Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8219, del 24-01-2018 (2017/12227)

RESOLUCIÓ de 13 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 67/16-AIA Traiguera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8219

Data del DOGV
:   24-01-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/12227

CVE


Data del document
:   13-12-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de desembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 67/16-AIA Traiguera. [2017/12227]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 67/16-AIA Traiguera.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 67/16-AIA.  
Títol: Ampliació de granja porcina d'engreix amb una capacitat resultant de 2.499 animals.  
Promotor: Esteban Campos Caballer.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera.  
Localització: parcel·les 2 i 21, del polígon 60, del terme municipal de Traiguera (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
Es pretén l'ampliació d'una explotació de bestiar porcí existent en les parcel·les 2 i 21, del polígon 60, del terme municipal de Traiguera (Castelló).  
L'explotació actual consta de dues naus, ubicades en la parcel·la 2, amb capacitat per a 1.300 porcs d'engreix. Aquestes parcel·les compten amb llicència d'activitat i amb declaració d'impacte ambiental. Es pretén realitzar una ampliació de les instal·lacions existents per mitjà de la construcció d'una nova nau en la parcel·la 21, amb capacitat per a 1.199 porcs addicionals, la qual cosa permetria un engreixament total en l'explotació de 2.499 animals. Es requereix per a això la tramitació de llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Superfície ocupada per l'explotació.  
Superfície ocupada per les construccions existents:  
- Nau existent 1 de 90 x 7,30 m. (657,00 m²).  
- Nau existent 2 de 90 x 7,30 m. (657,00 m²).  
- Magatzem de 12 x 10 m. (120,00 m²).  
Superfície que ocuparà la nova nau: 70 x 14,80 m. (1.036,00 m²).  
Després de l'ampliació la superfície total construïda serà de 2.470,00 m². La superfície total del sòl és de 56.767 m², pel que el percentatge d'ocupació sòl serà del 4,35 % (menor que el màxim del 50 % previst per la normativa autonòmica).  
Accessos.  
A l'explotació s'accedeix des de la carretera N-232, prenent l'accés est al nucli urbà de Traiguera. Des del dit accés, anomenat avinguda de Joan Carles I, es pren el Camí de Morella, i després de recórrer 0,8 km, es gira a l'esquerra pel Camí Vell de la Serra. Seguint uns 500 metres per aquest últim s'arriba a l'entrada de l'explotació. Els accessos es troben pavimentats en tot el seu recorregut i compten amb una amplària que oscil·la entre 4 i 5 metres.  
Descripció de l'activitat i sistema productiu.  
L'explotació es dedica a l'engreix dels gorrins subministrats per l'empresa autoritzada per mitjà d'un conveni d'exclusiu subministrament entre la granja productora i l'engreixador.  
Es realitzarà l'engreixament de 2.499 porcs per cada cicle, aquesta és la màxima ocupació de l'explotació quant al bestiar que hi alberga. Aquest sistema d'explotació permet realitzar aproximadament 2,5 cicles d'engreixament anuals. Per tant, la producció màxima anual serà de 6.247 animals.  
El procés de cria comença amb l'arribada de xicotets gorrins de 12 a 18 kg de pes o de 6 a 7 setmanes de vida. El període d'engreixament és d'uns 125 dies. L'alimentació és a base de pinsos compostos complets subministrats per l'empresa que proporciona els animals. El pes dels porcs quan són retirats amb destinació a l'escorxador és d'aproximadament 90-100 kg.  
Després del període d'engreixament, una vegada retirats els animals, es realitza un buit sanitari d'un mes, en el qual es duen a terme tasques de neteja i desinfecció, i novament s'inicia el cicle productiu.  
Descripció de les construccions.  
- Nau existent 1: de planta rectangular d'una longitud de 90 m i una amplària de 7,30 m. Coberta a una aigua, té una alçària en carener de 3 m i una alçària mínima lateral de 2,50 metres. Hi ha un total de 58 quadres, d'unes dimensions de 3 x 3 m, distribuïdes en dues línies separades per un corredor d'una amplària d'1,10 m.  
- Nau existent 2: també compta amb una longitud de 90 m i amb una amplària de 7,30 m. Coberta a 2 aigües, amb una alçària en carener de 3,5 m i una alçària en els laterals de 2,3 m. Aquesta nau compta amb un total de 44 corrals d'unes dimensions de 4 x 3 m distribuïts en dues línies separades per un corredor d'1,20 m.  
- Magatzem: dimensions de 12 x 10 m. Alçària en carener de 4 m i alçària mínima de 3,8 m.  
- Nau d'ampliació a construir: planta rectangular, amb unes dimensions de 70 x 14,80 m. A l'interior s'ubicaran quatre files de cort, amb 23 corrals per fila, la qual cosa representa un total de 92 corts.  
  
Encara que el nombre màxim d'animals que albergarà l'explotació serà de 2.499, la capacitat màxima total serà de 2.745 porcs, ja que es reserven quadres en totes les naus per a separar els animals malalts de la resta (llatzerets).  
L'estructura d'aquesta nau serà a base de pòrtics prefabricats de formigó, formats per dos pilars i llinda. La coberta tindrà un pendent d'un 20 % i consta de biguetes pretesades de formigó, ancorades al pòrtic cada 1,4 m. Aquesta coberta consistirà en plaques tipus «Agrotherm» formada per fibrociment en la seua part superior, poliuretà injectat en la seua capa mitjana i una làmina de polièster reforçat amb fibra de vidre que constitueix un acabat interior llavable. Les parets es conformaran per mitjà de plaques de formigó armat, amb una grossària de 16 cm, i incorporant a l'interior un aïllament. Tindran acabat llis i una resistència al foc RF-120.  
En cada una de les parets laterals s'ubicaran finestres de policarbonat de guillotina amb tela ocellaire, d'una amplària d'1,60 metres i una alçària de 0,90 metres. Les portes d'accés a la nau seran de planxa de xapa galvanitzada.  
El paviment de la nau consistirà en una solera de formigó armat. En les zones en què s'ubiquen els canals de dejeccions el sòl consistirà en un engraellat conformat per mitjà de plaques ranurades de formigó prefabricat per a permetre el pas de les dejeccions líquides.  
Descripció de les instal·lacions.  
- Sistema d'alimentació: per a emmagatzemar el pinso, s'ubiquen quatre sitges de 14.000 kg de capacitat cada una, amb suports metàl·lics, totalment estancs. Aquestes sitges s'ubiquen al costat de les naus, dues en les respectives façanes frontals dels mòduls existents i les altres dues en una de les façanes frontals del nou mòdul. El repartiment de l'alimentació es realitzarà automàticament per mitjà d'un motor d'alimentació des de cada una de les sitges fins a cada una de les dues tremuges que es col·locaran en cada nau. Des de cada tremuja, i per mitjà d'un caragol sense fi suspés en cada un dels corredors, se subministrarà a cada una de les tremuges de menjar instal·lades en les quadres.  
- Sistema de subministrament d'aigua de beguda: l'aigua a utilitzar en l'explotació procedeix del subministrament obtingut en el pou de captació d'aigües subterrànies existent en l'explotació. L'aigua s'emmagatzema en un dipòsit i passa per un equip de cloració per a fer-la apta per al consum dels animals. A més, es disposa d'uns quants dipòsits d'aigua, tant per a ús genèric com per a medicació. L'aigua per al consum dels animals es distribuirà a través d'una xarxa de tubs de polietilé, per mitjà de línies generals i derivacions que arriben a totes les quadres. Els abeuradors dels animals són de tetina i porten incorporada una cassoleta per a arreplegar l'aigua.  
- Es disposa d'instal·lació elèctrica de baixa tensió.  
- Tanca perimetral: es dota la instal·lació d'una tanca perimetral amb la finalitat de controlar l'entrada de possibles vectors de malalties infectocontagioses. Aquesta tanca perimetral es construeix permetent que des de l'exterior es puguen realitzar les tasques de càrrega i descàrrega dels animals i del pinso, reduint en la mesura que es puga la transmissió de malalties per part dels vehicles externs a l'explotació. Consisteix en un muret de formigó de 30 cm d'alçària i fins als 2 m d'alçària es realitza per mitjà de tanca de fil d'aram galvanitzat. La tanca engloba a les tres naus (mòduls existents i mòdul d'ampliació), separant-les de la resta de la parcel·la. La zona de càrrega i descàrrega se situa en l'exterior de la mateixa tanca.  
- Sistema de ventilació: es disposa de línies de finestres en ambdues façanes laterals de la nova nau per a permetre la circulació de l'aire. Aquestes finestres, de tipus guillotina, es podran obrir o tancar per mitjà de motoreductors, en funció de les necessitats de temperatura i ventilació interiors. Sobre la coberta s'instal·laran unes quantes ximeneres per a afavorir el fenomen de ventilació natural.  
- Sistema de calefacció: no s'utilitzarà cap tipus de calefacció, ja que la mateixa calor generada pels animals serà suficient per a mantindre una temperatura ambient agradable. No s'emmagatzemaran combustibles en l'explotació.  
- Instal·lació d'il·luminació: la il·luminació es realitza per mitjà de lluminàries de tubs fluorescents distribuïdes per tot el local per a realitzar correctament les operacions de l'activitat. Les línies de la instal·lació d'il·luminació es trobaran convenientment protegides des del quadre de protecció i comandament amb els seus corresponents interruptors magnetotèrmics.  
- L'explotació compta amb pediluvis a l'entrada de les naus, equip mòbil de polvorització per a la desinfecció dels vehicles, tela o malla ocellaire en les finestres de ventilació, i gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació.  
Descripció del sistema d'emmagatzematge de purins.  
Els purins produïts anualment, una vegada aconseguida la capacitat màxima en l'explotació, s'estimen en 5385,35 m³.  
El sòl de cada quadra constarà d'un engraellat que permetrà el pas de les dejeccions a una fossa o canal d'arreplega. La nau existent 1 compta amb dues fosses de 90 x 1,10 x 1,40 m, situades davall de cada una de les fileres de cort. Aquestes fosses es troben comunicades entre elles en la part inicial de la nau, el volum total d'arreplega i emmagatzematge de purins en aquesta nau és de 277,20 m³. La nau existent 2 compta, al seu torn, amb dues fosses de 90 x 1,10 x 0,75 m, situades davall cada una de les fileres de cort. Aquestes fosses es troben comunicats entre elles en la part inicial de la nau, el volum total d'arreplega i emmagatzematge de purins en aquesta nau és de 148,50 m³.  
  
La bassa que es troba a l'exterior i que dóna servei a l'explotació actual, té unes dimensions de 10 x 4 x 2 m i suma un volum d'emmagatzematge de 80 m³. Aquesta bassa es troba comunicada amb els canals de dejeccions definits anteriorment.  
Per al nou mòdul d'ampliació es construeixen quatre canals de dejeccions (un davall cada una de les fileres de cort) amb unes dimensions de 70x1,85x1,50 m. A més, s'afig una nova bassa d'emmagatzematge amb unes dimensions de 10x4x2 m, que suposa una capacitat d'emmagatzematge de purins de 80 m³. Contemplant aquesta bassa, s'obté una capacitat d'emmagatzematge addicional respecte a la ja existent de 857 m³, la capacitat total d'emmagatzematge de purins després de l'ampliació és de 1.362,70 m³.  
- Característiques constructives dels sistemes d'emmagatzematge i grau d'estanquitat:  
Per a assegurar la total impermeabilitat de la infraestructura, els canals de dejeccions es construeixen amb formigó armat amb additius hidrofugants, es realitza una solera de 25 cm de grossària. Els murs verticals que formen els canals tenen una grossària de 30 cm. Per a la construcció de la solera i els murs, s'empra formigó HA-25, que s'arma amb acer corrugat AEH-B500 SD i malla electrosoldada AEH B500 T. Per mitjà d'aquest armament, s'assegura la cohesió total del formigó i s'impedeix l'aparició de fissures en el material. Per tant, el grau d'estanquitat respecte a possibles filtracions és total.  
  
En la bassa, les parets sobreïxen un metre sobre la cota del terreny perquè, en cas de pluja, no es produïsquen desbordaments. La bassa porta un aïllament format per una membrana de PVC i en el fons es disposa d'un llit d'arena per a evitar ruptures.  
S'aporta còpia de certificat d'estanquitat dels canals d'arreplega de dejeccions i de la bassa existents firmat per tècnic competent, de data 28 de novembre de 2016.  
Neteja.  
Es descriu en el projecte el protocol de neteja/desinfecció de les naus consistent en una primera neteja en sec, desmuntatge de les instal·lacions mòbils, neteja humida a alta pressió, assecatge i aplicació del desinfectant.  
Aquest protocol de neteja-desinfecció es durà a terme cada vegada que finalitze cada cicle d'engreixament.  
  
Tramitació administrativa.  
En data 25 de maig de 2016, la Diputació de Castelló remet una còpia de l'expedient administratiu municipal en format paper, el qual inclou còpia del resultat de la informació pública practicada a l'expedient, i un CD que conté la documentació tècnica (memòria tècnica per a llicència ambiental, resum no tècnic, estudi d'impacte ambiental, i estudi d'integració paisatgística).  
El 16 de juny de 2016 es realitza un requeriment al promotor a través de l'òrgan substantiu.  
El 13 de desembre de 2016 la Diputació de Castelló remet la documentació complementària sol·licitada.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va fer en un terme de trenta dies, per mitjà de la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 42, de data 7 d'abril de 2016, notificant individualment als interessats. Segons certificat de data 18 de maig de 2016 de la secretària-interventora de l'Ajuntament de Traiguera, durant l'esmentat termini no es va presentar cap reclamació ni al·legació.  
  
Consideracions ambientals.  
Ubicació.  
D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística favorable emés en data 3 de novembre de 2015 per l'Ajuntament de Traiguera, el sòl on s'ubica l'explotació es troba qualificat de sòl no urbanitzable d'interés, en el qual es permeten les explotacions agropecuàries amb les edificacions lligades directament a aquestes. En aquest certificat s'indica que l'activitat projectada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal, i s'estableixen els següents condicionants:  
  
- La distància de les construccions a eix de camins haurà de ser almenys de 4 m. No hi ha separació mínima a llindes.  
- D'acord amb l'informe de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de data 26 d'octubre de 2015, la construcció d'ampliació s'ubicarà dins de la parcel·la de manera que no es reduïsca la distància actual a les explotacions porcines existents en el radi de 1.000 metres ni la distància de 1.000 metres al nucli urbà.  
- S'hauran de complir els requisits esmentats en l'informe d'Agricultura de data 26 d'octubre de 2015.  
Respecte a les distàncies sanitàries, en el mencionat informe d'Agricultura, s'indica que «(?) la distància a nucli urbà és superior a 1.000 metres i que la distància a l'explotació porcina més pròxima és inferior als 1.000 metres, per la qual cosa, segons el que estableix l'article 5, punt 2, apartat A) 1.a. del Reial decret 324/2000 del Ministeri de la Presidència, sobre ordenació d'explotacions porcines, aquesta ampliació no compliria els requisits quant a distàncies mínimes respecte a altres explotacions porcines. No obstant això, basant-se en aquest Reial decret i en la Llei 6/2003 de ramaderia de la Comunitat Valenciana, sí que es pot autoritzar l'ampliació, ja que no se superen els límits de capacitat.»  
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de l'olivera. Consultada la cartografia temàtica de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, s'aprecia que la zona on es localitzen les parcel·les presenta una fisiografia ondulada. El risc d'erosió actual és baix (7-15 t/ha/any) i el risc d'erosió potencial és moderat (15-40 t/ha/any). La vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana. Litològicament està constituïda per cudols, graves, arenes i argiles.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta terreny forestal.  
Una part de la parcel·la núm. 2 presenta un nivell 6 de perillositat per inundació, no obstant això, es tracta de la part d'aquesta més pròxima al barranc i que se situa a una distància d'uns 80 metres de la nau més pròxima existent.  
Principals impactes deguts a l'activitat descrits en l'EIA i mesures protectores i correctores proposades.  
- Contaminació de sòls i d'aigües superficials i/o subterrànies.  
  
A causa de la naturalesa de l'activitat, s'estima que en principi, i com a conseqüència d'algun accident durant el procés productiu, el principal factor de risc seria un abocament incontrolat dels purins.  
Tenint en compte tant la capacitat d'emmagatzematge dels purins com els purins originats anualment, i considerant que les dejeccions són buidades periòdicament, es disposa d'un gran volum d'emmagatzematge en tot moment. Així mateix, per a evitar que una pluviometria elevada poguera desbordar els canals de dejeccions, tots es troben coberts. De la mateixa manera, per a evitar desbordaments a causa de la pluja, les parets de la bassa d'emmagatzematge ja existent sobreeixiran 0,5 metres sobre el terreny. La bassa d'emmagatzematge nova que es pretén construir tindrà, igualment, aquestes característiques.  
  
Les característiques constructives dels canals i basses asseguren la seua estanquitat. S'aporta còpia de certificat d'estanquitat dels canals d'arreplega de dejeccions i de la bassa existents firmat per tècnic competent, de data 28 de novembre de 2016. No obstant això, per a previndre les filtracions al sòl, després de la neteja en cada buit sanitari s'haurà de procedir a una acurada inspecció dels canals de dejeccions localitzant i reparant, si és el cas, els possibles clavills i fissures.  
  
En l'extracció, càrrega i transport dels purins s'haurà de prestar atenció al procés d'extracció per a evitar vessaments de purins i es procedirà al seu trasllat immediat als camps de cultiu.  
En la seua aplicació al camp es respectarà en tot moment el que estableix el codi valencià de bones pràctiques agràries, CVBPA, Ordre 7/2010 de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Gestió de purins.  
El sistema triat per a l'eliminació dels purins és l'evacuació hidràulica, és a dir, l'arrossegament de les dejeccions pel corrent líquid d'orines i aigua de neteja conjuntament, fins als canals de dejeccions, on seran emmagatzemats, amb el seu posterior tractament i la seua utilització com adob orgànic en finques agrícoles de la zona.  
Amb l'objecte de millorar la qualitat dels purins, tant en el seu maneig, com en la seua posterior aplicació a parcel·les agrícoles, s'emprara un sistema de tractament biològic dels purins.  
Una vegada finalitzat el cicle d'engreixament dels animals, es procedirà al buidatge dels canals que contenen els purins, per mitjà d'un recipient extractor de llots amb compressor accionat per la presa de força del tractor que el remolca.  
Durant el seu transport als camps, el compressor continua actuant i produeix una remoció a la massa i conservant-la en perfectes condicions d'homogeneïtat.  
A l'hora d'aplicar els purins en les parcel·les orgàniques es tindrà en compte allò que s'ha previst en el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries, i pel manual de bones pràctiques.  
  
Especialment es consideraren els punts següents:  
- S'escamparan els purins des d'un recipient en forma palmada, evitant la formació de bassals.  
- A continuació, i per mitjà d'una passada del cultivador, seran soterrats.  
- S'utilitzaran preferentment els purins durant la primavera, per a aprofitar l'època amb condicions de temperatura i humitat més favorables al procés de transformació d'alguns dels compostos dels purins.  
  
- S'evitara en tot cas l'aplicació de purins en zones pròximes a conduccions d'aigua, a cursos d'aigua, aigües subterrànies i a llocs habitats.  
  
Les parcel·les agrícoles on s'aplicarà l'adobament amb purins estan destinades principalment al cultiu d'ametlers, oliveres i cereals. S'aporta un pla d'adobament adequat, amb còpia de les autoritzacions dels propietaris de les parcel·les on seran aplicats els purins de l'explotació. La granja haurà de comptar amb un llibre de registre on s'anotaran totes les eixides de purins que es produïsquen, indicant: data, identificació de les parcel·les que s'adobaran i el volum de purins aplicat en cada una d'elles. Aquest llibre estarà actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
  
- Contaminació atmosfèrica.  
La contaminació atmosfèrica es produirà per la presència de:  
- Partícules sòlides (pols).  
- Gasos i vapors.  
S'estima que la major generació de pols serà durant les primeres etapes del procés constructiu, és a dir, durant la preparació del terreny (desbrossament i anivellació). No obstant això, són treballs que està previst que es realitzen en tres dies i s'estima que l'impacte que causarà aquesta fase de construcció serà temporal i reversible. No obstant això, durant els treballs s'haurà de procedir a la neteja periòdica del terreny, fonamentalment de les zones de pas de maquinària pesant, per a fixar part de la pols i evitar la seua incorporació a l'aire.  
Així mateix, haurà de considerar-se l'acumulació de gasos contaminants procedents de la combustió dels motors de vehicles i maquinàries. Per a minimitzar aquest impacte, els vehicles hauran de circular a velocitat reduïda i per les zones assenyalades per a això.  
Durant la fase d'explotació, l'afecció a l'aire vindrà determinada per les emissions de gasos contaminants com l'amoníac, òxid nitrós i metà, derivades del metabolisme dels animals i de la volatilització des dels canals de dejecció i també durant la seua aplicació als terrenys de cultiu. Per a minimitzar aquest impacte s'implantaran una sèrie de mesures correctores integrals, descrites en l'estudi d'impacte ambiental, que afecten tant el disseny de la granja com els procediments de maneig.  
  
Els possibles perjudicis produïts per la generació d'olors és una conseqüència de l'activitat que no és possible anul·lar, però si aconseguir minimitzar-los fent compatible l'activitat amb l'entorn on s'ubica. La distància, al voltant d'1,4 km respecte al nucli urbà de Traiguera, fa que l'impacte sobre la població siga mínim. No obstant això, coincidint amb els diferents buits sanitaris s'haurà de realitzar una escrupolosa neteja i desinfecció del local i de les instal·lacions, de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar males olors.  
  
- Contaminació acústica.  
Els sorolls seran deguts als emesos pels animals i als motors ubicats en les sitges i els utilitzats per a l'obertura i tancament de les finestres. No es transmetran a l'exterior nivells sonors o vibratoris superiors als límits establits en les ordenances municipals i en la Llei 7/2002, de 3 de desembre de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica. S'hi adjunta estudi acústic.  
- Impacte sobre la vegetació.  
El desenvolupament normal de l'activitat, considerant tant el maneig dels animals com el manteniment de les naus no suposa cap tipus d'incompatibilitat amb la vegetació existent en la contornada.  
La parcel·la on es construirà la nova nau està ocupada per oliverar de secà. Per a la construcció de la nau, únicament s'arrancaran les oliveres necessàries i la resta del cultiu romandrà en les condicions actuals. En la parcel·la no hi ha cap exemplar arbori catalogat com monumental, ni tampoc exemplars que tinguen característiques de port o edat que hagen de ser conservats.  
- Impacte sobre la fauna.  
En el cas de la fauna autòctona, l'afecció girarà entorn de la possible transmissió de malalties pel flux de vectors patògens des de l'allotjament. No obstant això, i complint la legislació sobre aspectes sanitaris de les explotacions, l'existència de la tanca perimetral de l'explotació que impedeix el trànsit d'animals per la parcel·la, i la instal·lació de malla ocellaire en les finestres, fa que aquest risc disminuïsca.  
  
- Impacte sobre el paisatge.  
Els elements naturals que defineixen aquest paisatge són els camps de cultiu de secà (principalment oliverar) i els humans, que responen a l'explotació agrícola d'aquests; als quals van lligades les construccions agrícoles tradicionals, com ara construccions hidràuliques, magatzems agrícoles, xicotetes casetes, etc.  
En l'àmbit de l'estudi no hi ha àrees o espais catalogats pel seu interés ambiental, ni recursos d'interés cultural i patrimonial.  
En el cas que ens ocupa, la construcció existent forma part del paisatge on es troba, així com tantes construccions tradicionals d'ús agrícola. En la construcció de la nova nau s'utilitzaran materials, formes, volums, composicions, ritmes i colors semblants als emprats en la zona tradicionalment. És a dir, tipologia tradicional aïllada, formes racionals i senzilles, cobertes inclinades pintades en massa en tons argila, parets lluïdes, etc., tal com es pot observar en les construccions d'entitat semblant que s'ubiquen en l'entorn.  
  
- Impacte sobre el patrimoni cultural i arqueològic.  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 11 de novembre de 2016 emet informe favorable el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Consum d'aigua.  
L'aigua a utilitzar en l'explotació procedeix del subministrament obtingut en el pou de captació d'aigües subterrànies, existent en l'explotació i degudament legalitzat, segons informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 24 d'octubre de 2016. L'aigua que pot aportar el pou es considera prou per a donar subministrament a l'activitat objecte del present projecte.  
- Gestió de cadàvers.  
L'explotació compta amb un servei de retirada dels animals morts amb l'associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví, que és l'encarregada de retirar els cadàvers dels animals i de la seua posterior destrucció. S'aporta compromís d'inscripció de l'ampliació de l'explotació, de data 8 de novembre de 2015.  
El granger retira de la seua explotació, en cas que n'hi haja, els animals morts en l'engreixament. Aquests cadàvers els traslladarà a una caseta destinada a això ubicada en el terme municipal de Torreblanca. L'empresa contractada serà l'encarregada, amb la periodicitat necessària, de retirar els animals morts de la caseta i traslladar-los a la seua planta de tractament.  
- Gestió de residus zoosanitaris.  
L'empresa té instal·lat en l'explotació un contenidor tancat, hermètic i homologat, on el granger deposita aquest tipus de residus, i la retirada dels quals per gestor autoritzat serà semestral. S'aporta còpia del contracte de retirada amb l'empresa gestora.  
- Altres residus.  
El maneig de l'explotació serà realitzat per una única persona, que serà l'encarregada de la cura dels animals. Aquesta persona no té la preparació necessària per a realitzar el manteniment de les instal·lacions i/o equips de la granja, com ara el manteniment del tractor i el recipient extractor dels purins, tasques d'obra, treballs d'electricitat, de pintura, etc.  
Per a la realització de les tasques de manteniment de les instal·lacions i/o equips de la granja es recorrerà a empreses de serveis especialistes en aquests treballs, les quals s'encarregaran posteriorment de la gestió dels residus que generen aquestes activitats, com ara olis i pneumàtics usats, restes de material elèctric, etc.  
- Pla de vigilància ambiental.  
El pla de vigilància ambiental aportat haurà de completar-se amb els punts següents:  
- Addicionalment al mètode proposat per a comprovar l'estanquitat dels canals de dejeccions i de les basses exteriors, després de cada buidatge i neteja es comprovarà de forma visual l'existència de possibles fissures i, si és el cas, es procedirà a reparar-les.  
- Es comprovarà la correcta aplicació dels purins en les parcel·les autoritzades. Per a això la granja comptarà amb un llibre de registre on s'hauran d'anotar totes eixides de purins que es produïsquen, indicant: data, identificació de les parcel·les que s'adobaran i volum de purins aplicat en cada una d'elles. En el cas que alguna parcel·la siga baixa s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les i es comunicarà a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
- Es presentarà anualment, davant de l'òrgan substantiu, un informe sobre l'exercici de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup I, de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 13 del Decret 158/2015/, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'ampliació de granja porcina amb una capacitat resultant de 2499 porcs d'engreix, a ubicar en les parcel·les 2 i 21 del polígon 60, del terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Esteban Campos Caballer, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. Durant els treballs de la fase de construcció, es procedirà a la neteja periòdica del terreny, fonamentalment de les zones de pas de maquinària pesant, per a fixar part de la pols i evitar la seua incorporació a l'aire. Així mateix, els vehicles hauran de circular a velocitat reduïda i per les zones assenyalades per a això.  
2. Respecte a la gestió de purins:  
- Es portarà l'adequat manteniment de les fosses i basses de purins de manera que quede assegurada la seua impermeabilitat i estanquitat al llarg del temps.  
- Després de la neteja en cada buit sanitari es procedirà a una acurada inspecció dels canals de dejeccions localitzant i es repararan, si és el cas, els possibles clavills i fissures.  
- En l'extracció, càrrega i transport dels purins s'haurà de prestar atenció al procés d'extracció per a evitar vessaments de purins i es procedirà al seu trasllat immediat als camps de cultiu.  
- L'aplicació dels purins com adob orgànic en els camps de cultiu es realitzarà seguint el pla de gestió específic inclòs en el projecte i el codi de bones pràctiques agràries establit en l'Ordre 7/2010, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Es portarà al dia un llibre d'explotació en què queden registrades les quantitats i parcel·les on s'aplique els purins, data d'aplicació i conformitat dels propietaris de les parcel·les. El llibre d'explotació estarà actualitzat en tot moment i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
- Es comptarà en tot moment amb les autoritzacions actualitzades dels titulars de les parcel·les.  
- Qualsevol variació en parcel·les, dosi d'aplicació o modificació de la capacitat d'emmagatzematge haurà de ser comunicada a l'òrgan substantiu.  
3. Durant cada buit sanitari es realitzarà una escrupolosa neteja i desinfecció del local i de les instal·lacions, de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar males olors.  
4. El pla de vigilància ambiental es completarà amb els punts següents:  
- Addicionalment al mètode proposat per a comprovar l'estanquitat dels canals de dejeccions, després de cada buidatge i neteja es comprovarà de forma visual l'existència de possibles fissures i es procedirà, si és el cas, a reparar-les.  
- Es comprovarà la correcta aplicació dels purins en les parcel·les autoritzades. Per a això la granja comptarà amb un llibre de registre on s'hauran d'anotar totes eixides de purins que es produïsquen, indicant: data, identificació de les parcel·les que s'adobaran i volum de purins aplicat en cada una d'elles. En el cas que alguna parcel·la siga baixa s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les donant comunicació a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes ho requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioraments ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant de l'òrgan substantiu, un informe sobre l'exercici de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 27 de novembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 13 de desembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8219, del 24-01-2018 (2017/12227)

RESOLUCIÓN de 13 de diciembre de 2017 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 67/16-AIA Traiguera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8219

Fecha DOGV
:   24-01-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/12227

CVE


Fecha del documento
:   13-12-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de diciembre de 2017 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 67/16-AIA Traiguera. [2017/12227]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 67/16-AIA Traiguera.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 67/16-AIA.  
Título: Ampliación de granja porcina de cebo con una capacidad resultante de 2.499 animales.  
Promotor: Esteban Campos Caballer.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Traiguera.  
Localización: Parcelas 2 y 21, del polígono 60, del término municipal de Traiguera (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
Se pretende la ampliación de una explotación de ganado porcino existente en las parcelas 2 y 21, del polígono 60, del término municipal de Traiguera (Castellón).  
La explotación actual consta de dos naves, ubicadas en la parcela 2, con capacidad para 1.300 cerdos de cebo. Estas parcelas cuentan con licencia de actividad y con declaración de impacto ambiental. Se pretende realizar una ampliación de las instalaciones existentes mediante la construcción de una nueva nave en la parcela 21, con capacidad para 1.199 cerdos adicionales, lo cual permitiría un engorde total en la explotación de 2.499 animales. Se requiere para ello de la tramitación de licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Superficie ocupada por la explotación.  
Superficie ocupada por las construcciones existentes:  
- Nave existente 1 de 90 x 7,30 m. (657,00 m²).  
- Nave existente 2 de 90 x 7,30 m. (657,00 m²).  
- Almacén de 12 x 10 m. (120,00 m²).  
Superficie que ocupará la nueva nave: 70 x 14,80 m. (1.036,00 m²).  
Tras la ampliación la superficie total construida será de 2.470,00 m². La superficie total suelo es de 56.767 m², por lo que el porcentaje de ocupación suelo será del 4,35 % (menor que el máximo del 50 % contemplado por la normativa autonómica).  
Accesos.  
A la explotación se accede desde la carretera N-232, tomando el acceso este al núcleo urbano de Traiguera. Desde dicho acceso, llamado Avenida de Juan Carlos I, se toma el Camino de Morella, y tras recorrer 0,8 km, se gira a la izquierda por el Camino Viejo de la Sierra. Siguiendo unos 500 metros por este último se llega a la entrada de la explotación. Dichos accesos se encuentran pavimentados en todo su recorrido y cuentan con una anchura que oscila entre 4 y 5 metros.  
Descripción de la actividad y sistema productivo.  
La explotación se dedica al cebo de los lechones suministrados por la empresa autorizada mediante un convenio de exclusivo suministro entre la granja productora y el cebadero.  
Se realizará el engorde de 2.499 cerdos por cada ciclo, siendo esta la máxima ocupación de la explotación en cuanto a ganado albergado en ella. Este sistema de explotación permite realizar aproximadamente 2,5 ciclos de engorde anuales. Por tanto, la producción máxima anual será de 6.247 animales.  
El proceso de cría comienza con la llegada de pequeños lechones de 12 a 18 kg de peso o de 6 a 7 semanas de vida. El periodo de engorde es de unos 125 días. La alimentación es a base de piensos compuestos completos suministrados por la empresa que proporciona los animales. El peso de los cerdos cuando son retirados con destino al matadero es de aproximadamente 90-100 kg.  
Tras el periodo de engorde, una vez retirados los animales, se realiza un vacío sanitario de un mes, en el que se llevan a cabo tareas de limpieza y desinfección, y nuevamente se inicia el ciclo productivo.  
Descripción de las construcciones.  
- Nave existente 1: de planta rectangular de una longitud de 90 m y una anchura de 7,30 m. Cubierta a un agua, teniendo una altura en cumbrera de 3 m y una altura mínima lateral de 2,50 metros. Existen un total de 58 cuadras, de unas dimensiones de 3 x 3 m, distribuidas en dos líneas separadas por un pasillo de una anchura de 1,10 m.  
- Nave existente 2: También cuenta con una longitud de 90 m y con una anchura de 7,30 m. Cubierta a 2 aguas, con una altura en cumbrera de 3,5 m y una altura en los laterales de 2,3 m. Esta nave cuenta con un total de 44 corrales de unas dimensiones de 4 x 3 m distribuidos en dos líneas separados por un pasillo de 1,20 m.  
- Almacén: dimensiones de 12 x 10 m. Altura en cumbrera de 4 m y altura mínima de 3,8 m.  
- Nave de ampliación a construir: Planta rectangular, con unas dimensiones de 70 x 14,80 m. En el interior de la misma se ubicaran cuatro filas de cochiqueras, con 23 corrales por fila, lo que representa un total de 92 cochiqueras.  
Aunque el número máximo de animales que albergará la explotación será de 2.499, la capacidad máxima total será de 2.745 cerdos ya que se reservan cuadras en todas las naves para separar a los animales enfermos del resto (lazaretos).  
La estructura de esta nave será a base de pórticos prefabricados de hormigón, formados por dos pilares y dintel. La cubierta tendrá una pendiente de un 20 % y consta de viguetas pretensadas de hormigón, ancladas al pórtico cada 1,4 m. Esta cubierta consistirá en placas tipo «Agrotherm» formada por fibrocemento en su parte superior, poliuretano inyectado en su capa media y una lámina de poliéster reforzado con fibra de vidrio que constituye un acabado interior lavable. Las paredes se conformarán mediante placas de hormigón armado, con un espesor de 16 cm, e incorporando en su interior un aislamiento. Tendrán acabado liso y una resistencia al fuego RF-120.  
En cada una de las paredes laterales se ubicarán ventanas de policarbonato de guillotina con tela pajarera, de una anchura de 1,60 metros y una altura de 0,90 metros. Las puertas de acceso a la nave serán de plancha de chapa galvanizada.  
El pavimento de la nave consistirá en una solera de hormigón armado. En las zonas en las que se ubican los canales de deyecciones el suelo consistirá en un enrejillado conformado mediante placas ranuradas de hormigón prefabricado para permitir el paso de las deyecciones líquidas.  
Descripción de las instalaciones.  
- Sistema de alimentación: para almacenar el pienso, se ubican cuatro silos de 14.000 kg de capacidad cada uno, con soportes metálicos, totalmente estancos. Estos silos se ubican junto a las naves, dos en las respectivas fachadas frontales de los módulos existentes y los otros dos en una de las fachadas frontales del nuevo módulo. El reparto de la alimentación se realizará automáticamente mediante un motor de alimentación desde cada uno de los silos hasta cada una de las dos tolvas que se colocarán en cada nave. Desde cada tolva, y mediante un tornillo sinfín suspendido en cada uno de los pasillos, se suministrará a cada una de las tolvas de comida instaladas en las cuadras.  
- Sistema de suministro de agua de bebida: el agua a utilizar en la explotación procede del suministro obtenido en el pozo de captación de aguas subterráneas existente en la explotación. El agua se almacena en un depósito y pasa por un equipo de cloración para hacerla apta para el consumo de los animales. Además, se dispone de varios depósitos de agua, tanto para uso genérico como para medicación. El agua para el consumo de los animales se distribuirá a través de una red de tubos de polietileno, mediante líneas generales y derivaciones que lleguen a todas las cuadras. Los bebederos de los animales son de chupete y llevan incorporada una cazoleta para recoger el agua.  
- Se dispone de instalación eléctrica de baja tensión.  
- Vallado perimetral: se dota a la instalación de un vallado perimetral con la finalidad de controlar la entrada de posibles vectores de enfermedades infecto-contagiosas. Este vallado perimetral se construye permitiendo que desde el exterior se puedan realizar las tareas de carga y descarga de los animales y del pienso, reduciendo en lo posible la transmisión de enfermedades por parte de los vehículos externos a la propia explotación. Consiste en un murete de hormigón de 30 cm de altura y hasta los 2 m de altura se realiza mediante valla de alambre galvanizado. El vallado engloba a las tres naves (módulos existentes y módulo de ampliación), separándolas del resto de la parcela. La zona de carga y descarga se sitúa en el exterior del propio vallado.  
- Sistema de ventilación: se dispone de líneas de ventanas en ambas fachadas laterales de la nueva nave para permitir la circulación del aire. Dichas ventanas, de tipo guillotina, se podrán abrir o cerrar mediante motorreductores, en función de las necesidades de temperatura y ventilación interiores. Sobre la cubierta se instalarán varias chimeneas para favorecer el fenómeno de ventilación natural.  
- Sistema de calefacción: no se utilizará ningún tipo de calefacción ya que el propio calor generado por los animales será suficiente para mantener una temperatura ambiente agradable. No se almacenarán combustibles en la explotación.  
- Instalación de iluminación: La iluminación se realiza mediante luminarias de tubos fluorescentes distribuidas por todo el local para realizar correctamente las operaciones de la actividad. Las líneas de la instalación de iluminación se encontrarán convenientemente protegidas desde el cuadro de protección y mando con sus correspondientes interruptores magnetotérmicos.  
- La explotación cuenta con pediluvios a la entrada de las naves, equipo móvil de pulverización para la desinfección de los vehículos, tela o malla pajarera en las ventanas de ventilación, y vado sanitario o sistema equivalente a la entrada de la explotación.  
Descripción del sistema de almacenamiento de purines.  
Los purines producidos anualmente, una vez alcanzada la capacidad máxima en la explotación, se estiman en 5385,35 m³.  
El suelo de cada cuadra constará de un enrejillado que permitirá el paso de las deyecciones a un foso o canal de recogida. La nave existente 1 cuenta con dos fosos de 90 x 1,10 x 1,40 m, situados bajo cada una de las hileras de cochiqueras. Dichos fosos se encuentran comunicados entre ellos en la parte inicial de la nave, siendo el volumen total de recogida y almacenamiento de purín en esta nave de 277,20 m³. La nave existente 2 cuenta, a su vez, con dos fosos de 90 x 1,10 x 0,75 m, situados bajo cada una de las hileras de cochiqueras. Dichos fosos se encuentran comunicados entre ellos en la parte inicial de la nave, siendo el volumen total de recogida y almacenamiento de purín en esta nave de 148,50 m³.  
La balsa que se encuentra en el exterior y que da servicio a la explotación actual, tiene unas dimensiones de 10 x 4 x 2 m, sumando un volumen de almacenamiento de 80 m³. Dicha balsa se encuentra comunicada con los canales de deyecciones definidos anteriormente.  
Para el nuevo módulo de ampliación se construyen cuatro canales de deyecciones (uno bajo cada una de las hileras de cochiqueras) con unas dimensiones de 70 x 1,85 x 1,50 m. Además, se añade una nueva balsa de almacenamiento con unas dimensiones de 10 x 4 x 2 m, suponiendo una capacidad de almacenaje de purín de 80 m³. Contemplando dicha balsa, se obtiene una capacidad de almacenamiento adicional respecto a la ya existente de 857 m³, siendo la capacidad total de almacenamiento de purines tras la ampliación de 1.362,70 m³.  
- Características constructivas de los sistemas de almacenamiento y grado de estanqueidad:  
Para asegurar la total impermeabilidad de la infraestructura, los canales de deyecciones se construyen con hormigón armado con aditivos hidrofugantes, realizándose una solera de 25 cm de espesor. Los muros verticales que forman los canales tienen un espesor de 30 cm. Para la construcción de la solera y los muros, se emplea hormigón HA-25, que se arma con acero corrugado AEH-B500 SD y mallazo electrosoldado AEH B500 T. Mediante dicho armado, se asegura la cohesión total del hormigón y se impide la aparición de fisuras en el material. Por tanto, el grado de estanqueidad respecto a posibles filtraciones es total.  
En la balsa, las paredes sobresalen un metro sobre la cota del terreno para que, en caso de lluvia, no se produzcan desbordamientos. Dicha balsa lleva un aislamiento formado por una membrana de PVC y en el fondo se dispone de una cama de arena para evitar roturas.  
Se aporta copia de certificado de estanqueidad de los canales de recogida de deyecciones y de la balsa existentes firmado por técnico competente, de fecha 28 de noviembre de 2016.  
Limpieza.  
Se describe en el proyecto el protocolo de limpieza/desinfección de las naves consistente en una primera limpieza en seco, desmontaje de las instalaciones móviles, limpieza húmeda a alta presión, secado y aplicación del desinfectante.  
Este protocolo de limpieza-desinfección se llevará a cabo cada vez que finalice cada ciclo de engorde.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 25 de mayo de 2016, la Diputación de Castellón remite copia del expediente administrativo municipal en formato papel, el cual incluye copia del resultado de la información pública practicada al expediente, y un CD conteniendo la documentación técnica (memoria técnica para licencia ambiental, resumen no técnico, estudio de impacto ambiental, y estudio de integración paisajística).  
El 16 de junio de 2016 se realiza un requerimiento al promotor a través del órgano sustantivo.  
El 13 de diciembre de 2016 la Diputación de Castellón remite la documentación complementaria solicitada.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo por término de treinta días, mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 42, de fecha 7 de abril de 2016, notificando individualmente a los interesados. Según certificado de fecha 18 de mayo de 2016 de la secretaria-interventora del Ayuntamiento de Traiguera, durante el citado plazo no se presentó reclamación ni alegación alguna.  
  
Consideraciones ambientales  
Ubicación.  
De acuerdo con el certificado de compatibilidad urbanística favorable emitido en fecha 3 de noviembre de 2015 por el Ayuntamiento de Traiguera, el suelo donde se ubica la explotación se encuentra calificado como suelo no urbanizable de interés, en el que se permiten las explotaciones agropecuarias con las edificaciones ligadas directamente a ellas. En este certificado se indica que la actividad proyectada es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal, estableciendo los siguientes condicionantes:  
- La distancia de las construcciones a eje de caminos deberá ser al menos de 4 m. No existe separación mínima a lindes.  
- De acuerdo con el informe de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de fecha 26 de octubre de 2015, la construcción de ampliación se ubicará dentro de la parcela de forma que no se reduzca la distancia actual a las explotaciones porcinas existentes en el radio de 1000 metros ni la distancia de 1000 metros al casco urbano.  
- Se deberán cumplir los requisitos citados en el informe de agricultura de fecha 26 de octubre de 2015.  
Respecto a las distancias sanitarias, en el mencionado informe de agricultura, se indica que «(?) la distancia a casco urbano es superior a 1000 metros y que la distancia a la explotación porcina más cercana es inferior a los 1000 metros, por lo que, según con lo establecido en el artículo 5, punto 2, apartado A) 1.a del Real decreto 324/2000, del Ministerio de la Presidencia, sobre ordenación de explotaciones porcinas, esta ampliación no cumpliría con los requisitos en cuanto a distancias mínimas respecto a otras explotaciones porcinas. No obstante, con base en este Real Decreto y a la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunitat Valenciana, sí que se puede autorizar la ampliación ya que no se superan los límites de capacidad.»  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, dedicada principalmente al cultivo del olivo. Consultada la cartografía temática de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, se aprecia que la zona donde se localizan las parcelas presenta una fisiografía ondulada. El riesgo de erosión actual es bajo (7-15 t/ha/año) y el riesgo de erosión potencial es moderado (15-40 t/ha/año). La vulnerabilidad de acuíferos es media. Litológicamente está constituida por cantos, gravas, arenas y arcillas.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. Tampoco afecta a terreno forestal.  
Una parte de la parcela núm. 2 presenta un nivel 6 de peligrosidad por inundación, sin embargo se trata de la parte de la misma más cercana al barranco y que se sitúa a una distancia de unos 80 metros de la nave más cercana existente.  
Principales impactos debidos a la actividad descritos en el EIA y medidas protectoras y correctoras propuestas.  
- Contaminación de suelos y de aguas superficiales y/o subterráneas.  
Debido a la naturaleza de la actividad, se estima que en principio, y como consecuencia de algún accidente durante el proceso productivo, el principal factor de riesgo sería un vertido incontrolado del purín.  
Teniendo en cuenta tanto la capacidad de almacenamiento de los purines como el purín originado anualmente, y considerando que las deyecciones son vaciadas periódicamente, se dispone de un gran volumen de almacenamiento en todo momento. Asimismo, para evitar que una pluviometría elevada pudiera desbordar los canales de deyecciones, todos se encuentran cubiertos. Del mismo modo, para evitar desbordamientos a causa de la lluvia, las paredes de la balsa de almacenamiento ya existente sobresaldrán 0,5 metros sobre el terreno. La balsa de almacenamiento nueva que se pretende construir tendrá, igualmente, estas características.  
Las características constructivas de los canales y balsas aseguran su estanqueidad. Se aporta copia de certificado de estanqueidad de los canales de recogida de deyecciones y de la balsa existentes firmado por técnico competente, de fecha 28 de noviembre de 2016. No obstante, para prevenir las filtraciones al suelo, tras la limpieza en cada vacío sanitario se deberá proceder a una cuidadosa inspección de los canales de deyecciones localizando y reparando, en su caso, las posibles grietas y fisuras.  
En la extracción, carga y transporte de los purines se deberá prestar atención al proceso de extracción para evitar derrames de purines y se procederá a su traslado inmediato a los campos de cultivo.  
En su aplicación al campo se respetará en todo momento lo establecido en el código valenciano de buenas prácticas agrarias, CVBPA, Orden 7/2010 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- Gestión de purines.  
El sistema elegido para la eliminación de los purines es la evacuación hidráulica, es decir, el arrastre de las deyecciones por la corriente liquida de orines y agua de limpieza conjuntamente, hasta los canales de deyecciones, donde serán almacenados, con su posterior tratamiento y su utilización como abono orgánico en fincas agrícolas de la zona.  
Con el objeto de mejorar la calidad del purín, tanto en su manejo, como en su posterior aplicación a parcelas agrícolas, se empleara un sistema de tratamiento biológico del purín.  
Una vez finalizado el ciclo de engorde de los animales, se procederá al vaciado de los canales que contienen los purines, mediante una cuba extractora de lodos con compresor accionado por la toma de fuerza del tractor que la remolca.  
Durante su transporte a los campos, el compresor sigue actuando, produciendo una remoción a la masa y conservándola en perfectas condiciones de homogeneidad.  
A la hora de aplicar el purín en las parcelas orgánicas se tendrá en cuenta lo contemplado en el Real decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, y por el manual de buenas prácticas.  
Especialmente se consideraran los siguientes puntos:  
- Se esparcirá el purín desde la cuba en forma de palmito, evitando la formación de charcos.  
- Seguidamente, y mediante una pasada del cultivador, será enterrado.  
- Se utilizara preferentemente el purín durante la primavera, para aprovechar la época con condiciones de temperatura y humedad más favorables al proceso de transformación de algunos de los compuestos del purín.  
- Se evitara en todo caso la aplicación de purines en zonas próximas a conducciones de agua, a cursos de agua, aguas subterráneas y a lugares habitados.  
Las parcelas agrícolas en las que se aplicará el abonado con purines, están destinadas principalmente al cultivo de almendros, olivos y cereales. Se aporta un plan de abonado adecuado, con copia de las autorizaciones de los propietarios de las parcelas en las que serán aplicados los purines de la explotación. La granja deberá contar con un libro de registro en el que se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Contaminación atmosférica.  
La contaminación atmosférica se producirá por la presencia de:  
- Partículas sólidas (polvo).  
- Gases y vapores.  
Se estima que la mayor generación de polvo será durante las primeras etapas del proceso constructivo, es decir, durante la preparación del terreno (desbroce y nivelación). No obstante, son trabajos que está previsto que se realicen en tres días y se estima que el impacto que causará esta fase de construcción será temporal y reversible. No obstante, durante los trabajos se deberá proceder al baldeo periódico del terreno, fundamentalmente de las zonas de paso de maquinaria pesada, para fijar parte del polvo y evitar su incorporación al aire.  
Asimismo, deberá considerarse la acumulación de gases contaminantes procedentes de la combustión de los motores de vehículos y maquinarias. Para minimizar este impacto, los vehículos deberán circular a velocidad reducida y por las zonas señaladas a tal efecto.  
Durante la fase de explotación, la afección al aire vendrá determinada por las emisiones de gases contaminantes como el amoniaco, óxido nitroso y metano, derivadas del metabolismo de los animales y de la volatilización desde los canales de deyección y también durante su aplicación a los terrenos de cultivo. Para minimizar este impacto se implantarán una serie de medidas correctoras integrales, descritas en el estudio de impacto ambiental, que afectan tanto al diseño de la propia granja como a los procedimientos de manejo.  
Los posibles perjuicios producidos por la generación de olores es una consecuencia de la actividad que no es posible anular, pero si lograr minimizarlo haciendo compatible la propia actividad con el entorno en el que se ubica. La distancia, alrededor de 1,4 km respecto al casco urbano de Traiguera, hace que el impacto sobre la población sea mínimo. Sin embargo, coincidiendo con los diferentes vacíos sanitarios se deberá realizar una escrupulosa limpieza y desinfección del local y de las instalaciones, de manera que no queden restos cuya descomposición pueda originar mal olor.  
- Contaminación acústica.  
Los ruidos serán debidos a los emitidos por los animales y a los motores ubicados en los silos y los utilizados para la apertura y cierre de las ventanas. No se transmitirá al exterior niveles sonoros o vibratorios superiores a los límites establecidos en las ordenanzas municipales y en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana de protección contra la contaminación acústica. Se adjunta estudio acústico.  
- Impacto sobre la vegetación.  
El desarrollo normal de la actividad, considerando tanto el manejo de los animales como el mantenimiento de las naves no supone ningún tipo de incompatibilidad con la vegetación existente en los alrededores.  
La parcela en la que se va a construir la nueva nave está ocupada por olivar de secano. Para la construcción de la nave, únicamente se van a arrancar los olivos necesarios, permaneciendo el resto del cultivo en las condiciones actuales. En la parcela no existe ningún ejemplar arbóreo catalogado como monumental, ni tampoco ejemplares que tengan características de porte o edad que tengan que ser conservados.  
- Impacto sobre la fauna.  
En el caso de la fauna autóctona, la afección girará en torno a la posible transmisión de enfermedades por el flujo de vectores patógenos desde el alojamiento. No obstante y cumpliendo la legislación sobre aspectos sanitarios de las explotaciones, la existencia del vallado perimetral de la explotación que impide el discurrir de animales por la parcela, y la instalación de malla pajarera en las ventanas, hace que este riesgo disminuya.  
- Impacto sobre el paisaje.  
Los elementos naturales que definen este paisaje, son los campos de cultivo se secano (principalmente olivar) y los humanos, que responden a la explotación agrícola de los mismos; a la que van ligadas las construcciones agrícolas tradicionales, tales como construcciones hidráulicas, almacenes agrícolas, pequeñas casetas, etc.  
En el ámbito del estudio no existen áreas o espacios catalogados por su interés ambiental, ni recursos de interés cultural y patrimonial.  
En el caso que nos ocupa, la construcción existente forma parte del paisaje en el que se encuentra, así como tantas construcciones tradicionales de uso agrícola. En la construcción de la nueva nave se utilizarán materiales, formas, volúmenes, composiciones, ritmos y colores similares a los empleados en la zona tradicionalmente. Es decir, tipología tradicional aislada, formas racionales y sencillas, cubiertas inclinadas coloreadas en masa en tonos arcilla, paredes enlucidas, etc., tal y como se puede observar en las construcciones de similar entidad que se ubican en el entorno.  
- Impacto sobre el patrimonio cultural y arqueológico.  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 11 de noviembre de 2016 informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Consumo de agua.  
El agua a utilizar en la explotación procede del suministro obtenido en el pozo de captación de aguas subterráneas, existente en la explotación y debidamente legalizado, según informe de Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 24 de octubre de 2016. El agua que puede aportar el pozo se considera suficiente para dar suministro a la actividad objeto del presente proyecto.  
- Gestión de cadáveres.  
La explotación cuenta con un servicio de retirada de los animales muertos con la asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino, que es la encargada de retirar los cadáveres de los animales y de su posterior destrucción. Se aporta compromiso de inscripción de la ampliación de la explotación, de fecha 8 de noviembre de 2015.  
El granjero retira de su explotación, en caso que los haya, los animales muertos en el engorde. Estos cadáveres los trasladará a una caseta destinada a tal efecto ubicada en el término municipal de Torreblanca. La empresa contratada será la encargada de, con la periodicidad necesaria, retirar los animales muertos de la caseta, y su traslado a su planta de tratamiento.  
- Gestión de residuos zoosanitarios.  
La empresa tiene instalado en la explotación un contenedor cerrado, hermético y homologado, en el que el granjero deposita este tipo de residuos, y cuya retirada por gestor autorizado será semestral. Se aporta copia del contrato de retirada con la empresa gestora.  
- Otros residuos.  
El manejo de la explotación será realizado por una única persona, que será la encargada del cuidado de los animales. Esta persona carece de la preparación necesaria para realizar el mantenimiento de las instalaciones y/o equipos de la granja, tales como el mantenimiento del tractor y la cuba extractora del purín, tareas de albañilería, trabajos de electricidad, de pintura, etc.  
Para la realización de las tareas de mantenimiento de las instalaciones y/o equipos de la granja se recurrirá a empresas de servicios especialistas en estos trabajos, las cuales se encargarán posteriormente de la gestión de los residuos que generan estas actividades, tales como aceites y neumáticos usados, restos de material eléctrico, etc.  
- Plan de vigilancia ambiental.  
El plan de vigilancia ambiental aportado deberá completarse con los siguientes puntos:  
- Adicionalmente al método propuesto para comprobar la estanqueidad de los canales de deyecciones y de las balsas exteriores, después de cada vaciado y limpieza de los mismos se comprobará de forma visual la existencia de posibles fisuras procediéndose, en su caso, a reparar las mismas.  
- Se comprobará la correcta aplicación de los purines en las parcelas autorizadas. Para ello la granja contará con un libro de registro en el que se deberán anotar todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. En el caso de que alguna parcela cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo I, de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de granja porcina con una capacidad resultante de 2499 cerdos de cebo, a ubicar en las parcelas 2 y 21 del polígono 60, del término municipal de Traiguera (Castellón), promovido por Esteban Campos Caballer, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Durante los trabajos de la fase de construcción, se procederá al baldeo periódico del terreno, fundamentalmente de las zonas de paso de maquinaria pesada, para fijar parte del polvo y evitar su incorporación al aire. Asimismo, los vehículos deberán circular a velocidad reducida y por las zonas señaladas a tal efecto.  
2. Respecto a la gestión de purines:  
- Se llevará el adecuado mantenimiento de las fosas y balsas de purines de forma que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad a lo largo del tiempo.  
- Tras la limpieza en cada vacío sanitario se procederá a una cuidadosa inspección de los canales de deyecciones localizando y reparando, en su caso, las posibles grietas y fisuras.  
- En la extracción, carga y transporte de los purines se deberá prestar atención al proceso de extracción para evitar derrames de purines y se procederá a su traslado inmediato a los campos de cultivo.  
- La aplicación de los purines como abono orgánico en los campos de cultivo se realizará siguiendo el plan de gestión específico incluido en el proyecto y el código de buenas prácticas agrarias establecido en la Orden 7/2010, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- Se llevará al día un libro de explotación en el que queden registradas las cantidades y parcelas donde se aplique el purín, fecha de aplicación y conformidad de los propietarios de las mismas. El libro de explotación estará actualizado en todo momento y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se contará en todo momento con las autorizaciones actualizadas de los titulares de las parcelas.  
- Cualquier variación en parcelas, dosis de aplicación o modificación de la capacidad de almacenamiento deberá ser comunicada al órgano sustantivo.  
3. Durante cada vacío sanitario se realizará una escrupulosa limpieza y desinfección del local y de las instalaciones, de manera que no queden restos cuya descomposición pueda originar mal olor.  
4. El plan de vigilancia ambiental se completará con los siguientes puntos:  
- Adicionalmente al método propuesto para comprobar la estanqueidad de los canales de deyecciones, después de cada vaciado y limpieza de los mismos se comprobará de forma visual la existencia de posibles fisuras procediéndose, en su caso, a reparar las mismas.  
- Se comprobará la correcta aplicación de los purines en las parcelas autorizadas. Para ello la granja contará con un libro de registro en el que se deberán anotar todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. En el caso de que alguna parcela cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 27 de noviembre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 13 de diciembre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML