbit territorial d'este pla, la conselleria competent en medi ambient tindrà un especial actuació tendent a assegurar el compliment de les disposicions sobre protecció i ordenació del paisatge contingudes en el títol II de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
Article 35. Integració paisatgística de les actuacions  
1. La implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un impacte paisatgístic negatiu haurà de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge. Amb este fi s'evitarà especialment la ubicació d'estos en llocs de gran incidència visual. En tot cas, les instal·lacions i edificacions en el medi rural hauran d'incorporar mesures adequades d'integració paisatgística.  
2. Amb caràcter general, no es permet la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent els recolzats directament sobre elements naturals del territori o sobre les edificacions, amb finalitat aliena a les activitats econòmiques o socials implantades en el lloc on s'ubiquen estos elements informatius. S'exclouen d'esta limitació els indicadors de caràcter institucional i els existents dins dels límits del sòl urbà i urbanitzable.  
3. Les pistes i els camins forestals i rurals, àrees tallafocs, i instal·lació d'infraestructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, es realitzaran atenent a la seua màxima integració en el paisatge i el seu mínim impacte ambiental.  
4. Es protegirà amb especial atenció el paisatge al voltant d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com a penyals, formacions vegetals notables, arbres singulars i altres components del paisatge que li aporten qualitat escènica.  
Article 36. Característiques estètiques de les edificacions en sòl no urbanitzable  
Sense perjudici del que disposa la normativa vigent sobre ordenació del territori i edificació en el sòl no urbanitzable, l'edificació en esta categoria de sòl s'executarà dins del respecte a les característiques estètiques i de materials tradicionals pròpies de la zona, procurant la seua correcta integració en el paisatge i evitant la ruptura del mateix mitjançant l'aparició d'edificis o instal·lacions que per la seua alçada, volum, caràcter o aspecte exterior, siguen discordants amb la resta.  
Secció 5a  
Protecció del patrimoni cultural  
Article 37. Objectius sectorials en l'àmbit de la protecció del patrimoni cultural  
En l'àmbit de la protecció del patrimoni cultural, el objectius són els següents:  
Fomentar l'ús públic dels béns del patrimoni historicoartístic i arqueològic, tant per la iniciativa pública com per la privada, en forma compatible amb la seua preservació i sempre que este ús no implique la pèrdua dels seus valors científics i culturals.  
Article 38. Patrimoni cultural  
1. La protecció del patrimoni històric i cultural, inclòs el patrimoni arqueològic i paleontològic, en l'àmbit d'este PORN es regirà per les disposicions de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 7/2004, de 19 d'octubre, de la Generalitat.  
2. La conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, amb la col·laboració de conselleria competent en medi ambient, redactarà i aprovarà un catàleg del patrimoni cultural de la Tinença de Benifassà. Fins a la seua aprovació, tindran consideració de elements culturals especialment protegits, els inclosos en els inventaris de patrimoni cultural valencià que elabore la conselleria competent en esta matèria, com també els jaciments de restes paleontològiques existents en l'àmbit del PORN.  
3. Els elements culturals especialment protegits podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que estos no impliquen la pèrdua dels seus valors culturals i científics.  
4. Tota modificació o actuació sobre un bé considerat un element cultural especialment protegit o sobre la seua àrea d'afecció, requerirà l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, el qual serà vinculant a tots els efectes.  
Secció 6a  
Protecció dels camins ramaders  
Article 39. Objectius sectorials en l'àmbit de la protecció dels camins ramaders  
En l'àmbit de la protecció dels camins ramaders, els objectius són els següents:  
1. Vetlar pel manteniment i recuperació dels camins ramaders com a espais d'ús públic.  
2. Potenciar les seues funcions en la conservació i ús sostenible del medi natural.  
Article 40. Criteris generals  
1. Els camins ramaders existents en l'àmbit del PORN es consideren un patrimoni públic de primera importància per als objectius de conservació natural i de desenrotllament sostenible expressats en el pla, tant pel seu caràcter de corredors ecològics per a la flora i la fauna com pel seu potencial socioeconòmic en relació amb l'ús públic ordenat del medi.   
2. Els camins ramaders existents en l'àmbit del PORN estaran subjectes al que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, i disposicions que la desenrotllen, i a les directrius establides en este PORN.  
3. D'acord amb el que disposa l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, aquells camins ramaders existents en l'àmbit del PORN que es cataloguen com d'interés natural, no podran declarar-se innecessàries, ni alienar-se o dedicar-se a altres usos.  
4. Tenint en compte el seu interés per motius d'ús ramader, de conservació del paisatge i de la naturalesa, educatius, recreatius i la seua utilitat per a connectar la Tinença de Benifassà amb altres espais naturals protegits, es declaren d'interés natural en l'àmbit del PORN, i també s'hauran d'incloure en el Catàleg de Camins Ramaders d'Interés Natural de la Comunitat Valenciana, previst en l'esmentat article 17 de la Llei 11/1994, els assagadors i senderes inclosos en l'àmbit del PORN.  
5. La conselleria competent en medi ambient promourà les mesures i actuacions necessàries per a la recuperació de les condicions adequades d'ús d'aquells camins ramaders deteriorats, ocupat s o inservibles per a l'ús públic.  
CAPÍTOL II  
Normes sobre regulació d'usos,   
activitats i infraestructures  
Secció 1a  
Agricultura i ramaderia  
Article 41. Objectius sectorials en l'àmbit de l'agricultura i la ramaderia  
En l'àmbit de l'agricultura i la ramaderia, els objectius són els següents:  
1. Assegurar l'aprofitament sostingut dels recursos agraris.  
2. Assegurar el manteniment de les activitats agrícoles i ramaderes per la seua rendibilitat econòmica i pel seu valor en termes ecològics, socials i culturals. Es relacionen amb este últim criteri, entre altres, les funcions indirectes de l'activitat agrària com a factor de biodiversitat ecològica i paisatgística necessari per al manteniment del mosaic territorial característic de l'ambient mediterrani, incloent en això la prevenció d'incendis forestals i la multiplicitat d'hàbitats de flora i fauna. També està relacionada amb este criteri la preservació de determinats valors etnogràfics del medi rural, tant pel seu interés cultural intrínsec com pel seu potencial en l'ús públic del medi, com també la contribució a l'increment de la qualitat de vida que comporta per a les poblacions locals l'activitat agrària practicada a xicoteta escala.   
3. Compatibilitzar l'aprofitament dels recursos ramaders amb el manteniment dels recursos naturals.  
Article 42. Definició  
Es consideren activitats agrícoles o ramaderes, respectivament, les relacionades amb el cultiu de la terra i amb la cria, reproducció i aprofitament d'espècies animals domèstiques o cinegètiques.  
Article 43. Règim general de l'activitat agrícola  
1. Les activitats agrícoles existents es consideren protegides pel PORN, en tant que formen part del model territorial de la zona i pel seu interés social, econòmic, cultural i ambiental, açò últim des del punt de vista de conservació de la diversitat ecològica i paisatgística i de prevenció d'incendis forestals.   
2. De conformitat amb la legislació sectorial en matèria forestal, els terrenys forestals no podran ser transformats per a dedicar-los a l'activitat agrícola.   
3. A l'efecte d'este pla s'entenen com a terrenys forestals els així definits per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, en la redacció donada per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de i Financera i d'Organització de la Generalitat. De conformitat amb esta definició, s'exceptuen de la prohibició general establida per l'apartat 2 d'este article i, per tant, són susceptibles en principi de reversió a cultiu, els antics terrenys agrícoles abandonats o semiabandonats que, després del cessament recent o antic del cultiu, mostren actualment un procés més o menys avançat de recobriment espontani per espècies vegetals procedents de l'entorn forestal, tant llenyoses com herbàcies. La posada en cultiu d'estos terrenys abandonats estarà subjecta als requisits establits per les legislacions sectorials aplicables en matèria forestal, agrícola i d'ordenació del territori.  
4. L'ús de productes fitosanitaris s'ajustarà a les normes sectorials aplicables en matèria agrícola i de qualitat de les aigües.  
Article 44. Conservació dels terrenys cultivats  
En relació amb els terrenys agrícoles situats en àmbit forestal i, en particular, per a aquells que el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals considere que actuen com a àrea tallafocs, la conselleria competent habilitarà els mecanismes oportuns per a afavorir el seu manteniment, pel seu valor ecològic, paisatgístic i de protecció enfront de l'erosió i els incendis forestals.  
Article 45. Edificacions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrícola  
La construcció, reconstrucció o reforma d'edificacions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrícola es realitzarà conforme als requisits establits per la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, sense perjudici dels requisits addicionals que puguen establir els planejaments urbanístics municipals o les normatives sectorials aplicables.   
Article 46. Règim general de la ramaderia extensiva  
1. L'activitat ramadera extensiva es considera protegida pel PORN, en tant que forma part del model territorial de la zona i pel seu interés social, econòmic, cultural i ambiental, açò últim des del punt de vista de la gestió integrada de la vegetació forestal. En atenció a estes circumstàncies, la conselleria competent en medi ambient fomentarà l'aplicació d'incentius econòmics a esta activitat, per part de la conselleria competent en matèria ramadera.   
2. Amb caràcter general, l'activitat ramadera està regulada per la seua normativa sectorial específica, per les determinacions sobre esta contingudes en la legislació forestal i per les regulacions específiques que establisca la conselleria competent en matèria de ramaderia.  
3. L'aprofitament ramader només podrà autoritzar-se en aquelles superfícies on la regeneració i el desenrotllament normal de la coberta vegetal, tant espontània com resultant de repoblació, estiga assegurada.  
4. D'acord amb l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, en els terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi queda restringit el pasturatge durant un període de cinc anys. En este cas, la conselleria competent en medi ambient promourà l'aplicació de mesures pal·liatives dels perjudicis econòmics ocasionats als ramaders.  
5. La conselleria competent en medi ambient, en terrenys públics de la Generalitat, podrà limitar temporalment l'activitat ramadera en determinades àrees o per a determinades espècies, quan les condicions biològiques, sanitàries i ambientals així ho aconsellen. En el cas que estes mesures ocasionen perjudicis econòmics als ramaders, l'esmentada conselleria habilitarà mesures pal·liatives per a compensar estos perjudicis.  
6. Amb caràcter general, tindran la consideració de directrius sobre el recurs ramader, les establides en el Pla General d'Ordenació Forestal per al maneig de la ramaderia.  
7. La conselleria competent en medi ambient, de comú acord amb els titulars de les explotacions ramaderes i dels terrenys de pastos, podrà, en cas necessari per a una correcta gestió de l'activitat ramadera i de les formacions vegetals, establir consensuadament les mesures i vies d'ordenació i gestió oportuns perquè l'activitat ramadera no origine un menyscabament dels recursos naturals en l'àmbit del PORN. Sense perjudici d'allò que estableix el Pla forestal per a esta activitat el criteri general és el següent:  
a) Aconseguir un aprofitament ramader sostenible.  
b) Potenciar el valor ecològic dels pastos  
c) Millorar les infraestructures per a aconseguir una adequada gestió silvopastoral  
d) L'aprofitament de la superfície dedicada al pasturatge, tindrà en compte les premisses següents:  
d.1) La classe de bestiar no ha de comportar un perill per a la persistència i normal desenrotllament de la vegetació pròpia de la zona.  
d.2) El nombre de caps de bestiar ha de ser tal que puguen alimentar-se durant el temps de permanència, i este no ha de prolongar-se més enllà del que és necessari perquè el ramat consumisca la producció estacional de pastos.   
d.3) En calcular la càrrega ramadera s'haurà de tenir en compte la presència d'espècies silvestres cinegètiques i no cinegètiques.  
d.4) La càrrega ramadera pasturant atendrà, com a factor primordial limitant, la conservació i el manteniment dels sòls enfront de l'erosió, com també a l'equilibri amb la fauna salvatge i amb el medi vegetal.  
Article 47. Edificacions i instal·lacions relacionades amb la ramaderia extensiva  
La construcció, reconstrucció o reforma d'edificacions i instal·lacions relacionades amb l'activitat ramadera extensiva es realitzarà conforme als requisits establits per la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, sense perjudici dels requisits addicionals que puguen establir els planejaments urbanístics municipals o les normatives sectorials aplicables.   
Article 48. Ramaderia intensiva  
1. La implantació de noves granges dedicades a la cria d'espècies animals podrà realitzar-se en les àrees que els respectius planejaments urbanístiques municipals puguen dedicar a esta finalitat, atenent als requisits establits per la normativa aplicable en matèria de règim urbanístic, sòl no urbanitzable, activitats qualificades, residus sòlids, abocaments al medi hídric i al subsòl i si és el cas, depenent de les característiques de les instal·lacions, en matèria d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. No podran instal·lar-se noves granges en les categories d'ordenació establides per les normes particulars d'este pla següents: zona de protecció i àrea de protecció ecològica (APE)   
3. Les granges existents en el moment de l'entrada en vigor este pla podran continuar mantenint la seua activitat, sense perjudici de les determinacions sobre estes que establisquen els respectius planejaments urbanístics municipals.   
Article 49. Apicultura  
En l'àmbit del PORN la pràctica de l'apicultura es realitzarà d'acord amb les normatives sectorials aplicables.  
Secció 2a  
Activitat forestal  
Article 50. Objectius sectorials en l'àmbit de l'activitat forestal  
1. Els objectius del PORN sobre els recursos forestals són els establits, amb caràcter general per al territori de la Comunitat Valenciana, per l'article 5 de les ordenances del sòl forestal contingudes en el Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell. Estos objectius són els següents:  
1.1. La protecció, millora i conservació dels espais forestals, boscos i de la vegetació natural:   
a) Potenciar els espais forestals, els boscos, afavorir la seua recuperació i mantenir les espècies autòctones.   
b) Valorar els distints tipus de matolls arbustius com a etapes de desenrotllament de l'ecosistema que poden acabar originant boscos, i gestionar-los per a la consecució d'este objectiu on siga possible   
c) Mantenir, protegir i ampliar la coberta vegetal del nombre més gran possible d'estrats per a contrarestar el procés d'erosió, regular els fluxos hidrològics i pal·liar la modificació de les condicions climàtiques.   
d) Assegurar l'adequada preservació de les espècies i individus singulars, com també de les formacions vegetals d'alt valor ecològic, en particular les corresponents a la vegetació autòctona valenciana.   
1.2. La planificació de les forests:   
a) Delimitar les àrees de major interés forestal per a la seua conservació i millora, com també per al seu aprofitament sostenible   
b) Crear en les zones forestals de menor risc de degradació espais d'esplai i gaudi del bosc, on canalitzar la demanda d'usos recreatius dels ciutadans.   
c) Planificar i coordinar l'acció de les administracions públiques en relació amb les mesures necessàries per a la prevenció i defensa contra els incendis forestals   
1.3. Gestió sostenible dels aprofitaments forestals:   
a) Compatibilitzar els aprofitaments forestals i actuacions silvícoles amb la realització d'altres aprofitaments o activitats com els cinegètics, de pasturatge i recol·lecció de productes de la forest, adaptant-se les mesures de salvaguarda necessàries.   
b) Afavorir, amb les cauteles necessàries, l'ús excursionista, recreatiu i pedagògic d'estos terrenys i promoure la conscienciació social sobre els valors culturals, ecològics, ambientals i econòmics, que comporta el patrimoni forestal valencià.   
c) Promoure la investigació i experimentació ambientals i la realització de cursos i ensenyaments de formació professional i d'especialitats vinculades amb l'àmbit forestal   
d) Promoure la millora dels processos d'obtenció, transformació i comercialització dels productes i servicis que produeixen els espais forestals.   
1.4. Coordinació i participació   
a) Articular l'ordenació administrativa i gestió de la forest amb l'ordenació del territori, el planejament dels espais naturals protegits, el règim urbanístic, la planificació sectorial i la conservació del patrimoni històric, arqueològic, etnològic i paleontològic.   
b) Fomentar la participació de tots els ciutadans, especialment dels que habiten en el medi rural, en el manteniment, la millora i l'ampliació dels recursos forestals, interessant-los en els seus rendiments econòmics mitjançant la promoció d'ocupació i l'obtenció de beneficis, a través d'òrgans de participació o altres sistemes de coordinació i col·laboració que es desenrotllen amb este fi.   
2. En el marc d'estos objectius, un objectiu específic del PORN és l'establiment i desenrotllament d'un programa continuat de col·laboració i suport mutu entre la conselleria competent en medi ambient i els titulars privats de terrenys forestals.  
Article 51. Definició de terreny forestal  
A l'efecte d'este pla, es consideren terrenys forestals els així definits pel títol I del vigent Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana, en desenrotllament de la legislació vigent en matèria forestal.  
Article 52. Règim general de l'activitat forestal  
1. En l'àmbit territorial del PORN l'activitat forestal s'atindrà, en la seua planificació, execució i desenrotllament, als principis fonamentals establits al respecte pel vigent Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana en l'article 3 de les ordenances del sòl forestal. Estos principis són els següents:   
a) La sostenibilitat, és a dir, l'administració i ús dels boscos i les forests de forma i intensitat tals que incrementen la seua biodiversitat, productivitat, capacitat de regeneració, vitalitat i el seu potencial per a atendre, ara i en el futur, les funcions ecològiques, econòmiques i socials rellevants a escala local, nacional i global, i que no causen dany a altres ecosistemes.   
b) La multifuncionalitat, és a dir, reconeixement del paper de les forests i boscos en la protecció del medi ambient, el manteniment dels processos vitals per al suport de la vida en la terra i en el desenrotllament econòmic i social de les nacions.   
c) La integració, és a dir, unir l'àmbit forestal i la conservació de la naturalesa en totes les seues vessants, contemplant conjuntament l'administració i gestió dels espais naturals en tots els seus aspectes.   
d) La participació, és a dir, el pla es concep en la seua elaboració i aplicació com una eina de participació pública en la gestió dels espais forestals.   
e) Continuïtat, és a dir, la perduració en el temps dels objectius i les actuacions desenrotllades amb independència de la conjuntura o cicles polítics.   
2. Les activitats forestals es consideren protegides pel PORN, en tant que formen part del model territorial de la comarca i pel seu interés social, econòmic, cultural i ambiental, açò últim des del punt de vista de la conservació de la diversitat ecològica i paisatgística i de la prevenció i lluita contra els incendis forestals.  
3. En l'àmbit del PORN, el règim de gestió dels terrenys forestals, de titularitat tant pública com privada, és l'establit amb caràcter general per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, desenrotllada per l'esmentat Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. La conselleria competent en medi ambient, en l'àmbit de les seues competències, promourà el compliment de les directrius establides a partir de la reforma de la política agrària comunitària en matèria forestal en tots els terrenys forestals inclosos en el PORN, siguen públics o privats.  
5. L'acció de la conselleria competent en matèria forestal, s'orientarà a aconseguir la conservació, millora, restauració i ordenat aprofitament de les forests, siga quina siga la seua titularitat, i la seua gestió tècnica haurà de ser d'acord amb les seues característiques legals, ecològiques, forestals i socioeconòmiques.  
6. Les forests, com a ecosistemes forestals, hauran de ser gestionades de forma integrada i es preveu conjuntament la vegetació, la fauna i el medi físic que els constitueixen, a fi d'aconseguir un aprofitament racional dels recursos naturals que no comprometa la seua continuïtat i garantisca la preservació de la diversitat genètica i els processos ecològics essencials.  
7. En el maneig de la vegetació es donarà preferència a la protecció, conservació, regeneració, recuperació i millora de les masses d'espècies autòctones, de les que exercisquen un important paper protector i de les formacions i enclavaments d'espècies endèmiques i en perill d'extinció.  
Article 53. Ordenació dels recursos forestals  
1. La conselleria competent en medi ambient redactarà i tramitarà, mitjançant un mecanisme de participació i consens amb els titulars dels terrenys forestals, el Pla forestal de la Tinença de Benifassà. Este últim concretarà, per a l'àmbit territorial d'este PORN, les determinacions del Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana, delimitant àrees d'actuació constituïdes per superfícies forestals homogènies susceptibles d'una gestió comuna o coordinada. Per a cada una d'estes àrees s'establiran determinacions necessàries per a optimitzar la seua conservació i ús sostenible, incloent criteris específics per a la prevenció i lluita contra els incendis.  
2. L'esmentada conselleria incentivarà la redacció i desenrotllament de plans tècnics de gestió i millora forestal en finques de titularitat privada, promoguts pels propietaris i aprovats per la mateixa conselleria. Estos plans tècnics s'atindran a les directrius del Pla Forestal de la Tinença de Benifassà i, com a mínim, hauran de preveure l'inventari de recursos forestals, memòria descriptiva de les actuacions i programació d'estes, plànols de la finca o unitat d'execució, pressupost detallat d'actuacions previstes i altres disposicions necessàries.  
Article 54. Suport a la propietat forestal  
1. La conselleria competent en medi ambient promourà la col·laboració continuada amb els titulars privats de terrenys forestals, als quals prestarà el seu suport tècnic, logístic, administratiu i econòmic, establint el programa d'actuacions d'este PORN previsions específiques amb esta finalitat.  
2. En el marc del Pla forestal de la Tinença de Benifassà a què es refereix l'article 53.1 d'estes normes, l'esmentada col·laboració tindrà com a objectiu genèric afavorir i millorar, en l'àmbit territorial del PORN, l'exercici de l'activitat forestal basada en l'aprofitament racional i sostenible dels recursos naturals objecte d'esta, procurant a més la seua realització de manera coordinada amb la gestió de l'espai natural protegit que es constituïsca en una part de l'àmbit territorial d'este pla. Per a això s'establirà l'oportú mecanisme de col·laboració, de comú acord entre la conselleria competent en medi ambient i els titulars dels terrenys forestals.   
3. Com a finalitats específiques de esta col·laboració s'estableixen les següents, en relació oberta:  
a) Millora i racionalització de l'activitat forestal.  
b) Coordinació d'esta activitat amb la gestió de l'espai protegit.  
c) Millora i adequació d'accessos als terrenys forestals.  
d) Prevenció d'incendis mitjançant la gestió coordinada de les restes derivades de treballs forestals.  
e) Elaboració i execució dels plans tècnics de gestió i millora forestal a què es refereix l'article 53.2 d'estes normes.  
f) Tractaments en masses arbòries amb finalitat fitosanitària, de prevenció d'incendis o de lluita contra l'erosió.  
g) Assessorament tècnic als titulars dels terrenys forestals sobre matèries del seu interés.  
h) Activitats de formació o divulgació en matèria forestal i de conservació del medi natural.  
i) Suport econòmic a activitats de gestió dels recursos forestals privats, en el marc del programa d'actuacions d'este pla.  
j) Suport material a estes activitats, amb els mitjans materials i humans propis de la conselleria competent en medi ambient.  
k) Suport administratiu als esmentats titulars de terrenys, en tot el que es refereix a autoritzacions, informes, tramitacions administratives i participació en els òrgans o entitats col·legiades que es constituïsquen en relació amb els objectius del PORN.  
l) Qualsevol altra finalitat que puga establir-se de comú acord entre ambdues parts.  
Article 55. Productes fitosanitaris forestals  
En relació amb la utilització de productes fitosanitaris, caldrà ajustar-se a allò que s'ha disposat per la normativa vigent en la matèria. Serà necessària l'autorització de la conselleria competent en medi ambient per a la utilització de mitjans aeris en l'aplicació d'estos productes.  
Article 56. Canvi de l'ús forestal  
El canvi d'ús forestal del sòl, entenent-se per terreny forestal aquell així definit en el vigent Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana, requerirà autorització de la conselleria competent en medi ambient, de conformitat amb el que estableix la legislació forestal.  
Article 57. Risc d'erosió i desertificació  
En els terrenys forestals sotmesos a processos de desertificació i erosió greus, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà promoure, en col·laboració amb els titulars de terrenys forestals, l'aplicació de mesures de regeneració i restauració com ara:  
a) La restauració de la coberta vegetal, mitjançant la plantació d'espècies arbòries i arbustives adequades.  
b) La regulació del pasturatge i la caça quan afecte la implantació i regeneració de la vegetació.  
c) La restauració de les formacions forestals despoblades d'arbres existents en zones amb risc d'erosió alt, conduint-les cap a formacions arborades.  
d) La millora de la funció protectora de les formacions forestals arborades existents en zones amb erosió alta, afavorint la seua integració ecològica a fi d'aconseguir una major cobertura del sòl i una millora apreciable en les condicions edàfiques.  
e) La realització d'obres per a la consolidació hidrològica de llits i vessants, com també la contenció de sediments.  
Article 58. Incendis forestals  
Es considera d'importància capital la prevenció i lluita contra els incendis forestals. En relació amb això la conselleria competent en la matèria elaborarà i aprovarà, mitjançant un mecanisme de participació i consens amb els titulars dels terrenys forestals, el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals de la Tinença de Benifassà. Este pla haurà de preveure, entre altres, els següents aspectes preferents:  
. L'ordenació d'usos per a la prevenció de causes.  
. La conciliació d'interessos i la conscienciació de la població.  
. La creació i millora d'infraestructures per a la prevenció i extinció d'incendis i, en especial, la creació d'una xarxa d'àrees de discontinuïtat mitjançant tècniques de silvicultura preventiva i recuperació d'usos tradicionals.  
Article 59. Edificacions i instal·lacions d'ús forestal  
La construcció, reconstrucció o reforma d'edificacions i instal·lacions relacionades amb l'activitat forestal es realitzarà conforme als requisits establits per la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, sense perjudici dels requisits addicionals que puguen establir els planejaments urbanístics municipals o altres normatives sectorials aplicables.   
Article 60. Trànsit de persones i ús públic en terrenys forestals   
1. En els terrenys forestals privats, el trànsit de persones alienes a estos amb qualsevol finalitat, com també les activitats d'ús públic del medi, només podran realitzar-se amb el consentiment previ exprés o tàcit dels titulars de les finques, excepte aquelles servituds de pas legalment establides.  
2. La conselleria competent en medi ambient promourà l'habilitació i adequada dotació de determinats espais de les forests públiques per al desenrotllament d'activitats recreatives, educatives i culturals, compatibles amb la conservació d'estes.   
Article 61. Recollida de bolets i altres fongs  
1. La recollida de fongs en els terrenys forestals està regulada per l'Ordre de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs en el territori de la Comunitat Valenciana, com també per l'Ordre d'11 de setembre de 1998, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de la trufa al territori de la Comunitat Valenciana.  
2. La conselleria competent en medi ambient, en col·laboració amb els titulars de les explotacions forestals amb presència de bolets utilitzables, promourà la regulació específica d'este aprofitament mitjançant els mecanismes previstos en la legislació aplicable.  
3. Esta conselleria, així mateix, vetlarà perquè l'exercici d'esta activitat per persones alienes als titulars dels terrenys forestals afectats, es realitze sense perjudici per als sòls, la vegetació, o els béns construïts existents en estos terrenys.  
Secció 3a  
Caça i pesca  
Article 62. Objectius sectorials en l'àmbit de la caça i la pesca  
En l'àmbit de la caça i la pesca, els objectius són els següents:  
1. Assegurar l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics i piscícoles.  
2. Assegurar el manteniment de l'equilibri biològic de les diferents espècies animals.  
3. Contribuir a la pervivència de les activitats cinegètiques i piscícoles pel seu potencial econòmic, com també pels beneficis socials que presta als titulars dels terrenys inclosos en els vedats i a altres sectors de la població local.   
Article 63. Regulació general de les activitats cinegètica i piscícola  
1. L'ordenació, la gestió i la pràctica de les activitats cinegètica i piscícola en l'àmbit del PORN, estan regulades per les respectives normatives sectorials, com també per les disposicions que, en desenrotllament d'estes, emeta la conselleria competent en estes matèries.  
2. Els vedats de caça es regularan i gestionaran conforme als corresponents plans tècnics. Estos plans, atenent als criteris establits per la legislació vigent sobre caça, hauran de garantir l'aprofitament sostenible dels recursos cinegètics, a partir de taxes d'aprofitament adequades a les existències censals de les poblacions cinegètiques.  
3. Poden ser objecte de caça i pesca les espècies cinegètiques i piscícoles establides amb caràcter general a la Comunitat Valenciana, segons la legislació sectorial aplicable.  
4. Amb caràcter general, l'activitat cinegètica es desenrotllarà sota criteris d'aprofitament sostenible del recurs natural i en forma compatible amb la conservació de la fauna i flora protegides, com també amb el normal desenrotllament de les restants activitats socioeconòmiques de la zona, principalment les agrícoles, ramaderes i forestals.  
5. En l'àmbit de la Reserva Nacional de Caça dels Ports de Beseit, creada per la Llei 37/1966, de 31 de maig, sobre creació de reserves nacionals de caça, la pràctica cinegètica es desenrotllarà d'acord amb la seua normativa específica.  
6. De conformitat amb l'article 5 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, en els terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi queda restringida la caça durant un període mínim d'una temporada. El període màxim de restricció serà determinat, per a cada zona incendiada en particular, per la conselleria competent en medi ambient, després de la consulta prèvia a les associacions de caçadors afectades. També de conformitat amb l'esmentat article 5 del Decret 6/2004, amb caràcter extraordinari i degudament motivat per a evitar perjudicis als hàbitats, la fauna i la flora, esta conselleria podrà autoritzar la caça dins de l'esmentat període de restricció quan la regeneració natural de la vegetació en l'àmbit incendiat així ho permeta.  
7. La introducció, el trasllat i la solta d'exemplars d'espècies cinegètiques vives requerirà l'autorització de la conselleria competent en caça.  
8. La conselleria competent en caça, atesa l'elevada importància com a recurs cinegètic i econòmic de les poblacions de cabra salvatge, elaborarà un protocol de vigilància sanitària que permeta tant evitar l'entrada de sarna sarcòptica o altres malalties, com prendre amb promptitud les mesures necessàries en cas de detecció d'animals malalts. Tot brot d'epizoòtia detectada en la cabanya cinegètica ha de ser d'obligada declaració als organismes competents en matèria de sanitat animal.  
9. La conselleria competent en caça, en col·laboració amb les associacions locals de caçadors, incentivarà l'execució d'actuacions destinades a la millora de l'activitat cinegètica, com ara instal·lació i la millora d'abeuradors i altres instal·lacions cinegètiques, vacunacions, sembres de suport a la fauna, reparació de camins i altres.   
10. El programa d'ús públic per a l'àmbit del PORN a què es refereix l'article 69 d'estes normes, haurà de contenir disposicions i mesures específiques per a assegurar que les activitats recreatives o didàctiques en relació amb l'ús públic del medi natural, no influïsquen negativament sobre la vida de la fauna ni sobre l'exercici ordinari de l'activitat cinegètica.  
Secció 4a  
Activitats extractives mineres  
Article 64. Objectius sectorials en l'àmbit d'activitats extractives mineres  
En l'àmbit d'activitats extractives mineres, els objectius són els següents:  
Regular l'aprofitament dels recursos miners per a contribuir a la seua adequada explotació, evitant i minimitzant els impactes que puguen produir sobre el medi ambient i sobre el paisatge.  
Article 65. Activitats extractives i mineres  
Queda prohibit l'atorgament de noves autoritzacions d'explotacions extractives mineres en l'àmbit del PORN.  
Secció 5a  
Activitats industrials i comercials  
Article 66. Objectius sectorials en l'àmbit d'activitats industrials i comercials   
En l'àmbit d'activitats industrials i comercials, els objectius són els següents:  
1. Fomentar l'establiment o reconversió d'activitats industrials vinculades a l'aprofitament, transformació, posada en valor o comercialització de productes locals del sector primari tant agrícola com ramader o forestal, com també les activitats del sector servicis vinculades a l'ús públic del medi.  
2. Regular l'activitat industrial per a evitar o minimitzar els impactes negatius que es puguen produir sobre el medi ambient.  
Article 67. Criteris generals sobre les activitats industrials i comercials  
1. Les iniciatives de foment de l'activitat industrial i comercial hauran d'atendre especialment a la creació de condicions, facilitats i recursos gestors per a la posada en valor dels recursos humans locals, amb criteris de desenrotllament i foment de l'activitat econòmica, social i cultural de la zona en funció de l'ús sostenible i la conservació dels recursos naturals de la Tinença de Benifassà i el seu àmbit d'influència socioeconòmica.  
2. La implantació de noves activitats industrials i comercials es realitzarà en els àmbits territorials i amb els requisits que prevegen els respectius planejaments urbanístics municipals, els quals atendran a les determinacions de les normatives sectorials en matèria d'activitat urbanística, ordenació del territori, sòl no urbanitzable, activitats qualificades, protecció de l'ambient atmosfèric, abocaments al medi hídric o al subsòl i, si és el cas, avaluació d'impacte ambiental.  
3. No podran instal·lar-se noves activitats industrials i comercials en les següents categories d'ordenació establides per les normes particulars d'este pla: zona de protecció i àrea de protecció ecològica (APE).  
Secció 6a  
Ús públic del medi. Activitats turístiques,  
 educatives i recreatives  
Article 68. Objectius sectorials en l'àmbit de l'ús públic  
En l'àmbit de l'ús públic, els objectius són els següents:  
1. Fomentar i regular les activitats relacionades amb el gaudi ordenat i l'ensenyament dels valors naturals i culturals de la zona, tant existents com potencials a desenrotllar, com a part fonamental de l'estratègia de desenrotllament sostenible definida en el PORN.  
2. Millorar les potencialitats locals en termes de recursos humans, econòmics, financers, socials i culturals.  
3. Aconseguir, mantenir i difundir una oferta d'ús públic d'alta qualitat, tant en el nivell dels equipaments com en termes de qualitat del medi ambient humà i natural.  
Article 69. Ordenació de l'ús públic  
La conselleria competent en medi ambient elaborarà un programa d'ús públic per a l'àmbit del PORN. Este programa s'executarà mitjançant actuacions a càrrec de la iniciativa pública, privada o mixta i haurà de preveure, almenys, els aspectes següents:  
. Anàlisi i tipificació de la demanda.  
. Inventari de recursos turístics, culturals i recreatius.  
. Inventari d'infraestructures i equipaments existents per a ús públic.  
. Tipificació i caracterització de les activitats i instal·lacions proposades.  
. Localització de les instal·lacions i equipaments.  
. Proposada d'elements senyalitzadors homogenis.  
. Directrius per a l'elaboració dels projectes.  
. Programació de les actuacions previstes.  
. Cost econòmic d'aplicació.  
. Formules de finançament i gestió, amb participació de les administracions autonòmica i local i del sector privat.  
. Regulació de l'ús públic atenent a la capacitat de càrrega determinada per a cada zona.  
. Directrius i normes de prevenció d'incendis forestals.  
Article 70. Normes específiques d'ús públic  
1. La localització i equipament d'àrees destinades a la realització d'activitats recreatives en sòl no urbanitzable haurà de comptar amb informe favorable de la conselleria competent en medi ambient, sense perjudici de les preceptives autoritzacions i llicències sectorials i municipals.  
2. Es prohibeix, amb caràcter general, circular amb vehicles amb motor o sense fora de les carreteres i camins, inclosos els agrícoles i forestals.  
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la realització de competicions esportives de vehicles amb motor o sense, excepte les que es desenrotllen en carreteres asfaltades pertanyents a les xarxes autonòmica o local, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en medi ambient.   
4. En la zona de protecció (ZP) del PORN no es permet la realització de competicions esportives de vehicles, amb motor o sense, en qualsevol tipus de camí, asfaltat o no. En esta zona, a més, no es permeten les excursions organitzades de vehicles amb motor quan el nombre de vehicles participants siga superior a deu.  
Article 71. Condicions d'ubicació de les instal·lacions turístiques, educatives i recreatives   
1. L'adaptació o transformació d'edificacions existents en sòl no urbanitzable per a l'ús turístic, educatiu, esportiu o recreatiu, es considerarà preferible davant de l'alternativa d'edificació de nova planta amb esta finalitat.  
2. Sense perjudici del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, les activitats i instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai, incloent les edificacions destinades a allotjament i restauració, queden subjectes, amb caràcter general, a les determinacions següents:  
a) La construcció d'instal·lacions o edificacions dedicades a estes activitats requerirà informe favorable de la conselleria competent en medi ambient, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional, sense perjudici de les pertinents autoritzacions i llicències sectorials i municipals.   
b) Les zones d'acampada i àrees recreatives hauran d'atenir-se al que disposa el capítol III del Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives en les forests de la Comunitat Valenciana i en l'Ordre de 23 de febrer de 1995, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es desenrotlla el Decret 233/1994 i es creen les zones d'acampada autoritzada de caràcter educatiu o social.  
c) En terrenys forestals es prohibeix la instal·lació de nous paellers o qualsevol altre tipus d'estructura preparada per a encendre foc, i poden suprimir-se els existents en el moment de l'aprovació d'este PORN si es consideren d'alt risc d'incendi a criteri de l'administració forestal.  
Secció 7a  
Activitats d'investigació  
Article 72. Objectius sectorials en l'àmbit de les activitats d'investigació  
En l'àmbit de les activitats d'investigació, els objectius són els següents:  
1. Determinar la composició, estructura, funcionament i dinàmica dels sistemes naturals més rellevants de la Tinença de Benifassà des de la investigació bàsica, a fi d'assegurar la correcta gestió per a la conservació i l'ús sostenible dels recursos naturals i la diversitat biològica.  
2. Promoure la col·laboració amb els centres d'investigació i els propis investigadors que assegure una activitat investigadora adequada a les necessitats de la Tinença de Benifassà.  
Article 73. Activitats d'investigació i seguiment ecològic  
1. Qualsevol treball d'investigació dels recursos naturals o seguiment ecològic que es duga a terme, requerirà l'autorització de la conselleria competent en medi ambient.   
2. La construcció d'instal·lacions destinades a les activitats científiques sobre sòl no urbanitzable requerirà informe favorable de l'esmentada conselleria, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional.   
3. L'adaptació o transformació d'edificacions existents en sòl no urbanitzable a l'ús científic serà en tot cas prioritària sobre la nova construcció, per al mateix tipus d'usos.  
4. Les construccions i instal·lacions vinculades a les activitats d'investigació guardaran una relació de dependència i proporció adequades a les activitats científiques que es realitzen on hagen d'instal·lar-se.   
Secció 8a  
Activitat urbanística i edificació  
Article 74. Objectius sectorials en l'àmbit de les activitats urbanístiques i d'edificació  
En l'àmbit de les activitats urbanístiques i d'edificació, els objectius són els següents:  
1. Integrar les respectives planificacions urbanístiques municipals amb els objectius de conservació i desenrotllament sostenible d'este pla.  
2. Aconseguir, en l'edificació i en l'estructura urbanística, un nivell de qualitat adequat als valors ambientals i paisatgístics de la zona, com també les necessitats de qualitat de vida dels habitants.   
Article 75. Règim general de l'activitat urbanística  
1. Els planejaments urbanístics que s'aproven amb posterioritat a l'entrada en vigor d'este pla, o bé es modifiquen afectant territorialment el mateix, hauran d'incorporar les determinacions del PORN que afecten l'activitat urbanística, l'edificació i la qualitat ambiental i paisatgística.  
2. La possible classificació de nou sòl urbà o urbanitzable es realitzarà conforme als requisits i procediments establits per la normativa urbanística vigent. Esta possible classificació haurà de justificar-se atenent a les necessitats dels distints nuclis de població en matèria d'edificació residencial, infraestructures, equipaments, servicis i activitats econòmiques i socials.   
3. Excepte excepcions per causa justificada, els possibles nous sòls urbans o urbanitzable hauran de localitzar-se en l'entorn dels nuclis de població o d'activitat terciària existents. En cap cas serà possible la reclassificació urbanística dels sòls no urbanitzable inclosos en les següents categories d'ordenació: zona de protecció (ZP) i àrea de protecció ecològica (APE)  
Article 76. Règim general de l'edificació  
1. Amb caràcter general, la construcció, rehabilitació i reforma d'edificacions en el medi rural, fora dels sòls urbans o urbanitzable, es realitzarà conforme als requisits i procediments establits en la normativa vigent sobre sòl no urbanitzable, com també atenent a les determinacions aplicables d'estes normes sobre:  
a) La protecció dels hàbitats, les espècies de flora i fauna, el paisatge, els sòls, els valors geològics i el medi hídric superficial o subterrani.  
b) L'exercici de les activitats agrícola, ramadera, forestal, cinegètica, d'investigació, d'ús públic i de dotació d'infraestructures.  
2. Com a directriu general, en el sòl no urbanitzable es considera recomanable, per a un determinat ús, l'adaptació, reconstrucció o remodelació de les edificacions existents enfront de l'alternativa d'edificació de nova planta.  
3. Les noves construccions i instal·lacions necessàries per a l'exercici de qualsevol tipus d'activitat residencial, social o econòmica en el sòl no urbanitzable, tant en edificació de nova planta com en el cas de remodelació d'edificis, hauran de guardar una relació de dependència i proporció adequades a l'activitat en el lloc concret on s'ubique esta.  
4. Les noves edificacions, com també les remodelacions d'edificis que afecten l'exterior d'estos, hauran de complir els requisits mínims de qualitat en l'àmbit del sòl no urbanitzable següents:  
a) Adequaran als tipus de materials constructius i als colors utilitzats de l'entorn paisatgístic on es troben.   
b) Respectaran les característiques estètiques, de tendències de paisatge i de materials tradicionals, procurant la seua correcta integració en el paisatge i evitant la ruptura d'este mitjançant l'aparició d'edificis o instal·lacions que per la seua alçada, volum, caràcter, o aspecte exterior, siguen discordants amb les construccions tradicionals de la zona.   
c) Les façanes dels edificis públics o privats, com també les mitgeres i parets unides al descobert, hauran de conservar-se en les degudes condicions de seguretat, higiene i estètica.   
d) Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de tractar-se amb els mateixos materials i qualitat que les façanes.   
e) Els cossos construïts sobre la coberta de l'edifici quedaran integrats en la composició de l'edifici o ocults.   
f) Haurà d'evitar-se, en la mesura que siga possible, la visibilitat des de l'exterior de les línies de conducció elèctrica i telefònica, com també de les antenes de televisió i ràdio.  
5. Les determinacions de l'anterior apartat 4, d'aplicació en el sòl no urbanitzable, tenen el caràcter de recomanació i criteri orientatiu per a l'edificació en el sòl urbà i urbanitzable.   
6. En tot l'àmbit del PORN queda prohibit el desmantellament, demolició o alteració substancial d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals o d'interés historicoartístic o arqueològic, per als quals es potenciaran les actuacions que comporten la seua millora, restauració i conservació.  
Secció 9a  
Infraestructures  
Article 77. Objectius sectorials en l'àmbit de les infraestructures  
En l'àmbit de les infraestructures, els objectius són els següents:  
1. Aconseguir una dotació d'infraestructures, tant viàries com d'un altre tipus, adequades a les necessitats de la població local i dels visitants, atenent als barems quantitatius i de qualitat exigibles en la Unió Europea actualment.  
2. Integrar estes dotacions amb els objectius d'este pla sobre desenrotllament sostenible en funció de la conservació de la qualitat del medi ambient i el paisatge.  
Article 78. Règim d'avaluació ambiental de les actuacions sobre infraestructures  
La normativa vigent sobre avaluació d'impacte ambiental, d'àmbit estatal i autonòmic, estableix els casos en què la construcció de noves infraestructures amb qualsevol finalitat, com també la remodelació de les existents, estan sotmeses al procediment d'avaluació o estimació d'impacte ambiental. Este règim general és el vigent en l'àmbit territorial del PORN.  
Article 79. Criteris generals sobre infraestructures  
1. La construcció o remodelació d'infraestructures que, pel seu abast o característiques, estiguen subjectes al procediment ordinari d'avaluació o estimació d'impacte ambiental, requeriran informe favorable de la conselleria competent en medi ambient.   
2. A l'efecte d'instal·lació de noves infraestructures, la xarxa viària autonòmica o local té la consideració de .corredor de localització d'infraestructures. en una franja de 100 metres d'amplària a cada costat de la mitjana. La realització, si és el cas, de futures actuacions infraestructurals de caràcter lineal, com ara línies elèctriques i de comunicacions, conduccions d'aigua, gasoductes o altres conduccions, hauran de dirigir-se amb caràcter prioritari cap estos corredors. En tot cas, els corredors de localització d'infraestructures hauran d'evitar sempre que siga possible la fragmentació de les unitats de vegetació natural de caràcter forestal, arbustiu o herbaci existents.  
3. La construcció o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus hauran de realitzar-se amb les adequades mesures correctores d'integració paisatgística i de minimització dels impactes ambientals negatius, principalment quant a la correcta ubicació d'estes i a la restauració dels terrenys i les formacions vegetals afectades.   
Article 80. Xarxa viària  
1. Conforme al que estableix l'apartat 3 de l'article 35 d'estes normes, les obres de construcció, millora, ampliació i conservació d'infraestructures viàries preveuran mesures per a la seua integració paisatgística i la minimització de l'impacte ambiental, i així mateix hauran de preveure la regeneració de les àrees degradades i la restauració de la coberta vegetal mitjançant espècies autòctones adequades per a la fixació de talussos i control dels processos erosius.  
2. No estan subjectes a autorització o informe vinculant de la conselleria competent en medi ambient la construcció o remodelació d'infraestructures viàries que no estiguen sotmeses al procediment ordinari d'avaluació o estimació d'impacte ambiental en matèria de conservació i millora del medi i gestió ordinària dels recursos forestals, agrícoles, ramaders o cinegètics. Estes actuacions, això no obstant, hauran de disposar de l'assessorament d'esta administració per a assegurar la seua integració amb els objectius del PORN. Este informe vinculant serà requerit, això no obstant, per a actuacions sobre infraestructures viàries no relacionades amb les finalitats indicades.  
Article 81. Abastiment d'aigua  
La construcció o remodelació d'infraestructures de captació, emmagatzemament o distribució d'aigua, tant potable de consum públic com per a altres usos, estan subjectes a les regulacions sectorials específiques, incloent l'avaluació d'impacte ambiental quan corresponga, i a les determinacions d'estes normes sobre qualitat de l'edificació en el sòl no urbanitzable i sobre conservació del medi, el paisatge, els recursos geològics i el medi hídric superficial o subterrani.  
Article 82. Sanejament i depuració d'aigües residuals  
1. La conselleria competent en medi ambient, en col·laboració amb els ajuntaments i la resta d'organismes competents en les administracions autonòmica i local, fomentarà la construcció i l'adequada gestió de sistemes de sanejament i depuració d'aigües residuals per als nuclis de població i per a l'edificació aïllada en l'àmbit territorial del PORN.  
2. Els requisits en sanejament i depuració d'aigües residuals, per als nuclis de població i per a l'edificació en el sòl no urbanitzable, són els exigits amb caràcter general per les normatives sectorials en matèria d'activitat urbanística, sòl no urbanitzable i abocaments al medi hídric i al subsòl.   
Article 83. Residus sòlids  
1. La conselleria competent en medi ambient, en col·laboració amb els ajuntaments i la resta d'òrgans implicats, promourà les mesures necessàries per a assegurar l'adequada gestió dels residus sòlids conforme al que estableix la normativa sobre residus i en la planificació sectorial en la matèria.  
2. D'acord amb esta normativa sectorial, no es permet l'abocament, emmagatzemament, manipulació o transport incontrolats de residus sòlids de cap naturalesa. L'esmentada conselleria competent promourà les mesures oportunes per a la neteja i restauració dels terrenys afectats per abocaments sòlids.  
Article 84. Infraestructures energètiques  
1. Amb caràcter general, la instal·lació de qualsevol infraestructura energètica, requerirà informe favorable de la conselleria competent en medi ambient, i estarà subjecta al compliment de la normativa sectorial vigent i al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, quan corresponga.  
2. En particular, requeriran este informe favorable la instal·lació de noves línies elèctriques i els treballs d'adequació diferents de la conservació o reparació ordinària d'estos.  
3. En tots els casos, les línies que discórreguen per l'àmbit del PORN hauran de ser de provada seguretat.  
4. S'entendrà per línies de provada seguretat, aquelles que compleixen els requisits següents:  
a) Garantir la detecció de ruptura de conductor i faltes d'alta impedància.  
b) Assegurar la localització de la falta en un rang de 500 m amb un temps màxim de 5 minuts des de l'instant de detecció de la falta.  
c) Disposar d'un sistema que permeta comunicar amb el telèfon d'emergència (112) en un temps inferior a 5 minuts des de l'instant de la localització de la falta per a la posterior gestió.  
d) No permetre reenganxaments automàtics quan la línia haja sigut desconnectada per una falta potencialment perillosa per al medi forestal.  
e) El compliment d'estes característiques que asseguren una protecció especialment segura estarà garantit per un projecte tècnic aprovat per la conselleria competent en matèria d'energia que garantisca que el sistema de protecció compleix les característiques exposades.  
5. La conselleria competent en medi ambient impulsarà, en col·laboració amb els organismes competents i amb les entitats i particulars, l'execució de programes d'electrificació destinats a la millora de l'hàbitat rural i dels equipaments i servicis destinats a l'ús públic.  
6. Es promourà l'aplicació d'energies renovables per als usos requerits en l'àmbit territorial del PORN.  
7. Es promourà que les noves línies elèctriques i telefònics en l'àmbit del PORN es construïsquen preferiblement subterranis i, en tot cas, vinguen recolzats en el traçat de vies de comunicació existents, evitant en la mesura que es puga l'afecció a terrenys de forestals o cultiu.  
Article 85. Telecomunicacions  
1. La conselleria competent en medi ambient impulsarà davant dels organismes competents la progressiva correcció dels dèficits en cobertura de telefonia mòbil i altres instal·lacions de telecomunicació.  
2. La instal·lació d'antenes i els seus elements associats, tant de telefonia mòbil com per a altres finalitats, requerirà l'informe favorable de l'esmentada conselleria competent, sense perjudici dels preceptius informes i autoritzacions sectorials.  
Article 86. Accés d'helicòpters  
1. La conselleria competent en medi ambient impulsarà la dotació de mitjans per a l'accés d'helicòpters a l'àmbit territorial del PORN, en especial amb finalitats de prevenció i lluita contra incendis, atenció sanitària i protecció civil.  
2. Les necessitats en helipistes per a estes finalitats seran establides pels organismes sectorials que corresponguen. La construcció d'estes en l'àmbit del sòl no urbanitzable requerirà informe favorable de l'esmentada conselleria competent.   
Article 87. Preses i altres instal·lacions hidràuliques en llits  
La construcció de preses i altres instal·lacions hidràuliques en llits de rius i barrancs, amb finalitat de correcció hidrologicoforestal o de gestió del recurs hídric, està sotmesa als requisits, procediments i autoritzacions sectorials establits per les normatives sectorials en matèria forestal i d'aigües, com també al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan corresponga. Les actuacions promogudes o autoritzades per organismes aliens a la conselleria competent en medi ambient, requeriran informe favorable d'esta última.   
TÍTOL III  
Normes particulars  
Regulació DE les zones d'ordenació deL PORN  
CAPÍTOL I  
Zonificació del PORN  
Article 88. Zonificació  
1. En l'àmbit territorial del PORN s'estableix una zonificació del sòl definida per les categories d'ordenació següents:  
a) Zona de protecció (ZP).  
b) Zona d'influència (ZI), amb les següents subzones:  
b.1) Àrea de protecció ecològica (APE)  
b.2) Àrea de protecció paisatgística (APP)  
b.3) Àrees edificades (AE)  
2. La delimitació gràfica de les esmentades categories d'ordenació figura en la cartografia de zonificació del PORN.  
CAPÍTOL II  
ZONA DE PROTECCIÓ (ZP)  
Article 89. Caracterització de la zona de protecció (ZP)  
1. Constitueixen la zona de protecció (ZP) d'este pla els terrenys que reuneixen, al mateix temps, les següents característiques:  
a) Presència de molt rellevants, i fins i tot excepcionals, valors ecològics, geomorfològics i paisatgístics, que constitueixen ecosistemes amb una funció ambiental de destacada importància. S'inclouen en esta categoria:  
a.1) Determinats alzinars, rouredes, salzedes riberenques, pinedes negrals, penyals, pedregars calcaris i herbassars, entre altres hàbitats d'especial interés.  
a.2) Zones de cria d'espècies de fauna sensibles a la presència humana.  
a.3) Àrees d'especial importància per a espècies de flora i fauna rares, endèmiques o amenaçades, incloent les microreserves de flora declarades.  
b) La titularitat de les finques és la següent:  
b.1) Terrenys de titularitat pública de la Generalitat.  
b.2) Domini públic hidràulic, de titularitat estatal.  
b.3) Terrenys de propietat municipal o privada els titulars del qual han manifestat voluntàriament la seua conformitat amb la inclusió d'estos en esta categoria d'ordenació.  
2. Esta zona, així mateix, mostra en alguns sectors importants valors culturals i històrics, entre els que destaquen els relacionats amb el Monestir de Santa Maria de Benifassà.  
3. Pels rellevants valors ambientals i culturals dels terrenys inclosos en esta categoria d'ordenació, com també per les possibilitats gestores que ofereixen per a la consecució dels objectius del PORN, este pla proposa la tramitació i declaració d'un parc natural en este àmbit territorial, conforme al que estableix la Llei 11/1994, de 27 de setembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
4. La delimitació definitiva del Parc Natural serà establida pel corresponent decret de declaració d'este.  
Article 90. Objectius de l'ordenació en la zona de protecció (ZP)  
Els objectius de l'ordenació en la zona de protecció (ZP) són els següents:  
1. Conservació i millora dels hàbitats, el paisatge i l'ambient geològic.  
2. Conservació i millora de la diversitat biològica i de l'estructura, funció i dinamisme dels processos ecològics.  
3. Conservació i foment de l'ús sostenible dels recursos forestals, ramaders i cinegètics, en les zones on es realitza este ús.  
Article 91. Règim d'usos en la zona de protecció (ZP)  
1. Criteris generals:  
a) Es consideren permesos tots els usos del sòl i dels recursos naturals que es realitzen legalment a l'entrada en vigor d'este pla, o bé que puguen autoritzar-se en el futur per la conselleria competent en medi ambient. En particular, les activitats forestal, ramadera i cinegètica (caça major i menor), continuaran exercint-se conforme a les seues respectives regulacions sectorials i d'acord amb les normes generals del PORN que siguen aplicables.  
b) La conselleria competent en medi ambient, de comú acord amb els titulars dels terrenys i els recursos, promourà línies d'actuació per a la millora de la gestió sostenible dels recursos naturals.  
c) Esta zona és especialment adequada per a les actuacions lligades a la conservació, investigació i interpretació de la naturalesa.  
d) Les activitats d'estudi, interpretació i ús públic es realitzaran en forma compatible amb la conservació del medi i amb les activitats lligades a l'ús dels recursos naturals.  
e) Es promouran les intervencions que possibiliten una progressiva recuperació dels hàbitats degradats.  
f) No es consideren compatibles les actuacions que puguen comportar una transformació o modificació substancials del medi, i comporten degradació irreversible dels ecosistemes.  
2. Usos permesos:  
Tots els usos en relació amb els criteris indicats en l'anterior apartat 1 i que no estiguen expressament prohibits o condicionats per les normes generals del PORN per a esta categoria d'ordenació.  
3. Usos prohibits i condicionats:  
a) Amb caràcter general, es prohibeixen tots els usos o activitats que impossibiliten o dificulten la consecució dels criteris de conservació indicats en l'anterior apartat 1, com també el normal exercici dels usos permesos.  
b) En particular, queden prohibits o condicionats els usos i activitats específics que les normes generals d'este pla prohibeixen o condicionen expressament en l'àmbit concret de la zona de protecció (ZP)  
c) En els terrenys inclosos en el refugi de caça denominat Estació Biològica del Mas del Peraire, declarat per la Resolució de 14 d'agost de 1998, de la Direcció General per al Desenrotllament Sostenible de la Conselleria de Medi Ambient, queden específicament prohibides les activitats d'ús públic, com també l'accés de persones i vehicles no relacionats amb la propietat, amb les activitats científiques autoritzades o amb l'activitat gestora de la conselleria competent en medi ambient.  
4. Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Tinença de Benifassà:  
La conselleria competent en medi ambient elaborarà i tramitarà un pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Tinença de Benifassà, els objectius, del qual, abast, efectes, contingut i tramitació seran, dins del marc normatiu i d'ordenació d'este PORN, els establits, amb caràcter general per a este instrument d'ordenació i gestió, pels articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
CAPÍTOL III  
ZONA D'INFLUÈNCIA (ZI)  
Article 92. Caracterització de la zona d'influència (ZI)  
1. Constitueixen la zona d'influència (ZI), amb les subzones enumerades en l'article 98.1.b) d'estes normes, els terrenys que reuneixen, al mateix temps, les característiques següents:  
a) Presència de rellevants o, en alguns casos, molt rellevants valors ecològics, geomorfològics i paisatgístics.  
b) Titularitat privada dels terrenys com a cas general.  
2. Esta zona, així mateix, inclou els nuclis de població i d'activitat terciària i d'ús públic i inclosos en el PORN, com també algunes àrees infraestructurals com l'embassament d'Ulldecona i bona part de la xarxa viària principal.   
Article 93. Objectius en l'ordenació de la zona d'influència (ZI)  
Els objectius en l'ordenació de la zona d'influència (ZI) són els següents:  
1. Conservació i foment de l'ús sostenible dels recursos forestals, ramaders i cinegètics, de comú acord entre la conselleria competent en medi ambient, els organismes de l'administració local i els titulars dels terrenys i els recursos.  
2. Conservació, regeneració i millora dels hàbitats, el paisatge i l'ambient geològic d'interés, com també dels processos ecològics essencials, en forma compatible amb els usos existents.  
3. Foment de l'ús públic ordenat del medi i, en particular, del gaudi, l'ensenyament i l'estudi dels valors ambientals i culturals de la zona. En forma compatible amb la conservació dels valors ambientals, el normal exercici de les activitats de gestió dels recursos forestals, ramaders i cinegètics, i els legítims drets dels titulars dels terrenys i els recursos naturals.  
4. Atendre les necessitats dels municipis en matèria urbanística, d'infraestructures i de servicis.  
Article 94. Règim d'usos en l'ordenació de la zona d'influència (ZI)  
1. Criteris generals:  
a) El règim d'usos està condicionat a la consecució dels objectius enumerats en l'article 93 d'estes normes. En conseqüència, amb caràcter general, es consideren permesos els usos i les activitats que afavorisquen o no impedisquen la consecució d'estos objectius, mentre estan prohibits o condicionats aquells usos i activitats que impedisquen o dificulten este resultat.   
b) La conselleria competent en medi ambient, de comú acord amb els titulars dels terrenys i els recursos, promourà línies d'actuació per a la millora de la gestió sostenible dels recursos naturals en esta categoria d'ordenació.  
2. Criteris específics:  
a) Àrea de protecció ecològica (APE):  
a.1) Esta subzona inclou els valors ambientals, paisatgístics i geomorfològics, com també els usos forestals, ramaders i cinegètics, més rellevants de la zona d'influència (ZI)  
a.2) En conseqüència, el règim d'usos està destinat a la conservació d'estos valors en forma compatible amb el manteniment i desenrotllament dels usos existents. En particular, queden prohibits o condicionats els usos i activitats específics que les normes generals d'este pla prohibeixen o condicionen expressament en l'àmbit concret de l'àrea de protecció ecològica (APE). Estan permesos, sense més condicionants que els establits per les respectives normatives sectorials i planejaments urbanístics municipals, tots aquells usos i activitats que en les normes generals del PORN no figuren expressament com a prohibits o condicionats per a esta subzona d'ordenació, o bé per a la zona d'influència (ZI) en el seu conjunt.  
b) Àrea de protecció paisatgística (APP):  
b.1) Inclou els entorns paisatgístics immediats dels nuclis de població i la major part de les zones cultivades actualment o en el seu dia, la majoria d'estes en distint grau d'abandó, intercalades habitualment amb sectors forestals. La subzona, així mateix, mostra en molts sectors importants valors culturals derivats de les construccions i paisatges rurals tradicionals.   
b.2) En conseqüència, el règim d'usos està destinat a la conservació dels valors naturals, paisatgístics i culturals de la zona, en forma compatible amb el manteniment i exercici de l'activitat existent de tipus agrícola, ramader, forestal, cinegètic i d'ús públic.   
b.3) En particular, la subzona és especialment apta per a atendre a les necessitats dels municipis en matèria d'activitat urbanística, usos terciaris, infraestructures, servicis i equipaments.   
b.4) Queden prohibits o condicionats els usos i activitats específics que les normes generals d'este pla prohibeixen o condicionen expressament en l'àmbit concret de l'àrea de protecció paisatgística (APP). Estan permesos, sense més condicionants que els establits per les respectives normatives sectorials i planejaments urbanístics municipals, tots aquells usos i activitats que en les normes generals del PORN no figuren expressament com prohibits o condicionats per a esta subzona d'ordenació, o bé per a la zona d'influència (ZI) en el seu conjunt.  
c) Àrees edificades (AE):  
c.1) Inclou els distints nuclis de població i d'activitat terciària inclosos en l'àmbit territorial del PORN.  
c.2) El règim d'usos en esta subzona és l'establit per les normatives sectorials aplicables i, en particular, per la legislació urbanística i els respectius planejaments urbanístics municipals, amb les condicions específiques que per a esta subzona, o bé per a la zona d'influència (ZI) en el seu conjunt, estableixen les normes generals del PORN.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5252, del 05-05-2006 (2006/5175)

DECRETO 57/2006, de 28 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Tinença de Benifassà.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2006/04/28/57/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5252

Fecha DOGV
:   05-05-2006

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2006/5175

CVE


Fecha del documento
:   28-04-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Vallibona](javascript:void(0))
    * [Castell de Cabres](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [Pobla de Benifassà, la](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))

DECRETO 57/2006, de 28 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Tinença de Benifassà. [2006/X5175]  
La Tinença de Benifassà se extiende entre los cursos altos de las cabeceras de los ríos Sénia y Tastavins, que surcan los últimos contrafuertes del Sistema Ibérico. La Tinença, que incluye las poblaciones de Castell de Cabres, Coratxà, el Boixar, Fredes, el Ballestar, la Pobla de Benifassà y Bel, debe su nombre al monasterio cisterciense de Santa Maria de Benifassà, de cuyo abad dependía antiguamente este dominio. Los núcleos de población de Coratxà, el Boixar y Fredes, y la entidad local menor de El Ballestar pertenecen actualmente al municipio de la Pobla de Benifassà. El núcleo de población de Bel pertenece al municipio de Rossell. Esta antigua comarca está adscrita actualmente a la comarca del Baix Maestrat. No obstante, la proximidad geográfica y las semejanzas geomorfológicas y naturales permiten incluir al municipio de Vallibona .en la comarca de Els Ports. en el ámbito del espacio natural objeto de este Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, (en adelante, PORN). El ámbito de trabajo de este PORN es un espacio de 25.814 ha. de superficie, que se extiende más allá de los límites estrictos de la histórica comarca de la Tinença de Benifassà.   
Paisajística y geomorfológicamente, la Tinença forma parte del gran macizo de los Puertos de Beceite, que comparten las Comunidades Autónomas de Aragón, Cataluña y Comunitat Valenciana. En este macizo montañoso confluyen geográficamente dos sistemas montañosos, la Cadena Costero Catalana (básicamente paralela a la costa) y el Sistema Ibérico (de orientación NO-SE). El resultado de esta concurrencia ha dado lugar a un conjunto de sierras abruptas, que se despliegan entre los 400 m. de las cotas más bajas y las cimas que sobrepasan frecuentemente los 1.300 m. de altitud. El sector oriental, con pliegues y cabalgamientos complejos y surcado por estrechos barrancos, presenta características geomorfológicas propias de las sierras litorales catalanas. El sector occidental interior, con la influencia de los movimientos ibéricos, exhibe las típicas estructuras tabulares de las muelas del Maestrazgo. Al modelado de estas montañas ha contribuido el sustrato geológico, formado básicamente por calizas y dolomías del mesozoico. Estos materiales se disponen en capas, en las que las calizas han sufrido los procesos erosivos y las dolomías se han mantenido más inalteradas.   
El clima de la Tinença es de tipo mediterráneo, matizado por las altitudes elevadas y el régimen de vientos. La orientación de las sierras, principalmente NE-SO, genera un régimen continentalizado y seco hacia el interior, y más suave y lluvioso en las vertientes litorales. Este orden de temperaturas y pluviometrías contrastadas tiene un claro reflejo en la vegetación. En las vertientes litorales dominan los pinares y coscojares en las altitudes bajas, y los carrascales en cotas superiores. En las vertientes interiores dominan los pinares de pino negral con sotobosque de boj (los más extensos de la Comunitat Valenciana) y los carrascales de montaña, que se enriquecen con especies propias de comunidades vegetales submediterráneas en los niveles superiores a los 1.000 m. de altitud. En los rincones más húmedos aparecen los pinares de pino albar y retazos de formaciones forestales relictuales de carácter eurosiberiano. Destaca la existencia de elementos florísticos de gran interés para la conservación, por englobar especies raras, endémicas o amenazadas. Prueba de ello son las microrreservas de flora declaradas hasta la fecha.  
Se trata de un extenso territorio montañoso en el cual aparecen representados una gran variedad de hábitats asociados a la media montaña mediterránea. En conjunto, alberga una elevada diversidad, tanto por lo que respecta a la flora como a la fauna. El grupo de vertebrados más diverso es el de las aves, el que aporta a la Tinença un mayor valor dentro de la Comunitat Valenciana, destacando en primer lugar el gran grupo de las rapaces, con casi todas las especies de rapaces valencianas nidificando en la zona. Es, asimismo, notable la representación de carnívoros (con todas las especies presentes en la Comunitat Valenciana salvo la nutria, Lutra lutra, extinguida a mediados del siglo XX) y, sobre todo, una excelente comunidad de ungulados cinegéticos. Una parte significativa del área está incluida en la Reserva Nacional de Caza de los Puertos de Beceite, declarada en 1966 para la protección de la cabra montés, y que se extiende entre las Comunidades Autónomas de Cataluña, Aragón y Comunitat Valenciana.  
Los hábitats forestales son los mejor representados en la zona, tanto por lo que respecta a los carrascales como a los bosques de quejigos. También cabe destacar las formaciones de Juniperus y los bojares. En todo caso, la lista de hábitats representados es extensa, y muchos de ellos aparecen con una importancia global muy alta.  
El PORN afecta a los términos municipales de Castell de Cabres (19 habitantes .datos del censo de 2001), la Pobla de Benifassà (227 habitantes .datos del censo de 2001), Rossell (1.245 habitantes .datos del censo de 2001) y Vallibona (90 habitantes .datos del censo de 2001), aunque únicamente están incluidos en su ámbito los núcleos de población de Bel, Fredes, el Boixar, Coratxà, y el Ballestar, y los municipios de la Pobla de Benifassà y Vallibona.   
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, contempla la figura del PORN como instrumento específico para la ordenación de estos recursos en el territorio de la Comunitat Valenciana, estableciendo en sus artículos 32 a 36 las características, alcance, contenido y tramitación de estos planes, los cuales son aprobados por Decreto del Consell.  
Desde el punto de vista ambiental y paisajístico, así como atendiendo a las potencialidades de uso social del medio en relación con el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de la naturaleza, la comarca histórica de la Tinença de Benifassà, más el término de Vallibona, reúnen méritos objetivos indiscutibles para la futura habilitación en el mismo de una de las figuras jurídicas de protección de los espacios naturales previstas en la citada Ley 11/1994.   
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 28 de abril de 2006,   
DECRETO  
Artículo único   
1. Se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Tinença de Benifassà, en cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
2. Como anexo I del presente Decreto se recoge la parte normativa del Plan.  
3. Como anexo II del presente Decreto se recoge la zonificación gráfica.  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera  
Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente Decreto.  
Segunda  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat.  
Valencia, 28 de abril de 2006  
El president de la Generalitat,  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ  
El conseller de Territorio y Vivienda,  
RAFAEL BLASCO CASTANY  
ANEXO I  
TEXTO NORMATIVO DEL PLAN DE ORDENACIÓN DE LOS RECURSOS NATURALES DE LA TINENÇA DE BENIFASSÀ.  
TÍTULO I  
Disposiciones generales  
Artículo 1. Naturaleza del Plan  
El presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Tinença de Benifassà (en adelante, PORN) se redacta al amparo del capítulo II del título III de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Artículo 2. Objetivos generales  
1. El presente Plan es el instrumento básico para la ordenación, la conservación, la regeneración, en su caso, la mejora y el uso sostenible de los recursos naturales y culturales de la Tinença de Benifassà.  
2. En relación con ello, el PORN es el marco para la ejecución de una estrategia de desarrollo sostenible económico y social para la Tinença de Benifassà, basada en la conservación y el uso racional de dichos recursos naturales, y teniendo en cuenta que el actual paisaje forestal de la zona es, en buena parte, el resultado de la intensa gestión forestal desarrollada en la misma durante siglos.   
3. Para el diseño y la ejecución de dicha estrategia, la Conselleria competente en materia de medio ambiente fomentará la colaboración y el apoyo mutuo entre la misma, los organismos de la administración Local de la zona y los distintos agentes sociales y económicos implicados en el Plan. Todo ello conforme con las competencias y atribuciones de dichas entidades locales y atendiendo a los legítimos derechos e intereses de los titulares privados de los terrenos, los recursos naturales y las actividades económicas.  
Artículo 3. Ámbito territorial  
El ámbito territorial del PORN de la Tinença de Benifassà comprende la totalidad del término municipal de la Pobla de Benifassà, el cual incluye el término de la entidad local menor de El Ballestar, así como parte de los términos municipales de Vallibona, Rossell y Castell de Cabres. La delimitación de dicho ámbito figura en el anexo gráfico de esta normativa.  
Artículo 4. Contenido del PORN  
El contenido documental de este Plan se ajusta a lo establecido, con carácter general para los PORN, por el artículo 34.1 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Artículo 5. Efectos generales del PORN  
Los efectos del PORN son los siguientes, de conformidad con los efectos establecidos con carácter general para dichos instrumentos de ordenación por el artículo 35 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana:  
a) Las determinaciones del presente Plan son, desde el momento de la entrada en vigor del mismo, obligatorias y ejecutivas para la administración y los particulares, teniendo carácter vinculante para las actuaciones, planes o programas sectoriales que puedan afectar a la protección del medio ambiente y a la conservación o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales. Dichas determinaciones tienen carácter indicativo para otras materias distintas de las indicadas.   
b) Las normas del presente Plan son de aplicación directa en todo el ámbito territorial del mismo.  
c) En su ámbito territorial, el PORN prevalece sobre cualquier otro instrumento de ordenación del territorio, el medio físico, los recursos naturales, las infraestructuras y la actividad socioeconómica con incidencia sobre el medio ambiente. Los instrumentos de ordenación sobre dichas materias que se aprueben con posterioridad a este PORN deberán, por tanto, adecuarse a las determinaciones de este último en lo que fuera necesario. Esta adecuación no se exigirá para los instrumentos de ordenación que, habiendo sido tramitados en su día conforme a sus normativas sectoriales con los respectivos requisitos en materia ambiental, estén vigentes en el momento de entrada en vigor del PORN.  
d) Las determinaciones de los instrumentos de ordenación y gestión de espacios naturales protegidos que puedan declararse dentro del ámbito territorial del PORN se atendrán al marco normativo y a las directrices establecidos por este último.  
Artículo 6. Régimen de infracciones y sanciones  
El régimen de infracciones y sanciones en el ámbito territorial de este Plan es el establecido, con carácter general, por los artículos 52 a 60 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Artículo 7. Autorizaciones e informes preceptivos  
1. La presente normativa determina expresamente, en los correspondientes apartados, las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere autorización o informe preceptivo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
2. Por tanto, dicho informe no será preceptivo para la ejecución de las actuaciones, planes o proyectos cuyo informe no esté expresamente requerido en esta normativa.   
3. Los citados informe o autorización, que tendrán carácter vinculante, se emitirán sin perjuicio de los informes, autorizaciones o licencias, tanto sectoriales como municipales, que correspondan para determinadas actividades.  
4. Las solicitudes de autorización o informe preceptivo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente deberán presentarse acompañadas de la siguiente documentación:  
. Identificación del solicitante.  
. Descripción sucinta de la actuación, incluyendo características técnicas y periodo de ejecución de la misma.  
. Plano o croquis de localización de la actividad.  
. Proyecto, anteproyecto o memoria técnica, cuando corresponda.  
Artículo 8. Vigencia y revisión del PORN  
1. La vigencia de este Plan es de ocho años desde el momento de su entrada en vigor. Transcurrido dicho periodo deberá procederse a su revisión.  
2. Una vez concluida la vigencia del PORN, sus determinaciones continuarán en vigor, en forma cautelar, hasta el momento de la aprobación definitiva de la revisión del Plan.  
3. La revisión o modificación de las determinaciones del presente Plan podrán realizarse en cualquier momento, siguiendo los trámites establecidos por el artículo 36 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Artículo 9. Contenido e interpretación de la normativa  
1. La normativa de este Plan está dividida en tres títulos. El título I lo conforman estas disposiciones generales, sobre las cuales se fundamenta la ordenación de la Tinença de Benifassà. El título II está dedicado al establecimiento de normas generales para todo su ámbito. El título III hace referencia al establecimiento de normas específicas para la ordenación de los usos en determinadas zonas, atendiendo a los criterios de valoración de los recursos ambientales que figuran en la memoria informativa del Plan.   
2. El plano de zonificación del ámbito territorial del PORN también tiene carácter normativo y, conjuntamente con las disposiciones del texto, forma parte indivisible de la normativa del Plan.  
3. La interpretación del PORN se atendrá al resultado de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la Memoria Informativa y Justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción de esta normativa.  
4. En caso de discrepancia entre la normativa y los documentos cartográficos del Plan, prevalecerá la primera con carácter general.   
Artículo 10. Gestión del PORN  
1. La gestión de este Plan corresponde a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, la cual tiene la responsabilidad de observar y hacer cumplir las disposiciones del mismo.  
2. Atendiendo a los objetivos del PORN que se enumeran en el artículo 2 de estas normas, la citada Conselleria competente establecerá los mecanismos oportunos para asegurar la participación efectiva, en la ejecución y la gestión del Plan, de los organismos de la administración Local de la zona y de los titulares de terrenos, recursos naturales o actividades económicas, así como de otras entidades, colectivos y agentes implicados en el PORN por su actividad en los ámbitos social, económico o cultural.   
3. Dicha participación puede formalizarse mediante los oportunos Convenios de colaboración, o bien por cualquier otra vía prevista en la normativa aplicable. Sin perjuicio de que, de conformidad con lo establecido en el artículo 48.8 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, la gestión total o parcial del espacio natural protegido que en su día se declare en una parte del ámbito territorial de este Plan, pueda delegarse conforme a lo previsto en la legislación de régimen local, encomendarse a entidades de derecho público, o bien concertarse con instituciones o entidades vinculadas a la gestión de los recursos naturales.  
Artículo 11. Ámbitos de protección existentes  
La gestión de los siguientes ámbitos de protección se efectuará conforme a sus normativas y reglamentaciones específicas:  
a) Reserva Nacional de Caza de los Puertos de Beceite, en su ámbito territorial de afección a este Plan.  
b) Microrreservas Vegetales declaradas, o que puedan declararse, de conformidad con el Decreto 218/1994, de 17 de octubre, del Consell, por el que se crea la figura de protección de especies silvestres denominada Microrreserva Vegetal, y disposiciones que lo desarrollen. Refugio de Caza denominado Estación Biológica del Mas del Peraire, declarado al amparo de la legislación sobre caza por la Resolución de 14 de agosto de 1998, de la Dirección General para el Desarrollo Sostenible de la Conselleria de Medio Ambiente, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat de 6 de octubre de 1998.  
c) Montes de utilidad pública declarados o que puedan declararse de conformidad con lo establecido en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Artículo 12. Régimen de evaluación de impactos ambientales  
Con independencia del régimen de informes preceptivos a que se refiere el artículo 7 de estas normas, los proyectos y actividades que se ejecuten en el ámbito territorial del PORN están sometidos al régimen de Evaluación de Impacto Ambiental establecido con carácter general por la legislación vigente sobre dicha materia, de rango estatal y autonómico.  
Artículo 13. Distintivo Tinença de Benifassà  
1. Se creará el distintivo Tinença de Benifassà para aquellas actividades productivas de carácter rural y tradicional, para los servicios turísticos y de alojamiento rural, y para los servicios de educación ambiental y cultural y de actividades lúdicas que se desarrollen en el ámbito del PORN de la Tinença de Benifassà.  
2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá autorizar el uso y desarrollar este distintivo en la forma de un logotipo identificativo u otras estrategias complementarias, a los cuales podrán acceder y utilizar para su promoción los productos y las actividades citadas en el apartado anterior.   
3. Dicha Administración, asimismo, en colaboración con los Ayuntamientos y con la iniciativa privada, promoverá los productos y las actividades que se acojan al citado distintivo por todos los medios posibles. Para ello deberán definirse los criterios específicos de calidad y sostenibilidad que tendrán que cumplir dichos productos y actividades.  
Artículo 14. Área de influencia socioeconómica  
1. De conformidad con el artículo 21 de la citada Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se declara el Área de Influencia Socioeconómica de la Tinença de Benifassà, cuyo ámbito territorial comprende el conjunto de términos municipales afectados por este PORN.  
2. En desarrollo de las determinaciones del PORN, el Área de Influencia Socioeconómica constituirá el marco jurídico y administrativo para el diseño, programación y ejecución de las actuaciones tendentes al fomento y el desarrollo sostenible de la actividad económica y social en el ámbito territorial de la Tinença de Benifassà.  
TÍTULO II  
Normas generales de ordenación de usos y actividades  
CAPÍTULO I  
Normas sobre gestión de recursos  
Sección 1ª  
Protección de los recursos hídricos y   
del dominio público hidráulico  
Artículo 15. Objetivos sectoriales en el ámbito de la protección de los recursos hídricos y del dominio público hidráulico  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de la protección de los recursos hídricos y del dominio público hidráulico son los siguientes:  
1. Conservar los recursos hídricos del ámbito del PORN como integrantes del patrimonio ambiental del mismo y como bien de interés prioritario para las estrategias de desarrollo sostenible.  
2. Conseguir y mantener un adecuado nivel de calidad de las aguas superficiales, evitando cualquier actuación que pueda ser causa de su degradación.  
3. Evitar la contaminación de las aguas subterráneas.  
4. Regular los aprovechamientos y las captaciones de aguas, tanto superficiales como subterráneas, con criterios de uso sostenible y racional del recurso hídrico.  
Artículo 16. Marco general para la protección de los recursos hídricos  
1. La protección de los recursos hídricos en el ámbito de este PORN se regirá, con carácter general, por la legislación sectorial en la materia, y de manera especial por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y disposiciones que la desarrollan.  
2. Tendrán la consideración de directrices sobre los recursos hidrológicos en el ámbito territorial del PORN, las aplicables al mismo contenidas en los Planes Hidrológicos de las cuencas del Júcar y del Ebro, con el objetivo genérico de incrementar la disponibilidad de los mismos, proteger su calidad, economizar su empleo y racionalizar sus usos, atendiendo a criterios de conservación a largo plazo de los acuíferos y de uso sostenible de los mismos en forma compatible con la gestión de los restantes recursos naturales.  
3. Entre tanto el organismo de cuenca realice los correspondientes deslindes en el dominio público de cauces, las zonas de servidumbre y policía de cauces se estimarán conforme a lo dispuesto en los artículos 4 y 6 de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, y en los artículos 4 a 6 del Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprobó el Reglamento de Dominio Público Hidráulico.  
Artículo 17. Protección del dominio público hidráulico  
1. En todo el ámbito del PORN no son admisibles las obras, construcciones o actuaciones que puedan dificultar o alterar el curso de las aguas en los cauces de los ríos, arroyos, barrancos y ramblas, así como en los terrenos inundables durante las crecidas ordinarias, sea cual sea el régimen de propiedad y la clasificación urbanística de los terrenos, salvo aquellas obras de restauración hidrológico-forestal debidamente autorizadas o promovidas por la Conselleria competente.  
2. La ejecución de cualquier obra o trabajo en la zona de policía de cauces que no haya sido promovida por el Organismo de cuenca o por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, está sujeta a informe favorable vinculante de esta última, sin perjuicio de las autorizaciones o concesiones sectoriales que deberá emitir dicho Organismo de cuenca en virtud de la normativa estatal sobre aguas.   
3. En la zona de dominio público hidráulico se conservará la vegetación de ribera originaria, no permitiéndose actuaciones que provoquen su deterioro o regresión. Las excepcionales labores de limpieza o desbroce selectivo motivadas por el riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida que no hayan sido promovidas con dicha finalidad por el Organismo de cuenca o por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, requerirán informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.  
4. No se podrá ocupar el dominio público hidráulico ni su zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, salvo las promovidas o debidamente autorizadas por el Organismo de cuenca. Tampoco se permiten en dicho ámbito las actividades extractivas, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento, limpieza o protección de los cauces.  
5. De conformidad con la legislación sectorial sobre aguas, la utilización o aprovechamiento por los particulares del dominio público hidráulico o de los bienes situados en él requerirá la previa concesión o autorización del Organismo de cuenca.  
Artículo 18. Fuentes y surgencias de agua  
1. Los posibles aprovechamientos de las aguas de las fuentes y surgencias de agua, así como las obras de cualquier tipo que se pudieran realizar en su entorno, tendrán que garantizar el mantenimiento de la calidad de las aguas y de un caudal de salida mínimo para el uso de las personas y de la fauna salvaje.  
2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente deberá autorizar obras, plantaciones y otras actuaciones destinadas a mejorar y adecuar las áreas contiguas a las fuentes para potenciar el uso público.  
Artículo 19. Vertidos  
1. De conformidad con la legislación vigente sobre residuos, queda prohibido el vertido o el depósito incontrolado de residuos sólidos de cualquier naturaleza.  
2. Los vertidos líquidos en el dominio público hidráulico y en el subsuelo vienen regulados de manera general por el capítulo II del título V del Real Decreto Legislativo 1/2001, así como por el Real Decreto 606/2003, de 23 de mayo, por el que se modifica el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VIII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas.  
3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, en colaboración con los organismos competentes en las Administraciones Autonómica y Local, promoverá las actuaciones y obras necesarias para conseguir el adecuado saneamiento y depuración de todos los vertidos a cauces públicos, conforme a las previsiones de actuación en la materia establecidas en el programa de actuaciones de este Plan.  
4. Dicha Conselleria competente, asimismo, fomentará las actuaciones necesarias para adecuar los vertidos líquidos al subsuelo, procedentes de viviendas u otras actividades, a los requisitos y criterios de calidad establecidos en la normativa sobre aguas que se cita en el anterior apartado 2.  
Sección 2ª  
Protección de los suelos y de los recursos geológicos  
Artículo 20. Objetivos sectoriales en el ámbito de la protección de los suelos y de los recursos geológicos  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de la protección de los suelos y de los recursos geológicos son los siguientes:  
1. Conservar y mantener los suelos.  
2. Preservar la diversidad geológica, evitando la pérdida de los recursos geológicos, en especial en los lugares de interés geológico.  
Artículo 21. Movimientos de tierras  
1. En todo el ámbito del PORN se prohiben los movimientos de tierras que no estén vinculados a los usos del suelo permitidos, incluyendo entre dichos usos permitidos las actividades relacionadas con la construcción o instalación de edificaciones, infraestructuras o equipamientos autorizados con cualquier finalidad, así como las actividades de conservación o restauración del medio, de prevención y defensa contra incendios y aquellas relacionadas con el desarrollo ordinario de las actividades agrícolas, ganaderas, cinegéticas y forestales.  
2. Lo anterior se establece sin perjuicio del requisito de Evaluación de Impacto Ambiental a que están sometidas las actividades que, por comportar movimientos de tierra, están contempladas en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, y en el artículo 162 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.   
Artículo 22. Prácticas de conservación de suelos   
1. En los terrenos que puedan resultar afectados por procesos o riesgos erosivos, la Conselleria competente en materia de medio ambiente, en colaboración con los titulares de los terrenos, promoverá actuaciones que tiendan a su conservación y mejora, tales como recuperación de la cubierta vegetal, restauración y mantenimiento de márgenes, bancales, muros de piedra y vallas arbustivas, así como mantenimiento de cultivos leñosos.  
2. De acuerdo con el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, la citada Conselleria competente velará, actuando si es necesario con carácter subsidiario, por la estabilización y conservación de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de conservarse o se abandonen como suelos agrícolas, sin perjuicio de la modificación del artículo 2 de la Ley 3/1993 fijada por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat.  
3. Siempre que la realización de una obra genere desniveles por desmonte o terraplén, o bien comporte la construcción de muros u otras obras de estabilización del terreno, será obligatoria la aplicación de técnicas de integración paisajística. Para los acabados exteriores de la obra de fábrica deberán emplearse materiales naturales propios de la zona. Asimismo, cuando sea posible, la fijación de los taludes generados se realizará mediante repoblación vegetal con especies autóctonas adecuadas a la zona de actuación.   
Artículo 23. Lugares de interés geológico  
1. Se definen como lugares de interés geológico, a los efectos de las normas de este PORN, aquellos lugares que reúnen características singulares por su interés estratigráfico, paleontológico, científico, didáctico o paisajístico.  
2. El Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) del espacio natural protegido que se declare en una parte del ámbito territorial de este Plan, establecerá un inventario de lugares de interés geológico de especial relevancia en dicho espacio protegido. No obstante, la protección ofrecida por este Plan se extiende a todas aquellas áreas del ámbito territorial del PORN en las que puedan determinarse valores geológicos significativamente superiores a la media de su entorno.  
3. Los lugares de interés geológico serán preservados de actividades que pudieran dar lugar a su destrucción, deterioro u ocultación visual.  
Sección 3ª  
Protección de la flora y la fauna silvestres  
Artículo 24. Objetivos sectoriales en el ámbito de la protección de la flora y la fauna silvestres  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de la protección de la flora y la fauna silvestres son los siguientes:  
1. Preservar la diversidad biológica del patrimonio natural, garantizando la conservación de la flora y de la fauna silvestre, en especial las autóctonas.  
2. Conservar los hábitats naturales y mantener los procesos ecológicos del territorio.  
3. Recuperar las especies amenazadas de flora y fauna, con sus hábitats, hasta conseguir niveles sostenibles de población, adecuados a la capacidad del medio físico y del ambiente humano del territorio.  
4. Teniendo en cuenta el efecto positivo global que los métodos tradicionales de aprovechamiento de la flora y la fauna han tenido históricamente sobre las características ecológicas de la zona, mantener y potenciar dichos usos, adaptados a la actual realidad social, económica, territorial, científica y técnica, mediante la aplicación, ensayo y desarrollo de los métodos y tecnologías más avanzadas.   
5. Conservar los valores geológicos y paleontológicos.  
Artículo 25. Formaciones vegetales y hábitats naturales  
1. Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones de este PORN, todas aquellas que existen en el ámbito afectado, incluidas las arvenses y ruderales asociadas a las actividades agrícola y ganadera.  
2. Con carácter general, la gestión de las formaciones vegetales silvestres se efectuará atendiendo a los criterios de conservación de los recursos genéticos y de uso sostenible de los recursos naturales que se definen en este Plan. En consecuencia, es objetivo prioritario del PORN el desarrollo de métodos y tecnologías para la conservación, la mejora y la puesta en valor de los recursos vinculados a dichas formaciones vegetales, con criterios de sostenibilidad y de protección de los valores medioambientales de la Tinença de Benifassà.  
3. Se consideran hábitats naturales de interés en el ámbito territorial de este PORN los hábitats que a continuación se relacionan, identificados por los códigos establecidos en el anexo I de la Directiva 92/43CEE, del Consejo, de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, traspuesta al ordenamiento jurídico español por el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre:  
9340: Bosques de Quercus ilex.  
9240: Robledales de Quercus faginea.  
5210: Formaciones de enebros.  
5110: Formaciones estables de Buxus sempervirens en pendientes rocosas.  
9530: Pinares mediterráneos de pino negro (Pinus nigra).  
4090: Brezales oromediterráneos endémicos.  
9560: Bosques mediterráneos endémicos de Juniperus spp.   
92A0: Bosques galería de Salix alba y Populus alba.  
5330: Matorrales termomediterráneos.   
8210: Laderas y acantilados calcáreos con vegetación rupícola.  
8310: Cuevas.  
3250: Ríos mediterráneos de caudal permanente con Glaucium flavum.  
6420: Prados mediterráneos de hierbas altas y juncos (Molinio-Holoschoenion)  
8130: Desprendimientos rocosos mediterráneos occidentales.  
6220: Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-brachypodietea.  
6110: Prados calcáreos cársticos o basófilos del Alysso-Sedion albi.  
3140: Aguas oligo-mesotróficas calcáreas con vegetación bentónica con Chara spp.  
6430: Megaforbios eutrofos.  
7220: Manantiales petrificantes con formación de .tuf. (Cratoneurion)  
6170: Prados alpinos calcáreos.   
Asimismo, se consideran hábitats de interés natural del PORN las formaciones espontáneas de pino albar (Pinus sylvestris) incluidas en distintos hábitats de montaña.  
4. La memoria informativa del presente PORN indica diversas localizaciones de hábitats relacionados en el apartado anterior, en relación abierta, sin carácter de inventario exhaustivo.  
Artículo 26. Corta y recolección de especies vegetales silvestres  
1. Las formaciones y los individuos de las especies vegetales protegidas por las normativas y directrices sectoriales de ámbito autonómico, estatal o europeo, no podrán ser sometidos a perturbaciones que provoquen su desaparición o alteración significativa.   
2. Es objetivo prioritario de este Plan el fomento de actuaciones encaminadas a la conservación, regeneración, mejora o explotación sostenible, esto último cuando las citadas normativas y directrices así lo permitan, de las formaciones e individuos vegetales indicados en el apartado anterior.  
3. Se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y hongos comestibles, así como la siega sin desarraigo de plantas silvestres de consumo tradicional, siempre que exista consentimiento expreso o tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad o por otras causas negativas para la flora o la fauna. La regulación específica de la recolección de setas y otros hongos figura en el artículo 61 de estas normas.   
Artículo 27. Gestión general de la vegetación  
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán como finalidad primordial potenciar las comunidades vegetales naturales que caracterizan el ámbito territorial del PORN en sus diferentes fases de evolución, favoreciendo el desarrollo vegetativo de las existentes y el incremento de la superficie ocupada por las mismas. Las especies herbáceas, arbustivas y arbóreas que pertenecen a las formaciones naturales serán utilizadas para acelerar el dinamismo de la vegetación, la protección del suelo y el aprovisionamiento de recursos genéticos de la vegetación.  
2. Teniendo en cuenta que la vegetación actual en el ámbito de este Plan es, en buena medida, resultado de la gestión histórica de los usos tradicionales forestales y ganaderos, dichos usos, adaptados a la realidad actual conforme a lo especificado en el artículo 24.4 de estas normas, se consideran elementos esenciales de la gestión integrada de dicha vegetación.  
3. Fuera de las zonas edificadas no se permite la introducción de plantas exóticas, entendiéndose como tales los individuos de toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre o cultivada del ámbito territorial del PORN. Cuando estas especies estén destinadas a jardines públicos o áreas cultivadas se deberá garantizar su control para evitar la proliferación indiscriminada.  
4. La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona y la manera de realizarla, requerirá de un plan de reintroducción, además de una autorización de la Conselleria competente en materia de protección de especies.  
Artículo 28. Protección de árboles monumentales y singulares  
1. Con carácter general, se consideran árboles monumentales o singulares aquellos ejemplares que, por su edad, tamaño, morfología o carga simbólica o cultural, se consideren merecedores de una protección especial. La Conselleria competente en materia de medio ambiente realizará un inventario de dichos árboles singulares, el cual tendrá carácter abierto.  
2. Se prohibe la tala o destrucción de estos ejemplares, así como la realización de obras o actuaciones que pudieran dañarlos irreversiblemente o entorpecer su adecuado desarrollo.   
Artículo 29. Especies animales  
1. Se consideran especies animales de especial interés en el ámbito del PORN las siguientes:  
a) Invertebrados: Graellsia isabellae, Austropotamobius pallipes.  
b) Vertebrados: Mauremis leprosa, Chondrostoma miegii, Rutilus arcasii, Barbastella barbastellus, Neophron percnopterus, Gyps fulvus, Circaetus gallicus, Aquila chrysaetos, Hieraaetus pennatus, Hieraaetus fasciatus, Falco peregrinus, Bubo bubo, Caprimulgus europaeus, Alcedo atthis, Calandrella brachydactyla, Galerida theklae, Lullula arborea, Anthus campestris, Oenanthe leucura, Sylvia undata y Pyrrhocorax pyrrhocorax.   
2. Deberán respetarse, en cualquier caso, las disposiciones establecidas por el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell, por el cual se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección; por el Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo, por el que se regula el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas, y por el Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre, por el cual se establecen las especies que pueden ser objeto de caza y pesca, y las normas para su protección, así como las normativas específicas existentes sobre protección de determinadas especies de fauna.  
3. En relación con las especies autóctonas catalogadas y protegidas, la aprobación de los planes de recuperación, de conservación y de acción previstos por el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas que afecten al ámbito de este PORN, requerirá el informe previo favorable del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.  
4. La relación de especies indicada en el anterior apartado 1 tiene carácter abierto y, en consecuencia, quedará automáticamente ampliada con aquellas especies faunísticas que puedan en el futuro ser consideradas objeto de protección por las distintas normativas y directrices aplicables con carácter general en los ámbitos autonómico, estatal o comunitario europeo.   
Artículo 30. Protección de la fauna salvaje  
1. No están permitidas con carácter general, y significativamente para las especies que estas normas definen como de especial interés, las actividades que pudieran comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna salvaje, tales como la destrucción de nidos y madrigueras, comercio de huevos y ejemplares, eliminación excesiva de la capa orgánica del suelo y otras.  
2. Se fomentará el establecimiento de las medidas oportunas para la conservación y mejora de las poblaciones de las especies animales de interés del ámbito del PORN, con prioridad por aquellas medidas que puedan favorecer un mayor número de especies a la vez.  
3. Se incentivará una gestión forestal, ganadera y agrícola que contemple prácticas respetuosas con la fauna.  
Artículo 31. Repoblación o liberación de animales  
1. En el ámbito territorial de este Plan no se podrán liberar animales exóticos, entendiéndose como tales los individuos de especies, subespecies o variedades que no pertenezcan o hayan pertenecido históricamente a la fauna del ámbito territorial del PORN. Se exceptúan de esta limitación las especies utilizadas para el control biológico de plagas, en programas autorizados o promovidos por la Conselleria competente en la materia.  
2. Asimismo, no podrán liberarse animales que puedan suponer un peligro para las personas, los bienes o los sistemas ecológicos.  
Artículo 32. Mantenimiento de los procesos ecológicos del territorio  
1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente incentivará, como criterio general, en la gestión de las actividades agrícola, ganadera, forestal, cinegética y urbanística, la adopción de medidas tendentes al mantenimiento de un mosaico heterogéneo de bosques, matorrales, cultivos, prados y yermos, evitando al mismo tiempo la excesiva fragmentación de estos diferentes usos en unidades de pequeñas dimensiones.  
2. No se admitirá la reducción de extensión de las masas forestales actualmente existentes, ni la destrucción permanente de los márgenes herbáceos y arbustivos de los cultivos que utiliza la fauna para el tránsito como hábitat y para la alimentación, sin perjuicio de los aprovechamientos forestales existentes y de las actuaciones permitidas por este Plan sobre construcción o adecuación de vías, infraestructuras y edificaciones, ligadas a los usos forestales y agropecuarios o al servicio de las poblaciones.  
Sección 4ª  
Protección del paisaje y del patrimonio etnográfico   
del medio rural  
Artículo 33. Objetivos sectoriales en el ámbito de la protección del paisaje y del patrimonio etnográfico del medio rural  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de la protección del paisaje y del patrimonio etnográfico del medio rural son los siguientes:  
1. Ordenar, proteger, conservar, mejorar y poner en valor el paisaje rural de la Tinença de Benifassà como uno de los elementos más valiosos del patrimonio colectivo en términos ecológicos, culturales, sociales y económicos, en el marco de la estrategia de desarrollo sostenible que, desarrollada mediante actuaciones de iniciativa pública, privada o mixta, establece este PORN.  
2. Fomentar las actuaciones positivas tendentes a conservar, recrear, crear ex novo, en su caso, y poner en valor los elementos naturales y antrópicos del paisaje natural y rural tradicional.  
Artículo 34. Fomento de la calidad paisajística  
1. A los efectos de esta normativa, constituirán el paisaje rural tradicional y, en consecuencia, serán objeto de protección especial, tanto los elementos naturales y seminaturales del medio, bióticos y abióticos, como aquellos elementos y conjuntos de origen antrópico que, en interacción histórica con dichos elementos naturales en un sistema agro-silvo-ganadero-forestal-urbano, han configurado el paisaje de la Tinença de Benifassà tal y como se conoce en la actualidad.  
2. Se entiende por elementos naturales o seminaturales del paisaje tanto las formaciones vegetales naturales con su fauna asociada como los rasgos geomorfológicos y las estructuras geológicas naturales.  
3. Se entiende por elementos antrópicos del paisaje el patrimonio etnográfico constituido por las infraestructuras y construcciones ligadas a las actividades socioeconómicas del medio rural y los elementos etnológicos del acerbo cultural local ligados al uso histórico de los recursos naturales, incluyendo las formas específicas de uso de los mismos que configuraron determinado modelo local de organización de los paisajes humanizados. En este concepto se incluyen, asimismo, los elementos del patrimonio arqueológico e histórico-artístico, tanto de titularidad pública como privada, a que se refiere la sección 5ª de estas normas.  
4. La interacción histórica entre hombre y naturaleza que ha configurado el paisaje rural actual es dinámica por naturaleza y, por tanto, el paisaje rural como objeto de protección es un concepto que varía según la sensibilidad perceptiva de cada época histórica concreta. En consecuencia, la ordenación del paisaje establecida en este Plan no contempla el bien paisajístico en forma arqueológica o estática, sino que define criterios dinámicos para su conservación activa, su mejora y su adecuación a la realidad histórica y socioeconómica actual. Todo ello con el condicionante de conservar y promover una alta calidad en el paisaje, tanto en su conjunto como en sus distintos elementos.   
5. La ordenación y mejora del paisaje estarán relacionadas con la preservación de la calidad del medio ambiente humano y con la conservación y mejora de la realidad cultural y de las expectativas legítimas de desarrollo local social y económico, bajo múltiples aspectos de tipo ecológico, higiénico-sanitario, psicológico-perceptivo, estético, cultural, patrimonial, económico y social.   
6. En el ámbito territorial de este Plan, la Conselleria competente en materia de medio ambiente tendrá una especial actuación tendente a asegurar el cumplimiento de las disposiciones sobre protección y ordenación del paisaje contenidas en el título II de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Artículo 35. Integración paisajística de las actuaciones  
1. La implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un impacto paisajístico negativo deberá realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje. A tal fin se evitará especialmente la ubicación de los mismos en lugares de gran incidencia visual. En cualquier caso, las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar medidas adecuadas de integración paisajística.  
2. Con carácter general, no se permite la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo los apoyados directamente sobre elementos naturales del territorio o sobre las edificaciones, con finalidad ajena a las actividades económicas o sociales implantadas en el lugar donde se ubican dichos elementos informativos. Se excluyen de esta limitación los indicadores de carácter institucional y los existentes dentro de los límites del suelo urbano y urbanizable.  
3. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e instalación de infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.  
4. Se protegerá con especial atención el paisaje en torno de aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como roquedos, formaciones vegetales notables, árboles singulares y otros componentes del paisaje que aporten calidad escénica al mismo.  
Artículo 36. Características estéticas de las edificaciones en suelo no urbanizable  
Sin perjuicio de lo dispuesto en la normativa vigente sobre ordenación del territorio y edificación en el suelo no urbanizable, la edificación en dicha categoría de suelo se ejecutará dentro del respeto a las características estéticas y de materiales tradicionales propias de la zona, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de edificios o instalaciones que por su altura, volumen, carácter o aspecto exterior, sean discordantes con el resto.  
Sección 5ª  
Protección del patrimonio cultural  
Artículo 37. Objetivos sectoriales en el ámbito de la protección del patrimonio cultural  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de la protección del patrimonio cultural son:  
Fomentar el uso público de los bienes del patrimonio histórico-artístico y arqueológico, tanto por la iniciativa pública como por la privada, en forma compatible con su preservación y siempre que dicho uso no implique la pérdida de sus valores científicos y culturales.  
Artículo 38. Patrimonio cultural  
1. La protección del patrimonio histórico y cultural, incluido el patrimonio arqueológico y paleontológico, en el ámbito del presente PORN, se regirá por las disposiciones de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 7/2004, de 19 de octubre, de la Generalitat.  
2. Se redactará y aprobará por la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural, con la colaboración de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, un Catálogo del Patrimonio Cultural de la Tinença de Benifassà. Hasta su aprobación, tendrán consideración de elementos culturales especialmente protegidos, los incluidos en los inventarios de Patrimonio Cultural Valenciano que elabore la Conselleria competente en dicha materia, así como los yacimientos de restos paleontológicos existentes en el ámbito del PORN.  
3. Los elementos culturales especialmente protegidos podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores culturales y científicos.  
4. Toda modificación o actuación sobre un bien considerado como elemento cultural especialmente protegido o sobre su área de afección, requerirá el informe favorable de la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural, que será vinculante a todos los efectos.  
Sección 6ª  
Protección de las vías pecuarias  
Artículo 39. Objetivos sectoriales en el ámbito de la protección de las vías pecuarias  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de la protección de las vías pecuarias son los siguientes:  
1. Velar por el mantenimiento y recuperación de las vías pecuarias como espacios de uso público.  
2. Potenciar sus funciones en la conservación y uso sostenible del medio natural.  
Artículo 40. Criterios generales  
1. Las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN se consideran un patrimonio público de primera importancia para los objetivos de conservación natural y de desarrollo sostenible expresados en el Plan, tanto por su carácter de corredores ecológicos para la flora y la fauna como por su potencial socioeconómico en relación con el uso público ordenado del medio.   
2. Las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN estarán sujetas a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, y disposiciones que la desarrollen, y a las directrices establecidas en este PORN.  
3. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, aquellas vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN que se cataloguen como de interés natural, no podrán declararse innecesarias, ni enajenarse o dedicarse a otros usos.  
4. Teniendo en cuenta su interés por motivos de uso ganadero, de conservación del paisaje y de la naturaleza, educativos, recreativos y su utilidad para conectar la Tinença de Benifassà con otros espacios naturales protegidos, se declaran de interés natural en el ámbito del PORN, y también se tendrán que incluir en el Catálogo de Vías Pecuarias de Interés Natural de la Comunitat Valenciana, previsto en el mencionado artículo 17 de la Ley 11/1994, las cañadas, cordeles y veredas incluidos en el ámbito del PORN.  
5. La Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá las medidas y actuaciones necesarias para la recuperación de las condiciones adecuadas de uso de aquellas vías pecuarias deterioradas, ocupadas o inservibles para el uso público.  
CAPÍTULO II  
Normas sobre regulación de usos,   
actividades e infraestructuras  
Sección 1ª  
Agricultura y ganadería  
Artículo 41. Objetivos sectoriales en el ámbito de la agricultura y la ganadería  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de la agricultura y la ganadería son los siguientes:  
1. Asegurar el aprovechamiento sostenido de los recursos agrarios.  
2. Asegurar el mantenimiento de las actividades agrícolas y ganaderas por su rentabilidad económica y por su valor en términos ecológicos, sociales y culturales. Se relacionan con este último criterio, entre otras, las funciones indirectas de la actividad agraria como factor de biodiversidad ecológica y paisajística necesario para el mantenimiento del mosaico territorial característico del ambiente mediterráneo, incluyendo en ello la prevención de incendios forestales y la multiplicidad de hábitats de flora y fauna. También está relacionada con dicho criterio la preservación de determinados valores etnográficos del medio rural, tanto por su interés cultural intrínseco como por su potencial en el uso público del medio, así como la contribución al incremento de la calidad de vida que conlleva para las poblaciones locales la actividad agraria practicada a pequeña escala.   
3. Compatibilizar el aprovechamiento de los recursos ganaderos con el mantenimiento de los recursos naturales.  
Artículo 42. Definición  
Se consideran actividades agrícolas o ganaderas, respectivamente, las relacionadas con el cultivo de la tierra y con la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales domésticas o cinegéticas.  
Artículo 43. Régimen general de la actividad agrícola  
1. Las actividades agrícolas existentes se consideran protegidas por el PORN, en tanto que forman parte del modelo territorial de la zona y por su interés social, económico, cultural y ambiental, esto último desde el punto de vista de conservación de la diversidad ecológica y paisajística y de prevención de incendios forestales.   
2. De conformidad con la legislación sectorial en materia forestal, los terrenos forestales no podrán ser transformados para dedicarlos a la actividad agrícola.   
3. A los efectos de este Plan se entienden como terrenos forestales los así definidos por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, en la redacción dada por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat. De conformidad con dicha definición, se exceptúan de la prohibición general establecida por el apartado 2 de este artículo y, por lo tanto, son susceptibles en principio de reversión a cultivo, los antiguos terrenos agrícolas abandonados o semiabandonados que, tras el cese reciente o antiguo del cultivo, muestren actualmente un proceso más o menos avanzado de recubrimiento espontáneo por especies vegetales procedentes del entorno forestal, tanto leñosas como herbáceas. La puesta en cultivo de dichos terrenos abandonados estará sujeta a los requisitos establecidos por las legislaciones sectoriales aplicables en materia forestal, agrícola y de ordenación del territorio.  
4. El uso de productos fitosanitarios se ajustará a las normas sectoriales aplicables en materia agrícola y de calidad de las aguas.  
Artículo 44. Conservación de los terrenos cultivados  
En relación con los terrenos agrícolas situados en ámbito forestal y, en particular, para aquellos que el Plan de Prevención de Incendios Forestales considere que actúan como área cortafuegos, la Conselleria competente habilitará los mecanismos oportunos para favorecer su mantenimiento, por su valor ecológico, paisajístico y de protección frente a la erosión y los incendios forestales.  
Artículo 45. Edificaciones e instalaciones relacionadas con la actividad agrícola  
La construcción, reconstrucción o reforma de edificaciones e instalaciones relacionadas con la actividad agrícola se realizará conforme a los requisitos establecidos por la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, sin perjuicio de los requisitos adicionales que puedan establecer los planeamientos urbanísticos municipales o las normativas sectoriales aplicables.   
Artículo 46. Régimen general de la ganadería extensiva  
1. La actividad ganadera extensiva se considera protegida por el PORN, en tanto que forma parte del modelo territorial de la zona y por su interés social, económico, cultural y ambiental, esto último desde el punto de vista de la gestión integrada de la vegetación forestal. En atención a dichas circunstancias, la Conselleria competente en materia de medio ambiente fomentará la aplicación de incentivos económicos a dicha actividad, por parte de la Conselleria competente en materia ganadera.   
2. Con carácter general, la actividad ganadera está regulada por su normativa sectorial específica, por las determinaciones sobre la misma contenidas en la legislación forestal y por las regulaciones específicas que establezca la Conselleria competente en materia de ganadería.  
3. El aprovechamiento ganadero sólo podrá autorizarse en aquellas superficies donde la regeneración y el desarrollo normal de la cubierta vegetal, tanto espontánea como resultante de repoblación, esté asegurada.  
4. De acuerdo con el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, en los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio queda restringido el pastoreo durante un periodo de cinco años. En este caso, la Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá la aplicación de medidas paliativas de los perjuicios económicos ocasionados a los ganaderos.  
5. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, en terrenos públicos de la Generalitat, podrá limitar temporalmente la actividad ganadera en determinadas áreas o para determinadas especies, cuando las condiciones biológicas, sanitarias y medioambientales así lo aconsejen. En el caso de que dichas medidas ocasionen perjuicios económicos a los ganaderos, la citada Conselleria habilitará medidas paliativas para compensar dichos perjuicios.  
6. Con carácter general, tendrán la consideración de directrices sobre el recurso ganadero las establecidas en el Plan General de Ordenación Forestal para el manejo de la ganadería.  
7. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, de común acuerdo con los titulares de las explotaciones ganaderas y de los terrenos de pastos, podrá, en caso necesario para una correcta gestión de la actividad ganadera y de las formaciones vegetales, establecer consensuadamente las medidas y cauces de ordenación y gestión oportunos para que la actividad ganadera no origine un menoscabo de los recursos naturales en el ámbito del PORN Sin perjuicio de lo establecido por el Plan Forestal para dicha actividad, el criterio general es el siguiente:  
a) Conseguir un aprovechamiento ganadero sostenible.  
b) Potenciar el valor ecológico de los pastos.  
c) Mejorar las infraestructuras para conseguir una adecuada gestión silvopastoral.  
d) El aprovechamiento de la superficie dedicada al pastoreo tendrá en cuenta las siguientes premisas:  
d.1) La clase de ganado no debe suponer un peligro para la persistencia y normal desarrollo de la vegetación propia de la zona.  
d.2) El número de cabezas de ganado debe ser tal que puedan alimentarse durante el tiempo de permanencia, y éste no debe prolongarse más allá de lo necesario para que el ganado consuma la producción estacional de pastos.   
d.3) Al calcular la carga ganadera, se tendrá en cuenta la presencia de especies silvestres cinegéticas y no cinegéticas.  
d.4) La carga ganadera pastante atenderá, como factor primordial limitante, a la conservación y mantenimiento de los suelos frente a la erosión, así como al equilibrio con la fauna salvaje y con el medio vegetal.  
Artículo 47. Edificaciones e instalaciones relacionadas con la ganadería extensiva  
La construcción, reconstrucción o reforma de edificaciones e instalaciones relacionadas con la actividad ganadera extensiva se realizará conforme a los requisitos establecidos por la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, sin perjuicio de los requisitos adicionales que puedan establecer los planeamientos urbanísticos municipales o las normativas sectoriales aplicables.   
Artículo 48. Ganadería intensiva  
1. La implantación de nuevas granjas dedicadas a la cría de especies animales podrá realizarse en las áreas que los respectivos planeamientos urbanísticas municipales puedan dedicar a dicha finalidad, atendiendo a los requisitos establecidos por la normativa aplicable en materia de régimen urbanístico, suelo no urbanizable, actividades calificadas, residuos sólidos, vertidos al medio hídrico y al subsuelo y en su caso, dependiendo de las características de las instalaciones, en materia de evaluación de impacto ambiental.   
2. No podrán instalarse nuevas granjas en las siguientes categorías de ordenación establecidas por las normas particulares de este Plan: Zona de Protección y Área de Protección Ecológica (APE).  
3. Las granjas existentes en el momento de la entrada en vigor de este Plan podrán seguir manteniendo su actividad, sin perjuicio de las determinaciones sobre ellas que establezcan los respectivos planeamientos urbanísticos municipales.   
Artículo 49. Apicultura  
En el ámbito del PORN la práctica de la apicultura se realizará conforme a las normativas sectoriales aplicables.  
Sección 2ª  
Actividad forestal  
Artículo 50. Objetivos sectoriales en el ámbito de la actividad forestal  
1. Los objetivos del PORN sobre los recursos forestales son los establecidos, con carácter general, para el territorio de la Comunitat Valenciana, por el artículo 5 de las Ordenanzas del Suelo Forestal contenidas en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, aprobado mediante el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell. Dichos objetivos son los siguientes:  
1.1. La protección, mejora y conservación de los espacios forestales, bosques y de la vegetación natural:   
a) Potenciar los espacios forestales, los bosques, favorecer su recuperación y mantener las especies autóctonas.   
b) Valorar los distintos tipos de matorrales arbustivos como etapas de desarrollo del ecosistema que pueden acabar originando bosques, y gestionarlos para la consecución de este objetivo donde sea posible   
c) Mantener, proteger y ampliar la cubierta vegetal del mayor número posible de estratos para contrarrestar el proceso de erosión, regular los flujos hidrológicos y paliar la modificación de las condiciones climáticas.   
d) Asegurar la adecuada preservación de las especies e individuos singulares así como de las formaciones vegetales de alto valor ecológico, en particular las correspondientes a la vegetación autóctona valenciana.   
1.2. La planificación de los montes:   
a) Delimitar las áreas de mayor interés forestal para su conservación y mejora, así como para su aprovechamiento sostenible.  
b) Crear en las zonas forestales de menor riesgo de degradación espacios de esparcimiento y disfrute del bosque, donde encauzar la demanda de usos recreativos de los ciudadanos.   
c) Planificar y coordinar la acción de las administraciones públicas en relación con las medidas necesarias para la prevención y defensa contra los incendios forestales   
1.3. Gestión sostenible de los aprovechamientos forestales:   
a) Compatibilizar los aprovechamientos forestales y actuaciones selvícolas con la realización de otros aprovechamientos o actividades como los cinegéticos, de pastoreo y recolección de productos del monte, adaptándose las medidas de salvaguarda precisas.   
b) Favorecer, con las cautelas necesarias, el uso excursionista, recreativo y pedagógico de estos terrenos y promover la concienciación social sobre los valores culturales, ecológicos, ambientales y económicos, que comporta el patrimonio forestal valenciano.   
c) Promover la investigación y experimentación medioambientales y la realización de cursos y enseñanzas de formación profesional y de especialidades vinculadas con el ámbito forestal   
d) Promover la mejora de los procesos de obtención, transformación y comercialización de los productos y servicios que producen los espacios forestales.   
1.4. Coordinación y participación:  
a) Articular la ordenación administrativa y gestión del monte con la ordenación del territorio, el planeamiento de los espacios naturales protegidos, el régimen urbanístico, la planificación sectorial y la conservación del patrimonio histórico, arqueológico, etnológico y paleontológico.   
b) Fomentar la participación de todos los ciudadanos, especialmente de los que habitan en el medio rural, en el mantenimiento, mejora y ampliación de los recursos forestales, interesándoles en sus rendimientos económicos mediante la promoción de empleo y obtención de beneficios, a través de órganos de participación u otros sistemas de coordinación y colaboración que se desarrollen con este fin.   
2. En el marco de dichos objetivos, un objetivo específico del PORN es el establecimiento y desarrollo de un programa continuado de colaboración y apoyo mutuo entre la Conselleria competente en materia de medio ambiente y los titulares privados de terrenos forestales.  
Artículo 51. Definición de terreno forestal  
A los efectos de este Plan, se consideran terrenos forestales los así definidos por el título I del vigente Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, en desarrollo de la legislación vigente en materia forestal.  
Artículo 52. Régimen general de la actividad forestal  
1. En el ámbito territorial del PORN la actividad forestal se atendrá, en su planificación, ejecución y desarrollo, a los principios fundamentales establecidos al respecto por el vigente Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana en el artículo 3 de las Ordenanzas del Suelo Forestal. Estos principios son los siguientes:   
a) La sostenibilidad, es decir, la administración y uso de los bosques y montes de forma e intensidad tales que incrementen su biodiversidad, productividad, capacidad de regeneración, vitalidad y su potencial para atender, ahora y en el futuro, las funciones ecológicas, económicas y sociales relevantes a escala local, nacional y global, y que no causan daño a otros ecosistemas.   
b) La multifuncionalidad, es decir, reconocimiento del papel de los montes y bosques en la protección del medio ambiente, el mantenimiento de los procesos vitales para el sustento de la vida en la tierra y en el desarrollo económico y social de las naciones.   
c) La integración, es decir, aunar el ámbito forestal y la conservación de la naturaleza en todas sus vertientes, contemplando conjuntamente la administración y gestión de los espacios naturales en todos sus aspectos.   
d) La participación, es decir, el Plan se concibe en su elaboración y aplicación como una herramienta de participación pública en la gestión de los espacios forestales.   
e) Continuidad, es decir, la perduración en el tiempo de los objetivos y las actuaciones desarrolladas con independencia de la coyuntura o ciclos políticos.   
2. Las actividades forestales se consideran protegidas por el PORN, en tanto que forman parte del modelo territorial de la comarca y por su interés social, económico, cultural y ambiental, esto último desde el punto de vista de la conservación de la diversidad ecológica y paisajística y de la prevención y lucha contra los incendios forestales.  
3. En el ámbito del PORN el régimen de gestión de los terrenos forestales, de titularidad tanto pública como privada, es el establecido con carácter general por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, desarrollada por el citado Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, en el ámbito de sus competencias, promoverá el cumplimiento de las directrices establecidas a partir de la reforma de la política agraria comunitaria en materia forestal en todos los terrenos forestales incluidos en el PORN, sean públicos o privados.  
5. La acción de la Conselleria competente en materia forestal se orientará a lograr la conservación, mejora, restauración y ordenado aprovechamiento de los montes, cualquiera que sea su titularidad, y su gestión técnica deberá ser acorde con sus características legales, ecológicas, forestales y socioeconómicas.  
6. Los montes, como ecosistemas forestales, deberán ser gestionados de forma integrada contemplándose conjuntamente la vegetación, la fauna y el medio físico que los constituyen, con el fin de conseguir un aprovechamiento racional de los recursos naturales que no comprometa su continuidad y garantice la preservación de la diversidad genética y los procesos ecológicos esenciales.  
7. En el manejo de la vegetación se dará preferencia a la protección, conservación, regeneración, recuperación y mejora de las masas de especies autóctonas, de las que desempeñen un importante papel protector y de las formaciones y enclaves de especies endémicas y en peligro de extinción.  
Artículo 53. Ordenación de los recursos forestales  
1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente redactará y tramitará, mediante un mecanismo de participación y consenso con los titulares de los terrenos forestales, el Plan Forestal de la Tinença de Benifassà. Este último concretará, para el ámbito territorial de este PORN, las determinaciones del Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, delimitando áreas de actuación constituidas por superficies forestales homogéneas susceptibles de una gestión común o coordinada. Para cada una de estas áreas se establecerán determinaciones precisas para optimizar su conservación y uso sostenible, incluyendo criterios específicos para la prevención y lucha contra los incendios.  
2. La citada Conselleria incentivará la redacción y desarrollo de Planes Técnicos de Gestión y Mejora Forestal en fincas de titularidad privada, promovidos por los propietarios y aprobados por la misma Conselleria. Dichos Planes Técnicos se atendrán a las directrices del Plan Forestal de la Tinença de Benifassà y, como mínimo, deberán contemplar el inventario de recursos forestales, memoria descriptiva de las actuaciones y programación de las mismas, planos de la finca o unidad de ejecución, presupuesto detallado de actuaciones previstas y otras disposiciones necesarias.  
Artículo 54. Apoyo a la propiedad forestal  
1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá la colaboración continuada con los titulares privados de terrenos forestales, a los cuales prestará su apoyo técnico, logístico, administrativo y económico, estableciendo el Programa de Actuaciones de este PORN previsiones específicas con dicha finalidad.  
2. En el marco del Plan Forestal de la Tinença de Benifassà al que se refiere el artículo 53.1 de estas normas, la citada colaboración tendrá como objetivo genérico favorecer y mejorar, en el ámbito territorial del PORN, el desarrollo de la actividad forestal basada en el aprovechamiento racional y sostenible de los recursos naturales objeto de la misma, procurando además su realización de manera coordinada con la gestión del espacio natural protegido que se constituya en una parte del ámbito territorial de este Plan. Para ello se establecerá el oportuno mecanismo de colaboración, de común acuerdo entre la Conselleria competente en materia de medio ambiente y los titulares de los terrenos forestales.   
3. Como finalidades específicas de dicha colaboración se establecen las siguientes, en relación abierta:  
a) Mejora y racionalización de la actividad forestal.  
b) Coordinación de dicha actividad con la gestión del espacio protegido.  
c) Mejora y adecuación de accesos a los terrenos forestales.  
d) Prevención de incendios mediante la gestión coordinada de los restos derivados de trabajos forestales.  
e) Elaboración y ejecución de los Planes Técnicos de Gestión y Mejora Forestal a los que se refiere el artículo 53.2 de estas normas.  
f) Tratamientos en masas arbóreas con finalidad fitosanitaria, de prevención de incendios o de lucha contra la erosión.  
g) Asesoramiento técnico a los titulares de los terrenos forestales sobre materias de su interés.  
h) Actividades de formación o divulgación en materia forestal y de conservación del medio natural.  
i) Apoyo económico a actividades de gestión de los recursos forestales privados, en el marco del Programa de Actuaciones de este Plan.  
j) Apoyo material a dichas actividades, mediante los medios materiales y humanos propios de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.  
k) Apoyo administrativo a los citados titulares de terrenos, en todo lo relativo a autorizaciones, informes, tramitaciones administrativas y participación en los órganos o entidades colegiadas que se constituyan en relación con los objetivos del PORN.  
l) Cualquier otra finalidad que pueda establecerse de común acuerdo entre ambas partes.  
Artículo 55. Productos fitosanitarios forestales  
En relación con la utilización de productos fitosanitarios se estará a lo dispuesto por la normativa vigente en la materia. Será necesaria la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente para la utilización de medios aéreos en la aplicación de dichos productos.  
Artículo 56. Cambio del uso forestal  
El cambio de uso forestal del suelo, entendiéndose por terreno forestal el así definido en el vigente Plan General de Ordenación Forestal de la Comunitat Valenciana, requerirá autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, de conformidad con lo establecido en la legislación forestal.  
Artículo 57. Riesgo de erosión y desertificación  
En los terrenos forestales sometidos a procesos de desertificación y erosión graves, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá promover, en colaboración con los titulares de terrenos forestales, la aplicación de medidas de regeneración y restauración tales como:  
a) La restauración de la cubierta vegetal, mediante la plantación de especies arbóreas y arbustivas adecuadas.  
b) La regulación del pastoreo y la caza cuando afecte a la implantación y regeneración de la vegetación.  
c) La restauración de las formaciones forestales desarboladas existentes en zonas con riesgo de erosión alto, conduciéndolas hacia formaciones arboladas.  
d) La mejora de la función protectora de las formaciones forestales arboladas existentes en zonas con erosión alta, favoreciendo su integración ecológica a fin de conseguir una mayor cobertura del suelo y una mejora apreciable en las condiciones edáficas.  
e) La realización de obras para la consolidación hidrológica de cauces y laderas, así como la contención de sedimentos.  
Artículo 58. Incendios forestales  
Se considera de importancia capital la prevención y lucha contra los incendios forestales. En relación con ello, la Conselleria competente en la materia elaborará y aprobará, mediante un mecanismo de participación y consenso con los titulares de los terrenos forestales, el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Tinença de Benifassà. Dicho Plan contemplará, entre otros, los siguientes aspectos preferentes:  
. La ordenación de usos para la prevención de causas.  
. La conciliación de intereses y la concienciación de la población.  
. La creación y mejora de infraestructuras para la prevención y extinción de incendios y, en especial, la creación de una red de áreas de discontinuidad mediante técnicas de silvicultura preventiva y recuperación de usos tradicionales.  
Artículo 59. Edificaciones e instalaciones de uso forestal  
La construcción, reconstrucción o reforma de edificaciones e instalaciones relacionadas con la actividad forestal se realizará conforme a los requisitos establecidos por la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, sin perjuicio de los requisitos adicionales que puedan establecer los planeamientos urbanísticos municipales o otras normativas sectoriales aplicables.   
Artículo 60. Tránsito de personas y uso público en terrenos forestales   
1. En los terrenos forestales privados, el tránsito de personas ajenas a los mismos con cualquier finalidad, así como las actividades de uso público del medio, sólo podrán realizarse previo consentimiento expreso o tácito de los titulares de las fincas, salvo aquellas servidumbres de paso legalmente establecidas.  
2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá la habilitación y adecuada dotación de determinados espacios de los montes públicos para el desarrollo de actividades recreativas, educativas y culturales, compatibles con la conservación de los mismos.   
Artículo 61. Recogida de setas y otros hongos  
1. La recogida de hongos en los terrenos forestales está regulada por la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se regula la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunitat Valenciana, así como por la Orden de 11 de septiembre de 1998, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se regula la recolección de la trufa en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, en colaboración con los titulares de las explotaciones forestales con presencia de setas utilizables, promoverá la regulación específica de este aprovechamiento mediante los mecanismos previstos en la legislación aplicable.  
3. Dicha Conselleria, asimismo, velará porque el ejercicio de esta actividad por personas ajenas a los titulares de los terrenos forestales afectados, se realice sin perjuicio para los suelos, la vegetación, o los bienes construidos existentes en dichos terrenos.   
Sección 3ª  
Caza y pesca  
Artículo 62. Objetivos sectoriales en el ámbito de la caza y la pesca  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de la caza y la pesca son los siguientes:  
1. Asegurar el aprovechamiento sostenible de los recursos cinegéticos y piscícolas.  
2. Asegurar el mantenimiento del equilibrio biológico de las diferentes especies animales.  
3. Contribuir a la pervivencia de las actividades cinegéticas y piscícolas por su potencial económico, así como por los beneficios sociales que presta a los titulares de los terrenos incluidos en los cotos y a otros sectores de la población local.   
Artículo 63. Regulación general de las actividades cinegética y piscícola  
1. La ordenación, la gestión y la práctica de las actividades cinegética y piscícola en el ámbito del PORN están reguladas por sus respectivas normativas sectoriales, así como por las disposiciones que, en desarrollo de las mismas, emita la Conselleria competente en materia de dichas materias.  
2. Los cotos de caza se regularán y gestionarán conforme a sus correspondientes planes técnicos. Estos planes, atendiendo a los criterios establecidos por la legislación vigente sobre caza, deberán garantizar el aprovechamiento sostenible de los recursos cinegéticos, a partir de tasas de aprovechamiento adecuadas a las existencias censales de las poblaciones cinegéticas.  
3. Pueden ser objeto de caza y pesca las especies cinegéticas y piscícolas establecidas con carácter general en la Comunitat Valenciana, según la legislación sectorial aplicable.  
4. Con carácter general, la actividad cinegética se desarrollará bajo criterios de aprovechamiento sostenible del recurso natural y en forma compatible con la conservación de la fauna y flora protegidas, así como con el normal desarrollo de las restantes actividades socioeconómicas de la zona, principalmente las agrícolas, ganaderas y forestales.  
5. En el ámbito de la Reserva Nacional de Caza de los Puertos de Beceite, creada por la Ley 37/1966, de 31 de mayo, sobre creación de Reservas Nacionales de Caza, la práctica cinegética se desarrollará de acuerdo con su normativa específica.  
6. De conformidad con el artículo 5 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, en los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio queda restringida la caza durante un periodo mínimo de una temporada. El periodo máximo de restricción será determinado, para cada zona incendiada en particular, por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, previa consulta a las asociaciones de cazadores afectadas. También de conformidad con el citado artículo 5 del Decreto 6/2004, con carácter extraordinario y debidamente motivado, para evitar perjuicios a los hábitats, la fauna y la flora, dicha Conselleria podrá autorizar la caza dentro del citado periodo de restricción cuando la regeneración natural de la vegetación en el ámbito incendiado así lo permita.  
7. La introducción, traslado y suelta de ejemplares de especies cinegéticas vivas requerirá la autorización de la Conselleria competente en materia de caza.  
8. La Conselleria competente en materia de caza, dada la elevada importancia como recurso cinegético y económico de las poblaciones de cabra montés, elaborará un protocolo de vigilancia sanitaria que permita tanto evitar la entrada de sarna sarcóptica u otras enfermedades, como tomar con prontitud las medidas necesarias en caso de detección de animales enfermos. Todo brote de epizootía detectada en la cabaña cinegética ha de ser de obligada declaración a los organismos competentes en materia de sanidad animal.  
9. La Conselleria competente en materia de caza, en colaboración con las asociaciones locales de cazadores, incentivará la ejecución de actuaciones destinadas a la mejora de la actividad cinegética, tales como instalación y mejora de abrevaderos y otras instalaciones cinegéticas, vacunaciones, siembras de apoyo a la fauna, arreglo de caminos y otras.   
10. El programa de uso público para el ámbito del PORN al que se refiere el artículo 69 de estas normas, contendrá disposiciones y medidas específicas para asegurar que las actividades recreativas o didácticas en relación con el uso público del medio natural no influyan negativamente sobre la vida de la fauna ni sobre el ejercicio ordinario de la actividad cinegética.  
Sección 4ª  
Actividades extractivas mineras  
Artículo 64. Objetivos sectoriales en el ámbito de actividades extractivas mineras  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de actividades extractivas mineras son:  
Regular el aprovechamiento de los recursos mineros para contribuir a su adecuada explotación, evitando y minimizando los impactos que puedan producir sobre el medio ambiente y sobre el paisaje.  
Artículo 65. Actividades extractivas y mineras  
Queda prohibido el otorgamiento de nuevas autorizaciones de explotaciones extractivas mineras en el ámbito del PORN.  
Sección 5ª  
Actividades industriales y comerciales  
Artículo 66. Objetivos sectoriales en el ámbito de actividades industriales y comerciales  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de actividades industriales y comerciales son los siguientes:  
1. Fomentar el establecimiento o reconversión de actividades industriales vinculadas al aprovechamiento, transformación, puesta en valor o comercialización de productos locales del sector primario tanto agrícola como ganadero o forestal, así como las actividades del sector servicios vinculadas al uso público del medio.  
2. Regular la actividad industrial para evitar o minimizar los impactos negativos que se pudieran producir sobre el medio ambiente.  
Artículo 67. Criterios generales sobre las actividades industriales y comerciales  
1. Las iniciativas de fomento de la actividad industrial y comercial atenderán especialmente a la creación de condiciones, facilidades y recursos gestores para la puesta en valor de los recursos humanos locales, con criterios de desarrollo y fomento de la actividad económica, social y cultural de la zona en función del uso sostenible y la conservación de los recursos naturales de la Tinença de Benifassà y su ámbito de influencia socioeconómica.  
2. La implantación de nuevas actividades industriales y comerciales se realizará en los ámbitos territoriales y con los requisitos que prevean los respectivos planeamientos urbanísticos municipales, los cuales atenderán a las determinaciones de las normativas sectoriales en materia de actividad urbanística, ordenación del territorio, suelo no urbanizable, actividades calificadas, protección del ambiente atmosférico, vertidos al medio hídrico o al subsuelo y, en su caso, evaluación de impacto ambiental.  
3. No podrán instalarse nuevas actividades industriales y comerciales en las siguientes categorías de ordenación establecidas por las normas particulares de este plan: Zona de Protección y Área de Protección Ecológica (APE).  
Sección 6ª  
Uso público del medio. Actividades turísticas,   
educativas y recreativas  
Artículo 68. Objetivos sectoriales en el ámbito del uso público  
Los objetivos sectoriales en el ámbito del uso público son los siguientes:  
1. Fomentar y regular las actividades relacionadas con el disfrute ordenado y la enseñanza de los valores naturales y culturales de la zona, tanto existentes como potenciales a desarrollar, como parte fundamental de la estrategia de desarrollo sostenible definida en el PORN.  
2. Mejorar las potencialidades locales en términos de recursos humanos, económicos, financieros, sociales y culturales.  
3. Conseguir, mantener y difundir una oferta de uso público de alta calidad, tanto en el nivel de los equipamientos como en términos de calidad del medio ambiente humano y natural.  
Artículo 69. Ordenación del uso público  
Se elaborará, por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, un programa de uso público para el ámbito del PORN. Este programa se ejecutará mediante actuaciones a cargo de la iniciativa pública, privada o mixta y deberá contemplar, al menos, los siguientes aspectos:  
. Análisis y tipificación de la demanda.  
. Inventario de recursos turísticos, culturales y recreativos.  
. Inventario de infraestructuras y equipamientos existentes para uso público.  
. Tipificación y caracterización de las actividades e instalaciones propuestas.  
. Localización de las instalaciones y equipamientos.  
. Propuesta de elementos señalizadores homogéneos.  
. Directrices para la elaboración de los proyectos.  
. Programación de las actuaciones previstas.  
. Coste económico de aplicación.  
. Formulas de financiación y gestión, con participación de las Administraciones Autonómica y Local y del sector privado.  
. Regulación del uso público atendiendo a la capacidad de carga determinada para cada zona.  
. Directrices y normas de prevención de incendios forestales.  
Artículo 70. Normas específicas de uso público  
1. La localización y equipamiento de áreas destinadas a la realización de actividades recreativas en suelo no urbanizable deberá contar con informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de las preceptivas autorizaciones y licencias sectoriales y municipales.  
2. Se prohibe, con carácter general, circular con vehículos con o sin motor fuera de las carreteras y caminos, incluidos los agrícolas y forestales.  
3. Se prohibe, con carácter general, la realización de competiciones deportivas de vehículos con o sin motor, salvo las que se desarrollen en carreteras asfaltadas pertenecientes a las redes autonómica o local, previa autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
4. En la Zona de Protección (ZP) del PORN no se permite la realización de competiciones deportivas de vehículos, con o sin motor, en cualquier tipo de camino, asfaltado o no. En dicha zona, además, no se permite las excursiones organizadas de vehículos con motor, cuando el número de vehículos participantes sea superior a diez.  
Artículo 71. Condiciones de ubicación de las instalaciones turísticas, educativas y recreativas   
1. La adaptación o transformación de edificaciones existentes en suelo no urbanizable para el uso turístico, educativo, deportivo o recreativo, se considerará preferible ante la alternativa de edificación de nueva planta con dicha finalidad.  
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, las actividades e instalaciones turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento, incluyendo las edificaciones destinadas a alojamiento y restauración, quedan sujetas, con carácter general, a las siguientes determinaciones:  
a) La construcción de instalaciones o edificaciones dedicadas a dichas actividades requerirá informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional, sin perjuicio de las pertinentes autorizaciones y licencias sectoriales y municipales.   
b) Las zonas de acampada y áreas recreativas deberán atenerse a lo dispuesto en el capítulo III del Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Consell, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunitat Valenciana, y en la Orden de 23 de febrero de 1995, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se desarrolla el Decreto 233/1994 y se crean las zonas de acampada autorizada de carácter educativo o social.  
c) En terrenos forestales se prohibe la instalación de nuevos paelleros o cualquier otro tipo de estructura acondicionada para encender fuego, pudiendo suprimirse los existentes en el momento de la aprobación de este PORN si se consideran de alto riesgo de incendio a criterio de la administración forestal.  
Sección 7ª  
Actividades de investigación  
Artículo 72. Objetivos sectoriales en el ámbito de las actividades de investigación  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de las actividades de investigación son los siguientes:  
1. Determinar la composición, estructura, funcionamiento y dinámica de los sistemas naturales más relevantes de la Tinença de Benifassà desde la investigación básica, con el fin de asegurar la correcta gestión para la conservación y uso sostenible de los recursos naturales y la diversidad biológica.  
2. Promover la colaboración con los centros de investigación y los propios investigadores que asegure una actividad investigadora adecuada a las necesidades de la Tinença de Benifassà.  
Artículo 73. Actividades de investigación y seguimiento ecológico  
1. Cualquier trabajo de investigación de los recursos naturales o seguimiento ecológico que se lleve a cabo requerirá la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
2. La construcción de instalaciones destinadas a las actividades científicas sobre suelo no urbanizable requerirá informe favorable de la citada Conselleria, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional.   
3. La adaptación o transformación de edificaciones existentes en suelo no urbanizable al uso científico será en todo caso prioritaria sobre la nueva construcción, para el mismo tipo de usos.  
4. Las construcciones e instalaciones vinculadas a las actividades de investigación guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a las actividades científicas que se realicen donde hayan de instalarse.   
Sección 8ª  
Actividad urbanística y edificación  
Artículo 74. Objetivos sectoriales en el ámbito de las actividades urbanísticas y de edificación  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de las actividades urbanísticas y de edificación son los siguientes:  
1. Integrar las respectivas planificaciones urbanísticas municipales con los objetivos de conservación y desarrollo sostenible de este Plan.  
2. Alcanzar, en la edificación y en la estructura urbanística, un nivel de calidad adecuado a los valores ambientales y paisajísticos de la zona, así como a las necesidades de calidad de vida de los habitantes.   
Artículo 75. Régimen general de la actividad urbanística  
1. Los planeamientos urbanísticos que se aprueben con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan, o bien se modifiquen afectando territorialmente al mismo, deberán incorporar las determinaciones del PORN que afecten a la actividad urbanística, la edificación y la calidad ambiental y paisajística.  
2. La posible clasificación de nuevo suelo urbano o urbanizable se realizará conforme a los requisitos y procedimientos establecidos por la normativa urbanística vigente. Dicha posible clasificación deberá justificarse atendiendo a las necesidades de los distintos núcleos de población en materia de edificación residencial, infraestructuras, equipamientos, servicios y actividades económicas y sociales.   
3. Salvo excepciones por causa justificada, los posibles nuevos suelos urbanos o urbanizables deberán localizarse en el entorno de los núcleos de población o de actividad terciaria existentes. En ningún caso será posible la reclasificación urbanística de los suelos no urbanizables incluidos en las siguientes categorías de ordenación: Zona de Protección (ZP) y Área de Protección Ecológica (APE).  
Artículo 76. Régimen general de la edificación  
1. Con carácter general, la construcción, rehabilitación y reforma de edificaciones en el medio rural, fuera de los suelos urbanos o urbanizables, se realizará conforme a los requisitos y procedimientos establecidos en la normativa vigente sobre suelo no urbanizable, así como atendiendo a las determinaciones aplicables de estas normas sobre:  
a) La protección de los hábitats, las especies de flora y fauna, el paisaje, los suelos, los valores geológicos y el medio hídrico superficial o subterráneo.  
b) El ejercicio de las actividades agrícola, ganadera, forestal, cinegética, de investigación, de uso público y de dotación de infraestructuras.  
2. Como directriz general, en el suelo no urbanizable se considera recomendable, para un determinado uso, la adaptación, reconstrucción o remodelación de las edificaciones existentes frente a la alternativa de edificación de nueva planta.  
3. Las nuevas construcciones e instalaciones necesarias para el ejercicio de cualquier tipo de actividad residencial, social o económica en el suelo no urbanizable, tanto en edificación de nueva planta como en el caso de remodelación de edificios, deberán guardar una relación de dependencia y proporción adecuadas a la actividad en el lugar concreto donde se ubique la misma.  
4. Las nuevas edificaciones, así como las remodelaciones de edificios afectando al exterior de los mismos, deberán cumplir los siguientes requisitos mínimos de calidad en el ámbito del suelo no urbanizable:  
a) Adecuarán a los tipos de materiales constructivos y a los colores utilizados del entorno paisajístico donde se encuentran.   
b) Respetarán las características estéticas, de tendencias de paisaje y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de edificios o instalaciones que por su altura, volumen, carácter, o aspecto exterior, sean discordantes con las construcciones tradicionales de la zona.   
c) Las fachadas de los edificios públicos o privados, así como sus medianeras y paredes unidas al descubierto, deberán conservarse en las debidas condiciones de seguridad, higiene y estética.   
d) Todos los paramentos visibles desde el exterior deberán tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas.   
e) Los cuerpos construidos sobre la cubierta del edificio quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos.   
f) Deberá evitarse, en la medida de lo posible, la visibilidad desde el exterior de las líneas de conducción eléctrica y telefónica, así como de las antenas de televisión y radio.  
5. Las determinaciones del anterior apartado 4, de aplicación en el suelo no urbanizable, tienen el carácter de recomendación y criterio orientativo para la edificación en el suelo urbano y urbanizable.   
6. En todo el ámbito del PORN queda prohibido el desmantelamiento, demolición o alteración sustancial de aquellos edificios e instalaciones tradicionales o de interés histórico-artístico o arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación.  
Sección 9ª  
Infraestructuras  
Artículo 77. Objetivos sectoriales en el ámbito de las infraestructuras  
Los objetivos sectoriales en el ámbito de las infraestructuras son los siguientes:  
1. Conseguir una dotación de infraestructuras, tanto viarias como de otro tipo, adecuadas a las necesidades de la población local y de los visitantes, atendiendo a los baremos cuantitativos y de calidad exigibles en la Unión Europea actualmente.  
2. Integrar dichas dotaciones con los objetivos de este Plan sobre desarrollo sostenible en función de la conservación de la calidad del medio ambiente y el paisaje.  
Artículo 78. Régimen de evaluación ambiental de las actuaciones sobre infraestructuras  
La normativa vigente sobre evaluación de impacto ambiental, de ámbito estatal y autonómico, establece los casos en que la construcción de nuevas infraestructuras con cualquier finalidad, así como la remodelación de las existentes, están sometidas al procedimiento de evaluación o estimación de impacto ambiental. Este régimen general es el vigente en el ámbito territorial del PORN.  
Artículo 79. Criterios generales sobre infraestructuras  
1. La construcción o remodelación de infraestructuras que, por su alcance o características, estén sujetas al procedimiento ordinario de evaluación o estimación de impacto ambiental, requerirán informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
2. A los efectos de la instalación de nuevas infraestructuras, la red viaria autonómica o local tiene la consideración de .corredor de localización de infraestructuras. en una franja de 100 metros de anchura a cada lado de la mediana. La realización, en su caso, de futuras actuaciones infraestructurales de carácter lineal, tales como líneas eléctricas y de comunicaciones, conducciones de agua, gasoductos u otras conducciones, tendrán que dirigirse con carácter prioritario hacia estos corredores. En cualquier caso, los corredores de localización de infraestructuras tendrán que evitar, siempre que sea posible, la fragmentación de las unidades de vegetación natural de carácter forestal, arbustivo o herbáceo existentes.  
3. La construcción o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberán realizarse con las adecuadas medidas correctoras de integración paisajística y de minimización de los impactos ambientales negativos, principalmente en cuanto a la correcta ubicación de las mismas y a la restauración de los terrenos y las formaciones vegetales afectadas.   
Artículo 80. Red viaria  
1. Conforme a lo establecido en el apartado 3 del artículo 35 de estas normas, las obras de construcción, mejora, ampliación y conservación de infraestructuras viarias preverán medidas para su integración paisajística y la minimización del impacto ambiental, debiendo, asimismo, contemplar la regeneración de las áreas degradadas y la restauración de la cubierta vegetal mediante especies autóctonas adecuadas para la fijación de taludes y control de los procesos erosivos.  
2. No están sujetas a autorización o informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente la construcción o remodelación de infraestructuras viarias que no estén sometidas al procedimiento ordinario de evaluación o estimación de impacto ambiental en materia de conservación y mejora del medio y gestión ordinaria de los recursos forestales, agrícolas, ganaderos o cinegéticos. Estas actuaciones, no obstante, contarán con el asesoramiento de dicha Administración para asegurar su integración con los objetivos del PORN Dicho informe vinculante será requerido, no obstante, para actuaciones sobre infraestructuras viarias no relacionadas con las finalidades indicadas.  
Artículo 81. Abastecimiento de agua  
La construcción o remodelación de infraestructuras de captación, almacenamiento o distribución de agua, tanto potable de consumo público como para otros usos, están sujetas a las regulaciones sectoriales específicas, incluyendo la evaluación de impacto ambiental cuando corresponda, y a las determinaciones de estas normas sobre calidad de la edificación en el suelo no urbanizable y sobre conservación del medio, el paisaje, los recursos geológicos y el medio hídrico superficial o subterráneo.  
Artículo 82. Saneamiento y depuración de aguas residuales  
1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, en colaboración con los Ayuntamientos y los restantes organismos competentes en las Administraciones Autonómica y Local, fomentará la construcción y la adecuada gestión de sistemas de saneamiento y depuración de aguas residuales para los núcleos de población y para la edificación aislada en el ámbito territorial del PORN.  
2. Los requisitos en saneamiento y depuración de aguas residuales, para los núcleos de población y para la edificación en el suelo no urbanizable, son los exigidos con carácter general por las normativas sectoriales en materia de actividad urbanística, suelo no urbanizable y vertidos al medio hídrico y al subsuelo.   
Artículo 83. Residuos sólidos  
1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, en colaboración con los Ayuntamientos y los restantes órganos implicados, promoverá las medidas necesarias para asegurar la adecuada gestión de los residuos sólidos conforme a lo establecido en la normativa sobre residuos y en la planificación sectorial en la materia.  
2. De acuerdo con dicha normativa sectorial, no se permite el vertido, almacenamiento, manipulación o transporte incontrolados de residuos sólidos de cualquier naturaleza. La citada Conselleria competente promoverá las medidas oportunas para la limpieza y restauración de los terrenos afectados por vertidos sólidos.  
Artículo 84. Infraestructuras energéticas  
1. Con carácter general, la instalación de cualquier infraestructura energética, requerirá informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, y estará sujeta al cumplimiento de la normativa sectorial vigente y al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, cuando corresponda.  
2. En particular, requerirán dicho informe favorable la instalación de nuevos tendidos eléctricos y los trabajos de adecuación distintos de la conservación o reparación ordinaria de los mismos.  
3. En todos los casos, las líneas que discurran por el ámbito del PORN serán de probada seguridad.  
4. Se entenderá por líneas de probada seguridad, aquellas que cumplen los siguientes requisitos:  
a) Garantizar la detección de rotura de conductor y faltas de alta impedancia.  
b) Asegurar la localización de la falta en un rango de 500 m con un tiempo máximo de 5 minutos desde el instante de detección de la falta.  
c) Disponer de un sistema que permita comunicar con el teléfono de emergencia (112) en un tiempo inferior a 5 minutos desde el instante de la localización de la falta para su posterior gestión.  
d) No permitir reenganches automáticos cuando la línea haya sido desconectada por una falta potencialmente peligrosa para el medio forestal.  
e) El cumplimiento de estas características que aseguran una protección especialmente segura, estará garantizado por un proyecto técnico aprobado por la Conselleria competente en materia de energía, que garantice que el sistema de protección cumple las características expuestas.  
5. La Conselleria competente en materia de medio ambiente impulsará, en colaboración con los organismos competentes y con las entidades y particulares, la ejecución de programas de electrificación destinados a la mejora del hábitat rural y de los equipamientos y servicios destinados al uso público.   
6. Se promoverá la aplicación de energías renovables para los usos requeridos en el ámbito territorial del PORN.  
7. Se promoverá que los nuevos tendidos eléctricos y telefónicos en el ámbito del PORN se construyan preferiblemente subterráneos y, en cualquier caso, vengan apoyados en el trazado de vías de comunicación existentes, evitando en lo posible la afección a terrenos de monte o cultivo.  
Artículo 85. Telecomunicaciones  
1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente impulsará ante los organismos competentes la progresiva corrección de los déficits en cobertura de telefonía móvil y otras instalaciones de telecomunicación.  
2. La instalación de antenas y sus elementos asociados, tanto de telefonía móvil como para otras finalidades, requerirá el informe favorable de la citada Conselleria competente, sin perjuicio de los preceptivos informes y autorizaciones sectoriales.  
Artículo 86. Acceso de helicópteros  
1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente impulsará la dotación de medios para el acceso de helicópteros al ámbito territorial del PORN, en especial con finalidades de prevención y lucha contra incendios, atención sanitaria y protección civil.   
2. Las necesidades en helipistas para dichas finalidades serán establecidas por los organismos sectoriales que correspondan. La construcción de las mismas en el ámbito del suelo no urbanizable requerirá informe favorable de la citada Conselleria competente.   
Artículo 87. Represas y otras instalaciones hidráulicas en cauces  
La construcción de represas y otras instalaciones hidráulicas en cauces de ríos y barrancos, con finalidad de corrección hidrológico-forestal o de gestión del recurso hídrico, está sometida a los requisitos, procedimientos y autorizaciones sectoriales establecidos por las normativas sectoriales en materia forestal y de aguas, así como al procedimiento de evaluación de impacto ambiental cuando corresponda. Las actuaciones promovidas o autorizadas por organismos ajenos a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, requerirán informe favorable de esta última.   
TÍTULO III  
Normas Particulares  
Regulación de las zonas de ordenación del PORN  
CAPÍTULO I  
Zonificación del PORN  
Artículo 88. Zonificación  
1. En el ámbito territorial del PORN se establece una zonificación del suelo definida por las siguientes categorías de ordenación:  
a) Zona de Protección (ZP)  
b) Zona de Influencia (ZI), con las siguientes subzonas:  
b.1) Área de Protección Ecológica (APE)  
b.2) Área de Protección Paisajística (APP)  
b.3) Áreas Edificadas (AE)  
2. La delimitación gráfica de las citadas categorías de ordenación figura en la cartografía de zonificación del PORN.  
CAPÍTULO II  
ZONA DE PROTECCIÓN (ZP)  
Artículo 89. Caracterización de la Zona de Protección (ZP)   
1. Constituyen la Zona de Protección (ZP) de este Plan los terrenos que reúnen, a la vez, las siguientes características:  
a) Presencia de muy relevantes, e incluso excepcionales, valores ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos, constituyendo ecosistemas con una función ambiental de destacada importancia. Se incluyen en esta categoría:  
a.1) Determinados encinares, quejigales, saucedas ribereñas, pinares negrales, roquedos, pedregales calizos y herbazales, entre otros hábitats de especial interés.  
a.2) Zonas de cría de especies de fauna sensibles a la presencia humana.  
a.3) Áreas de especial importancia para especies de flora y fauna raras, endémicas o amenazadas, incluyendo las Microrreservas de flora declaradas.  
b) La titularidad de las fincas es la siguiente:  
b.1) Terrenos de titularidad pública de la Generalitat.  
b.2) Dominio público hidráulico, de titularidad estatal.  
b.3) Terrenos de propiedad municipal o privada cuyos titulares han manifestado voluntariamente su conformidad con la inclusión de los mismos en esta categoría de ordenación.  
2. Dicha zona, asimismo, muestra en ciertos sectores importantes valores culturales e históricos, entre los que destacan los relacionados con el Monasterio de Santa María de Benifassà.  
3. Por los relevantes valores ambientales y culturales de los terrenos incluidos en esta categoría de ordenación, así como por las posibilidades gestoras que ofrecen para la consecución de los objetivos del PORN, este Plan propone la tramitación y declaración de un Parque Natural en dicho ámbito territorial, conforme a lo establecido en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
4. La delimitación definitiva del Parque Natural será establecida por el correspondiente Decreto de declaración del mismo.  
Artículo 90. Objetivos de la ordenación en la Zona de Protección (ZP)  
Los objetivos de la ordenación en la Zona de Protección (ZP) son los siguientes:  
1. Conservación y mejora de los hábitats, el paisaje y el ambiente geológico.  
2. Conservación y mejora de la diversidad biológica y de la estructura, función y dinamismo de los procesos ecológicos.  
3. Conservación y fomento del uso sostenible de los recursos forestales, ganaderos y cinegéticos, en las zonas donde se realiza dicho uso.  
Artículo 91. Régimen de usos en la Zona de Protección (ZP)  
1. Criterios generales:  
a) Se consideran permitidos todos los usos del suelo y de los recursos naturales que se realicen legalmente a la entrada en vigor de este plan, o bien que puedan autorizarse en el futuro por la Conselleria competente en materia de medio ambiente. En particular, las actividades forestal, ganadera y cinegética (caza mayor y menor), continuarán ejerciéndose conforme a sus respectivas regulaciones sectoriales y de acuerdo con las normas generales del PORN que sean aplicables.  
b) La Conselleria competente en materia de medio ambiente, de común acuerdo con los titulares de los terrenos y los recursos, promoverá líneas de actuación para la mejora de la gestión sostenible de los recursos naturales.  
c) Esta zona es especialmente adecuada para las actuaciones ligadas a la conservación, investigación e interpretación de la naturaleza.  
d) Las actividades de estudio, interpretación y uso público se realizarán en forma compatible con la conservación del medio y con las actividades ligadas al uso de los recursos naturales.  
e) Se promoverán las intervenciones que posibiliten una progresiva recuperación de los hábitats degradados.  
f) No se consideran compatibles las actuaciones que puedan suponer una transformación o modificación sustanciales del medio, y comporten degradación irreversible de los ecosistemas.  
2. Usos permitidos:  
Todos los usos en relación con los criterios indicados en el anterior apartado 1 y que no estén expresamente prohibidos o condicionados por las normas generales del PORN para esta categoría de ordenación.  
3. Usos prohibidos y condicionados:  
a) Con carácter general se prohiben todos los usos o actividades que imposibiliten o dificulten la consecución de los criterios de conservación indicados en el anterior apartado 1, así como el normal ejercicio de los usos permitidos.  
b) En particular, quedan prohibidos o condicionados los usos y actividades específicos que las normas generales de este Plan prohiben o condicionan expresamente en el ámbito concreto de la Zona de Protección (ZP).  
c) En los terrenos incluidos en el Refugio de Caza denominado Estación Biológica del Mas del Peraire, declarado por la Resolución de 14 de agosto de 1998, de la Dirección General para el Desarrollo Sostenible, de la Conselleria de Medio Ambiente, quedan específicamente prohibidas las actividades de uso público, así como el acceso de personas y vehículos no relacionados con la propiedad, con las actividades científicas autorizadas o con la actividad gestora de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.  
4. Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Tinença de Benifassà:  
La Conselleria competente en materia de medio ambiente elaborará y tramitará un Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Tinença de Benifassà, cuyos objetivos, alcance, efectos, contenido y tramitación serán, dentro del marco normativo y de ordenación de este PORN, los establecidos, con carácter general para dicho instrumento de ordenación y gestión, por los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
CAPÍTULO III  
ZONA DE INFLUENCIA (ZI)  
Artículo 92. Caracterización de la Zona de Influencia (ZI)  
1. Constituyen la Zona de Influencia (ZI), con las subzonas enumeradas en el artículo 98.1.b) de estas normas, los terrenos que reúnen, a la vez, las siguientes características:  
a) Presencia de relevantes, o muy relevantes en ciertos casos, valores ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos.  
b) Titularidad privada de los terrenos como caso general.  
2. Dicha zona, asimismo, incluye los núcleos de población y de actividad terciaria y de uso público y incluidos en el PORN, así como ciertas áreas infraestructurales como el embalse de Ulldecona y buena parte de la red viaria principal.   
Artículo 93. Objetivos en la ordenación de la Zona de Influencia (ZI)  
Los objetivos en la ordenación de la Zona de Influencia (ZI) son los siguientes:  
1. Conservación y fomento del uso sostenible de los recursos forestales, ganaderos y cinegéticos, de común acuerdo entre la Conselleria competente en materia de medio ambiente, los organismos de la administración Local y los titulares de los terrenos y los recursos.  
2. Conservación, regeneración y mejora de los hábitats, el paisaje y el ambiente geológico de interés, así como de los procesos ecológicos esenciales, en forma compatible con los usos existentes.  
3. Fomento del uso público ordenado del medio y, en particular, del disfrute, la enseñanza y el estudio de los valores ambientales y culturales de la zona. En forma compatible con la conservación de los valores ambientales, el normal ejercicio de las actividades de gestión de los recursos forestales, ganaderos y cinegéticos, y los legítimos derechos de los titulares de los terrenos y los recursos naturales.  
4. Atender a las necesidades de los municipios en materia urbanística, de infraestructuras y de servicios.  
Artículo 94. Régimen de usos en la ordenación de la Zona de Influencia (ZI)  
1. Criterios generales:  
a) El régimen de usos está condicionado a la consecución de los objetivos enumerados en el artículo 93 de estas normas. En consecuencia, con carácter general, se consideran permitidos los usos y actividades que favorezcan o no impidan la consecución de estos objetivos, mientras están prohibidos o condicionados aquellos usos y actividades que impidan o dificulten dicho resultado.  
b) La Conselleria competente en materia de medio ambiente, de común acuerdo con los titulares de los terrenos y los recursos, promoverá líneas de actuación para la mejora de la gestión sostenible de los recursos naturales en esta categoría de ordenación.  
2. Criterios específicos:  
a) Área de protección ecológica (APE):  
a.1) Esta subzona incluye los valores ambientales, paisajísticos y geomorfológicos, así como los usos forestales, ganaderos y cinegéticos, más relevantes de la Zona de Influencia (ZI)  
a.2) En consecuencia, el régimen de usos está destinado a la conservación de dichos valores en forma compatible con el mantenimiento y desarrollo de los usos existentes. En particular, quedan prohibidos o condicionados los usos y actividades específicos que las normas generales de este Plan prohiben o condicionan expresamente en el ámbito concreto del Área de Protección Ecológica (APE). Están permitidos, sin más condicionantes que los establecidos por las respectivas normativas sectoriales y planeamientos urbanísticos municipales, todos aquellos usos y actividades que en las normas generales del PORN no figuran expresamente como prohibidos o condicionados para esta subzona de ordenación, o bien para la Zona de Influencia (ZI) en su conjunto.  
b) Área de protección paisajística (APP)  
b.1) Incluye los entornos paisajísticos inmediatos de los núcleos de población y la mayor parte de las zonas cultivadas actualmente o en su día, la mayoría de ellas en distinto grado de abandono, intercaladas habitualmente con sectores forestales. La subzona, asimismo, muestra en muchos sectores importantes valores culturales derivados de las construcciones y paisajes rurales tradicionales.   
b.2) En consecuencia, el régimen de usos está destinado a la conservación de los valores naturales, paisajísticos y culturales de la zona, en forma compatible con el mantenimiento y desarrollo de la actividad existente de tipo agrícola, ganadero, forestal, cinegético y de uso público.   
b.3) En particular, la subzona es especialmente apta para atender a las necesidades de los municipios en materia de actividad urbanística, usos terciarios, infraestructuras, servicios y equipamientos.   
b.4) Quedan prohibidos o condicionados los usos y actividades específicos que las normas generales de este Plan prohiben o condicionan expresamente en el ámbito concreto del Área de Protección Paisajística (APP). Están permitidos, sin más condicionantes que los establecidos por las respectivas normativas sectoriales y planeamientos urbanísticos municipales, todos aquellos usos y actividades que en las normas generales del PORN no figuran expresamente como prohibidos o condicionados para esta subzona de ordenación, o bien para la Zona de Influencia (ZI) en su conjunto.  
c) Áreas edificadas (AE)  
c.1) Incluye los distintos núcleos de población y de actividad terciaria incluidos en el ámbito territorial del PORN.  
c.2) El régimen de usos en esta subzona es el establecido por las normativas sectoriales aplicables y, en particular, por la legislación urbanística y los respectivos planeamientos urbanísticos municipales, con las condiciones específicas que para esta subzona, o bien para la Zona de Influencia (ZI) en su conjunto, establecen las normas generales del PORN.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI