Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5626, del 25-10-2007 (2007/12817)

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Vallada, San Vicent del Raspeig, Dénia, Salinas, Elx i Chera.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5626

Data del DOGV
:   25-10-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/12817

CVE


Data del document
:   04-10-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vallada](javascript:void(0))
    * [Chera](javascript:void(0))
    * [Sant Vicent del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Salinas](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 d'octubre de 2007 de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Vallada, San Vicent del Raspeig, Dénia, Salinas, Elx i Chera. [2007/12817]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 161/05-AIA Vallada, 429/02-AIA San Vicent del Raspeig, 082/05-AIA Denia, 210/05-AIA Salinas, 345/04-AIA Elx i 189/06-AIA Chera, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 4 d'octubre de 2007.- La directora general de gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 161/2005 € AIA  
Títol: Homologació i Pla especial Parc logístic la Mar de Dins, a Vallada (València)  
Promotor: Ajuntament de Vallada  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Vallada, València  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del pla especial és dotar el terme municipal de Vallada d'una reserva de sòl, en terrenys classificats pel planejament vigent com a sòl no urbanitzable, per a la creació d'un parc estratègic i logístic destinat a la implantació d'empreses relacionades amb el desenvolupament de noves tecnologies, les energies renovables, el medi ambient, i el camp nàutic i aeronàutic, com també totes les empreses complementàries i aquelles de transport logístic dels productes elaborats.  
El pla especial delimita, desenvolupa i reclassifica un àmbit classificat com a sòl no urbanitzable comú en el concert del Pla general de Vallada i el classifica com a sòl urbanitzable industrial.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
1. Localització  
La zona en què s'ha de realitzar el pla especial es troba al costat de l'accés a Vallada per la carretera comarcal CV-649 que comunica l'autovia amb la població. Formen part de l'actuació tres àrees discontínues, en les quals se situen terrenys destinats a zona verda i part de sòl dotacional, en diferent proporció cada una d'elles, tot això a petició de l'Ajuntament de Vallada. Es tracta doncs, d'un sector l'àmbit del qual és discontinu.  
Els límits d'aquest són els següents:  
- Nord: terme municipal de Montesa.  
- Sud: accés a Vallada des de l'autovia A-7.  
- Est: via del ferrocarril de la línia València-La Encina.  
- Oest: l'autovia València-Albacete (A-7).  
2. Planejament vigent i proposat  
El municipi de Vallada disposa, com a instrument de planejament urbanístic, de les normes subsidiàries de planejament, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió de 25 de juliol de 1991.  
En l'actualitat són vigents les consideracions de les esmentades normes subsidiàries, a excepció de les modificacions números 1, 2 i 3 a dites normes subsidiàries, aquesta última aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió del 19 de desembre de 1996.  
3. Zonificació  
L'àrea que s'ha d'urbanitzar posseeix una superfície total d'1.310.825 m². Hi ha una sèrie de zones que formen part de la xarxa primària del sector, que ocupen una superfície de 85.630 m², per la qual cosa resulta una superfície de gestió d'1.225.195 m².  
L'ordenació del sector del parc estratègic dóna lloc a les superfícies següents:  
 Superfícies (m²)  
Total 1.225.195  
Sòl edificable ús industrial 722.110  
Sòl edificable ús terciari 12.445  
Sòl dotacional 490.640  
Zona verda 125.805  
Xarxa viària 283.280  
Equipaments 74.600  
S'hi estableix com a ús dominant l'industrial, i un dels usos prohibits és el residencial.  
4. Accessos  
La zona en què s'ha de realitzar el pla especial es troba al costat de l'accés a Vallada per la carretera comarcal N-340 amb la població. Serà pròxim a l'accés des de l'autovia on es col·locarà una important rotonda distribuïdora del trànsit.  
5. Subministrament d'aigua potable  
Segons l'estudi d'impacte ambiental el proveïment d'aigua potable a la localitat de Vallada està gestionat per l'empresa Egevasa.  
Prenent les dades del Pla hidrològic per a la conca del Xúquer, la següent taula mostra el recurs disponible amb la perforació actual i la demanda prevista per als nous anys horitzó.  
 Recurs disponible Demanda prevista  
Any horitzó (m³/any) (m³/any)  
2002 31.536 341.250  
2012 31.536 420.852  
2022 31.536 492.450  
Les captacions actuals d'aigua potable són insuficients per a atendre la demanda prevista, per la qual cosa s'ha projectat l'execució d'una nova perforació, el cabal de dimensionament de la qual és de 66,66 l/s, que permeta garantir el subministrament d'aigua per als anys horitzó fixats.  
El pla especial planteja el proveïment d'aigua potable al nou sòl industrial a través de les mateixes captacions d'aigua que donen servei al municipi de Vallada, executant les canalitzacions necessàries fins al punt de connexió amb la xarxa de subministrament.  
6. Xarxa de sanejament  
El pla especial preveu la implantació d'una xarxa de clavegueram separativa, canalitzant les aigües residuals fins a la depuradora situada en sòl dotacional, a la vora del barranc de la Torreta, al qual abocarà l'aigua residual després de la seua depuració, i evacuant les aigües pluvials a través d'un col·lector fins al punt d'abocament en el mateix barranc.  
Les conduccions de sanejament del sòl dotacional situat en les zones discontínues del sector es connectaran a la xarxa existent municipal, o bé, si no existeix, abocar al riu Canyoles, després de la corresponent depuració d'aquestes i autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. Residus  
Els residus sòlids urbans generats per la població de Vallada són recollits i gestionats per l'empresa Girsa.  
L'evacuació de residus sòlids preveurà les directrius bàsiques establides pel Pla integral de residus sòlids de la Comunitat Valenciana (Llei 10/2000, de residus sòlids de la Comunitat Valenciana, de 12 de desembre de 2000).  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza un estudi d'alternatives, sinó que justifica la ubicació del pla especial, tenint en compte la relació amb les vies de comunicació i la classificació del sòl. Aquesta justificació es planteja a tres escales diferents:  
- Localització  
La societat promotora té voluntat des d'un principi de construir al municipi de Vallada, per l'excel·lent situació estratègica del municipi en relació amb les vies de comunicació.  
El terme municipal s'estructura segons una vall central, configurada per dues serres longitudinals paral·leles entre si amb direcció NE-SO. Es descarta qualsevol actuació en les serres, ja que presenten limitacions per pendents, per tractar-se de sòl de caràcter forestal, pel valor paisatgístic, etc. Tot això condueix a emplaçar el parc en la vall central.  
De tots els terrenys que es troben en la vall central, l'emplaçament triat es considera el més apropiat a causa de la proximitat de les vies de comunicació, i que els terrenys més pròxims al riu Canyoles suporten un ús agrícola més desenvolupat i presenten un major valor paisatgístic.  
- Definició dels límits  
L'àmbit del pla especial s'ajusta a les zones d'afecció de l'autovia València-Albacete, la via fèrria València-La Encina, i l'accés al nucli urbà de Vallada des de l'eixida de l'autovia. L'últim dels límits el constitueix el límit del terme municipal de Vallada a Montesa.  
- Ordenació  
No s'han estudiat distintes alternatives a l'ordenació del parc, ja que pretén dotar aquest d'una trama viària senzilla i ortogonal.  
La conservació de la massa forestal existent obligaria a modificar l'ordenació ortogonal, alterant la trama urbana regular i les dimensions de les illes industrials. S'opta per la seua eliminació.  
Tramitació administrativa  
En data 12 de febrer de 2004 el Ple de l'Ajuntament de Vallada aprova el conveni amb la mercantil Vam Group Ingeniería y Consulting (TEC-FEC SL), per a desenvolupar la zona amb un pla especial.  
En data 3 de febrer de 2005 s'aprova provisionalment pel Ple de l'Ajuntament el Pla especial del parc estratègic la Mar de Dins, amb modificacions respecte del projecte que va ser sotmés a informació pública.  
En data 29 de setembre de 2005 es remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla especial i homologació del parc logístic la Mar de Dins del municipi de Vallada, a l'efecte que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 23 de novembre de 2005 l'Ajuntament de Vallada envia el Servei Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge una addenda a l'estudi d'inundabilitat.  
Informació pública  
L'Ajuntament Ple en sessió de 2 d'agost de 2004 va acordar sotmetre a informació pública el pla especial juntament amb el projecte d'homologació i estudi d'impacte ambiental. La documentació es va exposar al públic segons anuncis publicats en els diaris El Mundo i Diario de Valencia de data 6 d'agost de 2004, i en el DOGV núm. 4822 de 18 d'agost de 2004.  
En el Ple de l'Ajuntament de data 3 de febrer de 2005, es fa un resum de les 2 al·legacions presentades en el període d'informació pública, s'estimen parcialment aquestes al·legacions, i s'acorda aprovar provisionalment el pla especial juntament amb el projecte d'homologació i estudi d'impacte ambiental. També s'aproven modificacions respecte del projecte que va ser sotmés a informació pública.  
Aquestes modificacions estan recollides en informe dels tècnics municipals de data 31/01/05, i són les següents:  
- Canvi de les zones verdes: s'incorporen tres àrees discontínues de zona verda amb un xicotet percentatge d'equipaments.  
- La xarxa primària, les zones verdes i els usos rotacionals discontinus són computables a l'efecte de sostre edificable.  
- En el disseny de la rotonda d'entrada s'ha inclòs un ramal addicional que dóna accés a l'estació de Renfe, al vial de servei de l'autovia i als camins rurals de la zona.  
- S'han corregit els paràmetres per al càlcul de la reserva mínima d'aparcament.  
- El proveïment d'aigua potable ha de ser informat favorable per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- S'amplia el plànol d'expropiacions, com també la llista de propietaris afectats.  
- Es mantindrà la xarxa de reg de les zones no afectades pel sector.  
- L'avantprojecte no preveu la canalització del barranc de la Torreta ni de la Casa de la Solana, sinó un condicionament d'aquests.  
- L'avantprojecte preveu col·locar una depuradora d'aigües residuals del sector.  
- Modificacions de: lluminàries, línia elèctrica, xarxa de gas, canalitzacions, jardineria i xarxa de reg.  
Pel fet que es produeixen modificacions respecte del projecte que va ser sotmés a informació pública, es dóna audiència als interessats perquè en el termini de 15 dies puguen consultar públicament el projecte objecte d'aprovació provisional, i presentar en el mateix termini al·legacions i suggeriments a aquest.  
En el Ple de l'Ajuntament de data 16 de març de 2005 es fa resum de l'al·legació presentada en aquests 15 dies i es rebutja aquesta al·legació.  
Resum de les al·legacions  
Es van realitzar 4 al·legacions. Es destaquen els aspectes ambientals d'una d'aquestes, la resta són de caràcter urbanístic:  
- Rubén Belda i Tortosa, de data 16/9/04. Portaveu de Valladins pel Canvi al·lega:  
- D'una banda, fa una observació respecte a l'edifici de 10 plantes que figura en la zona de serveis i proposa que els edificis que es puguen construir tinguen un màxim de 5 plantes i una alçària màxima de 15 metres.  
S'estima aquesta proposta.  
- En l'estudi d'inundabilitat hi ha un error informàtic en què apareix el terme municipal de Quartell en lloc del de Vallada.  
S'estima aquesta proposta.  
- Proposa dividir en dos barrancs la recollida de les aigües superficials del parc.  
El tècnic respon que no és significatiu l'augment de cabal en el barranc Casa de la Solana, ja que suposa un 2% del cabal que s'aboca al barranc. A més les aigües recollides en un sol punt d'abocament millora el control i explotació de la instal·lació per a tractament d'aigües residuals del parc.  
- Estima que l'eliminació de les aigües superficials de tota l'àrea cap al barranc de la Solana augmentarà el risc d'inundabilitat de la zona al sud del pont del Salt (Renfe).  
El tècnic respon que, malgrat que l'actuació proposada provoca un augment del cabal en el barranc Casa de la Solana, la inundabilitat del barranc aigües avall de l'actuació és insignificant, per la qual cosa no resulta necessària cap actuació complementària de conducció. Els resultats estan recollits en l'estudi d'inundabilitat.  
- Observa que el pla especial incorre en contradicció en referir-se a la zona sud del barranc Casa de la Solana, per un costat diu que no té risc d'inundació i per un altre diu que sí, per la qual cosa proposa una canalització de 10 m d'amplària i 3 m d'alçària. A més al·lega que aquesta canalització provocarà un augment de la velocitat de l'aigua, la qual cosa augmentarà el perill d'inundació aigües avall.  
El tècnic respon en l'estudi d'inundabilitat que queda garantit que l'aportació de la superfície total del pla i el condicionament del barranc són compatibles amb el desguàs d'aquest i amb l'eliminació de la zona d'inundació prevista actualment.  
- Al·lega que no s'hi adjunta cap informe tècnic sobre el proveïment d'aigua potable.  
S'estima aquesta al·legació.  
- Pregunta si l'EDAR de Vallada té prou capacitat per a admetre l'increment d'aigües residuals que provocaria el parc.  
El tècnic respon que es preveu l'execució d'una nova EDAR.  
- Al·lega que la canalització dels barrancs al pas d'aquests per la zona d'actuació provocarà un tall en la comunicació entre la serra d'Enguera i la serra Grossa, funció que realitzen actualment els barrancs.  
S'estima l'al·legació.  
En el termini de 15 dies donat als interessats després de l'aprovació provisional del 3/2/2005, es presenta una sola al·legació i és de caràcter urbanístic.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
El 18 d'octubre de 2005 i el 10 de novembre, la Direcció General de Gestió del Medi Natural comunica al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial els aspectes que han de ser ampliats o justificats abans que s'emeta la declaració d'impacte ambiental:  
1. En relació amb l'apartat A.5 en el qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, l'estudi d'impacte ambiental manca de diversos apartats, entre ells l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
2. Còpia de l'informe favorable de l'estudi d'inundabilitat realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial.  
3. La proposta del tractament dels camins ramaders afectats davant dels Serveis Territorials de Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge de València, i l'informe favorable emés per aquest organisme.  
4. Càlcul aproximat del volum d'aigües residuals que generarà el desenvolupament del sector i informe vinculant actualitzat de l'entitat de sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les esmentades aigües. Hi ha un informe d'EPSAR, entitat de sanejament d'aigües, que diu que les aigües residuals produïdes no seran conduïdes a l'EDAR municipal, sinó tractades en una EDAR construïda pel promotor urbanístic, però segons l'estudi d'impacte ambiental les aigües residuals seran conduïdes a l'EDAR municipal. Ha d'aclarir-se aquest aspecte.  
En cas de tractar-se d'una EDAR construïda pel promotor en els terrenys dotacionals reservats a l'efecte, ha de presentar totes les autoritzacions pertinents de manera prèvia a la seua construcció. També s'ha d'indicar en l'estudi d'impacte ambiental, el punt d'abocament proposat de les aigües depurades, les alternatives tècniques previstes, els paràmetres de qualitat de l'efluent i la resta de mesures que s'establisquen per a evitar la contaminació del riu Canyoles. L'esmentada solució ha de ser informada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
6. Estudi acústic de l'àmbit del pla especial.  
En data 15 de novembre de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural realitza una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge sobre la reclassificació de sòl forestal afectat per un incendi i l'eliminació de la massa forestal d'un sòl forestal.  
Documentació complementària  
En resposta a un requeriment del 14 d'abril de 2005 de la Direcció Territorial, l'Ajuntament de Vallada envia, el 6 de juliol de 2005, a l'esmentada Direcció la següent documentació de caràcter ambiental:  
- Informe de data 16 de maig de 2005 Ajuntament de Vallada com a entitat gestora sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists.  
- Informe de data 9 de juny de 2005 de l'entitat de sanejament d'aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Vallada per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel pla especial.  
- Informe de l'empresa Girsa de data 26 de maig de 2005 relatiu al tractament de residus sòlids urbans i inerts.  
- Estudi acústic de l'àmbit del pla especial.  
- Estudi de paisatge.  
En resposta al requeriment de documentació de data 18 d'octubre i 10 de novembre, realitzat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, el promotor respon el següent:  
- Respon a tots els apartats relacionats amb l'ordre de 3 de gener de 2005.  
- Informa que el promotor ha de construir una EDAR en sòl dotacional i descriu la tipologia prevista i el dimensionament d'aquesta.  
- Informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià en què es demana l'estudi d'impacte ambiental per a poder emetre un informe definitiu.   
- Informe favorable de l'estudi acústic, de data 7 d'octubre de 2005 de la Direcció Territorial de València.  
- Informe favorable de l'estudi de paisatge, de data 29 d'octubre de 2005 del Servei Territorial de Planificació i Protecció del Paisatge.  
Informe d'afecció a la xarxa de camins ramaders, de data 10 de novembre de 2005 del Servei Territorial de Medi Ambient de la Comunitat Valenciana.  
- Informe relatiu a l'estudi d'inundabilitat, de data 17 de novembre de 2005.  
Informes sectorials  
Informe de l'Ajuntament de Montesa  
De data 16 de març de 2005 informa favorablement sobre el pla especial perquè no crea cap afecció territorial als terrenys confrontants ni a la futura evolució del municipi de Montesa.  
Informe de suficiència de recursos hídrics de l'Ajuntament de Vallada  
De data 16 de maig de 2005 estima que és viable el subministrament d'aigua potable al pla especial, gestionant l'Ajuntament aquest subministrament, una vegada realitzades les obres d'infraestructura que determinen el projecte d'urbanització.  
Informe d'EPSAR entitat de sanejament d'aigües  
De data 9 de juny de 2005 informa que no procedeix valorar la capacitat de l'EDAR de Vallada ja que les aigües residuals produïdes en el parc no seran conduïdes a l'EDAR municipal, sinó tractades en una EDAR construïda a l'efecte pel promotor del desenvolupament urbanístic.  
Informe de Girsa, Gestió Integral de Residus Sòlids  
De data 26 de maig de 2005 comunica que tots els residus sòlids urbans generats al municipi de Vallada seran tractats en la planta de compostatge de Guadassuar fins al 27 de gener de 2012. Pel que fa als residus inerts Girsa en garanteix l'entrada i la gestió a l'abocador d'Ontinyent de la seua propietat.  
Informe favorable sobre l'estudi acústic del Pla especial  
De data 7 d'octubre de 2005 informa favorablement, concloent que l'impacte acústic produït per l'actuació projectada sobre l'entorn és de magnitud baixa, arribant a ser menyspreable a causa de la presència en els marges d'aquesta de nivells de pressió sonora elevats produïts en l'autovia A-35 i el ferrocarril València-Madrid.  
Informe sobre camins ramaders del Servei Territorial de Medi Ambient de València   
De data 10 de novembre de 2005 informa que el Pla especial afecta el camí ramader Sendera de la Juncar, amb 20,89 metres d'amplària legal i necessària.  
Informe favorable sobre l'estudi de paisatge del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València.  
De data 29 d'octubre de 2005 emet un informe favorable respecte de la integració paisatgística de l'actuació parc logístic la Mar de Dins. No obstant això, ha d'aportar-se:  
- En el seu moment un nou estudi de paisatge per a futurs creixements al terme municipal.  
- Un únic pla de visibilitat dels punts d'observació més representatius, com poden ser els 1, 4 i 9, la Casa Requena, l'Ermita de Vallada, el mirador de Montesa, l'autovia A-7 i la línia de ferrocarril.  
- S'ha de tenir en compte en l'execució del pla especial del parc estratègic, concretament en les zones verdes, el compliment de l'article 32.C de la LOTPP per a la protecció dels recursos denominats R1 Casa Requena i R5 Ermita de Vallada on s'ha d'establir un règim jurídic de protecció i evitar-ne la possible ocultació per la interposició de barreres visuals.  
- Ha de reflectir-se l'actuació de connexió de l'itinerari paisatgístic amb un traçat continu en el pla d'ordenació del pla especial corrent la seua execució a càrrec del programa d'actuació integrada i materialitzant-se a partir d'un programa d'imatge urbana.  
- S'han de materialitzar les mesures paisatgístiques de protecció, ordenació i gestió incloses en l'estudi de paisatge.  
- Es refondran les normes d'integració paisatgística definides en l'estudi de paisatge en un text únic dins de les normes urbanístiques del pla especial.  
- S'ha d'aportar document refós i diligenciat, i en suport digital.  
Informe de Patrimoni Cultural Valencià  
De data 31 d'octubre de 2005 conclou que s'ha d'aportar l'estudi d'impacte ambiental sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià.  
Analitzen les possibles afeccions patrimonials del projecte, que són:  
- Resulta necessari que es prevegen mesures de vigilància en el corresponent estudi d'impacte ambiental, concretament un seguiment arqueològic dels treballs que suposen remoció del terreny dins de la fase de d'urbanització dels terrenys. Aquesta actuació ha de dur-se a terme per un tècnic competent degudament autoritzat per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Pel que fa al patrimoni paleontològic ha d'efectuar-se la pertinent consulta a aquest efecte de constatar si existirà afecció respecte al patrimoni d'aquesta naturalesa.  
- Ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinaria l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura a l'efecte que es determinen les actuacions oportunes.  
- Des del punt de vista del patrimoni etnològic s'han localitzat diversos elements etnològics: diversos edificis rurals, pous i un santuari. Si es duu a terme el projecte els edificis serien arrasats per estar en la zona destinada a sòl industrial, en concret la Casa de la Marjal i la Casa Nova, mentre que les Casa de Perales es trobaria en zona verda I dotacional.  
Hauria de considerar-se el manteniment de les tres cases i la seua integració en el pla. En el cas en què no siga possible es mantindrà la Casa de Perales en una zona verda i ha de destinar-se a algun ús. Les altres dues, en cas de derrocar-se han de documentar-se extensament amb la pertinent documentació gràfica, croquis i planimetria adequada.  
En tot cas, han d'aportar-se les corresponents fitxes relatives a la documentació de tots els elements etnològics conforme al model aprovat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informe relatiu a l'estudi d'inundabilitat del Servei d'Ordenació Territorial  
El Servei d'Ordenació Territorial, en data 17 de novembre de 2005, informa del següent:  
- L'àmbit del sector està limitat a l'oest per la CV-649, al nord per la N-340, al sud pel ferrocarril València-Madrid i a l'est pel límit del terme municipal.  
- En la confluència de la N-340 amb el límit del terme municipal, ens trobem amb el barranc de la Raconada que, en la cartografia del PATRICOVA i en l'estudi d'inundabilitat presentat, (plànol núm. 4, Riscs d'inundació després de l'actuació) Delimita al voltant del seu llit una zona de risc 1 que afecta un cantó del sector, i la resta queda lliure de risc d'inundació.  
- Tenint en compte que en sòl no urbanitzable es prohibeix la reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte als municipis d'elevat risc (article 22.1 de la normativa), l'autor de l'estudi ha de corregir la delimitació del pla parcial de manera que aquest no incloga la zona inundable del barranc.  
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia, ha d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la Llei d'aigües i disposicions que el desenvolupen), igualment s'ha d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials, com també es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Segon informe relatiu a l'addenda a l'estudi d'inundabilitat del Servei d'Ordenació Territorial  
El Servei d'Ordenació Territorial, en data 13 de desembre de 2005, revisada l'addenda a l'estudi d'inundabilitat remesa pel Servei de Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, informa del següent:  
- L'àmbit del sector està limitat a l'oest per la CV-649, al nord per la N-340, al sud pel ferrocarril València-Madrid i a l'est pel límit del terme municipal.  
- En la confluència de la N-340 amb el límit del terme municipal, ens trobem amb el barranc de la Raconada que, en la cartografia del PATRICOVA, delimita al voltant del seu llit una zona de risc 1.  
- L'àmbit de parc estratègic la Mar de Dins tocant a la zona de risc del barranc de la Raconada, no es troba afectat per risc d'inundació del PATRICOVA, tal com queda reflectit en el plànol núm. 4 de l'addenda que corregeix la delimitació del sector presentada en l'estudi d'inundabilitat.  
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia, ha d'ajustar-se allò que disposa la normativa vigent (Text refós de la Llei d'aigües i disposicions que el desenvolupen), igualment s'ha d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveuen realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.   
Afeccions legals  
1. En la zona objecte d'estudi no apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000, LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
Al terme municipal de Vallada hi ha un LIC denominat Serra d'Enguera que afecta una xicoteta superfície del costat oest del terme municipal, coincidint amb els contraforts muntanyosos al nord de la vall.  
El sector la Mar de Dins s'emplaça en l'extrem oposat del terme municipal de Vallada, per la qual cosa no es preveu afecció a aquest espai.  
2. Les forests d'utilitat pública del terme municipal coincideixen amb les zones muntanyoses al nord i sud de la vall central.  
No existeix, per tant, afecció a aquestes zones catalogades.  
3. En la zona central de l'àmbit territorial del pla especial hi ha una zona de sòl forestal segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana. L'actuació preveu que tota aquesta zona forestal serà eliminada a causa del seu caràcter aïllat.  
A més, segons el punt 2 de l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, qualsevol actuació urbanística que afecte masses arbòries, ha de compatibilitzar la seua presència amb el desenvolupament previst, integrant-les en els espais lliures i zones verdes establides en el pla.   
En l'àmbit del sector va haver-hi un incendi en 1993 de 2,56 ha. Es tracta d'un incendi que va afectar, en gran part, terrenys agrícoles i parcialment la zona de sòl forestal existent en l'àmbit del sector.  
Segons l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit l'efecte d'un incendi no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable.  
5. Al municipi hi ha sis camins ramaders. De tots ells, l'únic que es veu afectat pel projecte és l'assagador del Xúquer, la longitud del qual, al terme municipal, és de 2.000 m i la seua amplària és de 20,89 m.  
L'assagador del Xúquer travessa el sector per un costat. Per a solucionar l'afecció que sobre aquest suposa l'ordenació interior del pla, se'n proposa la desviació del traçat per fora dels límits del pla especial. Aquesta solució implica la necessitat d'incoar un expedient de modificació de traçat amb els Serveis Territorials de Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge de València.  
Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. En els camins ramaders s'ha d'assegurar el manteniment de la integritat superficial d'aquests camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
6. El sector és travessat pels barrancs de Casa de la Solana i de la Torreta en la seua zona més meridional, quedant integrats en l'ordenació proposada i respectant-se el traçat actual d'aquests.  
En el cantó nord, el sector limita amb el barranc de la Raconada, que discorre per l'encreuament de l'autovia València-Albacete amb el terme municipal de Montesa, quedant fora del sector. Aquesta zona, en ser en part coincident amb la zona de protecció de l'autovia, queda exclosa de l'àmbit d'actuació del pla especial, excepte una franja que pertany a la zona de policia del barranc. L'execució de qualsevol obra en la zona de policia de llits necessitarà autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca.  
Els barrancs que travessen el sector seran mantinguts en l'ordenació proposada, respectant els llits actuals d'aquests.  
S'aplica el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües.  
7. El barranc de la Raconada, que discorre pel cantó nord del sector, és una zona de risc d'inundació segons el PATRICOVA. Es tracta d'un risc d'inundació 1, és a dir, que per a pluges amb període de retorn menor de 25 anys s'inunda amb calat superior a 80 cm.  
Segons l'article 22.1 del text legislatiu del PATRICOVA, el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte els municipis amb elevat risc d'inundació (que no és el cas de Vallada). D'això es dedueix que la part del sector afectada per risc d'inundació no pot reclassificar-se a sòl urbanitzable industrial.  
L'actuació sí que afecta la zona de policia del barranc de la Raconada, i a més, ateses les característiques de l'actuació i l'orografia de la zona, travessada pel barranc Casa de la Solana i de la Torreta, i pròxima al riu Canyoles, resulta necessari realitzar un estudi que analitze l'afecció de la nova urbanització enfront del possible risc d'inundació de l'entorn, donant lloc a l'estudi d'inundabilitat.  
L'estudi d'inundabilitat ha sigut informat desfavorablement pel Servei d'Ordenació Territorial, en data 17 de novembre de 2005, indicant que s'ha de corregir la delimitació del pla especial de manera que aquest no incloga la zona inundable del barranc.  
En data 23 de novembre s'envia una addenda a l'estudi d'inundabilitat al Servei Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge de València, en la qual es modifica la delimitació del sector, de manera que ja no queda afectat per risc d'inundació.  
L'addenda a l'estudi d'inundabilitat ha sigut informada favorablement pel Servei d'Ordenació Territorial, en data 13 de desembre de 2005, indicant que no es troba afectat per risc d'inundació pel fet que es modifica la delimitació del sector.  
8. En compliment de l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, el Pla especial del parc estratègic disposa de pla acústic i aquest ha sigut informat favorablement pel tècnic de gestió mediambiental.  
9. El Pla especial té un estudi de paisatge, segons estableix el punt 1 de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
El Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial ha emés un informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
Consideracions ambientals  
1. La zona delimitada pel sector està destinada bàsicament a cultius agrícoles de fruiters de pinyol (com ara cítrics, albercocs, etc.), cultius de secà (com ara oliveres, ametlers, etc), xicotetes zones de cultius d'horta, extensions de cereals i una zona forestal amb matoll associat, el perímetre de la qual es troba tancat.  
Es troben algunes construccions destinades a habitatges vinculats als usos agrícoles de part del sector.  
En la zona central del sector hi ha un antic abocador, clausurat en l'actualitat i convertit en una zona de recuperació ambiental.  
2. Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT, la litologia present en la zona està conformada per margues en quasi la totalitat dels terrenys situats entre l'autovia València-Albacete i la línia fèrria València-La Encina, travessats pels barrancs que busquen el llit del riu Canyoles, i on trobem cudols, graves, llims i argiles.  
3. Fent una anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
- El risc d'erosió actual és molt baix en tot l'àmbit del sector.  
- El risc d'erosió potencial és baix en tot l'àmbit del sector.  
- Hi ha risc d'inundació 1 en el seu cantó nord, per on discorre el barranc de la Raconada.  
- La vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació és baixa.   
- La fisiografia és ondulada en tot el sector.  
4. En la zona d'estudi la vegetació es correspon amb espècies vegetals de cultiu, com ara cítrics, altres fruiters, oliveres, ametlers, zones on creix el cultiu del cereal, cultius hortícoles de xicotetes dimensions, així com una zona forestal aïllada dins del conjunt dels camps de cultiu.  
5. Explotació dels recursos naturals  
Proveïment d'aigua potable  
Segons l'estudi d'impacte ambiental el proveïment d'aigua potable a la localitat de Vallada està gestionat per l'empresa Egevasa. Segons dades extretes d'una proposta realitzada per la mateixa empresa, per a dotar d'un perímetre de protecció la captació d'aigua potable de la localitat de Vallada, el municipi s'abasteix a través de les perforacions de Santa Bárbara i Mare de Déu de Gràcia, i d'un brollador de propietat municipal anomenat la Font Jordana.  
Segons l'informe emés per l'Ajuntament de Vallada, el proveïment d'aigua és gestionat directament per l'Ajuntament de Vallada, i estima en el seu informe, de data 16 de maig de 2005, que és viable el subministrament d'aigua potable al pla especial.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny de 2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, indica en l'article 19, que la implantació d'usos que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà la prèvia obtenció d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament. Vist que hi ha contradicció sobre qui gestiona directament el proveïment d'aigua potable a Vallada, es considera necessari complir l'esmentat article de la Llei d'ordenació del territori.  
Aigües residuals  
El promotor construirà una EDAR a sòl dotacional reservat a l'efecte i la tipologia prevista serà d'aeració prolongada i es dimensionarà per a una població de 5.000 habitants equivalents (375 m³/dia).  
Residus  
Els residus sòlids urbans generats per la població de Vallada són recollits i gestionats per l'empresa Girsa. Aquesta empresa emet un informe en què comunica que tractarà els residus sòlids urbans generats al municipi de Vallada fins a gener de 2012.  
Ocupació del sòl  
L'aprovació del pla especial comportarà la futura eliminació de l'ús agrícola i la implantació de l'ús industrial, un ús potencialment contaminant del medi. S'ha d'indicar el tipus d'indústria que es pot instal·lar segons el nomenclàtor d'activitats qualificades.  
6. Anàlisi del paisatge. El sector s'emplaça sobre una zona que presenta valors paisatgístics destacables, en tractar-se d'una vall amb un relleu prou escarpat i amb molts desnivells, malgrat que es troba antropitzat a causa de la transformació del sòl patida i a la presència de l'autovia València-Albacete i la línia del ferrocarril València-La Encina.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla especial parc logístic la Mar en Dins, de Vallada, el promotor del qual és l'Ajuntament de Vallada, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'han de complir les condicions establides en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial relatiu a l'addenda a l'estudi d'inundabilitat, en la qual es corregeix la delimitació del sector presentada en l'estudi d'inundabilitat:  
- L'àmbit del sector està limitat a l'oest per la CV-649, al nord per la N-340, al sud pel ferrocarril València-Madrid i a l'est pel límit del terme municipal.  
- En la confluència de la N-340 amb el límit del terme municipal, ens trobem amb el barranc de la Raconada que, en la cartografia del PATRICOVA, delimita al voltant del seu llit una zona de risc 1.  
- L'àmbit de parc estratègic la Mar de Dins, tocant a la zona de risc del barranc de la Raconada, no es troba afectat per risc d'inundació del PATRICOVA, tal com queda reflectit en el plànol núm. 4 de l'addenda que corregeix la delimitació del sector presentada en l'estudi d'inundabilitat.  
- En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia, ha d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (Text refós de la Llei d'aigües i disposicions que el desenvolupen), igualment s'ha d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveuen realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
2. Pel que fa al sanejament de les aigües residuals, l'EDAR projectada ha de presentar totes les autoritzacions pertinents de manera prèvia a la seua construcció.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la Llei d'aigües.  
3. L'abocament d'aigües pluvials requereix la corresponent autorització d'abocament als llits i d'ocupació de domini públic i afecció a les seues servituds.  
S'ha de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla especial en la zona de policia de llits dels barrancs afectats, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
Així mateix, s'ha de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat dels llits dels barrancs afectats.  
4. En compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, s'ha d'aportar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament.  
5. S'ha de demanar informe favorable relatiu al tractament del camí ramader afectat, dels serveis territorials de Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe seran considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
6. S'ha d'aportar informe favorable definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
En aquest sentit, s'han de complir les cauteles expressades en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'octubre de 2005.  
- Resulta necessari que es prevegen mesures de vigilància en el corresponent estudi d'impacte ambiental, concretament un seguiment arqueològic dels treballs que comporten remoció del terreny dins de la fase de d'urbanització dels terrenys. Aquesta actuació ha de dur-se a terme per un tècnic competent degudament autoritzat per la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.  
- Pel que fa al patrimoni paleontològic ha d'efectuar-se la pertinent consulta a l'efecte de constatar si existix afecció respecte al patrimoni d'aquesta naturalesa.  
- Ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinaria l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura l'efecte que es determinen les actuacions oportunes.  
- Des del punt de vista del patrimoni etnològic s'han localitzat diversos elements etnològics: diversos edificis rurals, pous i un santuari. Si es duu a terme el projecte, els edificis serien arrasats per estar en la zona destinada a sòl industrial, en concret la Casa de la Marjal i la Casa Nova, mentre que la Casa de Perales es trobaria en zona verda i dotacional.  
Hauria de considerar-se el manteniment de les tres cases i la seua integració en el pla. En el cas en què no siga possible es mantindrà la Casa de Perales en una zona verda i haurà de destinar-se a algun ús. Les altres dues, en cas de derrocar-se, hauran de documentar-se extensament amb la pertinent documentació gràfica, croquis i planimetria adequada.  
En tot cas, han d'aportar-se les corresponents fitxes relatives a la documentació de tots els elements etnològics conforme al model aprovat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
7. Pel que fa a la integració paisatgística de l'actuació, segons l'informe favorable del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, ha d'aportar-se:  
- En el seu moment un nou estudi de paisatge per a futurs creixements al terme municipal.  
- Un únic pla de visibilitat dels punts d'observació més representatius, com poden ser els 1, 4 i 9, la Casa Requena, l'Ermita de Vallada, el mirador de Montesa, l'autovia A-7 i la línia de ferrocarril.  
- S'ha de tenir en compte en l'execució del Pla especial del parc estratègic, concretament en les zones verdes, el compliment de l'article 32.C de la LOTPP per a la protecció dels recursos denominats R1 Casa Requena i R5 Ermita de Vallada on s'ha d'establir un règim jurídic de protecció i evitar la possible ocultació d'aquestes per la interposició de barreres visuals.  
- Ha de reflectir-se l'actuació de connexió de l'itinerari paisatgístic amb un traçat continu en el pla d'ordenació del pla especial i la seua execució és a càrrec del programa d'actuació integrada i materialitzant-se a partir d'un programa d'imatge urbana.  
- S'han de materialitzar les mesures paisatgístiques de protecció, ordenació i gestió incloses en l'estudi de paisatge.  
- Es refondran les normes d'integració paisatgística definides en l'estudi de paisatge en un text únic dins de les normes urbanístiques del pla especial.  
- S'ha d'aportar document refós i diligenciat, i en suport digital.  
8. Ha de preservar-se i integrar-se dins del sector la massa arbrada que es troba en sòl forestal.  
9. Cal ajustar-se al que disposa l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge i l'article 3 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, en relació al sòl forestal afectat per incendis.  
10. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector ha de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
11. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització.  
12. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el Programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les personess interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 429/02 AIA  
Títol: Construcció de camp de golf Vall del Savinar al terme municipal de Sant Vicent del Raspeig (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig   
Localització: Terme municipal de Sant Vicent del Raspeig, Alacant  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'avaluació d'un projecte de transformació a camp de golf inclòs dins d'un sector de sòl urbanitzable no programat classificat pel Pla general de Sant Vicent del Raspeig de 1979.  
El Pla general de Sant Vicent del Raspeig de 1990 manté la classificació d'aquests terrenys com a sòl urbanitzable en execució.  
Segons l'annex I del Decret 162/1990, que conté el reglament que desenvolupa la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, en el qual s'especifiquen les obres, instal·lacions o activitats els projectes de les quals han de sotmetre's al tràmit de declaració d'impacte ambiental, s'inclouen: projectes de transformacions de golf de terrenys seminaturals, naturals o incultes.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La parcel·la objecte d'estudi, està situada al nord del terme municipal de Sant Vicent del Raspeig, província d'Alacant.  
La parcel·la es troba situada a l'est de l'autovia central al seu pas per la rambla de Rambutjar, i al nord d'una zona d'urbanització formada per habitatges unifamiliars dedicats principalment a segona residència.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent de Sant Vicent del Raspeig, està constituït pel Pla general d'ordenació urbana de l'any 1990.  
La classificació actual de sòl en l'àmbit del sector proposat, segons aquest pla general és de sòl urbanitzable d'execució.  
Ordenació prevista i usos  
El camp de golf amb una superfície superior a 53 ha, se situa en posició central, a mitjana vessant, rodejant-se d'habitatge unifamiliar aïllat en els seus límits est, nord i oest. Aquest conjunt queda delimitat per la xarxa viària que enllaça l'accés del sector sud amb la seua continuïtat al nord-est amb el camí de Penyes Roges.  
En la zona nord, i en transició entre el conjunt descrit i l'àrea destinada a zona verda, se situen el conjunt d'habitatges unifamiliars adossats, tant apariats com en xicotets conjunts, de forma i manera que s'esponge la zona verda. En aquesta zona i en posició central se situa l'àrea hotelera, i una altra zona amb el mateix ús se situa a mitjana vessant a l'est.  
Tramitació administrativa  
En data 4 de novembre de 2002 l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 28 de febrer de 2001, s'acorda aprovar provisionalment el Pla parcial de millora i l'estudi d'impacte ambiental de l'alternativa tècnica presentada.  
L'esmentat pla parcial va ser recorregut, contra l'acord plenari de l'Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig de 30 de maig de 2001, pel qual es desestimava el recurs de reposició interposat per l'esmentat pla parcial.  
El Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la seua sentència de data 16 de juliol de 2004 falla contra l'aprovació del pla parcial, únicament pel que fa a allò que s'ha exposat en el fonament cinqué de l'esmentada sentència que diu: "S'ha computat com a zona verda un camí ramader o, el que és el mateix, que la zona verda té una extensió inferior a la deguda perquè un assagador que la creua ha de computar-se com a element diferent, ja que és criteri jurisprudencional, que les vies públiques no poden integrar-se dins de l'àmbit de les zones verdes ni, fins i tot tan sols, en el més ampli d'espais lliures?"  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació del projecte de camp de golf es va exposar al públic, en una primera exposició segons anuncis publicats en el diari Información de data 30 de novembre de 1999, i en el DOGV número 3645, de 15 de desembre de 1999, i en una segona exposició en el DOGV número 4400 de 17 de desembre de 1999.   
Durant el segon període d'informació al públic s'hi van presentar 5 al·legacions, totes elles de caràcter ambiental.   
2. Resum de les al·legacions  
- Totes les al·legacions es basen en les carències o deficiències detectades en l'estudi d'impacte ambiental, que són:  
- Mala definició de la legislació aplicable i omissió de referències legals bàsiques en vigor.  
- Falta de descripció del projecte i absència d'estudi d'alternatives.  
- La classificació del sòl actual no està d'acord amb les característiques dels terrenys i amb la Llei d'ordenació del territori, LRAU i Llei del sòl no urbanitzable.  
- L'assignació del camí ramader existent a la superfície de camp de golf i per tant a un àmbit privat i la proposta de la modificació d'aquest.  
- Moviments de terres necessaris.  
- Omissió de l'inventari ambiental, no preveu el risc de despreniments, estudi hidrològic deficient.  
- Inconsistència de l'estudi de paisatge.  
- Mala definició de la valoració i anàlisi dels impactes, així com de les mesures correctores que s'han d'aplicar.  
- Falta d'aspectes en el Programa de vigilància ambiental.  
- Carències en la descripció de la vegetació i fauna existents en la zona, impactes sobre la vegetació, en concret sobre la Vella lucentina que es troba en la flora protegida.  
- Consums d'aigua calculats per al reg del camp de golf no acords amb la realitat.  
- L'absència d'anàlisi de l'augment de les necessitats hídriques per al proveïment de la població resultant.  
- nexistència de consultes a organismes públics o grups socials afectats.  
- Deficiències tècniques en el tractament dels valors paisatgístics de la zona.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 2 de maig de 2003 la Direcció General de Gestió del Medi Natural, després d'observar carències en la documentació enviada, sol·licita a l'Ajuntament:  
1. No s'ha presentat situació urbanística actual, juntament amb la situació urbanística del sector.  
2. No s'ha considerat en l'EIA la construcció i el traçat d'aquelles infraestructures que puguen afectar sòls no urbanitzables.  
3. No s'ha aportat certificat sobre la capacitat de proveïment d'aigua potable i residual en quantitat i qualitat suficient per als nous usos prevists.  
4. No s'entén degudament valorat el resultat de les analítiques d'aigua residual depurada sotmesa o no a tractament terciari.  
5. No s'ha valorat l'ús de substàncies contaminants com ara adobs i productes fitosanitaris.  
6. No s'hi han presentat alternatives de distribució de l'ordenació proposada.   
7. No s'ha trobat entre la documentació remesa el preceptiu informe de la conselleria de Cultura.  
8. No es té constància de l'inici de tràmit de modificació del camí ramader que travessa el sector.  
9. El tractament dels barrancs no sembla ajustat a les distintes legislacions vigents.  
10. La informació recollida en l'estudi del medi físic en relació amb la fauna, vegetació i paisatge resulta escassa i contradictòria.  
11. Les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental presenten, a vegades, referències poc concretes.  
En data 8 de maig de 2003 el promotor envia certificat d'Aguas de Alicante, en el qual es garanteix el subministrament d'aigua potable sempre que es dispose de les autoritzacions necessàries per a la utilització i connexió a la conducció d'emergència a la Marina Baixa.  
En data 17 de juny de 2003, el promotor envia documentació relativa a les contestacions al citat escrit, quant a:  
1. Descripció de les infraestructures necessàries per al camp de golf (accés rodat, evacuació d'aigües residuals, aigua potable, energia elèctrica).  
2. Alternatives de distribució de l'ordenació proposada.  
3. Pel que fa a l'aigua potable i residus sòlids urbans, comenta que és qüestió d'un altre tràmit, no de la construcció del camp de golf.  
4. Pel que fa a les aigües residuals, el promotor afirma que és comuner de la Comunitat de Regants d'Alacant Nord, que disposa de cabal suficient per a la previsió del reg del camp de golf, i que sol·licitarà a CHJ el canvi d'ús. Presenta una taula en què apareixen les mitjanes dels paràmetres fisicoquímics de les aigües residuals depurades de l'EDAR de Rincón de León.  
5. Presenta una llista d'espècies que s'han de plantar al camp de golf i zones circumdants a aquest.  
6. Taula on apareixen els cabals de reg mensuals estimats.  
7. Fertilització que es pretén realitzar en el camp de golf.  
8. Paràgraf en què se cita la Llei de camins ramaders com a justificació a la modificació d'aquesta.  
9. Llista de vegetació existent en la zona.  
10. Petició d'informe la conselleria de Cultura i diversos plànols.  
En data 22 d'octubre de 2003 el promotor envia informe de la conselleria de Cultura en què informa de la no-afecció arqueològica del projecte a la zona d'estudi, i el certificat sol·licitant a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el canvi d'ús agrari a recreatiu dels 750.000 m³/any d'aigua que li corresponen com a comuner.  
El 13 de setembre de 2005 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet la documentació enviada pel promotor corresponent a l'adaptació del Pla parcial de millora del sector Vall del Savinar a la sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana de 16 de juny de 2004.  
El 7 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural envia requeriment de documentació a l'Ajuntament en què se sol·licita que s'esmenen o amplien els aspectes següents:  
1. La documentació enviada en data 13 de setembre de 2005 i les posteriors han d'estar diligenciades per l'Ajuntament.  
2. S'ha de realitzar un examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada, aspecte que es considera important.  
3. L'estudi de paisatge realitzat presenta diverses contradiccions, conclusions confuses, no es considera representatiu i no recull els continguts mínims d'aquest tipus d'estudis. Per tant, s'ha de realitzar un nou estudi de paisatge, que tal com es recull en l'estudi d'impacte ambiental, "es considera un element d'importància capital, sobretot quan en aquest cas l'accessibilitat visual del projecte és molt alta".  
4. S'ha de realitzar un inventari específic de l'espècie Vella lucentina, un dels endemismes més rellevants de la flora d'Alacant, especificant les zones en què es troba.   
5. S'han d'identificar i cartografiar, els barrancs existents en la zona objecte d'estudi, indicant les seues característiques i on desemboquen. En el cas de pretendre-hi qualsevol actuació, s'ha de presentar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. S'han d'especificar els càlculs d'escorrentia realitzats, infraestructures previstes per a la seua evacuació i anàlisi de les conques vessants.  
6. En l'estudi d'impacte ambiental es contradiu pel que fa a l'afirmació de la no-existència d'aqüífers en la zona d'estudi, es demana, per tant, que s'aclarisca aquest punt. En el cas de l'existència d'aquests, s'han d'especificar els impactes derivats de l'aplicació d'adobs i reg amb aigua residual depurada necessària per al manteniment del camp de golf, i les mesures correctores que s'han d'aplicar, per a evitar-ne la contaminació.  
7. S'ha de realitzar una previsió justificada del volum d'aigua potable necessari, adjuntant informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del projecte plantejat.  
8. S'ha de presentar previsió justificada del volum d'aigües residuals generades i la destinació d'aquestes una vegada depurades. Pel que fa a la depuradora plantejada, s'indicaran les característiques, capacitat, tipus de tractament, etc.  
9. S'ha d'assegurar la correcta gestió de residus generats pel desenvolupament del sector, presentant certificat de l'organisme gestor en què assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
10. S'han de presentar les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals depurades, procedents de la depuradora Rincón de León, mitjançant certificat emés per l'entitat gestora d'aquestes.   
11. Pel que fa al camí ramader, assagador Camí del Palamó que es troba afectat per la construcció del sector, s'ha de presentar el tractament que se li pretén donar davant del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, remetent informe favorable d'aquest davant aquesta Direcció General.  
12. S'han de valorar els aspectes derivats de la construcció dels habitatges i hotels plantejats, pel que fa a moviment de terres, impacte visual, impacte sobre la fauna, etc.  
En resposta a aquest requeriment, en data 1 de desembre de 2005 l'Ajuntament remet document en què respon:  
1. Realitza una justificació de l'ordenació detallada del sector, justificant-la en donar-li un disseny compacte.  
2. Remet estudi de paisatge.  
3. Inventari de la Vella lucentina que conclou que l'ordenació proposada afectarà el 60% de la població present ja que es preveu desbrossar part de la zona de distribució per a la implantació d'habitatges i vials.  
4. Exposa que no hi ha barrancs en l'àmbit de l'actuació, localitzant-se únicament dos escorrenties de xicoteta envergadura.  
5. Exposa que no hi ha aqüífers importants en la zona d'actuació del camp de golf, i alguns xicotets embassaments contenen una aigua molt salinitzada per intrusió marina que els fa no utilitzables per al seu ús. Comenta el tipus d'adobat que es pretén realitzar.  
6. Justifiquen la innecessarietat de l'informe de justificació de l'aigua potable, gestió d'aigües residuals generades i gestió dels residus sòlids urbans, ja que l'avaluació és sobre el camp de golf i no dels habitatges i hotels plantejats.  
7. Exposa que el tractament del camí ramader s'ha consensuat amb el Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant i presenten petició d'informe realitzat a aquest servei.  
8. Presenten informe de l'EPSAR amb les característiques fisicoquímiques de l'aigua depurada de l'EDAR del Rincón de León.  
Informes sectorials  
Certificat d'Aguas de Alicante de data 8 d'abril de 2003, en el qual es garanteix el subministrament d'aigua potable sempre que es dispose de les autoritzacions necessàries per a la utilització i la connexió a la conducció d'emergència a la Marina Baixa.  
Informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport de data 14 d'octubre de 2003, en el qual informa de la no-afecció arqueològica del projecte a la zona d'estudi.   
Informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge, de data 27 d'abril de 2004, que informa sobre la paralització per part del promotor de l'expedient de modificació del traçat del camí ramader, que el terreny de la zona d'actuació no ha sigut cultivat des de fa molts anys i correspon a terreny forestal i per tant el consum d'aigua en l'actualitat és nul i no haurien de considerar-se com un canvi d'ús d'aigües destinades al reg agrícola, sinó com a nous consums i que informa de les afeccions existents.  
Resolució de data 11 de maig de 2005 de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en la qual manifesta la petició del promotor de canvi d'ús d'aigua de la superfície corresponent a aquest comuner, que consisteix en un camp de golf de 59,93 ha a què es pretén destinar un volum de 590.000 m³. L'oficina de planificació hidrològica manifesta que la modificació de les característiques no és incompatible amb el Pla hidrològic del Xúquer però considera que seria suficient amb una aplicació d'una dotació bruta de 8250 m³/ha any, la qual cosa suposaria un volum màxim anual de 495.000 m³/any, a què convindria limitar la modificació concessional, en compte dels 595.000 m³/any sol·licitats. La data de caducitat és de 25 anys a partir de la data de resolució de l'expedient. S'hi exposen les condicions sota les quals es resoldria la modificació concessional.  
El 21 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita informe, a la Direcció Territorial d'Alacant, sobre el tractament del camí ramader, l'afecció a la flora, fauna i sòl forestal afectat.  
Informe de la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge, de data 27 de juny de 2005, que comunica que, presentat un document corrector del traçat de l'esmentat camí ramader al seu pas pel sector, el traçat s'ajusta sensiblement al reflectit en la vigent classificació dels camins ramaders del terme municipal, respectant-se la integritat superficial, idoneïtat del traçat i continuïtat d'aquest. D'acord amb la Llei 3/1995, de camins ramaders, s'ha de senyalitzar l'assagador en els encreuaments amb els vials reflectits en la documentació i que s'han de tramitar les ocupacions que es deriven de l'execució del pla.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitaris denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Hi ha zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (6220), catalogades com a hàbitat d'interés prioritari en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE.  
2. En les proximitats de l'àmbit del sector es troba la microreserva Bec de l'Àguila però no es troba afectada per l'actuació.  
3. El barranc de la Mosca discorre a l'est de l'àrea d'actuació i es localitzen diversos tàlvegs en la zona del camp de golf projectat que hauran de ser respectats.  
4. Hi ha informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport en què informa de la no-afecció arqueològica del projecte a la zona d'estudi.  
5. Pel sector proposat discorre el camí ramader assagador Camí del Palamó, l'amplària legal del qual és de 75 m i recorre el terme de sud a nord. El tractament del camí ramader disposa d'informe favorable de la Direcció Territorial d'Alacant, sempre que se senyalitze adequadament en els encreuaments amb els vials proposats, es respecte la integritat superficial d'aquest, continuïtat i idoneïtat de traçat.  
6. No s'han registrat incendis en la zona objecte d'estudi.  
Consideracions ambientals   
1. Els terrenys en què es planteja la construcció del camp de golf tenen risc de lliscament i despreniment nul.  
2. El risc de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers subterranis és baix.  
3. El risc d'erosió actual i potencial és alt, a causa de, en gran part, l'escassetat de cobertura vegetal.  
4. Respecte al sòl forestal s'ha consultat l'Inventari forestal de la Comunitat Valenciana que forma part del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 106/2004, de 25 de juny de 2004, del Consell de la Generalitat. Tota l'àrea corresponent a la zona d'actuació correspon a sòl forestal, el qual es troba format per matoll baix i exemplars dispersos de Pinus halepensis.  
5. En la zona d'estudi hi ha població de l'espècie Vella lucentina, arbust de la família de les crucíferes que sol distribuir-se per terrenys margosos amb poca elevació i baix bioclima termomediterrani semiàrid. L'esmentada espècie només està present en determinades zones de la província d'Alacant, per la qual cosa es considera un endemisme. Està catalogada per les administracions autonòmiques, estatals i europees com a espècie vulnerable i està present dins de la Llista roja de la flora vascular espanyola.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, segons es desprén del reglament, annex I, apartat 1.k del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de construcció de camp de golf en la Vall del Savinar, terme municipal de Sant Vicent del Raspeig sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos respecte d'això, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'han de complir els condicionants inclosos en la resolució de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 11 de maig de 2005, per a autoritzar el canvi d'ús dels 495.000 m³/any d'ús agrícola a ús recreatiu.  
2. S'evitarà l'ús d'aigua extreta de pous o la realització de noves captacions d'aigua. L'aigua utilitzada per al reg del camp de golf serà únicament i exclusivament aigua residual depurada.  
3. S'ha de senyalitzar adequadament el camí ramader assagador Reial del Palamó a Penyes Roges, en els encreuaments amb els vials projectats, respectant la integritat superficial, idoneïtat i continuïtat del traçat, d'acord amb la Llei vigent 3/1995, de camins ramaders.  
4. Les obres corresponents a la implantació del camp de golf han de ser supervisades per tècnics del Servei Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge, incorporant les mesures i indicacions que aquest servei considere oportunes, en tot allò que es referix a l'endemisme Vella lucentina i als hàbitats d'interés prioritari presents.  
5. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector ha de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
7. S'han d'aplicar les propostes d'integració paisatgística plantejades en l'estudi de paisatge, pel que fa a la protecció i la conservació de la vegetació, revegetació de talussos, disseny de les zones verdes i esportives, llista de les espècies per a jardineria, contaminació lumínica, etc.  
8. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, es realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any a aquesta Direcció General que preveja els aspectes següents:  
- Consums mensuals d'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf.  
- Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf, amb periocitat mensual.  
- Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels adobs i productes fitosanitaris utilitzats.  
9. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el Programa de vigilància ambiental, s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 82/2005 AIA  
Títol: Pla d'urgència de Dénia (Alacant)  
Promotor: conselleria de Territori i Habitatge  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Dénia, Alacant  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del Pla general d'urgència és cobrir el buit produït per la sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 7 de juliol de 2003, en declarar nul el Pla general d'ordenació urbana de Dénia, que es va aprovar amb caràcter definitiu el 26 de setembre de 2000. L'esmentada sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 7 de juliol de 2003, va ser recorreguda en cassació per la Generalitat Valenciana.  
Dénia és un municipi amb una dinàmica urbanística important, per la qual cosa amb aquest pla d'urgència s'evita una situació de carència efectiva d'instrument d'ordenació. Tampoc es pot pensar en la possibilitat de la nova aplicabilitat del PGOU de 1972 perquè l'aplicació de les seues determinacions portaria a una situació contradictòria i insostenible.  
El Pla general transitori ha de comportar l'aplicació d'uns mínims necessaris per a no paralitzar el desenvolupament urbanístic municipal immediat.  
Si efectivament cal limitar-se estrictament al contingut propi d'un pla de mínims, no procedeix exigir un estudi tan al detall com el que es correspon en l'elaboració d'un pla general, atesa la vigència temporal del Pla general transitori i la no-inclusió de creixement urbà imprevist, ja que es mantindria el sòl urbanitzable recollit en el Pla general de 2000.  
En aquest document no s'avalua el sòl urbanitzable no ordenat detalladament amb planejament suspés, ja que la gestió i el desenvolupament d'aquest quedarà diferit a l'aprovació del futur pla general que s'ha de redactar de manera immediata per l'Ajuntament de Dénia.  
L'abast temporal del pla d'urgència ha de ser suficient per a permetre la redacció d'un nou pla general, la seua tramitació i l'aprovació definitiva d'aquest. Aquest termini pot estimar-se en uns tres anys.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'abast del pla d'urgència limita el seu contingut a aquells sectors i determinacions indispensables per a possibilitar el desenvolupament ordenat a curt termini, amb l'objecte de no paralitzar totalment l'activitat edificatòria al municipi. A més, per la mateixa transitorietat de la proposta, ha d'impedir-se qualsevol reclassificació del sòl no urbanitzable protegit.  
El pla d'urgència classifica el sòl del terme municipal en: urbà (1.854,3 ha), urbanitzable (647,33 ha) i no urbanitzable (4.098,37 ha).  
El sòl no urbanitzable es classificarà amb les disposicions de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, en tot allò que afecta al terme municipal, amb escrupolós respecte a les determinacions del PORN del Montgó, LIC de les Serres de la Marina, afecció de la zona humida Marjal Riu Racons, de llits i barrancs i als sòls forestals.  
Conforme a les directrius evacuades per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, per a la redacció d'aquest pla d'urgència, en el sòl no urbanitzable comú general quedarà prohibida qualsevol reclassificació a sòl urbanitzable durant el període de vigència d'aquest pla transitori.  
Aquest pla divideix el terme municipal en les següents classes de sòl:  
1. Sòl urbà: serà aquell sòl classificat com a tal en el Pla general de 2000, excepte aquells terrenys que no s'adeqüen a l'article 10 del RPCV. S'incorporen al sòl urbà aquells terrenys classificats com a sòl urbanitzable en el pla anterior, la programació i gestió dels quals estiguen totalment concloses.  
Els àmbits de sòl urbà (ja classificats com a tal en el pla anterior) el desenrotllament del quals està previst mitjançant actuacions integrades, són els següents:  
- Àrea Deveses  
- Àrea Almandraba-Molins i Marines  
- Àrea nucli i ampliació  
- Àrea Bosc de Diana  
- Àrea Rotes-Montgó  
- La Xara  
- Jesús Pobre  
2. Sòl urbanitzable: es classifiquen com a sòl urbanitzable els terrenys necessaris perquè queden ateses les demandes previsibles d'habitatges protegits, de sòl industrial o terciari a curt termini i de sòl destinat a equipaments.  
Es distingeixen en aquesta classe de sòl les situacions següents:  
2.1. Sòl urbanitzable ordenat, en execució del seu planejament (UOE): sectors de sòl urbanitzable amb pla parcial aprovat definitivament amb anterioritat però que encara no se n'ha completat la gestió o urbanització. Aquests són:   
- UOE-1. Pla parcial Monte Pego III  
- UOE-2. Pla parcial sector M16  
€ UOE-3. Pla parcial el Datiler, sector M-28  
€ UOE-4. Pla parcial Los Pomelos, sector B-9.1  
- UOE-5. Pla parcial la Plana, sector B-3.2  
- UOE-6. Pla parcial sector P-1, Jesús Pobre  
2.2. Sòl urbanitzable ordenat detalladament: són sectors de sòl urbanitzable del Pla general de 2000, uns amb el procediment de la seua programació iniciat i altres sense iniciar, i són els següents:  
- Sectors en l'entorn immediat el Sud del nucli urbà residencial consolidat: són sectors destinats a l'ús global residencial permanent.  
- UOP-C.1. Camí dels Lladres. Es tracta d'una bossa de sòl urbanitzable segons el Pla general de 2000.  
- UOP-C.2. El Reial. Es tracta d'uns terrenys classificats com urbanitzable pel Pla general de 2000.  
- UOP-C.3. Es proposa sobre anterior sòl urbanitzable.  
- Sectors en l'entorn pròxim i immediat al nucli consolidat de la Xara: són sectors destinats a l'ús global residencial principalment.  
- UOP-LX.1.   
- Sector en l'entorn immediat al nucli consolidat de Jesús Pobre: són sectors destinats a l'ús global residencial principalment.  
- UOP-JP.1. Es proposa sobre sòl urbà i urbanitzable del pla general anterior.  
- UOP-JP.2. Terciari. Abans sòl urbà sense cap grau de consolidació urbanística.  
- Sector industrial i terciari immediat l'actual sòl industrial.  
- UOP-IND. Industrial. Es proposa sobre anterior sòl no urbanitzable d'ús agropecuari subjecte a les determinacions del PORN del Montgó (SNUC-1)  
2.3. Sòl urbanitzable no ordenat detalladament: són sectors l'ordenació detallada dels quals no ha sigut abordada, encara que resulten necessaris per al desenvolupament ordenat a curt termini. Aquests sectors són:  
- Sectors residencials a la vora del nucli urbà amb conveni subscrit entre l'Ajuntament de Dénia i l'Institut Valencià de l'Habitatge SA per al seu desenvolupament.  
- Sectors residencials el sud-oest dels anteriors, a l'altre costat de la via del ferrocarril.  
- Els sectors d'ús residencial que l'EATIM la Xara ha proposat en la seua junta veïnal UNO-5, UNO-6 i UNO-7.  
2.4. Sòls dotacionals de la xarxa estructural: són els que sense estar inclosos en cap sector mereixen l'esmentada classificació per raó del mateix emplaçament d'aquests en relació a l'estructura urbanística proposada.  
3. Sòl no urbanitzable: es classifiquen com a:  
3.1. Sòl no urbanitzable d'especial protecció: es distingeixen les zones següents:  
a) SNUP: àrees d'alt valor ecològic, natural i paisatgístic.  
b) SNUP-LIC: àrees definides en el LIC Valls de la Marina.  
c) SNUPB: terrenys del domini públic hidràulic.  
d) SNUPM: terrenys del domini públic marítim.  
e) SNUPH: aiguamoll.  
f) PORN Montgó: ús restringit.  
g) PORN Montgó: ús moderat.  
h) PORN Montgó: ús especial.  
i) PORN Montgó: àrees naturals.  
j) PORN Montgó: connectors ambientals.  
3.2 Sòl no urbanitzable comú: es distingeixen les zones següents:  
a) Àrees d'ús agropecuari subjecte a les determinacions del PORN del Montgó (SNUC-1)  
b) Àrees d'ús agropecuari general (SNUC-2).  
Després del segon període d'informació pública, es fan modificacions en la classificació del sòl del Pla general transitori, resultants tant dels informes sectorials emesos com de les al·legacions estimades, i part del sòl amb planejament suspés passa a ser urbanitzable. Aquestes modificacions són:  
1. Sòl urbà: es manté l'anterior i a més inclouen un nou tipus de sòl urbà: sòl urbà-àrees naturals  
2. Sòl urbanitzable: es manté l'anterior i s'incorporen nous sectors, que són:  
2.2. Sòl urbanitzable ordenat detalladament:  
- Sectors en l'entorn pròxim al nord del nucli urbà residencial consolidat en la zona de Marines (clau UOP-M): són sectors destinats a l'ús global residencial turístic principalment.  
- UOP-M 1, 2, 3, 4 i 5 (abans sòls urbanitzable, més pròxims al sòl consolidat)  
2.3. Sòl urbanitzable no ordenat detalladament:  
- Sector d'ús residencial al nord-est del nucli de Jesús Pobre, UNO-8.  
2.4. Sòl urbanitzable no ordenat detalladament amb planejament suspés: manté la classificació de sòl urbanitzable, si bé, la gestió i el desenvolupament d'aquest quedarà diferida a l'aprovació del futur pla general que s'ha de redactar de manera immediata per l'Ajuntament de Dénia.  
Es preveuen els següents sectors de sòl urbanitzable amb planejament suspés:  
- Les Marines: sectors UNO-M1 a UNO-M8, corresponents als sectors elimitats per l'homologació sectorial dels sòls urbanitzables de les Marines, una vegada extrets els sectors prevists per aquest Pla general transitori, ordenats detalladament, UOP-M1 a M5  
- La Xara: Sectors UNO-LX5 a LX8  
3 Sòl no urbanitzable  
3.1. Sòl no urbanitzable d'especial protecció: es mantenen les anteriors classificacions.  
3.2. Sòl no urbanitzable comú: inclouen una nova classificació, a més de les dos anteriors:  
c) SNUC-3 comú - àrees naturals.  
En resum, aquests canvis, del sòl urbanitzable en superfície, del Pla general transitori, abans i després de les modificacions resultants tant dels informes sectorials emesos com de les al·legacions estimades, són:  
Sòl urbanitzable PG transitori abans PG transitori despré  
 de les modificacions les modificacions  
UOE 57,3ha 57,3ha  
UOP 65,24 ha 117,28 ha  
UNO 79,7ha 86,9ha  
UDP 67,05 ha 67,05 ha  
Plt. suspés 378ha 319,1 ha  
La distribució final de superfícies d'aquest pla d'urgència amb relació a les previstes en el pla general anterior:  
  
Alternatives  
No consten alternatives en la documentació tècnica presentada.  
Tramitació administrativa  
- El 17 de maig de 2005, la Secció de Planejament de la conselleria de Territori i Habitatge remet l'estudi d'impacte ambiental relatiu al Pla d'urgència de Dénia a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, a efecte que s'emeta declaració d'impacte ambiental, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
- En data 3 de juny de 2005 el Servei de Coordinació Territorial remet al Servei d'Avaluació Ambiental els documents tècnics del Pla transitori i urgent de Dénia. No es rep el resultat de la informació pública ni l'aprovació provisional ja que l'expedient en aquesta data es troba en exposició pública.  
- En data 12 de desembre de 2005 la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el Text refós del pla general transitori de Dénia, redactat, conjuntament pels tècnics municipals i els tècnics d'aquesta Direcció General conforme a l'Acord de 21 de setembre de 2005, de la Comissió d'Urbanisme d'Alacant pel qual es va aprovar provisionalment, i al qual s'han incorporat les modificacions resultants tant dels informes sectorials emesos com de les al·legacions estimades en aquest acord.  
Informació pública  
1. Període d'informació pública  
La tramitació ha sigut declarada d'especial urgència per acord del Govern Valencià en data 13 de maig de 2005.  
El Pla transitori i urgent de Dénia juntament amb l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anunci publicat en el DOGV núm. 5013, el 25 de maig de 2005.  
El 18 de juliol de 2005 el Servei de Coordinació Territorial entrega les 321 al·legacions plantejades durant el període d'informació pública.  
2. Període d'informació pública  
Durant el primer període d'informació pública es van presentar al·legacions de què es desprén l'existència de defectes en l'exposició pública practicada per l'Ajuntament de Dénia, en no trobar-se depositat en les dependències municipals un exemplar complet del projecte degudament diligenciat per a la seua consulta, durant tot el període d'exposició pública.  
Per aquest motiu, el Pla transitori i urgent de Dénia es va tornar a exposar al públic, segons anunci publicat en el DOGV núm. 5068, el 10 d'agost de 2005 i en el periòdic Información d'Alacant en data 10 d'agost de 2005.  
Resum i resolució de les al·legacions  
Els continguts de caràcter ambiental observats en les al·legacions amb la seua corresponent resolució, segons l'informe de la resolució emés pel Servei de Coordinació Territorial, s'enumeren a continuació:  
- Falta de l'estudi de paisatge segons estableix la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació i protecció del paisatge.  
- Falta de Pla acústic municipal, de conformitat amb els articles 22 i 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Absència d'estudi i justificació de les possibles alternatives d'ordenació en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Al·legació sobre la falta de l'informe de justificació de recursos hídrics de l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny de 2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Respecte a la falta de documentació com a estudi de paisatge, estudi acústic, etc., cal indicar que si efectivament ens limitem estrictament al contingut propi d'un pla de mínims, seria il·lògic exigir un estudi tan al detall com el que s'exigeix en l'elaboració d'un pla general, atesa la vigència temporal del PGT i la no-inclusió de creixement urbà imprevist ja que es mantindria el sòl urbanitzable recollit en el PG vigent.  
- Incorrecte establiment de la delimitació del domini públic maritimoterrestre, ja que apareixen dues línies de delimitació de la zona maritimoterrestre en la platja de les Deveses.  
En relació a la delimitació de costes cal estar a la línia de la zona maritimoterrestre que estableix l'administració competent en matèria de costes, i no pot admetre al·legacions en contra del que ha establit aquesta.  
- Desclassificació de part del sòl urbà com a zona o Àrea de paisatge d'interés (P15 Dunes Racons, nivell de protecció integral).  
- Desclassificació de sòl urbà a no urbanitzable protecció aiguamoll en la Desembocadura del riu Racons.  
- Classificació de sòl no urbanitzable comú protegit per estar en la zona humida de la desembocadura i front litoral del riu Racons.  
- Il·legalitat manifesta de les determinacions del PGT que afecten la parcel·la titularitat de l'al·legant, sobre la qual hi ha llicència d'obres i sobre la qual es marca una afecció del riu Racons i una nova carretera que, en opinió de l'al·legant, no té sentit en existir un accés a la carretera nacional molt prop.  
Respecte al canvi de classificació del sòl cal indicar que els terrenys es troben afectats per l'aiguamoll, per la qual cosa caldrà regir-se pel que establisca la legislació respecte d'això.  
El PGT es limita a incorporar l'afecció del riu Racons, derivat del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, d'obligatòria assumpció pel planejament general municipal en la primera previsió que s'efectue d'aquest després de l'entrada en vigor de l'esmentat catàleg.  
Ha de suprimir-se el traçat de la carretera sobre el riu Racons per a connectar la N-332 amb la CV-730, en raó de les afeccions negatives sobre l'aiguamoll protegit que comportaria l'execució de tal projecte, segons l'informe sectorial emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Ha de mantenir-se la classificació com a sòl no urbanitzable protegit de l'afectat per la delimitació derivada del Catàleg d'aiguamolls.  
- Al·legacions sol·licitant que s'elimine el vial projectat en la urbanització Monte Pego que connectaria amb el nucli aïllat que pretén el PAU Segaria, del terme municipal de Benimeli, en una zona proposada com a LIC, i la construcció d'una rotonda que afectaria sòl no urbanitzable de la zona humida de la desembocadura del riu Racons.   
Es desestima perquè l'article 17.6 de la LRAU estableix que l'ordenació d'un terme municipal complet, ha d'establir o reflectir l'ordenació dels terrenys més pròxims que el circumden fins a una franja limítrofa de l'amplària imprescindible. A més el referit vial, tal com manifesta l'Ajuntament, ja estava previst en el Pla general de 2000.  
- Al·legació sobre terrenys qualificats com de domini públic hidràulic.  
Es desestima pel que fa a l'afecció al barranc s'observa que part de la propietat dels al·legants es troba situada dins del barranc, si bé caldrà estar a expenses d'allò que establisca l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Al·legacions sobre els camins ramaders:  
- Que no s'amplie el vial de l'assagador dels Monjos transformant-lo en xarxa primària, perquè es tracta d'un camí ramader.  
Es desestima perquè la construcció del viari, mentre queda exposat per aquest Pla general transitori, es considera necessari per a l'immediat desenvolupament urbanístic, havent de quedar salvaguardats els drets i interessos que pogueren afectar l'al·legant.  
L'amplària del vial està determinada per l'assagador de Santa Llúcia l'amplària legal del qual és de 12 metres.  
- Que sobre el carrer Peixos es marca un camí ramader que mai ningú ha vist i que a més té estranyes formes entre el carrer Peixos i el barranc del Monyo.  
S'estima per no resultar procedent variar substancialment l'ordenació ja establida, per la qual cosa procedeix estimar les al·legacions efectuades i diferir qualsevol variació substancial al que establisca el futur pla general que elabore l'Ajuntament de Dénia, mantenint mentrestant la vigència del Pla general d'ordenació urbana, aprovat per resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport en data 26 de setembre de 2000, per al sector PRI Rotes-Montgó.  
- Al·legacions sobre el Parc Natural del Montgó:  
- Reclassificació de sòl urbà a no urbanitzable de protecció especial inclòs en el PORN del Montgó.  
- Confusió existent en el que concerneix als límits del parc natural.  
Es desestimen perquè es troben afectats pel PORN del Montgó, vivint obligats a respectar la delimitació i usos establits en aquest.  
Qualsevol instrument de planejament que s'aprove ha d'arreplegar les determinacions establides pel PORN del Montgó.  
- S'observa reflectit l'eixamplament i un allargament del vial denominat Magrana en una zona d'amortització d'impactes del PORN del Montgó.  
Examinada l'al·legació pel propi Ajuntament de Dénia manifesta en relació a l'eixamplament i prolongació del carrer Magrana que cal rectificar, excloent el vial del parc natural del Montgó.  
- Canvi en la delimitació gràfica del Parc Natural del Montgó que afecta la propietat de l'al·legant i qualifica la seua parcel·la com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, així com el Pla general transitori que recull aquesta classificació.  
Es desestima basant-se en l'article 7 del PORN del Montgó, pel que qualsevol instrument de planejament que s'aprove ha d'arreplegar les determinacions establides pel PORN Del Montgó.  
- Al·legacions al Catàleg de béns i espais protegits:  
- Defectes de forma.  
- Exclusió d'habitatges o immobles d'aquest catàleg.  
- Informe desfavorable del Col·legi d'Arquitectes d'Alacant.  
- Rafael de Rojas i Cárdenas. Sol·licita establir la subjecció al règim d'actuacions aïllades a l'Alqueria de Sant Vicent, modificant així el viari que discorre pel seu límit oest de manera que quede sense afectar el jardí botànic catalogat.  
En funció del contingut de l'al·legació, es procedeix a alterar el nivell de protecció, remetent-se a allò que establisca la Comissió Mixta Dictaminadora.  
Pel que fa al document del catàleg realitzat s'ha de deixar per al futur pla general el desenvolupament d'un nou catàleg de béns i espais protegits per al terme municipal de Dénia en el qual es justificarà amb major estudi i motivació les característiques singulars que facen a aquests mereixedors de protecció, havent de considerar-se en la seua redacció les oportunes recomanacions realitzades pel CTAAV. No obstant això, caldrà estar a l'informe de l'organisme sectorial competent en matèria de patrimoni que identifiquen immobles la catalogació del qual no pot diferir-se al nou pla general.  
- El PRI Les Rotes-Montgó:  
No resulta procedent variar substancialment l'ordenació ja establida, per la qual cosa es procedeix a estimar les al·legacions efectuades i diferir qualsevol variació substancial al que establisca el futur pla general que elabore l'Ajuntament de Dénia, mantenint mentrestant la vigència del Pla general d'ordenació urbana de 2000, per al sector PRI Les Rotes.  
- Hi ha un barranc que apareix grafiat com un vial, la qual cosa s'ha d'esmenar per a aplicar-hi la corresponent protecció.  
El traçat dels barrancs està determinat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per la qual cosa es regirà pel que establisca en els seus informes.  
- Requalificació de sòl a Jesús Pobre passant-lo de sòl urbanitzable a sòl no urbanitzable.  
Procedeix estimar l'al·legació presentada tenint en compte que ens trobem davant d'un Pla general transitori i urgent, el contingut del qual ha de limitar-se a l'estrictament indispensable per a possibilitar un ordenat desenvolupament urbanístic a curt termini, no és doncs, previsió necessària per a tal fi qualsevol desclassificació de sòl urbà o urbanitzable, la qual ha de posposar-se a la redacció del futur pla general que es redacte per l'Ajuntament.  
Vist el contingut de l'al·legació, i atesa la naturalesa del Pla general transitori procedeix estimar l'al·legació i mantenir la classificació dels sectors J-10 i J-11 del Pla general vigent.  
- Improcedència de reclassificar uns terrenys urbans en zona d'interés paisatgístic i ecològic.  
Pel que fa a les qüestions de fons, tal com proposa l'Ajuntament de Dénia, pot tenir-se en consideració la proposta formulada, a l'efecte de conciliar l'interés general a preservar determinades àrees d'interés mediambiental i els interessos particulars, alliberant, amb aquest fi, sòl particular a l'ús i domini públic, mantenint edificables els sòls inclosos en el catàleg, amb unes condicions específiques d'edificació. L'anterior, clar està, sempre que quede garantida l'obtenció immediata i gratuïta dels sòls d'interés mediambiental a favor de l'Ajuntament.  
- Desclassificació de part d'una parcel·la passant de sòl urbà residencial turístic a sòl no urbanitzable.  
Respecte a la desclassificació de part del seu terreny, segons es desprén del certificat urbanístic la parcel·la està en l'àmbit del PORN del Montgó amb afeccions al barranc de Punta Negra, per la qual cosa ha de regir-se la normativa del PORN del Montgó i els informes sectorials respecte d'això.  
- Classificació de terrenys com de domini públic hidràulic.  
Caldrà estar a expenses del que establisca l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, o el Ministeri corresponent.  
- Disconformitat en l'entorn de Jesús Pobre com a zona parc natural, sol·licita que es classifique com a parc natural.  
Qualsevol instrument de planejament que s'aprove ha de recollir les determinacions establides pel PORN del Montgó per qual cosa es procedeix a desestimar.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
- En data 18 de maig de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental sol·licita al Servei de Coordinació Territorial la documentació següent:  
- Documents tècnics del projecte.  
- Resultats de la informació pública (certificat i al·legacions).  
- Aprovació provisional.  
- Informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent (Confederació Hidrogràfica).  
- Informació cartogràfica en format digital.  
A més la memòria de l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi han d'anar obligatòriament firmats pel redactor d'aquest.  
- En data 3 de juny de 2005 el Servei de Coordinació Territorial remet al Servei d'Avaluació Ambiental els documents tècnics del Pla transitori i urgent de Dénia. També remeten la memòria de l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi firmada pel seu redactor.  
- En data 11 de juliol de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental realitza un requeriment de documentació al Servei de Coordinació Territorial:  
- Còpia de totes les al·legacions presentades.  
- Previsió de residus, tipus de tractament i gestió.  
- Concreció de les mesures preventives enfront del risc de lliscament i les mesures correctores per als usos en la zona d'amortització de la marjal de Pego - Oliva i en el LIC Valls de la Marina.  
- Identificació dels jaciments arqueològics i definició del grau de protecció.  
- Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
- Estimació del consum d'aigua potable produït per l'increment de la població que s'aconseguirà com a conseqüència de la reclassificació del sòl no urbanitzable del pla d'urgència, així com l'informe favorable d'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004.  
- Càlcul aproximat del volum d'aigües residuals que generarà el desenvolupament del pla d'urgència i informe vinculant de l'entitat de sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a tractar les esmentades aigües.  
- Els nivells sonors màxims que seran permesos es reflectiran en l'apartat de mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental i hauran d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació a allò que diu la Llei 7/2002.  
Segons l'esmentada llei, si el municipi posseeix pla acústic l'actuació ha d'adequar-se a aquest, i en cas contrari s'ha d'aportar un estudi acústic.  
- En data 26 de juliol de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental sol·licita els resultats de l'informe sobre el tractament dels camins ramaders al Servei de Coordinació Territorial.  
A més d'aquests requeriments, des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'han realitzat les consultes següents:  
- En data 21 de juny de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental fa una consulta al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat sobre la interacció entre l'actuació i el LIC Valls de la Marina, el LIC Marjal Pego-Oliva i la zona humida Desembocadura i Front Llitoral del Riu Racons.  
- En data 21 de juny de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental fa una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi sobre l'afecció del Pla d'urgència sobre el Parc Natural del Montgó. Contestat el 19 de juliol de 2005 i resumit en l'apartat següent.  
- En data 18 de juliol de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental fa una consulta a l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori sobre la interacció entre l'actuació i el LIC Valls de la Marina, el LIC Marjal Pego-Oliva i la zona humida Desembocadura i Front Litoral del Riu Racons. Contestat el 3 d'agost de 2005 i resumit en el següent apartat.  
- En data 23 de novembre de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental sol·licita informe al Servei Territorial de Medi Ambient sobre la conveniència de mantenir la protecció de tota la zona forestal compresa entre la zona humida Desembocadura del Riu Racons i el LIC Valls de la Marina.  
Informes sectorials   
Informe de Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de 19 de juliol de 2005  
Es detecten canvis d'ús de sòls qualificats en el PORN com a àrees agrícoles en determinats sectors situats en la zona del cementeri de Dénia (sectors PQL4 - PQL - 5, dos sectors PID) a usos urbanitzables de caràcter dotacional, en l'entorn de la Xara (a l'est de la població sectors UNO-5L-X2 i UNO-7L-X4) que passa a tenir qualificació de sòl urbanitzable no ordenat, i finalment una zona confrontant amb el polígon industrial de Dénia, en la carretera d'accés des de la Xara, es qualifica per a ús industrial (sector UOP.IND).  
Informen favorablement sobre la reclassificació com a sòl urbanitzable d'ús Industrial UOP-IND, annex al polígon industrial, i informen desfavorablement sobre la reclassificació de la zona de la Xara perquè suposa un estrangulació d'una zona d'alt valor per a la connectivitat de l'espai natural.  
D'altra banda, zones classificades en el PORN com a àrees naturals, també pateixen modificacions en la qualificació d'aquestes, les quals passem a enumerar:  
a) L'àrea natural del Betlem (Altomira I) passa a ser sòl urbanitzable (en aquesta zona cal advertir que a més d'aquesta qualificació, també es troba qualificada en altres plànols com a sòl destinat a jardins). S'ha d'aclarir aquest punt.  
b) L'àrea natural de la Florida (Altomira II), les zones de l'ermita del Pare Pere, del Tossal Gros i la zona al sud de la Xara es classifiquen com a sòl no urbanitzable especialment protegit, categoria PORN Montgó Àrea Natural.  
c) L'àrea natural a l'est del barranc de Betlem es qualifica com a zona verda, en aquest punt també apareixen discrepàncies en les diverses cartografies que s'han aportat per a l'elaboració d'aquest informe.  
L'informe conclou respecte al sector Altomira I i una zona annexa al barranc de Betlem, que no està clar l'ús a què es destinaran. S'adverteix que l'article 55 del PORN indica clarament les diferents categories de reclassificació d'aquests espais, prenent en consideració la qualificació del sòl en el moment d'aprovar-se el PORN. D'aquesta manera, i en aquelles zones que tenien un caràcter urbà o urbanitzable s'han de classificar com a sòl no urbanitzable comú.  
La nova qualificació per al sector nord de Jesús Pobre com a sòl no urbanitzable protegit de caràcter forestal, partida de Biserot, sembla molt encertada ja que contribuirà amb la connectivitat del PN amb els sectors de connectors ambientals de la zona, i amb tota la zona agrícola al sud i est del nucli de Jesús Pobre.  
La reclassificació d'un sector de connector ambiental a sòl urbanitzable ordenat en l'entorn pròxim al camp de golf de la Sella, s'estima correcte que s'haja adequat la qualificació del sòl a la realitat de l'activitat que allí es desenvolupa amb anterioritat a l'aprovació del PORN.  
Les conclusions d'aquest informe han sigut recollides en les modificacions realitzades després del segon període d'informació pública.  
Informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de 3 d'agost de 2005  
Aquest informe tracta sobre les interaccions entre el pla d'urgència i el LIC Valls de la Marina, el LIC Marjal Pego-Oliva i la zona humida Desembocadura i Front Litoral del Riu Racons.  
L'objecte de les actuacions projectades que s'avaluen són:  
1. Realització d'una rotonda en la carretera d'accés a la urbanització Monte Pego III, que es localitza en la zona d'amortització del Parc Natural de Pego-Oliva, i del LIC Marjal Pego-Oliva.  
2. Construcció d'un vial sobre el riu Racons, d'enllaç amb la CV-730, en la zona de la platja de les Deveses, que travessa en el disseny presentat el riu Racons, espai catalogat com a zona humida.  
3. Reserva de sòl per a la construcció d'una EDAR pròxima a la instal·lació potabilitzadora ubicada en les proximitats del riu Racons, es troba dins del perímetre d'afecció d'aquesta zona humida.  
L'informe conclou el següent:  
a) S'informa que el Pla transitori del municipi de Dénia no té cap afecció significativa a el LIC Valls de la Marina. Les úniques discrepàncies que s'observen estimen que es deu a una falta de concreció cartogràfica.  
b) Que en l'avaluació de l'actuació que projecta la construcció d'una rotonda en la carretera que serveix d'accés a la urbanització Monte Pego III, no s'observen afeccions negatives sobre la LIC Marjal de Pego - Oliva o sobre l'àrea d'amortització d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva. Sense perjudici que en el moment en què es duga a terme la redacció del document definitiu, aquest se sotmeta a la declaració d'impacte ambiental tal com correspon, s'adverteix la necessitat de preveure a l'hora de definir concretament el projecte, que es respecte el carril bici ja existent, modificant o adaptant-ne el traçat, i el respecte pels valors ambientals de l'espai. S'ha de respectar la normativa específica de l'Àrea d'Amortització d'Impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
c) Es considera compatible als únics efectes d'afecció a una zona catalogada com a zona humida l'actuació de l'EDAR projectada en les proximitats de la potabilitzadora de Dénia, sense perjudici de les consideracions que es deriven de la legislació sectorial, recordar a aquests efectes, la distància mínima de 2.000 metres a nuclis residencials.  
d) S'informa que l'actuació, consistent en la construcció d'un vial que travesse el riu Racons, projectada perquè, en el seu moment, es connecte la N-332 amb la CV-730 a l'altura de la platja de les Deveses, sí que comporta afeccions negatives sobre aquest espai protegit. S'hauria de reordenar la circulació de vehicles, en aquesta zona, aprofitant la xarxa viària existent.  
Les conclusions d'aquest informe han sigut recollides en les modificacions realitzades després del segon període d'informació pública.  
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, de 19 de juliol de 2005  
Aquest informe és sobre l'afecció del pla general als espais següents:  
- En la zona pròxima a la desembocadura del riu Racons es planeja una carretera que creua el riu. A l'hora d'executar el pont han de tenir-se en compte les característiques d'aquest riu:  
Per la vegetació ben conservada, i que no ha de veure's afectada, més per consideracions paisatgístiques que per la conservació de les comunitats vegetals que només ho serien de manera puntual.  
1150\* Ruppietum spiralis  
6430 Arundini donacis-Convolvuletum sepium  
3280 Paspalo distichi-Agrostietum verticillatae  
3150 Potametum denso-nodosi  
Per les dificultats de desguàs que tenen els cursos d'aigua en aquesta àrea, el pont ha de salvar amb amplitud el llit del riu i sense canalitzacions artificials.  
- En la carretera CV-700, aproximadament en el quilòmetre 53, prop del terme municipal de Pego, es planteja una rotonda que envairia una zona de marjal que, encara que estiga dedicada a cultius, és preferible no afectar-la per tractar-se d'ecosistemes cada vegada més escassos en el nostre territori.  
- En l'àrea tocant als municipis del Ràfol d'Almúnia i Benimeli, a banda dels límits de la zona proposada com a LIC (Valls de la Marina), té una sèrie d'espais marcats com a SRD i SJL, dedicats a dotacions residencials i jardineria, que hauria de respectar la vegetació natural de l'entorn, compartida amb la zona proposada per a la xarxa Natura 2000.  
Pastius crasifolis calcícoles càrstics  
6110\* Sedetum micrantho-sediformis  
Pastius mediterranis xerofítics anuals i vivaços  
6220\* Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae  
6220\* Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum ramosi  
Fruticedas, matolls i timonedes termomediterrànies, sovint amb un dosser d'arbreda de Pinus halepensis  
5330 Rosmarinion officinalis  
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum  
Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de data 28 de novembre de 2005  
Els terrenys objecte de l'informe estan compresos entre la zona humida Desembocadura del Riu Racons i el LIC Vall de la Marina, i han sigut catalogats com a terreny forestal d'acord al Pla general d'ordenació forestal.  
En aquest pla s'estableix en els seus articles 1,3 i 5 els objectius i principis que persegueixen per a aquest tipus de terrenys relacionats amb la seua protecció, conservació i millora. En aquesta cas concret, aquests terrenys presenten segons el PGOU una vulnerabilitat d'aqüífers alta i risc d'erosió alta.  
D'altra banda, part d'aquests terrenys han patit també l'efecte d'un incendi forestal, indicant-se a aquest aspecte en l'article 159 del reglament de la Llei 3/93, forestal de la Comunitat Valenciana que sosté que terrenys forestals que hagen patit l'efecte d'un incendi queden subjectes a les prohibicions de classificació o reclassificació urbanística preceptuades en la Llei 6/2004, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats.  
Per tant, es considera convenient des d'un punt de vista ambiental mantenir la protecció de tota la zona que apareix com a terreny forestal en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
Informe de data 2 de desembre de 2005 complementari a l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient de data 28 de novembre de 2005  
A l'efecte de valorar l'esmentat informe es considera imprescindible tenir en compte les consideracions següents:  
1) El Pla general d'ordenació urbana de Dénia de l'any 2000, afectat per sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, sentència de caràcter anul·lativa però que no consta que estiga suspesa en la seua vigència, L'esmentat sòl tenia la consideració de sòl urbanitzable, per tant, segons allò que estableix la Llei forestal de la Comunitat Valenciana 3/93, de 9 de desembre, l'esmentat sòl no tenia la consideració de terreny forestal.  
2) No ha d'oblidar-se que, tal com s'indica en l'informe del tècnic els terrenys estan inclosos en el Pla general d'ordenació forestal com a terreny forestal, però tampoc ha d'obviar-se que aquest pla va ser aprovat per un Decret de data 2004, això és, posterior al citat Pla general d'ordenació urbana, en conseqüència aquest terreny no estaria inclòs en el Pla general d'ordenació forestal.  
3) Dit l'anterior i, cas de considerar-se, els incendis no s'haurien produït en terreny forestal, sinó en sòl urbanitzable.   
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de data 19 de desembre de 2005  
Mitjançant escrit d'aquest centre directiu de data 25 de juny de 2005, es va informar favorablement a l'efecte patrimonial el Pla general transitori de Dénia amb la condició que s'esmenaren en el tràmit urbanístic les deficiències ressenyades en l'informe patrimonial que en aquest escrit es transcrivien literalment.  
En data posterior, de 16 de desembre, es remet nova documentació pel Servei Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant amb vista a la preceptiva avaluació patrimonial d'aquest.  
Per la present se substància l'informe sol·licitat en els termes següents:  
El projecte remés pel Servei Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, en data 16 de desembre, consta de Catàleg de béns i espais protegits comprensiu al seu torn de la documentació següent:  
- Comunicat amb eficàcia normativa tom I i tom II.  
- El primer tom conté relació d'elements inclosos en el catàleg.  
- Relació d'elements arqueològics.  
- Fitxes dels dispersos elements catalogats, amb la seua corresponent descripció i identificació.  
- Graus de protecció.  
- Definició i localització dels béns d'interés cultural.  
- Definició i localització dels béns de rellevància local, adjunt s'hi afig fotocòpia amb la mencionada relació, per a la inclusió d'aquesta en el registre i en la seua categoria precisa.  
- Definició dels entorns de protecció del castell de Dénia i del Fortí.  
- Ordenances i normes urbanístiques sectorials, on no es menciona expressament la legislació patrimonial, que per un altre costat és d'obligat compliment.  
S'entén i considera que els entorns de protecció corresponents als restants elements de caràcter patrimonial han de ser redactats en els terminis legalment establits, a partir de l'aprovació definitiva d'aquest document urbanístic.  
Es considera que la normativa desenvolupada en aquest pla general té el caràcter de desenvolupament normatiu, que en cap moment desvirtua allò que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. Pel que les actuacions que s'han de desenvolupar en les àrees i elements patrimonials s'atendran als condicionants prevists per l'esmentada llei.  
S'han d'incloure com a béns d'interés cultural els abrics d'art rupestre tal com estableix la Disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Els jaciments arqueològics seran expressament conceptuats com a béns de rellevància local en el catàleg. La delimitació dels jaciments arqueològics ha de ser mitjançant parcel·les i polígons cadastrals.  
Segons el que exposa i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement a l'efecte patrimonial el Catàleg de béns i espais protegits del Pla general transitori de Dénia.  
Afeccions legals  
1. En l'àrea del projecte apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), LIC proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionades per l'administració.  
Al terme municipal de Dénia es troba el Parc Natural del Montgó i l'àrea d'amortització d'impactes del Parc Natural de Pego-Oliva. Constitueixen espais naturals protegits a efecte de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El Parc Natural del Montgó se situa dins dels termes municipals de Dénia i Xàbia. S'aplica el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó, aprovat per Decret 180/2002, de 5 de novembre. El parc es troba classificat:  
- Sòl no urbanitzable comú-1: són àrees d'ús agropecuari subjectes a les determinacions del PORN del Montgó.  
- Sòl no urbanitzable común-3-Àrees naturals: són àrees subjectes a les determinacions del PORN del Montgó per a àrees naturals.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció ús restringit.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció ús moderat.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció ús especial.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció àrees naturals.  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció connectors ambientals.  
Les afeccions que el projecte avaluat generen en aquest espai natural van ser reflectides en l'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de 19 de juliol de 2005, informant desfavorablement la reclassificació proposada en l'entorn de la Xara, per la qual cosa l'esmentada reclassificació no es podrà realitzar. Després del segon període d'informació pública, es fan modificacions en la classificació del sòl del Pla general transitori, i la superfície d'aquests sectors de la Xara es redueixen.  
A més, respecte al sector Altomira I i una zona annexa al barranc de Betlem, no queda clar l'ús al qual es destinaran per discrepàncies en la cartografia que serveix de base a l'informe advertint que, en tot cas, segons l'article 55 del PORN indica clarament les diferents categories de reclassificació d'aquests espais, prenent en consideració la qualificació del sòl en el moment d'aprovar-se el PORN. D'aquesta manera, i en aquelles zones que tenien un caràcter urbà o urbanitzable s'han de classificar com a sòl no urbanitzable comú.  
Després del segon període d'informació pública, es fan modificacions en la classificació del sòl del Pla general transitori, i el sector Altomira I i la zona annexa al barranc de Betlem es classifica com a sòl urbà àrees naturals, sòl que està subjecte a les determinacions del PORN per a àrees naturals.  
El sector Altomira II es classifica com a sòl no urbanitzable comú 3-Àrees naturals, sòl que està subjecte a les determinacions del PORN per a àrees naturals.  
Al nord del terme municipal es troba la zona d'amortització d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, i una zona humida catalogada en el grup d'ambients fluvials i litorals associats, i és la denominada Desembocadura del Riu Racons. Aquesta zona es classifica com a sòl no urbanitzable protegit aiguamoll, basant-se en l'article 15 de la Llei 11/1994, d'espais naturals, de la Generalitat i l'Acord de 10 de setembre de 2002 d'aprovació del Catàleg de zones humides. Aquesta àrea es classifica com a:  
- Sòl urbà.  
- Sòl no urbanitzable especialment protegit.   
Les afeccions a aquesta zona consisteixen en l'execució d'una rotonda d'accés a la urbanització Monte Pego III, la reserva de sòl per a la construcció d'una depuradora i la construcció d'un vial sobre el riu Racons d'enllaç amb la CV-730. Aquestes afeccions van ser informades pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, destacant les afeccions negatives que la construcció del vial d'enllaç entre la N-332 i la CV-730 suposarien sobre l'espai protegit, per la qual cosa s'hauria de reordenar la circulació de vehicles aprofitant la xarxa viària existent.  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat informa que per les dificultats de desguàs que tenen els cursos d'aigua en aquesta àrea, el pont d'aquest vial d'enllaç, ha de salvar amb amplitud el llit del riu i sense canalitzacions artificials, a causa de l'existència de vegetació ben conservada, i que no ha de veure's afectada.  
Després del segon període d'informació pública, es fan modificacions en el Pla general transitori, i el vial d'enllaç entre la N-332 i la CV-730 s'elimina.  
Respecte a la rotonda d'accés a la ubanització Monte Pego III, en la carretera CV-700, aproximadament en el quilòmetre 53, el Servei de Conservació de la Biodiversitat informa que envairia una zona de marjal que, encara que estiga dedicada a cultius, és preferible no afectar-la per tractar-se d'ecosistemes cada vegada més escassos en el nostre territori.  
El Servei d'Ordenació Sostenible de Medi, respecte a aquesta rotonda, informa que no s'observen afeccions negatives sobre el LIC Marjal de Pego - Oliva o sobre l'àrea d'amortització d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
2. Al terme municipal de Dénia existeixen 9 camins ramaders:  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
El pla d'urgència preveu els camins ramaders segons la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995) i per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Segons la memòria del pla d'urgència no podrà modificar-se el perfil longitudinal i transversal dels camins i vies rurals sense la corresponent llicència municipal.  
Segons l'EIA, el pla d'urgència preveu el condicionament i millora de la carretera Gandia-Dénia que es correspon amb el camí ramader Assagador del Camí Vell de Gandia i de la carretera que es correspon amb el camí ramader Assagador de Xàbia a la Mar.  
S'ha sol·licitat informe, en data 26 de juliol de 2005, al Servei de Coordinació Territorial sobre l'afecció als camins ramaders del municipi.  
3. Jaciments arqueològics.  
Existeixen catalogats 84 jaciments arqueològics al terme municipal segons consta en el llistat de jaciments arqueològics de l'Àrea de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura.  
L'EIA no reflecteix la totalitat dels 84 jaciments existents i tampoc hi ha informació gràfica de la situació d'aquests i del tipus de protecció que requereixen.  
El Pla d'urgència disposa d'un catàleg de béns i espais protegits (dos toms), en el qual es defineixen tres graus de protecció: integral, parcial i ambiental.   
S'han de reflectir els jaciments arqueològics en els plànols d'ordenació amb indicació de la seua figura de protecció i radi d'afecció. A més s'ha de disposar de l'informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència segons el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4. Forests d'utilitat pública  
Al terme municipal de Dénia hi ha una forest catalogada com d'utilitat pública núm. 118. Aquesta forest és el Montgó Dénia, amb una superfície de 257,97 ha i situada en la cima i en les vessants nord, est i oest. Aquesta forest es troba classificada com a sòl no urbanitzable protegit.  
5. Rambles i llits  
Al terme municipal, els cursos fluvials són xicotets, d'escàs cabal i comportament torrencial. Existeixen 3 rius: el riu Gorgos, el riu Girona i el riu Racons. Estan classificats com a sòl no urbanitzable de domini públic hidràulic. La desembocadura del riu Racons està catalogada com a zona humida de la Comunitat Valenciana.  
Entre els barrancs es troben el barranc de la Fusta o de l'Alberca, el barranc de l'Altet, el barranc de les Brises o del Chacho i el barranc del Montgó. Aquestes quatre zones tenen riscs d'inundació. A més hi ha nombrosos barrancs com el de Portelles, el de Santa Llúcia, el de Lamborchar, Racó del Buc, de la Cruz, de Milonga, de la Hiedra, de les Valls, de Teulada, etc. Tots els barrancs estan classificats com a sòl no urbanitzable de domini públic hidràulic.  
La Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, determina en l'article 20.6, que l'ordenació detallada dels sòls urbanitzables confrontants amb els llits haurà de disposar de terrenys destinats a espais públics lliures d'edificació juntament amb el domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió, amb les dimensions adequades a la naturalesa d'aquests, règim hidràulic, i condicions paisatgístiques.  
D'altra banda, els llits d'aigua o rambles, pertanyents al domini públic hidràulic, estan regulats pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Els riscs d'inundació afecten sòl urbà, sòl no urbanitzable protegit i sòl urbanitzable suspés.  
Consideracions ambientals  
Cartografia temàtica  
La quasi totalitat de la zona objecte d'estudi presenta una alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, excepte una franja per la zona del Montgó, on la vulnerabilitat és molt alta.  
Als terrenys que presenten una categoria alta en la valoració de la vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, es desaconsellen els usos urbanístics industrials i residencials intensius a causa del risc de contaminació de les aigües subterrànies.  
En la zona de Jesús Pobre en què hi ha una alta vulnerabilitat als aqüífers, es preveu l'ús residencial amb una densitat major a l'anterior, per la qual cosa el sanejament i la depuració efectiva de les aigües residuals ha de quedar garantida.  
En la zona limítrofa amb Xàbia hi ha riscs de lliscaments i despreniments. Hi ha risc de despreniment en la zona del Montgó i aquest afecta la zona d'edificació aïllada que se situa en les vessants del Montgó. En la zona Rotes-Montgó hi ha risc de lliscament mitjà i de despreniment.  
El risc d'erosió actual és molt baix en la gran majoria del terme municipal, excepte en les zones del Montgó i dels Rotes on és alt i molt alt. Potencialment aquest risc passa a ser molt alt on abans era alt.   
La litologia del nucli principal de Dénia està formada per còdols, graves, arenes i argiles, i zones aïllades de margues. En la zona del Montgó i dels Rotes calcàries margoses i margues. En la zona límit amb la marjal Pego-Oliva la litologia consta de llims.  
La fisiografia del terme municipal és molt variada, està representa per formacions muntanyoses, àrees de tossals, terrenys fortament ondulats, ondulats i plans.  
Llocs d'interés comunitari  
Els LIC del terme municipal de Dénia són els denominats:  
- LIC el Montgó. Es troba al Parc Natural del Montgó.  
- LIC l'Almadrava. Es localitza al front litoral de Dénia, amb una superfície de 2.239 ha. És una zona marina que alberga un gran escull-barrera de posidònia d'un interés excepcional.  
- LIC Valls de la Marina. Comprén diversos municipis entre ells Dénia. És una zona extensa formada per un conjunt de valls i serres de gran interés paisatgístic, ambiental i cultural. Dins del terme municipal de Dénia, el LIC es classifica com a sòl no urbanitzable especialment protegit, excepte una zona en la urbanització Monte Pego on es classifica com a urbà. El Servei de Conservació de la Biodiversitat informa sobre la zona fronterera a aquesta, en la urbanització Monte Pego en concret, i indica que té una sèrie d'espais marcats com SRD I SJL, dedicats a dotacions residencials i jardineria, que hauria de respectar la vegetació natural de l'entorn, compartida amb la zona proposada per a la xarxa Natura 2000.  
Pastius crasifolis calcícoles càrstics  
6110\* Sedetum micrantho-sediformis  
Pastius mediterranis xerofítics anuals i vivaços  
6220\* Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae  
6220\* Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum ramosi  
Fruticedas, matolls i timonedes termomediterrànies, sovint amb un dosser d'arbreda de Pinus halepensis  
5330 Rosmarinion officinalis  
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum  
Zones d'especial protecció per a les aus  
No existeixen ZEPA al terme municipal.  
Microreserves  
Segons la cartografia consultada, hi ha cinc microreserves al terme municipal de Dénia i són les següents:  
- Barranc de l'Emboixar. Es classifica com a sòl no urbanitzable protegit de domini públic hidràulic.  
- Cova de l'Aigua. Es troba dins del Parc Natural del Montgó i es classifica com a sòl no urbanitzable protegit.   
- Les Rotes-A. Es classifica com a sòl no urbanitzable protegit de domini públic marítim.  
- Les Rotes-B. Es classifica com a sòl no urbanitzable protegit de domini públic marítim.  
- Les Rotes-C. Es classifica com a sòl no urbanitzable protegit de domini públic marítim.  
Zona forestal   
Hi ha una zona forestal compresa entre la zona humida Desembocadura del Riu Racons, i el LIC Valls de la Marina, que està qualificada com a sòl forestal segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.  
Aquest sòl es qualificava en el Pla general transitori com a sòl no urbanitzable protegit, però després del segon període d'al·legacions, com a conseqüència de les al·legacions rebudes respecte d'això, se'n modifica la classificació i passa a ser sòl urbanitzable suspés.  
Incendis forestals  
Existeixen registrats diversos incendis els anys 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998 i 1999. L'incendi més greu registrat és el de 1999, amb una superfície cremada de 15,75 ha.  
Segons l'estadística d'incendis de la conselleria de Territori i Habitatge va haver un xicotet incendi de 0.1 ha l'any 2000 i no va haver-hi incendis l'any 2001, 2002 i 2003.  
La classificació del sòl cremat no s'ha modificat.   
Aigua potable  
Segons l'EIA, la captació d'aigua es realitza mitjançant diversos pous, que s'enumeren a continuació:  
- Racons del Calper.  
- Setla.  
- Miraflor.  
- Toma Jadesa.  
- Santa Beniatla.  
- Pinella.  
- Jesús Pobre.  
Hi ha dues potabilitzadores: la Xara i Molinell.  
En matèria de proveïment d'aigua potable, amb el potencial augment de població del planejament proposat, és necessari acreditar la suficiència de recursos hídrics. S'ha de fer una estimació del consum de la població límit que s'aconseguiria com a conseqüència del pla d'urgència i sol·licitar un informe de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, segons l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
A més segons el PORN, en la zona d'amortització d'impactes, l'informe favorable de qualsevol activitat que es promoga estarà condicionada a una adequada planificació del subministrament de recursos hídrics i de l'evacuació i tractament de les aigües residuals. L'obtenció de llicència urbanística o d'obertura per a activitats industrials i per a usos residencials en l'esmentada zona quedarà supeditada a la justificació documentada de la disponibilitat de dotació d'aigua necessària.  
Aigües residuals  
Respecte a la depuració d'aigües residuals, s'ha d'aportar informe vinculant actualitzat de l'entitat de sanejament sobre la capacitat de l'EDAR corresponent per a rebre les aigües residuals que generarà el potencial augment de població. S'ha de realitzar una estimació del volum d'aigües residuals que generaria la població límit com a conseqüència del desenvolupament del pla d'urgència.   
Es designa una zona dotacional (sòl no urbanitzable rústic normal), al nord de terme municipal, per a la construcció d'una nova EDAR i es troba a menys de 2 km d'un nucli residencial.  
Segons l'EIA ha de prohibir-se totalment l'abocament d'aigües fecals a pous cecs, siga quin siga el tipus de terreny. De la mateixa manera queden totalment excloses per a la seua construcció les fosses sèptiques en aquells terrenys en què la penetració siga alta o elevada.  
Residus sòlids urbans  
En relació als residus sòlids urbans, s'ha d'aportar una estimació de l'increment de volum que generarà el potencial augment de població com a conseqüència del desenvolupament del pla d'urgència, i un certificat de l'empresa autoritzada per a recollir i gestionar els residus sòlids urbans.  
Paisatge  
Segons estableix el punt 1 de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, els plans generals que prevegen un creixement urbà incorporaran un estudi sobre el paisatge que necessàriament hauran d'identificar les fites geogràfiques i aquelles característiques del territori que constituïsquen referents del paisatge de l'àmbit de la planificació i ordenació.  
L'EIA estableix unes mesures de protecció del paisatge. Proposa realitzar un inventari, com també establir la delimitació, de la qual cosa podríem dir àrees preferents de regeneració, en les quals s'inclouen dunes, barrancs, zones d'alt poder erosiu i zones d'inundació. Sobre aquestes àrees hauria de promoure's actuacions per a la seua restauració i regeneració.  
En relació a les actuacions en la zona de costa, les ordenances municipals han d'establir com a criteri per a totes i cada una de les actuacions que es proposen, l'obligació d'atendre la conservació, preservació i fins i tot regeneració de les dunes d'arena existents, en aquell tram de platja sobre el qual es pretenga actuar.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'urgència de Dénia, a Alacant, el promotor del qual és la conselleria de Territori i Habitatge, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. La rotonda situada a la carretera CV-700, aproximadament en el quilòmetre 53, prop del terme municipal de Pego, ha de plantejar-se de manera que no afecte la zona de la marjal que, encara que està dedicada a cultius, es tracta d'ecosistemes cada vegada més escassos en el nostre territori.  
2. S'ha de respectar la vegetació natural de l'entorn en l'àrea tocant als municipis del Ràfol d'Almúnia i Benimeli, on a banda dels límits de la zona proposada com a LIC (Valls de la Marina), té una sèrie d'espais marcats com a SRD i SJL, dedicats a dotacions residencials i jardineria, compartida amb la zona proposada per a la xarxa Natura 2000.  
3. En la zona forestal compresa entre la zona humida Desembocadura del Riu Racons i el LIC Valls de la Marina, s'han de destinar els barrancs com a corredors ecològics per a mantenir la connexió entre aquestes dues zones.  
S'ha de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en la zona de policia de llits dels barrancs afectats, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
Així mateix, s'ha de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat dels llits dels barrancs afectats.  
A més, s'han d'establir en aquesta zona forestal, mesures correctores per a evitar el risc de lliscament i de contaminació d'aqüífers.  
4. S'ha d'estimar el volum d'aigües residuals que generarà el ple desenvolupament del pla d'urgència i quedar garantida la depuració de les aigües mitjançant informe vinculant emés per l'entitat de sanejament.  
5. S'ha de realitzar una estimació de la quantitat de residus per tipologia, indicar el mode de tractament i gestió. En aquest sentit s'ha de presentar certificat de l'empresa gestora dels residus sòlids urbans que indique la destinació final dels residus i la capacitat de gestió d'aquests.  
6. S'han de complir les condicions establides en l'informe favorable, a efecte patrimonial, del Catàleg de béns i espais protegits, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià:  
a. Els entorns de protecció corresponents als restants elements de caràcter patrimonial (estan definits els del Castell de Dénia i del Fortí), hauran de ser redactats en els terminis legalment establits, a partir de l'aprovació definitiva d'aquest document urbanístic.  
b. Es considera que la normativa desenvolupada en aquest pla general té el caràcter de desenvolupament normatiu, que en cap moment desvirtua allò que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. Pel que les actuacions que s'han de desenvolupar en les àrees i elements patrimonials s'atindran als condicionants prevists per la mencionada llei.  
c. S'han d'incloure com a béns d'interés cultural els abrics d'art rupestre tal com estableix la Disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
d. Els jaciments arqueològics seran expressament conceptuats com a béns de rellevància local en el catàleg. La delimitació dels jaciments arqueològics ha de ser mitjançant parcel·les i polígons cadastrals.  
7. Els nivells sonors màxims que seran permesos es reflectiran en l'apartat de mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental i han d'adequar-se tant en valor com en les franges horàries de limitació a allò que s'ha reflectit en la Llei 7/2002.  
8. S'ha de disposar de l'informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient sobre l'afecció als camins ramaders del municipi i tenir en compte les seues consideracions.  
9. Les mesures correctores de l'estudi d'impacte s'incorporaren al pla com a part de les normes urbanístiques, incloent una concreció de les mesures preventives enfront del risc de lliscament i les mesures correctores per als usos en la zona d'amortització de la marjal de Pego - Oliva, la zona humida del riu Racons i el LIC Valls de la Marina.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 210/2005-AIA   
Títol: Homologació i Pla parcial industrial la Florida, de Salinas  
Promotor: Ajuntament de Salinas  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Salinas i CTU   
Localització: Limítrof al nord del nucli urbà de Salinas, al costat del camí de Villena  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és aconseguir l'homologació i Pla parcial de millora de sòl industrial la Florida, de les normes subsidiàries de planejament municipal de Salinas, sobre uns terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú. Es defineix com a ús global l'industrial, i s'admet l'ús compatible terciari en la parcel·la dotacional de cessió obligada a l'Ajuntament de Salinas. Els usos prohibits són el residencial i el terciari hoteler i educacional.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El PP la Florida, de promoció municipal, es justifica a causa del desenvolupament de pràcticament la totalitat dels sòls industrials prevists en la revisió de normes subsidiàries de planejament de Salinas, actualment vigents.  
Al municipi de Salinas es troba en tràmit d'aprovació definitiva el primer Pla especial de protecció del paisatge i del medi natural del municipi de Salinas, el qual delimita com a SNU comú general, aquells sòls no sotmesos a cap règim de protecció especial, entre els quals es troben els terrenys objecte de la proposta.  
La zona l'homologació de la qual es pretén comprén 115.141,61 m² de sòl situats al nord-est del nucli urbà i en continuïtat física amb els sectors industrials de la Noria I, i la Noria II, encara que reduint el IEB fins a 0.35m²t/m²s. Està delimitada al sud amb el camí Vell de Villena i a l'oest amb el camí de Boquera (assagador de Garrincho), eixos viaris de la xarxa primària que parteixen de la rotonda del sector la Noria II. El límit est del sector està definit pel PE de protecció del paisatge, que delimita una banda de protecció de la rambla de Salaines. El límit nord quedarà definit després de l'execució del PP per un vial de vora del sector, límit amb SNU comú.  
Els sòls industrials resultants, segons sembla, estan destinats a la instal·lació de Gaviota Simbac SL, multinacional l'activitat de la qual consisteix en el emmagatzematge d'accessoris per a tendals i persianes.  
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, la ubicació està determinada per la propietat de les parcel·les, tractant-se no obstant això, de l'ampliació d'un polígon existent sobre un sòl classificat com SNU comú sense cap tipus de protecció reconeguda, encara que sí que s'han considerat emplaçaments limítrofs a aquest, diferents del triat.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 9 de novembre de 2005 el Servei Territorial de Medi Ambient va remetre una còpia de la documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i certificat del resultat del tràmit d'informació pública relatiu a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información, amb data 2 de juliol de 2005, i en el DOGV núm. 5040, amb data 1 de juliol de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Salinas, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del ple de data 11 d'octubre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Salinas informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
Consta en l'expedient municipal informe de Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, amb data 22 de juliol de 2005, en el qual es comunica a l'Ajuntament de Salinas que la informació remesa relativa al PP la Florida no té justificació i documentació tècnica relativa al patrimoni històric artístic o arqueològic que puga existir en la zona de l'actuació, la qual cosa impossibilita que la Unitat d'Inspecció de Patrimoni evacue el corresponent informe. Amb data 29 de juliol de 2005, consta en l'expedient administratiu municipal la remissió a aqueixa DT de l'estudi d'impacte ambiental i estudi del paisatge del projecte mencionat, on sota el títol de Patrimoni es fa referència als béns afectats, que s'afirma, són únicament un assagador.  
No s'han sol·licitat altres informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. No s'han observat riscs ambientals associats, si bé les característiques del territori permeten l'encaixament d'una xarxa hidrogràfica complexa i extensa, amb una determinada virulència després de fortes pluges.   
2. A l'est del sector discorre el barranc de la Boquera o rambla de Salaines; es tracta d'un llit sec al llarg de tot l'any que només entra en funcionament amb les típiques precipitacions d'alta intensitat horària, i dirigeix els seus cabals fins al fons de subsidència de la cubeta. El límit est del sector proposat s'estableix a 50 m de l'eix del llit del barranc, és a dir, es troba afectat per la seua zona de policia.  
3. El sector limita a l'oest amb el camí ramader classificat de l'assagador de Garrincho, d'amplària legal 20.89 m, únic bé de caràcter patrimonial existent en la zona d'estudi.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4. Una línia aèria de mitja tensió travessa el sector de nord-est a sud-oest, i es deriva des d'una torre situada al centre del sector fins al transformador existent en el camí de la Boquera.  
Consideracions ambientals  
El municipi de Salinas es localitza al nord i a l'interior de la província d'Alacant, en la comarca de l'Alt Vinalopó. La zona d'estudi està situada en un espai geomorfològic de glacis que descendeix de les elevacions de la serra de Salinas, i orienta el seu pla al·luvió-col·luvial de molt escàs pendent, solcat de xicotetes rambles i barrancs característics del modelatge semiàrid, cap a la subsidència de la llacuna.  
Els terrenys afectats per la proposta són sòls d'elevada capacitat per a l'ús agrícola, encara que en l'actualitat es troben en erm, abandonats des de fa anys quasi en la seua totalitat, amb presència d'alguns peus d'olivera i uns quants ametlers. Actualment la parcel·la es troba colonitzada per un pastiu compost per espècies de ruderal. La fauna present en l'àrea d'estudi és l'associada a un ecosistema de tipus agrícola.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa la conservació i integració en la proposta dels exemplars d'olivera i d'aquells arbustos representatius de la vegetació potencial com són els arços negres, els coscolls i els ginebres.  
Pel que fa al paisatge, la zona d'estudi pertany a un tipus de paisatge que podria definir-se com de foies i depressions, amb l'existència d'una superfície plana rodejada de relleus, de manera que els sediments i els escorriments es concentren cap a aquesta, en el centre de la qual en aquest cas es localitza la llacuna i conforma una conca visual molt tancada. La parcel·la de la proposta es troba situada en la unitat de paisatge definida com de cultius i erms en la conca de la llacuna, identificada en el PE de protecció del paisatge i medi natural de Salinas, com d'un elevat domini espacial i on se situa al seu torn en nucli de població. L'estudi del paisatge que acompanya l'estudi d'impacte ambiental estableix unes mesures d'integració paisatgística que es poden considerar adequades amb el tipus d'ús i condicionants ambientals de la proposta.  
Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, el cabal de proveïment del municipi és en total de 4246m³/dia, dels quals 274m³/dia es destinen a l'ús industrial, procedent dels pous d'explotació en el municipi de la Comunitat general d'usuaris de l'Alt Vinalopó. Els aqüífers de la zona es troben altament sobreexplotats, amb una baixada alarmant de nivells, la qual cosa ha provocat una salinització progressiva en algunes zones. L'estudi d'impacte ambiental no estima el cabal de proveïment necessari per a les indústries que s'han d'implantar en el sector i, per tant, no justifica la suficiència de recursos hídrics.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, aquestes seran tractades en l'EDAR municipal, la xarxa de clavegueram municipal és de caràcter unitari, i amb capacitat de depuració suficient per a admetre els nous cabals del polígon industrial segons l'estudi d'impacte ambiental. L'activitat prevista en el sector s'afirma que no generarà en primera instància aigües residuals industrials ni residus perillosos, encara que sí es generaran residus que s'han catalogat com a especials. La gestió de residus sòlids urbans es preveu a través de l'empresa de recollida municipal, de manera selectiva, la seua destinació és la planta de compostatge de reciclats de Villena.  
D'altra banda, pel que fa a la qualitat de l'ambient atmosfèric en la zona, el límit de sorolls de 90 dB, en horari diürn, establit en l'article 12 de les normes urbanístiques del pla parcial no és admissible, com ja es va posar de manifest entre els condicionants de la DIA del PP la Noria II, expedient núm. 194/1999-AIA, aspecte aquest també condicionat en la DIA del Projecte de revisió de les normes subsidiàries de planejament de Salinas, expedient núm. 269/1994-AIA del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Les principals mesures protectores i correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i la gestió dels residus, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta DIA. No obstant això, el PVA proposat no es pot considerar adequat ja que posposa la redacció d'aquest a l'emissió de la DIA.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'homologació i Pla parcial de millora del sòl industrial la Florida, de Salinas, promogut pel mateix Ajuntament de Salinas, sempre que es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, ha d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així ha d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, per mitjà d'informe favorable de l'organisme de conca competent, la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient per a la implantació de l'ús previst en el projecte, com també la capacitat de depuració de l'EDAR municipal.  
- S'aplicaran els paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de sanejament, respecte als abocaments de les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial. S'assumiran a més els condicionants més restrictius que s'hi hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR.  
- Els residus que es generen de qualsevol tipologia han de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus establisca la Generalitat Valenciana. Abans de la concessió de llicència d'activitat, l'Ajuntament exigirà a les indústries que es vulguen implantar en el sector un pla de gestió de residus, que incloga el seu tractament i destinació definitiva.  
- L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
- S'ha d'obtenir, abans de l'aprovació definitiva del pla parcial, informe favorable o autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a l'actuació proposada, ja que afecta la zona de policia d'un barranc.  
- El camí ramader assagador de Garrincho no podrà computar-se a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics al correspondre's amb un bé de domini públic.  
- S'haurà de realitzar un estudi acústic global de la zona afectada i una avaluació de les mesures protectores i correctores que s'han d'adoptar per a garantir, en les condicions més desfavorables, nivells sonors per a a l'ús dominant industrial per sota de 70dB en horari diürn i 60dB en horari nocturn, d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
- Ha d'incloure's en la fitxa de planejament i gestió les següents condicions de connexió del sector:  
- Les dues línies elèctriques de mitja tensió que travessen el sector han de ser soterrades almenys en la longitud del seu traçat sobre el sector.  
- Les xarxes de sanejament del sòl urbanitzable resultant han de definir-se com a separatives.  
- S'ha d'identificar el traçat del col·lector d'evacuació d'aigües pluvials com també el punt d'abocament d'aquest, havent d'obtenir-se autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament a llit si aquesta fóra la solució adoptada, tenint-se en compte que la modificació dels escorriments de la zona i la impermeabilització d'una gran superfície de terreny a conseqüència de la urbanització de vials i parcel·les edificables, no ha de produir afeccions a altres espais o elements externs al sector, especialment a causa de l'existència de risc d'inundació al final de la rambla de Salaines.   
- La xarxa d'aigües pluvials ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
- Serà necessari disposar abans del punt de connexió amb la xarxa de sanejament municipal existent d'una arqueta de registre que permeta la presa de mostres i la desconnexió de l'abocament.   
- L'Ajuntament remetrà a aquesta Direcció General, previ a l'aprovació definitiva del pla parcial, un pla de vigilància ambiental que s'ajuste al que preveu l'article 12 del Decret 162/1990, i que inclourà el compromís de presentar una vegada executat el planejament proposat l'informe anual sobre el compliment d'aquest, segons s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 345/04-AIA  
Títol: Modificació puntual 11.2 del PGOU d'Elx.  
Promotor: Ajuntament d'Elx.  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Elx.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La modificació puntual té com a objecte convertir el convent de la Mercé, situat entre la plaça de la Mercé i la de les Eres de Santa Llúcia, en un equipament de titularitat pública.  
Per a aconseguir aquest objectiu és necessari traslladar el convent, per a la qual cosa canvien la classificació de terrenys situats en la vessant del Vinalopó, de sòl no urbanitzable a sòl dotacional per a equipaments educativocultural, situats entre l'institut de formació ocupacional i la Casa de Ferrández.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 16 de novembre de 2004 la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la modificació puntual 11.2 del PGOU.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual 11.2 del PGOU, ha sigut sotmés a informació pública, mitjançant un anunci publicat en el DOGV en data 9 d'agost de 2004, no havent-se presentat al·legacions de caràcter ambiental, per a posteriorment aprovar-se provisionalment pel Ple de l'Ajuntament el 25 d'octubre de 2004.  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 16 de novembre de 2005 es va sol·licitar a l'Ajuntament d'Elx ampliació de documentació amb l'objecte de completar aquells aspectes de l'estudi d'impacte ambiental que no havien sigut tractats.  
En data 5 de desembre de 2005 es va rebre contestació, sent aportats els documents següents:  
- Informe emés per la Universitat Miguel Hernández d'Elx, sense contingut ambiental.  
- Informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, on es diu:  
«...Referent a qualsevol modificació que es pretenga realitzar en els llits a què s'afecte, s'haurà de redactar per tècnic superior competent, degudament firmat i visat, el preceptiu projecte de construcció havent de tenir autorització prèvia d'aquesta Confederació Hidrogràfica per a poder iniciar les obres.  
Així mateix, tota actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o dins de la zona de policia d'aquest, a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 m, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb la legislació esmentada al final.  
Igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües tant residuals com pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània   
(...)  
En resum, aquesta actuació, en quant afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest, haurà d'ajustar-se en totes les seues fases a allò que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües modificat per la Llei 62/2003, de 30 de desembre, els seus reglaments i la resta de disposicions que el desenvolupen.»  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha afecció al llit del riu Vinalopó al pas d'aquest per Elx.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La zona objecte de l'actuació està molt transformada i degradada, entre la flora existent, només trobem vegetació ruderal i nitròfila, pròpia de zones abandonades i antropitzades.  
Pel que fa a la fauna, tampoc s'han observat espècies dignes d'especial protecció, pel fet que la zona s'ha convertit en un abocador ocasional de residus, dominat per una antiga xemeneia de rajola pertanyent a una ceràmica actualment derruïda.  
En general la qualitat ambiental és baixa, pel fet de ser una parcel·la marginal, a la vora del nucli urbà.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes que puguen associar-se al nou ús de la parcel·la, són d'escassa entitat, ja que les demandes d'aigua i les necessitats de tractament d'aigües residuals és mínima. No obstant això, s'obtenen importants millores, pel que fa a aspectes relacionats amb la qualitat urbana, com són la protecció del llit del riu Vinalopó, eliminant problemes erosius i la possibilitat d'abocar residus al llit.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'actual estat de degradació de la parcel·la objecte de requalificació, a causa de l'ús d'aquesta com a terreny marginal associat a una gran urbs com l'elxana (aparcament no regulat, abocament de runes...) i la seua escassa dimensió són determinants a l'hora d'establir les millories que suposarà la nova qualificació urbanística proposada, malgrat això, cal establir un mínim de condicionants:  
- Les lluminàries per a l'enllumenat exterior han d'estar construïdes de manera que tota la llum emesa es projecte per sota del pla horitzontal tangent al punt més baix de lluminària.  
- Les lluminàries hauran d'instal·lar-se sense cap inclinació.  
- No podran utilitzar-se en l'enllumenat exterior les làmpades de vapor de mercuri color corregit i halogenurs metàl·lics.  
- Les actuacions que s'han de desenvolupar en la parcel·la hauran de tenir en compte la proximitat al llit, les vistes des de la parcel·la a aquest llit i a l'altra marge del riu, i viceversa, a fi d'assegurar la màxima integració paisatgística.  
- Haurà d'evitar-se l'ocupació d'espècies al·lòctones i en qualsevol cas d'aquelles superfícies entapissants que posseïsquen requeriments d'aigua elevats (gespes, ...). Només es permetrà l'ús d'espècies autòctones, pròpies de les condicions bioclimàtiques i posició biogeogràfica de la zona objecte d'estudi. S'utilitzarà reg localitzat o microaspersió amb aigües no potables, sempre que això siga possible, emprant-se sistemes automàtics de control de reg. El disseny de l'enjardinament haurà de seguir els principis de la xerojardineria.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual 11.2 del PGOU d'Elx, promogut per l'Ajuntament d'Elx, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
2. Es tindran en compte les recomanacions donades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, pel que fa a la seua afecció a llits públics, previstes en l'apartat corresponent.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 189/06-AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament   
Promotor: Salvador Herrero Martín  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Chera (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina   
Localització: Paratge Ardalejo, polígon 7, parcel·les 282 A i 282 B, del terme municipal de Chera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'inici de l'activitat porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:   
La parcel·la on es construiran les edificacions projectades té una superfície de 21.338 m² [282 AA (21.170 m²) i 282 AB (168 m²)], sent la superfície total que s'ha de construir de 2.500 m², distribuïts en quatre edificacions i uns 1.600 m² corresponents a patis, accessos i eixamples, fonamentalment, la qual cosa correspondria a un percentatge de l'11,72% d'ocupació respecte a la superfície total de la parcel·la.  
L'explotació, encara que té capacitat productiva per a albergar com a màxim 3.000 animals, iniciarà l'activitat amb 1.500 porcs d'encebament, procedents d'altres granges, els quals es rebran amb un pes aproximat d'uns 20 kg, i hi romandran fins que aconseguisquen els 100-110 kg, moment en què seran retirats d'aquesta.   
L'aigua utilitzada en l'explotació procedeix de la xarxa municipal, per tant està garantida la potabilitat.   
Atés que el purí generat en l'explotació serà utilitzat com a fertilitzant orgànic en parcel·les agrícoles de la zona, aquest rebrà tractament previ amb l'objecte de reduir-ne la càrrega contaminant. Concretament, en l'estudi d'impacte ambiental, es fa referència a l'aplicació d'un tractament compost per bacteris i enzims, que actuaran com a activadors biològics, afavorint la degradació del purí.   
L'explotació disposarà de bassa de fem, cercada i impermeabilitzada per a evitar el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies amb capacitat per a albergar el purí o el fem produït d'almenys tres mesos d'activitat, sent la capacitat d'aquesta d'almenys 825 m³.   
Les 1.500 places d'encebament generaran una quantitat de 10.875 kg de nitrogen anuals; per la qual cosa, basant-se en aquesta xifra, en el projecte d'activitat s'estima en 52 hectàrees les necessàries per a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic, considerant l'aplicació de 210 kg/N/any. En el projecte d'activitat remés s'inclou cèdula cadastral, plans i contractes d'acceptació firmats pels propietaris de les parcel·les agrícoles; en total s'aporta una superfície de 68-69 hectàrees.   
L'explotació es troba a més de 2.000 metres del nucli urbà de població de Chera; i dista més de 1.000 metres de l'altra explotació ramadera existent al municipi.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
El 24 de maig de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet l'expedient compost per estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 239, de 8 d'octubre de 2005, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 28 de juny de 2006, el redactor del projecte remet a aquest Servei certificat realitzat per l'enginyer tècnic municipal de Chera, firmat el 14 de juny del 2006, en el qual s'informa de la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació del nou ús previst en el projecte; concretament s'estima un consum d'aigua total de 4.700,5 m³/any; subministrament que estarà assegurat per la xarxa general d'aigua potable municipal. S'indica, així mateix, que en aquells períodes, en els quals existisca un increment del consum hídric, i en cas que siga necessari, l'explotació podrà proveir-se de manera complementària de l'aigua procedent del pou existent al municipi.   
Per la qual cosa cal assenyalar que la nova activitat que s'ha d'implantar no és preveu que comporte cap afecció o menyscabament en el correcte proveïment d'aigua municipal.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:   
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial municipal.  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de València, en la qual s'inclou informe favorable de la conselleria d'Agricultura, on s'indica el següent: L'Informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que no superen la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2), i sempre que no existisquen sol·licituds d'altres persones interessades, i en aquest cas es tindrà per caducada (després de requeriment previ) la seua autorització transcorregut un any sense exercir el dret d'aquesta.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció ramadera (SNUC-D1.G), segons el Pla general d'ordenació urbana de Chera; i es considera especialment apte l'emplaçament per a l'edificació i desenvolupament d'explotacions porcines.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Chera no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció de les condicions ambientals de l'entorn on se situa l'explotació; s'han analitzat la climatologia, la qualitat atmosfèrica, la geologia, geomorfologia, edafologia, hidrologia (aigües superficials i subterrànies), fauna, vegetació i paisatge.   
Les accions impactants s'han agrupat distingint entre la fase de construcció i la fase de funcionament.   
- En la fase de construcció, entre les afeccions derivades d'aquesta, caben destacar les que segueixen:  
- Alteració de la coberta vegetal, per desbrossament i condicionament del terreny.  
- Producció de sorolls i vibracions, derivats de la construcció de les naus.  
- Generació de residus associats a les obres.  
- Durant la fase d'explotació, s'han considerat com principals efectes:  
- Presència física de les instal·lacions.  
- Tancament i il·luminació.  
- Extracció i consum d'energia.  
- Generació d'abocaments d'aigües residuals.  
- Generació d'abocaments de residus sòlids.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en la qual s'estableix una relació entre les accions i els factors ambientals susceptibles de ser afectats per aquestes; així mateix, s'estableixen mètodes de valoració que qualifiquen com a compatible, moderat, sever o crític, l'impacte susceptible de generar-se sobre el medi.   
S'ha obtingut com a resultat, una valoració positiva, compatible, de l'impacte global que es derivaria de la instal·lació de l'explotació porcina.   
Es pot considerar en termes generals viable l'actuació des del punt de vista mediambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, i també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establit mesures preventives i correctores de manera molt general, sense distingir entre la fase de construcció i la de funcionament. Poden destacar-se les següents:   
- La recollida de les dejeccions s'efectuarà en trapes d'emmagatzemament construïdes segons la normativa vigent, amb unes dimensions per a poder albergar la producció de residus equivalents a tres mesos d'activitat productiva; els quals estaran impermeabilitzats amb l'objecte d'evitar la possibilitat que es generen infiltracions cap a les aigües subterrànies.  
- Les distàncies entre les zones en què s'han d'aplicar els purins i altres explotacions, serà superior als 200 metres.  
- S'evitarà l'abocament en zones pròximes a barrancs o fonts.  
En el programa de vigilància ambiental s'han inclòs una sèrie de controls que s'han d'efectuar basant-se en una sèrie d'indicadors, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament. Els aspectes més significatius que s'hi inclouen són:   
- Comprovació de la correcta retirada dels horitzons orgànics dels sòls per a la correcta restauració posterior.  
- Verificació del correcte tractament i gestió dels residus.  
- Comprovació de l'estat de conservació dels materials i instal·lacions de la granja.  
- Comprovació del tractament i eliminació dels residus.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les indicades a continuació, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental:  
- Es disposarà de gual sanitari o sistema equivalent a l'entrada de l'explotació, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.  
- Els acabats exteriors de tancament, cobertes i sitges es realitzaran en colors mats acords amb les pròpies característiques de l'entorn.  
- Per a evitar les molèsties per vectors sobre la població, es realitzarà tractament contra vectors en l'explotació. Com també haurà de disposar-se de sistemes que impedisquen l'accés d'animals que puguen ser vectors de malalties.  
- Per a minimitzar l'impacte provocat per l'emissió d'olors, s'evitarà que existisca acumulació de purins en l'explotació.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. També s'haurà de disposar contenidors estancs per a la recollida i transport d'animals morts.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Ddeclaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'explotació porcina, situada al terme municipal de Chera (València), promoguda per Salvador Herrero Marín, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Caldrà disposar, prèviament a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, el qual haurà de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Caldrà complir les especificacions establides en l'informe elaborat per la conselleria d'Agricultura.  
- El femer de què es dispose en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, haurà de tenir unes dimensions tals que puga emmagatzemar-se la producció de purí d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir el purí allí acumulat, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- Tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, el purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a referent inicial. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Així mateix, es limitarà l'aplicació del purí a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'ha de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any.   
- Per a minimitzar l'impacte sobre l'aigua i el sòl, el purí s'haurà d'utilitzar en una dosi que no supere els 170 kg de N/ha. I en cap cas en parcel·les que no s'exploten agrícolament. Així mateix, haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica el purí, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'adob orgànic o mineral.  
- La distància de les parcel·les on s'aplicarà el purí respecte a altres explotacions porcines, nucli urbà o cursos d'aigua, s'haurà d'ajustar a allò que estableix el Reial decret 324/2000, de març de 2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; per la qual cosa haurà de disposar-se de contracte actualitzat, de manera que l'empresa autoritzada a aquest efecte estiga assegurada per a la retirada de cadàvers.  
- La superfície de l'explotació que no es trobe ocupada per les edificacions haurà de mantenir-se en explotació agrària efectiva, o bé haurà de realitzar-se en aquesta plantació d'arbres.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i acumular-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la manera reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural:Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5626, del 25-10-2007 (2007/12817)

RESOLUCIÓN de 4 de octubre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Vallada, San Vicente del Raspeig, Dénia, Salinas, Elche y Chera.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5626

Fecha DOGV
:   25-10-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/12817

CVE


Fecha del documento
:   04-10-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vallada](javascript:void(0))
    * [Chera](javascript:void(0))
    * [San Vicente del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Salinas](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de octubre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Vallada, San Vicente del Raspeig, Dénia, Salinas, Elche y Chera. [2007/12817]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Cominitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 161/05-AIA Vallada, 429/02-AIA San Vicente del Raspeig, 082/05-AIA Denia, 210/05-AIA Salinas, 345/04-AIA Elche y 189/06-AIA Chera, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 4 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 161/2005 € AIA  
Título: Homologació i Pla Especial Parc Logistic «La Mar de Dins» en Vallada (Valencia)  
Promotor: Ayuntamiento de Vallada  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Vallada, Valencia  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
El objeto del Plan Especial es dotar al término municipal de Vallada de una reserva de suelo, en terrenos clasificados por el planeamiento vigente como suelo no urbanizable, para la creación de un Parque Estratégico y Logístico destinado a la implantación de empresas relacionadas con el desarrollo de nuevas tecnologías, las energías renovables, el medio ambiente, y el campo náutico y aeronáutico, así como todas las empresas complementarias y aquellas de transporte logístico de los productos elaborados.  
El Plan Especial delimita, desarrolla y reclasifica un ámbito clasificado como Suelo No Urbanizable Común en el Concierto del Plan General de Vallada y lo clasifica como Suelo Urbanizable Industrial.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
1. Localización.  
La zona en la que se va a realizar el Plan Especial se encuentra junto al acceso a Vallada por la carretera comarcal CV-649 que comunica la autovía con la población. Forma parte de la actuación tres áreas discontinuas, en los cuales se ubican terrenos destinados a zona verde y parte de suelo dotacional, en diferente proporción cada una de ellas, todo ello a petición del Ayuntamiento de Vallada. Se trata pues, de un sector cuyo ámbito es discontinuo.  
Sus límites son los siguientes:  
- Norte: término municipal de Montesa.  
- Sur: acceso a Vallada desde la autovía A-7.  
- Este: vía del ferrocarril de la línea Valencia-La Encina.  
- Oeste: la autovía Valencia-Albacete (A-7).  
2. Planeamiento vigente y propuesto.  
El municipio de Vallada dispone como instrumento de planeamiento urbanístico las NN.SS. de Planeamiento, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión del 25 de julio de 1.991.  
En la actualidad son vigentes las consideraciones de dichas NN.SS., a excepción de las modificaciones números 1, 2 y 3 a dichas NN.SS., ésta última aprobada definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión del 19 de diciembre de 1.996.  
3. Zonificación.  
El área a urbanizar posee una superficie total de 1.310.825 m² . Hay una serie de zonas que forman parte de la red primaria del sector, que ocupan una superficie de 85.630 m², por lo que resulta una superficie de gestión de 1.225.195 m².  
La ordenación del sector del Parque Estratégico da lugar a las siguientes superficies:  
 Superficies (m²)  
Total 1.225.195  
Suelo Edificable Uso Industrial 722.110  
Suelo Edificable Uso Terciario 12.445  
Suelo Dotacional 490.640  
Zona Verde 125.805  
Red Viaria 283.280  
Equipamientos 74.600  
Se establece como uso dominante el industrial, y uno de los usos prohibidos es el residencial.  
4. Accesos.  
La zona en la que se va a realizar el Plan Especial se encuentra junto al acceso a Vallada por la carretera comarcal N-340 con la población. Será cercano al acceso desde la autovía donde de colocará una importante rotonda distribuidora del tráfico.  
5. Suministro de agua potable.  
Según el Estudio de Impacto Ambiental el abastecimiento de agua potable a la localidad de Vallada está gestionado por la empresa Egevasa.  
Tomando los datos del Plan Hidrológico para la Cuenca del Júcar, la siguiente tabla refleja el recurso disponible con la perforación actual y la demanda prevista para los nuevos años horizonte.  
 Recurso disponible Demanda prevista  
Año horizonte (m³/año) (m³/año)   
2002 31.536 341.250  
2012 31.536 420.852  
2022 31.536 492.450  
Las captaciones actuales de agua potable son insuficientes para atender la demanda prevista, por lo que se ha proyectado la ejecución de una nueva perforación, cuyo caudal de dimensionamiento es de 66,66 l/s, que permita garantizar el suministro de agua para los años horizonte fijados.  
El Plan Especial plantea el abastecimiento de agua potable al nuevo suelo industrial a través de las mismas captaciones de agua que dan servicio al municipio de Vallada, ejecutando las canalizaciones necesarias hasta el punto de conexión con la red de suministro.  
6. Red de saneamiento.  
El Plan Especial contempla la implantación de una red de alcantarillado separativa, canalizando las aguas residuales hasta la depuradora ubicada en suelo dotacional, junto al barranco de la Torreta, al cual verterá el agua residual tras su depuración, y evacuando las aguas pluviales a través de un colector hasta el punto de vertido en el mismo barranco.  
Las conducciones de saneamiento del suelo dotacional ubicado en las zonas discontinuas del sector se conectarán a la red existente municipal, o bien, si no existe, verter al río Cañoles, tras su correspondiente depuración y autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
7. Residuos  
Los residuos sólidos urbanos generados por la población de Vallada son recogidos y gestionados por la empresa GIRSA.  
La evacuación de residuos sólidos contemplará las Directrices básicas establecidas por el Plan Integral de Residuos Sólidos de la Comunidad Valenciana (Ley 10/2000 de Residuos Sólidos de la Comunidad Valenciana de 12 de diciembre de 2000).  
Alternativas  
El EIA no realiza un estudio de alternativas si no que justifica la ubicación del Plan Especial, teniendo en cuenta la relación con las vías de comunicación y la clasificación del suelo. Esta justificación se plantea a tres escalas diferentes:  
- Localización:  
La sociedad promotora tiene voluntad desde un principio de construir en el municipio de Vallada, por la excelente situación estratégica del municipio en relación con las vías de comunicación.  
El término municipal se estructura según un valle central, configurado por dos sierras longitudinales paralelas entre sí con dirección NE-SW. Se descarta cualquier actuación en la sierras, puesto que presentan limitaciones por pendientes, por tratarse de suelo de carácter forestal, por el valor paisajístico, etc. Todo ello conduce a emplazar el Parque en el valle central.  
De todos los terrenos que se encuentran en el valle central, el emplazamiento elegido se considera el más apropiado debido a la proximidad de las vías de comunicación, y a que los terrenos más próximos al río Cañoles soportan un uso agrícola más desarrollado y presentan un mayor valor paisajístico.  
- Definición de los límites:  
El ámbito del Plan Especial se ajusta a las zonas de afección de la autovía Valencia-Albacete, la vía férrea Valencia-La Encina, y el acceso al núcleo urbano de Vallada desde la salida de la autovía. El último de los límites lo constituye el límite del término municipal de Vallada a Montesa.  
- Ordenación:  
No se han estudiado distintas alternativas a la ordenación del Parque, pues de pretende dotar al mismo de una trama viaria sencilla y ortogonal.  
La conservación de la masa forestal existente obligaría a modificar la ordenación ortogonal, alterando la trama urbana regular y las dimensiones de las manzanas industriales. Se opta por su eliminación.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 12 de febrero de 2004 el Pleno del Ayuntamiento de Vallada aprueba el convenio con la mercantil VAM GROUP Ingeniería y Consulting (TEC-FEC SL.), para desarrollar la zona con un Plan Especial.  
En fecha 3 de febrero de 2005 se aprueba provisionalmente por el pleno del Ayuntamiento el Plan Especial del «Parque Estratégico La Mar de Dins» con modificaciones respecto del proyecto que fue sometido a información pública.  
En fecha 29 de septiembre de 2005 se remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el Estudio de Impacto Ambiental relativo al Plan Especial y Homologación del Parque Logístico La Mar de Dins del municipio de Vallada, a efectos de que se emita la preceptiva Declaración de Impacto Ambiental, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
En fecha 23 de noviembre de 2005 el Ayuntamiento de Vallada envía el Servicio Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda una Adenda al Estudio de Inundabilidad.  
Información pública  
El Ayuntamiento Pleno en sesión de 2 de agosto de 2004 acordó someter a información pública el Plan Especial junto al Proyecto de Homologación y Estudio de Impacto Ambiental. La documentación se expuso al público según anuncios publicados en los diarios El Mundo y Diario de Valencia de fecha 6 de agosto de 2004, y en el DOGV nº 4.822 de 18 de agosto de 2004.  
En el pleno del Ayuntamiento de fecha 3 de febrero de 2005, se hace un resumen de las 2 alegaciones presentadas en el período de información pública, se estiman parcialmente estas alegaciones, y se acuerda aprobar provisionalmente el Plan Especial junto al proyecto de homologación y estudio de impacto ambiental. También se aprueban modificaciones respecto del Proyecto que fue sometido a información pública.  
Estas modificaciones vienen recogidas en informe de los Técnicos Municipales de fecha 31/01/05, y son las siguientes:  
- Cambio de las zonas verdes: se incorporan tres áreas discontinuas de zona verde con un pequeño porcentaje de equipamientos.  
?La red primaria, las zonas verdes y los usos rotacionales discontinuos son computables a efectos de techo edificable.  
- En el diseño de la rotonda de entrada se ha incluido un ramal adicional que da acceso a la estación de RENFE, al vial de servicio de la autovía y a los caminos rurales de la zona.  
- Se han corregido los parámetros para el cálculo de la reserva mínima de aparcamiento.  
- El abastecimiento de agua potable debe ser informado favorable por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Se amplia el plano de expropiaciones, así como la lista de propietarios afectados.  
- Se mantendrá la red de riego de las zonas no afectadas por el sector.  
- El anteproyecto no prevé la canalización del barranco de la Torreta ni de la Casa de la Solana, sino un acondicionamiento de los mismos.  
- El anteproyecto prevé colocar una depuradora de aguas residuales del sector.  
- Modificaciones de: luminarias, línea eléctrica, red de gas, canalizaciones, jardinería y red deriego.  
Debido a que se producen modificaciones respecto del proyecto que fue sometido a información pública, se da audiencia a los interesados para que en el plazo de 15 días puedan consultar públicamente el proyecto objeto de aprobación provisional, y presentar en el mismo plazo alegaciones y sugerencias al mismo.  
En el pleno del ayuntamiento de fecha 16 de marzo de 2005 se hace resumen de la alegación presentada en estos 15 días y se rechaza esta alegación.  
Resumen de las alegaciones  
Se realizaron 4 alegaciones. Se destacan los aspectos ambientales de una de ellas siendo el resto de carácter urbanístico:  
- Rubén Belda i Tortosa, de fecha 16.9.2004. Portavoz de Valladins pel Canvi. Alega:  
- Por un lado, hace una observación respecto al edificio de 10 plantas que figura en la zona de servicios y propone que los edificios que se puedan construir tengan un máximo de 5 plantas y una altura máxima de 15 metros.  
Se estima esta propuesta.  
- En el estudio de inundabilidad hay un error informático en el que aparece el término municipal de Quartell en lugar del de Vallada.  
Se estima esta propuesta.  
- Propone dividir en dos barrancos la recogida de las aguas superficiales del Parque.  
El técnico responde que no es significativo el aumento de caudal en el barranco Casa de la Solana, ya que supone un 2% del caudal que se vierte al barranco. Además las aguas recogidas en un solo punto de vertido mejora el control y explotación de la instalación para tratamiento de aguas residuales del parque.  
- Estima que la eliminación de la aguas superficiales de toda el área hacía el barranco de la Solana aumentará el riesgo de inundabilidad de la zona al sur del puente del Salt (Renfe).  
El técnico responde que, a pesar de que la actuación propuesta provoca un aumento del caudal en el barranco Casa de la Solana, la inundabilidad del barranco aguas debajo de la actuación es insignificante, por lo que no resulta necesaria ninguna actuación complementaria de conducción. Los resultados vienen recogidos en el estudio de inundabilidad.  
- Observa que el Plan Especial incurre en contradicción al referirse a la zona sur del barranco Casa de la Solana, por un lado dice que no tiene riesgo de inundación y por otro dice que sí, por lo que propone un encauzamiento de 10 m de ancho y 3 m de altura. Además alega que este encauzamiento provocará un aumento de la velocidad del agua, lo que aumentará el peligro de inundación aguas abajo.  
El técnico responde en el Estudio de Inundabilidad queda garantizado que la aportación de la superficie total del plan y el acondicionamiento del barranco son compatibles con el desagüe del mismo y con la eliminación de la zona de inundación prevista actualmente.  
- Alega que no se adjunta ningún informe técnico sobre el abastecimiento de agua potable.  
Se estima esta alegación.  
- Pregunta si la EDAR de Vallada tiene suficiente capacidad para admitir el incremento de aguas residuales que provocaría el Parque.  
El técnico responde que se prevé la ejecución de una nueva EDAR.  
- Alega que el encauzamiento de los barrancos a su paso por la zona de actuación provocará un corte en la comunicación entre la Serra de Enguera y la Serra Grossa, función que realizan actualmente los barrancos.  
Se estima la alegación.  
En el plazo de 15 días dado a los interesados después de la aprobación provisional del 3/2/2005, se presenta una sola alegación y es de carácter urbanístico.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
El 18 de octubre de 2005 y el 10 de noviembre, la Dirección General de Gestión del Medio Natural comunica al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial los aspectos que deberán ser ampliados y/o justificados antes de que se emita la Declaración de Impacto Ambiental:  
1. En relación con el apartado A.5 en el que se establece el contenido mínimo de los Estudios de Impacto Ambiental, el Estudio de Impacto Ambiental carece varios apartados, entre ellos el informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del proyecto con la normativa de Protección del Patrimonio Cultural, de acuerdo al Art. 11 de la Ley 4/1998.  
2. Copia del informe favorable del Estudio de Inundabilidad realizado por el Servicio de Ordenación Territorial.  
3. La propuesta del tratamiento de las vías pecuarias afectadas ante los servicios territoriales de Medio Ambiente de la conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, y el informe favorable emitido por dicho organismo.  
4. Cálculo aproximado del volumen de aguas residuales que generará el desarrollo del Sector e informe vinculante actualizado de la Entidad de Saneamiento sobre la capacidad de la EDAR correspondiente para recibir dichas aguas. Hay un informe de EPSAR, entidad de saneamiento de aguas, que dice que las aguas residuales producidas no serán conducidas a la EDAR municipal, sino tratadas en una EDAR construida por el promotor urbanístico, pero según el EIA las aguas residuales serán conducidas a la EDAR municipal. Debe aclararse este aspecto.  
En caso de tratarse de una EDAR construida por el promotor en los terrenos dotacionales reservados al efecto, deberá presentar todas las autorizaciones pertinentes de forma previa a su construcción. También se deberá indicar en el EIA, el punto de vertido propuesto de las aguas depuradas, las alternativas técnicas contempladas, los parámetros de calidad del efluente y el resto de medidas que se establezcan para evitar la contaminación del río Cañoles. Dicha solución deberá ser informada por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
5. Informe favorable sobre el Estudio de Paisaje.  
6. Estudio Acústico del ámbito del Plan Especial.  
En fecha 15 de noviembre de 2005, la Dirección General de Gestión del Medio Natural realiza una consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda sobre la reclasificación de suelo forestal afectado por un incendio y la eliminación de la masa forestal de un suelo forestal.  
Documentación complementaria  
En respuesta a un requerimiento del 14 de abril de 2005 de la Dirección Territorial, el Ayuntamiento de Vallada envía, el 6 de julio de 2005, a dicha Dirección la siguiente documentación de carácter ambiental:  
- Informe de fecha 16 de mayo de 2005 Ayuntamiento de Vallada como entidad gestora acerca de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos.  
- Informe de fecha 9 de junio de 2005 de la Entidad de Saneamiento de Aguas sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Vallada para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan Especial.  
- Informe de la empresa GIRSA de fecha 26 de mayo de 2005 relativo al tratamiento de residuos sólidos urbanos e inertes.  
- Estudio Acústico del ámbito del Plan Especial.  
- Estudio de Paisaje.  
En respuesta al requerimiento de documentación de fecha 18 de octubre y 10 de noviembre, realizado por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, el promotor responde lo siguiente:  
- Responde a todos los apartados relacionados con la orden de 3 de enero de 2005.  
- Informa que el promotor construirá una EDAR en suelo dotacional y describe la tipología prevista y su dimensionamiento.  
- Informe del director general de Patrimonio Cultural Valenciano en el que se pide el Estudio de Impacto Ambiental para poder emitir un informe definitivo.   
- Informe favorable del Estudio Acústico, de fecha 7 de octubre de 2005 de la Dirección Territorial de Valencia.  
- Informe favorable del Estudio de Paisaje, de fecha 29 de octubre de 2005 del Servicio Territorial de Planificación y Protección del Paisaje.  
- Informe de afección a la Red de Vías Pecuarias, de fecha 10 de noviembre de 2005 del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Comunidad Valenciana.  
- Informe relativo al Estudio de Inundabilidad, de fecha 17 de noviembre de 2005.  
Informes sectoriales  
Informe del Ayuntamiento de Montesa.  
De fecha 16 de marzo de 2005 informa favorablemente sobre el Plan Especial porque no crea ninguna afección territorial a los terrenos colindantes ni a la futura evolución del municipio de Montesa.  
Informe de suficiencia de recursos hídricos del Ayuntamiento de Vallada  
De fecha 16 de mayo de 2005 estima que es viable el suministro de agua potable al Plan Especial, gestionando el Ayuntamiento este suministro, una vez realizadas las obras de infraestructura que determinan el proyecto de urbanización.  
Informe de EPSAR Entidad de Saneamiento de Aguas  
De fecha 9 de junio de 2005 informa que no procede valorar la capacidad de la EDAR de Vallada ya que las aguas residuales producidas en el Parque no serán conducidas a la EDAR municipal, sino tratadas en una EDAR construida al efecto por el promotor del desarrollo urbanístico.  
Informe de GIRSA Gestión Integral de Residuos Sólidos  
De fecha 26 de mayo de 2005 comunica que todos los residuos sólidos urbanos generados en el municipio de Vallada serán tratados en la planta de compostaje de Guadassuar hasta el 27 de enero de 2012. En cuanto a los residuos inertes Girsa garantiza su entrada y gestión en el vertedero de Ontinyent de su propiedad.  
Informe favorable sobre el Estudio Acústico del Plan Especial  
De fecha 7 de octubre de 2005 informa favorablemente, concluyendo que el impacto acústico producido por la actuación proyectada sobre el entorno es de magnitud baja, llegando a ser despreciable debido a la presencia en los márgenes de la misma de niveles de presión sonora elevados producidos en la autovía A-35 y el ferrocarril Valencia-Madrid.  
Informe sobre Vías Pecuarias del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia   
De fecha 10 de noviembre de 2005 informa que el Plan Especial afecta a la Vía Pecuaria «Vereda del Juncal» con 20,89 metros de anchura legal y necesaria.  
Informe favorable sobre el Estudio de Paisaje del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia.  
De fecha 29 de octubre de 2005 emite informe favorable respecto de la integración paisajística de la actuación Parque Logístico «la Mar de Dins». No obstante deberá aportarse:  
- En su momento un nuevo Estudio de Paisaje para futuros crecimientos en el término municipal.  
- Un único plano de visibilidad de los puntos de observación más representativos, como pudieran ser los 1, 4 y 9, la casa Requena, la ermita de Vallada, el mirador de Montesa, la autovía A-7 y la línea de ferrocarril.  
- Se debe tener en cuenta en la ejecución del Plan Especial del Parque Estratégico, concretamente en las zonas verdes, el cumplimiento del art. 32.c de la LOTPP para la protección de los recursos denominados R1 Casa Requena y R5 Ermita de Vallada donde se deberá establecer un régimen jurídico de protección y evitar su posible ocultación por la interposición de barreras visuales.  
- Deberá reflejarse la actuación de conexión del itinerario paisajístico con un trazado continuo en el plano de ordenación del Plan Especial corriendo su ejecución a cargo del Programa de Actuación Integrada y materializándose a partir de un Programa de Imagen Urbana.  
- Se deberán materializar las medidas paisajísticas de protección, ordenación y gestión incluidas en el Estudio de Paisaje.  
- Se refundirán las normas de integración paisajística definidas en el Estudio de Paisaje en un texto único dentro de las normas urbanísticas del Plan Especial.  
- Se deberá aportar documento refundido y diligenciado, y en soporte digital.  
Informe de Patrimonio Cultural Valenciano.  
De fecha 31 de octubre de 2005 concluye que se debe aportar el Estudio de Impacto Ambiental sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Analizan las posibles afecciones patrimoniales del proyecto, que son:  
- Resulta necesario que se contemplen medidas de vigilancia en el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental, concretamente un seguimiento arqueológico de los trabajos que supongan remoción del terreno dentro de la fase de de urbanización de los terrenos. Esta actuación deberá llevarse a cabo por técnico competente debidamente autorizado por la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- En cuanto al patrimonio paleontológico deberá efectuarse la pertinente consulta al efecto de constatar si existirá afección respecto al patrimonio de esta naturaleza.  
- Debe preverse que la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinaría la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la conselleria de Cultura el efecto de que se determinen las actuaciones oportunas.  
- Desde el punto de vista del patrimonio etnológico se han localizado diversos elementos etnológicos: varios edificios rurales, pozos y un cuco. De llevarse a cabo el proyecto los edificios serían arrasados por estar en la zona destinada a suelo industrial, en concreto la Casa de la Marjal y la Casa Nova, mientras que las Casa de Perales se encontraría en zona verde y dotacional.  
Debería considerarse el mantenimiento de las tres casas y su integración en el Plan. En el caso en que no sea posible se mantendrá la Casa de Perales en una zona verde y deberá destinarse a algún uso. Las otras dos, en caso de derribarse deberán documentarse extensamente con la pertinente documentación gráfica, croquis y planimetría adecuada.  
En cualquier caso, deberán aportarse las correspondientes fichas relativas a la documentación de todos los elementos etnológicos conforme al modelo aprobado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Informe relativo al Estudio de Inundabilidad del Servicio de Ordenación Territorial  
El Servicio de Ordenación Territorial, en fecha 17 de noviembre de 2005, informa de lo siguiente:  
- El ámbito del sector está limitado al oeste por la CV-649, al norte por la N-340, al sur por el ferrocarril Valencia-Madrid y al este por el límite del término municipal.  
- En la confluencia de la N-340 con el límite del término municipal, nos encontramos con el Barranco de la Raconada que, en la cartografía del PATRICOVA y en el estudio de inundabilidad presentado, (plano nº4 «Riesgos de inundación después de la actuación») delimita entorno a su cauce una zona de riesgo 1 que afecta a una esquina del sector, quedando el resto libre de riesgo de inundación.  
- Teniendo en cuenta que en suelo no urbanizable se prohíbe la reclasificación como suelo urbano o urbanizable, excepto en los municipios de elevado riesgo (art. 22.1 de la normativa), el autor del estudio deberá corregir la delimitación del Plan Parcial de forma que éste no incluya la zona inundable del barranco.  
- En cuanto la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que lo desarrollan), igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de aguas pluviales, así como se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
Segundo Informe relativo a la Adenda al Estudio de Inundabilidad del Servicio de Ordenación Territorial  
El Servicio de Ordenación Territorial, en fecha 13 de diciembre de 2005, revisada la adenda al estudio de inundabilidad remitida por el Servicio de Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, informa lo siguiente:  
- El ámbito del sector está limitado al oeste por la CV-649, al norte por la N-340, al sur por el ferrocarril Valencia-Madrid y al este por el límite del término municipal.  
- En la confluencia de la N-340 con el límite del término municipal, nos encontramos con el Barranco de la Raconada que, en la cartografía del PATRICOVA, delimita en torno a su cauce una zona de riesgo 1.  
- El ámbito de Parque Estratégico «La Mar de Dins», lindante con la zona de riesgo del Barranco de la Raconada, no se encuentra afectado por riesgo de inundación del PATRICOVA, tal como queda reflejado en el plano nº 4 de la adenda que corrige la delimitación del sector presentada en el estudio de inundabilidad.  
- En cuanto la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que lo desarrollan), igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.   
Afecciones legales  
1. En la zona objeto de estudio no aparecen Espacios naturales protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000, LICs propuestos para formar parte de la Red Natura 2000.  
En el término municipal de Vallada hay un LIC denominado «Sierra de Enguera» que afecta a una pequeña superficie del lado oeste del término municipal, coincidiendo con las estribaciones montañosas al norte del Valle.  
El sector La Mar de Dins se emplaza en el extremo opuesto del término municipal de Vallada, por lo que no se contempla afección a dicho espacio.  
2. Los Montes de Utilidad Pública del término municipal coinciden con las zonas montañosas al norte y sur del valle central.  
No existe, por tanto afección a estas zonas catalogadas.  
3. En la zona central del ámbito territorial del Plan Especial existe una zona de suelo forestal según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana. La actuación prevé que toda esta zona forestal será eliminada debido a su carácter aislado.  
Además, según el punto 2 del art. 14 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, cualquier actuación urbanística que afecte a masas arbóreas, deberá compatibilizar su presencia con el desarrollo previsto, integrándolas en los espacios libres y zonas verdes establecidas en el Plan.   
4. En el ámbito del sector hubo un incendio en 1993 de 2,56 HA. Se trata de un incendio que afectó en gran parte a terrenos agrícolas y parcialmente a la zona de suelo forestal existente en el ámbito del sector.  
Según el art. 14 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, los terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán clasificarse ó reclasificarse como urbano ó urbanizable.  
5. En el municipio existen seis vías pecuarias. De todas ellas, la única que se ve afectada por el proyecto es la «Vereda del Júcar», cuya longitud en el término municipal es de 2.000 m y su anchura es de 20,89 m.  
La Vereda del Júcar atraviesa el sector por un lado. Para solucionar la afección que sobre la misma supone la ordenación interior del Plan, se propone el desvío de su trazado por fuera de los límites del Plan Especial. Esta solución implica la necesidad de incoar un expediente de modificación de trazado con los servicios territoriales de Medio Ambiente de la conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia.  
Las vías pecuarias quedan reguladas, en todo el estado español, por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. En las vías pecuarias se deberá asegurar el mantenimiento de la integridad superficial de estas vías, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
6. El sector es atravesado por los barrancos de Casa de la Solana y de la Torreta en su zona más meridional, quedando integrados en la ordenación propuesta y respetándose su trazado actual.  
En la esquina norte, el sector limita con el barranco de la Raconada, que discurre por el cruce de la autovía Valencia-Albacete con el término municipal de Montesa, quedando fuera del sector. Esta zona, al ser en parte coincidente con la zona de protección de la autovía, queda excluida del ámbito de actuación del Plan Especial, salvo una franja que pertenece a la zona de policía del barranco. La ejecución de cualquier obra en la zona de policía de cauces precisará autorización administrativa previa del Organismo de cuenca.  
Los barrancos que atraviesan el sector serán mantenidos en la ordenación propuesta, respetando los cauces actuales de los mismos.  
Le son de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
7. El barranco de la Raconada, que discurre por la esquina norte del sector, es una zona de riesgo de inundación según el PATRICOVA. Se trata de un riesgo de inundación 1, es decir, que para lluvias con periodo de retorno menor de 25 años se inunda con calado superior a 80 cm.  
Según el art. 22.1 del texto legislativo del PATRICOVA, el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano ó urbanizable, excepto los municipios con elevado riesgo de inundación (que no es el caso de Vallada). De esto se deduce que la parte del sector afectada por riesgo de inundación no puede reclasificarse a suelo urbanizable industrial.  
La actuación si que afecta la zona de policía del barranco de la Raconada, y además, dadas las características de la actuación y la orografía de la zona, atravesada por el barranco Casa de la Solana y de la Torreta, y cercana al río Cañoles, resulta necesario realizar un estudio que analice la afección de la nueva urbanización frente al posible riesgo de inundación del entorno, dando lugar al estudio de inundabilidad.  
El estudio de inundabilidad ha sido informado desfavorablemente por el Servicio de Ordenación Territorial, en fecha 17 de noviembre de 2005, indicando que se deberá corregir la delimitación del Plan Especial de forma que éste no incluya la zona inundable del barranco.  
En fecha 23 de noviembre se envía una adenda al estudio de inundabilidad al Servicio Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, en la cual se modifica la delimitación del sector, de manera que ya no queda afectado por riesgo de inundación.  
La adenda al estudio de inundabilidad ha sido informada favorablemente por el Servicio de Ordenación Territorial, en fecha 13 de diciembre de 2005, indicando que no se encuentra afectado por riesgo de inundación debido a que se modifica la delimitación del sector.  
8. En cumplimiento del Art.25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, el Plan Especial del Parque Estratégico dispone de Plan Acústico y éste ha sido informado favorablemente por el Técnico de Gestión Mediambiental.  
9. El Plan Especial tiene un Estudio de Paisaje, según establece el punto 1 del Art. 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
El Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial ha emitido informe favorable sobre el Estudio de Paisaje.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona delimitada por el sector está destinada básicamente a cultivos agrícolas de frutales de hueso (como cítricos, albaricoques, etc.), cultivos de secano (como olivos, almendros, etc), pequeñas zonas de cultivos de huerta, extensiones de cereales y una zona forestal con matorral asociado, cuyo perímetro se encuentra vallado.  
Se encuentran algunas construcciones destinadas a viviendas vinculadas a los usos agrícolas de parte del sector.  
En la zona central del sector hay un antiguo vertedero, clausurado en la actualidad y convertido en una zona de recuperación ambiental.  
2. Realizadas las consultas a la información temática de la COPUT, la litología presente en la zona está conformada por margas en casi la totalidad de los terrenos situados entre la autovía Valencia-Albacete y la línea férrea Valencia - La Encina, atravesados por los barrancos que buscan el cauce del río Canyoles, y donde encontramos cantos, gravas, limos y arcillas.  
3. Haciendo un análisis de la cartografía temática de la COPUT se deduce que los aspectos ambientales más significativos son los siguientes:  
- El riesgo de erosión actual es muy bajo en todo el ámbito del sector.  
- El riesgo de erosión potencial es bajo en todo el ámbito del sector.  
- Existe riesgo de inundación 1 en su esquina norte, por donde discurre el barranco de la Raconada.  
- La vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación es baja.   
- La fisiografía es ondulada en todo el sector.  
4. En la zona de estudio la vegetación se corresponde con especies vegetales de cultivo, tales como cítricos, otros frutales, olivos, almendros, zonas donde se da el cultivo del cereal, cultivos hortícolas de pequeñas dimensiones, así como una zona forestal aislada dentro del conjunto de los campos de cultivo.  
5. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable  
Según el EIA el abastecimiento de agua potable a la localidad de Vallada está gestionado por la empresa EGEVASA. Según datos extraídos de una propuesta realizada por la propia empresa, para dotar de un perímetro de protección a la captación de agua potable de la localidad de Vallada, el municipio se abastece a través de las perforaciones de "Santa Bárbara y Virgen de Gracia", y de un manantial de propiedad municipal llamado "La Font Jordana".  
Según el informe emitido por el Ayuntamiento de Vallada, el abastecimiento de agua es gestionado directamente por el Ayuntamiento de Vallada, y estima en su informe, de fecha 16 de mayo de 2005, que es viable el suministro de agua potable al Plan Especial.  
La Ley 4/2004, de 30 de junio de 2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, indica en el art. 19, que la implantación de usos que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro. Visto que existe contradicción sobre quién gestiona directamente el abastecimiento de agua potable a Vallada, se considera necesario dar cumplimiento al citado artículo de la Ley de Ordenación del Territorio.  
Aguas Residuales  
El promotor construirá una EDAR en suelo dotacional reservado al efecto y la tipología de prevista será de aireación prolongada y se dimensionará para una población de 5.000 habitantes equivalentes (375 m³/día).  
Residuos  
Los residuos sólidos urbanos generados por la población de Vallada son recogidos y gestionados por la empresa GIRSA. Esta empresa emite un informe en el que comunica que tratará los residuos sólido urbanos generados en el municipio de Vallada hasta enero de 2.012.  
Ocupación del suelo  
La aprobación del Plan Especial conllevará la futura eliminación del uso agrícola y la implantación del uso industrial, un uso potencialmente contaminador del medio. Se debe indicar el tipo de industria que se puede instalar según Nomenclátor de actividades calificadas.  
6. Análisis del paisaje. El sector se emplaza sobre una zona que presenta valores paisajísticos destacables, al tratarse de un valle con un relieve bastante escarpado y con muchos desniveles, a pesar de que se encuentra antropizado debido a la transformación del suelo sufrida y a la presencia de la autovía Valencia-Albacete y la línea del ferrocarril Valencia-La Encina.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Especial Parque Logístico «La Mar en Dins», de Vallada, cuyo promotor es el ayuntamiento de Vallada, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deben cumplir las condiciones establecidas en el informe del Servicio de Ordenación Territorial relativo a la adenda al estudio de inundabilidad, en la cual se corrige la delimitación del sector presentada en el estudio de inundabilidad:  
- El ámbito del sector está limitado al oeste por la CV-649, al norte por la N-340, al sur por el ferrocarril Valencia-Madrid y al este por el límite del término municipal.  
- En la confluencia de la N-340 con el límite del término municipal, nos encontramos con el Barranco de la Raconada que, en la cartografía del PATRICOVA, delimita en torno a su cauce una zona de riesgo 1.  
- El ámbito de Parque Estratégico «La Mar de Dins», lindante con la zona de riesgo del Barranco de la Raconada, no se encuentra afectado por riesgo de inundación del PATRICOVA, tal como queda reflejado en el plano nº 4 de la adenda que corrige la delimitación del sector presentada en el estudio de inundabilidad.  
- En cuanto la actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que lo desarrollan), igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
2. En cuanto al saneamiento de las aguas residuales, la EDAR proyectada deberá presentar todas las autorizaciones pertinentes de forma previa a su construcción.  
En cualquiera de los casos, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
3. El vertido de aguas pluviales requiere la correspondiente autorización de vertido cauces y de ocupación de dominio público y afección a sus servidumbres.  
Se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el Plan Especial en la zona de policía de cauces de los barrancos afectados, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
Asimismo, se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado de los cauces de los barrancos afectados.  
4. En cumplimiento de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, se debe aportar, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, certificado de suficiencia de recursos hídricos emitido por el Organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro.  
5. Se deberá recabar informe favorable relativo al tratamiento de las vía pecuaria afectada de los servicios territoriales de Medio Ambiente de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente Declaración.  
6. Se debe aportar informe favorable definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En este sentido, se deben cumplir las cautelas expresadas en el Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de octubre de 2005.  
- Resulta necesario que se contemplen medidas de vigilancia en el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental, concretamente un seguimiento arqueológico de los trabajos que supongan remoción del terreno dentro de la fase de de urbanización de los terrenos. Esta actuación deberá llevarse a cabo por técnico competente debidamente autorizado por la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- En cuanto al patrimonio paleontológico deberá efectuarse la pertinente consulta al efecto de constatar si existirá afección respecto al patrimonio de esta naturaleza.  
- Debe preverse que la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinaría la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la conselleria de Cultura el efecto de que se determinen las actuaciones oportunas.  
- Desde el punto de vista del patrimonio etnológico se han localizado diversos elementos etnológicos: varios edificios rurales, pozos y un cuco. De llevarse a cabo el proyecto los edificios serían arrasados pro estar en la zona destinada a suelo industrial, en concreto la Casa de la Marjal y la Casa Nova, mientras que las Casa de Perales se encontraría en zona verde y dotacional.  
Debería considerarse el mantenimiento de las tres casas y su integración en el Plan. En el caso en que no sea posible se mantendrá la Casa de Perales en una zona verde y deberá destinarse a algún uso. Las otras dos, en caso de derribarse deberán documentarse extensamente con la pertinente documentación gráfica, croquis y planimetría adecuada.  
En cualquier caso, deberán aportarse las correspondientes fichas relativas a la documentación de todos los elementos etnológicos conforme al modelo aprobado por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
7. En cuanto a la integración paisajística de la actuación, según el informe favorable del Servicio territorial de Planificación y Ordenación Territorial, deberá aportarse:  
- En su momento un nuevo Estudio de Paisaje para futuros crecimientos en el término municipal.  
- Un único plano de visibilidad de los puntos de observación más representativos, como pudieran ser los 1, 4 y 9, la casa Requena, la ermita de Vallada, el mirador de Montesa, la autovía A-7 y la línea de ferrocarril.  
- Se debe tener en cuenta en la ejecución del Plan Especial del Parque Estratégico, concretamente en las zonas verdes, el cumplimiento del art. 32.c de la LOTPP para la protección de los recursos denominados R1 Casa Requena y R5 Ermita de Vallada donde se deberá establecer un régimen jurídico de protección y evitar su posible ocultación por la interposición de barreras visuales.  
- Deberá reflejarse la actuación de conexión del itinerario paisajístico con un trazado continuo en el plano de ordenación del Plan Especial corriendo su ejecución a cargo del Programa de Actuación Integrada y materializándose a partir de un Programa de Imagen Urbana.  
- Se deberán materializar las medidas paisajísticas de protección, ordenación y gestión incluidas en el Estudio de Paisaje.  
- Se refundirán las normas de integración paisajística definidas en el Estudio de Paisaje en un texto único dentro de las normas urbanísticas del Plan Especial.  
- Se deberá aportar documento refundido y diligenciado, y en soporte digital.  
8. Deberá preservarse e integrarse dentro del sector la masa arbolada que se encuentra en suelo forestal.  
9. Se estará a lo dispuesto en el art. 14 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje y el art. 3 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, en relación al suelo forestal afectado por incendios.  
10. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
11. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
12. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental y en los Informes Sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 14 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 429/02 AIA  
Título: Construcción de Campo de Golf «Vall del Sabinar»en el TM de San Vicente del Raspeig (Alicante)  
Promotor: Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig   
Localización: Término Municipal de San Vicente del Raspeig, Alicante.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la evaluación de un proyecto de transformación a campo de golf incluido dentro de un sector de suelo urbanizable no programado clasificado por el Plan General de San Vicente del Raspeig de 1979.  
El Plan General de San Vicente del Raspeig de 1990 mantiene la clasificación de dichos terrenos como suelo urbanizable en ejecución.  
Según el Anexo I del Decreto 162/1990, que contiene el Reglamento que desarrolla la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, en el que se especifican las obras, instalaciones o actividades cuyos proyectos deben someterse al trámite de Declaración de Impacto Ambiental, se incluyen: «Proyectos de transformaciones de golf de terrenos seminaturales, naturales o incultos».  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
La parcela objeto de estudio, está situada al Norte del término municipal de San Vicente del Raspeig, provincia de Alicante.  
La parcela se encuentra situada al Este de la Autovía central a su paso por la Rambla de Rambutjar, y al Norte de una zona de urbanización formada por viviendas unifamiliares dedicadas principalmente a segunda residencia.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El Planeamiento vigente de San Vicente del Raspeig, está constituido por el Plan General de Ordenación Urbana del año 1990.  
La clasificación actual de suelo en el ámbito del Sector propuesto, según dicho Plan General es de Suelo Urbanizable de Ejecución.  
Ordenación prevista y usos  
El campo de golf con una superficie superior a 53 Has, se ubica en posición central, a media ladera, rodeándose de vivienda unifamiliar aislada en sus lindes Este, Norte y Oeste. Este conjunto queda delimitado por la red viaria que enlaza el acceso del sector sur con su continuidad al noreste con el camino de Peñas Rojas.  
En la zona Norte, y en transición entre el conjunto descrito y el área destinada a zona verde, se sitúan el conjunto de viviendas unifamiliares adosadas, tanto pareadas como en pequeños conjuntos, de forma y manera que se esponje la zona verde. En esta zona y en posición central se sitúa el área hotelera, y otra zona con el mismo uso se ubica en media ladera al Este.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 4 de noviembre de 2002 el Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según acuerdo plenario de fecha 28 de febrero de 2001, se acuerda aprobar provisionalmente el Plan Parcial de Mejora y el Estudio de Impacto Ambiental de la alternativa técnica presentada.  
Dicho Plan Parcial fue recurrido, contra el acuerdo plenario del Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig de 30 de mayo de 2001, por el que se desestimaba el recurso de reposición interpuesto por el citado Plan Parcial.  
El Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana en su sentencia de fecha 16 de julio de 2004 falla contra la aprobación del Plan Parcial, únicamente en cuanto a lo expuesto en el Fundamento Quinto de la citada sentencia que dice: «Se ha computado como zona verde una vía pecuaria o, lo que es lo mismo, que la zona verde tiene una extensión inferior a la debida por cuanto una cañada que la cruza debe computarse como elemento diferente, pues es criterio jurisprudencional, que las vías públicas no pueden integrarse dentro del ámbito de las zonas verdes ni aun siquiera en el más amplio de espacios libres?»  
1. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación del proyecto de campo de golf se expuso al público, en una primera exposición según anuncios publicados en el Diario Información de fecha 30 de noviembre de 1999, y en el DOGV número 3645, de 15 de diciembre de 1999, y en una segunda exposición en el DOGV número 4400 de 17 de diciembre de 1999.   
Durante el segundo periodo de información al público se presentaron 5 alegaciones, todas ellas de carácter ambiental.   
2. Resumen de las alegaciones  
- Todas las alegaciones se basan en las carencias o deficiencias detectadas en el Estudio de Impacto Ambiental, que son:  
- Mala definición de la legislación aplicable y omisión de referencias legales básicas en vigor.  
- Falta de descripción del proyecto y ausencia de estudio de alternativas.  
- La clasificación del suelo actual no es acorde con las características de los terrenos y con la Ley de Ordenación del Territorio, LRAU y Ley del Suelo No Urbanizable.  
- La asignación de la vía pecuaria existente a la superficie de campo de golf y por tanto a un ámbito privado y la propuesta de su modificación.  
- Movimientos de tierras necesarios.  
- Omisión del Inventario Ambiental, no contempla el riesgo de desprendimientos, estudio hidrológico deficiente.  
- Inconsistencia del estudio de paisaje.  
- Mala definición de la valoración y análisis de los impactos, así como de las medidas correctoras a aplicar.  
- Falta de aspectos en el Programa de Vigilancia Ambiental.  
- Carencias en descripción de la vegetación y fauna existentes en la zona, Impactos sobre la vegetación, en concreto sobre la Vella Lucentina que se encuentra de la flora protegida.  
- Consumos de agua calculados para el riego del campo de golf no acordes con la realidad.  
- La ausencia de análisis del aumento de las necesidades hídricas para el abastecimiento de la población resultante.  
- Inexistencia de consultas a organismos públicos o grupos sociales afectados.  
- Deficiencias técnicas en el tratamiento de los valores paisajísticos de la zona.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 2 de mayo de 2003 la Dirección General de Gestión del Medio Natural, tras observar carencias en la documentación enviada, solicita al Ayuntamiento:  
1. No se ha presentado situación urbanística actual, junto con la situación urbanística del sector.  
2. No se ha considerado en el EIA la construcción y trazado de aquellas infraestructuras que pudieran afectar a suelos no urbanizables.  
3. No se ha aportado certificación sobre la capacidad de abastecimiento de agua potable y residual en cantidad y calidad suficiente para los nuevos usos previstos.  
4. No se entiende debidamente valorado el resultado de las analíticas de agua residual depurada sometida o no a tratamiento terciario.  
5. No se ha valorado el empleo de sustancias contaminantes tales como abonos y productos fitosanitarios.  
6. No se han presentado alternativas de distribución de la ordenación propuesta.   
7. No se ha encontrado entre la documentación remitida el preceptivo informe de la conselleria de Cultura.  
8. No se tiene constancia del inicio de trámite de modificación de la vía pecuaria que atraviesa el sector.  
9. El tratamiento de los Barrancos no parece ajustado a las distintas legislaciones vigentes.  
10. La información recogida en el estudio del medio físico en relación con la fauna, vegetación y paisaje resulta escasa y contradictoria.  
11. Las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental presentan en ocasiones referencias poco concretas.  
En fecha 8 de mayo de 2003 el promotor envía certificado de Aguas de Alicante, en el que se garantiza el suministro de agua potable siempre y cuando se disponga de las autorizaciones necesarias para la utilización y conexión a la conducción de emergencia a la Marina Baja.  
En fecha 17 de junio de 2003, el promotor envía documentación relativa a las contestaciones al citado escrito, en cuanto a:  
1. Descripción de las infraestructuras necesarias para el campo de golf (acceso rodado, Evacuación de aguas residuales, agua potable, energía eléctrica).  
2. Alternativas de distribución de la ordenación propuesta.  
3. En cuanto al agua potable y residuos sólidos urbanos, comenta que es cuestión de otro trámite, no de la construcción del campo de golf.  
4. En cuanto a las aguas residuales, el promotor afirma que es comunero de la Comunidad de Regantes de Alicante Norte, que dispone de caudal suficiente para la previsión del riego del campo de golf, y que va a solicitar a CHJ el cambio de uso. Presenta una tabla en la que aparecen las medias de los parámetros físico-químicos de las aguas residuales depuradas de la EDAR de Rincón de León.  
5. Presenta un listado de especies a plantar en el campo de golf y zonas circundantes al mismo.  
6. Tabla donde aparecen los caudales de riego mensuales estimados.  
7. Fertilización que se pretende realizar en el campo de golf.  
8. Párrafo en el que se cita la Ley de Vías Pecuarias como justificación a la modificación de la misma.  
9. Listado de vegetación existente en la zona.  
10. Petición de informe a la conselleria de Cultura y diferentes planos.  
En fecha 22 de octubre de 2003 el promotor envía informe de la conselleria de Cultura en el que informa de la no afección arqueológicamente del proyecto a la zona de estudio, y el certificado solicitando a la Confederación Hidrográfica del Júcar, el cambio de uso agrario a recreativo de los 750.000 m³/año de agua que le corresponden como comunero.  
El 13 de septiembre de 2005 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda remite documentación enviada por el promotor correspondiente a la adaptación del Plan Parcial de Mejora del sector Vall del Sabinar a la sentencia del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana de 16 de junio de 2004.  
El 7 de octubre de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural envía requerimiento de documentación al Ayuntamiento en el que se solicita se subsanen y/o amplíen los siguientes aspectos:  
1. La documentación enviada en fecha 13 de septiembre de 2005 y las posteriores deben estar diligenciadas por el Ayuntamiento.  
2. Se debe realizar un examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada, aspecto que se considera importante.  
3. El estudio de paisaje realizado presenta diversas contradicciones, conclusiones confusas, no se considera representativo y no recoge los contenidos mínimos de este tipo de estudios. Por tanto, se debe realizar un nuevo estudio de paisaje, que tal y como se recoge en el Estudio de Impacto Ambiental, «se considera un elemento de importancia capital, máxime cuando en este caso la accesibilidad visual del proyecto es muy alta».  
4. Se debe realizar inventario específico de la especie «Vella Lucentina», uno de los endemismos más relevantes de la flora de Alicante, especificando las zonas en que se encuentra.   
5. Se debe identificar y cartografiar, los barrancos existentes en la zona objeto de estudio, indicando sus características y donde desembocan. En el caso de pretender cualquier actuación en los mismos, se deberá presentar autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Se deben especificar los cálculos de escorrentía realizados, infraestructuras previstas para su evacuación y análisis de las cuencas vertientes.  
6. En el estudio de impacto ambiental se contradice en cuanto a la afirmación de la no existencia de acuíferos en la zona de estudio, se pide por tanto se aclare este punto. En el caso de su existencia se deben especificar, los impactos derivados de la aplicación de abonos y riego con agua residual depurada necesaria para el mantenimiento del campo de golf, y las medidas correctoras a aplicar, para evitar la contaminación de los mismos.  
7. Se debe realizar una previsión justificada del volumen de agua potable necesario, adjuntando informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio, sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo del proyecto planteado.  
8. Se debe presentar previsión justificada del volumen de aguas residuales generadas y destino de las mismas una vez depuradas. En cuanto a la depuradora planteada, se indicarán las características, capacidad, tipo de tratamiento, etc.  
9. Se deberá asegurar la correcta gestión de residuos generados por el desarrollo del sector, presentando certificado del organismo gestor en el que asuma la gestión del aumento de Residuos Sólidos Urbanos generados.  
10. Se deben presentar las características físico-químicas de las aguas residuales depuradas, procedentes de la depuradora Rincón de León, mediante certificado emitido por la entidad gestora de las mismas.   
11. En cuanto a la vía pecuaria, Cañada «Camino del Palamó» que se encuentra afectada por la construcción del sector, se debe presentar el tratamiento que se le pretende dar ante el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, remitiendo informe favorable del mismo ante esta Dirección General.  
12. Se deben valorar los aspectos derivados de la construcción de las viviendas y hoteles planteados, en cuanto a movimiento de tierras, impacto visual, impacto sobre la fauna, etc.  
En respuesta a dicho requerimiento en fecha 1 de diciembre de 2005 el Ayuntamiento remite documento en el que responde:  
1. Realiza una justificación de la ordenación pormenorizada del sector, justificándola en darle un diseño compacto.  
2. Remite estudio de paisaje.   
3. Inventario de la Vella Lucentina que concluye con que la ordenación propuesta afectará al 60% de la población presente ya que se prevé desbrozar parte de la zona de distribución para la implantación de viviendas y viales.  
4. Expone que no existen barrancos en el ámbito de la actuación, localizándose únicamente dos escorrentías de pequeña envergadura.  
5. Expone que no existen acuíferos importantes en la zona de actuación del campo de golf, y algunos pequeños embolsamientos contienen un agua muy salinizada por intrusión marina que los hace no utilizables para su uso. Comenta el tipo de abonado que se pretende realizar.  
6. Justifican la innecesareidad del informe de justificación del agua potable, gestión de aguas residuales generadas y gestión de los residuos sólidos urbanos, ya que la evaluación es sobre el campo de golf y no de las viviendas y hoteles planteados.  
7. Expone que el tratamiento de la vía pecuaria se ha consensuado con el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante y presentan petición de informe realizado a dicho Servicio.  
8. Presentan informe de la EPSAR con las características físico-químicas del agua depurada de la EDAR del Rincón de León.  
Informes sectoriales  
Certificado de Aguas de Alicante de fecha 8 de abril de 2003, en el que se garantiza el suministro de agua potable siempre y cuando se disponga de las autorizaciones necesarias para la utilización y conexión a la conducción de emergencia a la Marina Baja.  
Informe de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte de fecha 14 de octubre de 2003, en el que informa de la no afección arqueológica del proyecto a la zona de estudio.  
Informe de la Dirección Territorial de Alicante de la conselleria de Territorio y Vivienda, de fecha 27 de abril de 2004, en que informa sobre la paralización por parte del promotor del expediente de modificación del trazado de la vía pecuaria, que el terreno de la zona de actuación no ha sido cultivado desde hace muchos años y corresponde a terreno forestal y por lo tanto el consumo de agua en la actualidad es nulo y no deberían considerarse como un cambio de uso de aguas destinadas al riego agrícola, sino como nuevos consumos y en que informa de las afecciones existentes.  
Resolución de fecha 11 de mayo de 2005 de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en la que manifiesta la petición del promotor de cambio de uso de agua de la superficie correspondiente a este comunero, que consiste en un campo de golf de 59,93 Has al que se pretende destinar un volumen de 590.000 m³. La oficina de Planificación Hidrológica manifiesta que la modificación de las características no es incompatible con el Plan Hidrológico del Júcar pero considera que sería suficiente con una aplicación de una dotación bruta de 8250 m³/ha.año lo que supondría un volumen máximo anual de 495.000 m³/año, al que convendría limitar la modificación concesional, en lugar de los 595.000 m³/año solicitados. La fecha de caducidad es de 25 años a partir de la fecha de resolución del expediente. Se exponen las condiciones bajo las cuales se resolvería la modificación concesional.  
El 21 de octubre de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural solicita informe, a la Dirección Territorial de Alicante, sobre el tratamiento de la vía pecuaria, la afección a la flora, fauna y suelo forestal afectado.  
Informe de la Dirección Territorial de Alicante de la conselleria de Territorio y Vivienda, de fecha 27 de junio de 2005, en que comunica que, presentado un documento corrector del trazado de dicha vía pecuaria a su paso por el sector, el trazado se ajusta sensiblemente al reflejado en la vigente clasificación de las VVPP del T.M., respetándose la integridad superficial, idoneidad del trazado y continuidad del mismo. De acuerdo con la Ley 3/95 de Vías Pecuarias se deberá señalizar la Cañada en los cruces con los viales reflejados en la documentación y que se deberán tramitar las ocupaciones que se deriven de la ejecución del Plan.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Existen zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (6220), catalogadas como hábitat de interés prioritario en el Anexo I de la Directiva 92/43/CEE.  
2. En las proximidades del ámbito del sector se encuentra la Microrreserva Bec del Águila pero no se encuentra afectada por la actuación.  
3. El barranco de la Mosca discurre al este del área de actuación y se localizan diferentes vaguadas en la zona del campo de golf proyectado que deberán ser respetadas.  
4. Existe informe de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte en el que informa de la no afección arqueológica del proyecto a la zona de estudio.  
5. Por el sector propuesto discurre la Vía Pecuaria Cañada «Camino del Palamó» cuyo ancho legal es de 75 m y recorre el término de Sur a Norte. El tratamiento de la Vía Pecuaria dispone de informe favorable de la Dirección Territorial de Alicante, siempre y cuando se señalice adecuadamente en los cruces con los viales propuestos, se respete su integridad superficial, continuidad e idoneidad de trazado.  
6. No se han registrado incendios en la zona objeto de estudio.  
Consideraciones ambientales   
1. Los terrenos en los que se plantea la construcción del campo de golf tienen riesgo de deslizamiento y desprendimiento nulo.  
2. El riesgo de vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos subterráneos es bajo.  
3. El riesgo de erosión actual y potencial es alto, debido en gran parte a la escasez de cobertura vegetal.  
4. Respecto al suelo forestal se ha consultado el Inventario Forestal de la Comunidad Valenciana que forma parte del Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, aprobado por Decreto 106/2004, de 25 de junio de 2004, del Consell de la Generalitat. Toda el área correspondiente a la zona de actuación corresponde a suelo forestal, el cual se encuentra formado por matorral bajo y ejemplares dispersos de pinus halepensis.  
5. En la zona de estudio existe población de la especie «Vella Lucentina», arbusto de la familia de las crucíferas que suele distribuirse por terrenos margosos con poca elevación y bajo bioclima termo-mediterráneo semiárido. Dicha especie sólo está presente en ciertas zonas de la provincia de Alicante, por lo que es considerado un edemismo. Está catalogada por las administraciones autonómicas, estatales y europeas como especie vulnerable y está presente dentro de la Lista roja de la Flora Vascular Española.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, según se desprende del Reglamento, Anexo I, apartado 1.k del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Construcción de Campo de Golf en el Valle del Sabinar, TM de San Vicente del Raspeig siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se deberán cumplir los condicionantes incluidos en la resolución de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 11 de mayo de 2005, para autorizar el cambio de uso de los 495.000 m³/año de uso agrícola a uso recreativo.  
2. Se evitará el uso de agua extraída de pozos o la realización de nuevas captaciones de agua. El agua utilizada para el riego del campo de golf será única y exclusivamente agua residual depurada.  
3. Se debe señalizar adecuadamente la vía pecuaria «Cañada Real del Palamó a Peñas Rojas», en los cruces con los viales proyectados, respetando la integridad superficial, idoneidad y continuidad del trazado, de acuerdo con la Ley vigente 3/95 de Vías Pecuarias.  
4. Las obras correspondientes a la implantación del campo de golf deberán ser supervisadas por Técnicos del Servicio Forestal de la Dirección Territorial de Alicante de la conselleria de Territorio y Vivienda, incorporando las medidas e indicaciones que este Servicio considere oportunas, en todo lo relativo al endemismo «Vella Lucentina» y a los hábitats de interés prioritario presentes.  
5. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
6. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
7. Se deberán aplicar las propuestas de integración paisajística planteadas en el estudio de paisaje, en cuanto a la protección y conservación de la vegetación, revegetación de taludes, diseño de las zonas verdes y deportivas, listado de las especies para jardinería, contaminación lumínica, etc.  
8. Con carácter anual, y como complemento al Programa de Vigilancia Ambiental, se realizará un informe, que se remitirá el último mes del año a esta Dirección General que contemple los siguientes aspectos:  
- Consumos mensuales de agua depurada utilizada para el riego del campo de golf.  
- Resultados de las características físico-químicas de las analíticas realizadas del agua depurada utilizada para el riego del campo de golf, con periocidad mensual.  
- Caracterización tanto cualitativa como cuantitativa de los abonos y productos fitosanitarios utilizados.  
9. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental y en los Informes Sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 82/2005 AIA  
Título: Plan de Urgencia de Denia (Alicante)  
Promotor: conselleria de Territori i Habitatge  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localización: Término Municipal de Denia, Alicante.  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El objeto del Plan General de Urgencia es cubrir el vacío producido por la Sentencia del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana de 7 de julio de 2003, al declarar nulo el Plan General de Ordenación Urbana de Dénia, que se aprobó con carácter definitivo el 26 de septiembre de 2000. La citada sentencia del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana de 7 de julio de 2003 fue recurrida en casación por la Generalitat Valenciana.  
Dénia es un municipio con una dinámica urbanística importante, por lo que con este Plan de Urgencia se evita una situación de carencia efectiva de instrumento de ordenación. Tampoco cabe pensar en la posibilidad de la nueva aplicabilidad del PGOU de 1972 por cuanto que la aplicación de sus determinaciones llevaría a una situación contradictoria e insostenible.  
El Plan General Transitorio debe conllevar la aplicación de unos mínimos necesarios para no paralizar el desarrollo urbanístico municipal inmediato.  
Si efectivamente cabe limitarse estrictamente al contenido propio de un Plan de Mínimos, no procede exigir un estudio tan al detalle como el que se corresponde en la elaboración de un Plan General, dada la vigencia temporal del Plan General Transitorio y la no inclusión de crecimiento urbano imprevisto ya que se mantendría el suelo urbanizable recogido en el Plan General de 2000.  
En este documento no se evalúa el suelo urbanizable no ordenado pormenorizadamente con planeamiento suspendido, ya que su gestión y desarrollo quedará diferido a la aprobación del futuro Plan General a redactar de manera inmediata por el Ayuntamiento de Denia.  
El alcance temporal del Plan de Urgencia debe ser el suficiente para permitir la redacción de un nuevo Plan General, su tramitación y la aprobación definitiva del mismo. Este plazo puede estimarse en unos tres años.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El alcance del Plan de Urgencia limita su contenido a aquellos sectores y determinaciones indispensables para posibilitar el desarrollo ordenado a corto plazo, con el objeto de no paralizar totalmente la actividad edificatoria en el municipio. Además, por la propia transitoriedad de la propuesta, deberá impedirse cualquier reclasificación del suelo no urbanizable protegido.  
El plan de Urgencia clasifica el suelo del Término Municipal en: Urbano (1.854,3 Ha), Urbanizable (647,33 Ha) y No Urbanizable (4.098,37 Ha).  
El suelo No Urbanizable se clasificará con las disposiciones de la Ley 10/2004 de la Generalitat Valenciana sobre suelo no urbanizable, en todo aquello que afecta al Término Municipal, con escrupuloso respeto a las determinaciones del PORN del Montgó, LIC de las Sierras de la Marina, afección de la Zona Húmeda Marjal Río Racons, de Cauces y Barrancos y a los Suelos Forestales.  
Conforme a las directrices evacuadas por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, para la redacción de este Plan de Urgencia, en el Suelo No Urbanizable Común General quedará prohibida cualquier reclasificación a suelo urbanizable durante el periodo de vigencia de este Plan Transitorio.  
El presente plan divide el Término Municipal en las siguientes Clases de Suelo:  
1. Suelo Urbano: será aquel suelo clasificado como tal en el plan General de 2000, excepto aquellos terrenos que no se adecuen al Art. 10 del RPCV. Se incorporan al suelo urbano aquellos terrenos clasificados como suelo urbanizable en el Plan anterior, cuya programación y gestión estén totalmente concluidas.  
Los ámbitos de suelo urbano (ya clasificados como tal en el plan anterior) cuyo desarrollo está previsto mediante actuaciones integradas, son los siguientes:  
- Área Deveses.  
- Área Almandraba-Molins y Marines.  
- Área Casco y ampliación.  
- Área Bosc de Diana.  
- Área Rotes-Montgó.  
- La Xara.  
- Jesús Pobre.  
2. Suelo Urbanizable: se clasifican como suelo urbanizable los terrenos precisos para que queden atendidas las demandas previsibles de viviendas protegidas, de suelo industrial y/o terciario a corto plazo y de suelo destinado a equipamientos.  
Se distinguen en esta clase de suelo las siguientes situaciones:  
2.1 Suelo Urbanizable ordenado, en Ejecución de su planeamiento (UOE): sectores de suelo urbanizable con Plan Parcial aprobado definitivamente con anterioridad pero que todavía no se ha completado su gestión y/o urbanización. Estos son:   
- UOE-1. Plan Parcial Monte Pego III.  
- UOE-2. Plan Parcial sector M16.  
- UOE-3. Plan Parcial El Datiler sector M-28.  
- UOE-4. Plan Parcial Los Pomelos sector B-9.1  
- UOE-5. Plan Parcial La Plana sector B-3.2.  
- UOE-6. Plan Parcial sector P-1.Jesús Pobre  
2.2 Suelo Urbanizable Ordenado Pormenorizadamente: son sectores de suelo urbanizable del Plan General de 2000, unos con el procedimiento de su programación iniciado y otros sin iniciar, y son los siguientes:  
- Sectores en el entorno inmediato el Sur del casco urbano residencial consolidado: son sectores destinados al uso global residencial permanente.  
- UOP-C.1. Camí dels Lladres. Se trata de una bolsa de suelo urbanizable según el Plan General de 2000.  
- UOP-C.2. "El Real". Se trata de unos terrenos clasificados como urbanizable por el Plan General de 2000.  
- UOP-C.3. Se propone sobre anterior suelo urbanizable.  
- Sectores en el entorno próximo e inmediato al núcleo consolidado de la Xara: son sectores destinados al uso global residencial principalmente.  
- UOP-LX.1.   
- Sector en el entorno inmediato al núcleo consolidado de Jesús Pobre: son sectores destinados al uso global residencial principalmente.  
- UOP-JP.1. Se propone sobre suelo urbano y urbanizable del Plan General anterior.  
- UOP-JP.2. ?Terciario. Antes suelo urbano sin ningún grado de consolidación urbanística.  
- Sector industrial y terciario inmediato el actual suelo industrial.  
- UOP-IND. ?Industrial. Se propone sobre anterior suelo no urbanizable de uso Agropecuario sujeto a las determinaciones del PORN del Montgó (SNUC-1)  
2.3 Suelo Urbanizable No Ordenado Pormenorizadamente: son sectores cuya ordenación pormenorizada no ha sido abordada, aunque resultan necesarios para el desarrollo ordenado a corto plazo. Estos sectores son:  
- Sectores residenciales junto al casco urbano con convenio suscrito entre el Ayuntamiento de Dénia y el Instituto Valenciano de la Vivienda SA. para su desarrollo.  
- Sectores residenciales el sur-oeste de los anteriores, al otro lado de la vía del ferrocarril.  
- Los sectores de uso residencial que la EATIM la Xara ha propuesto en su Junta Vecinal UNO-5, UNO-6 y UNO-7.  
2.4 Suelos Dotacionales de la red estructural: son los que sin estar incluidos en ningún sector merecen dicha clasificación por razón de su propio emplazamiento en relación a la estructura urbanística propuesta.  
3. Suelo No Urbanizable: se clasifican como:  
3.1. Suelo no urbanizable de especial protección: se distinguen las siguientes zonas:  
a) SNUP: Áreas de alto valor ecológico, natural y paisajístico.  
b) SNUP-LIC: Áreas definidas en el LIC "Valls de la Marina".  
c) SNUPB: Terrenos del dominio público hidráulico.  
d) SNUPM: Terrenos del dominio público marítimo.  
e) SNUPH: Humedal.  
f) PORN Montgó: uso restringido.  
g) PORN Montgó: uso moderado.  
h) PORN Montgó: uso especial.  
i) PORN Montgó: áreas naturales.  
j) PORN Montgó: conectores ambientales.  
3.2 Suelo no urbanizable común: se distinguen las siguientes zonas:  
a) Áreas de Uso Agropecuario sujeto a las determinaciones del PORN del Montgó (SNUC-1)  
b) Áreas de Uso Agropecuario general (SNUC-2).  
Después del segundo período de información pública, se hacen modificaciones en la clasificación del suelo del Plan General Transitorio, resultantes tanto de los informes sectoriales emitidos como de las alegaciones estimadas, y parte del suelo con planeamiento suspendido pasa a ser urbanizable. Estas modificaciones son:  
1 Suelo Urbano: se mantiene el anterior y además incluyen un nuevo tipo de suelo urbano: Suelo Urbano-Áreas Naturales  
2. Suelo Urbanizable: se mantiene el anterior e incorporan nuevos sectores, que son:  
2.2 Suelo Urbanizable Ordenado Pormenorizadamente:  
- Sectores en el entorno próximo al Norte del casco urbano residencial consolidado en la zona de Marines (clave UOP-M): son sectores destinados al uso global residencial turístico principalmente.  
- UOP-M 1, 2, 3, 4 y 5 (antes suelos urbanizables, más próximos al suelo consolidado)  
2.3. Suelo Urbanizable No Ordenado Pormenorizadamente:  
- Sector de uso residencial al noreste del casco de Jesús Pobre, UNO-8.  
2.4 Suelo Urbanizable no Ordenado Pormenorizadamente con planeamiento suspendido: mantiene la clasificación de suelo urbanizable, si bien, su gestión y desarrollo quedará diferida a la aprobación del futuro Plan General a redactar de manera inmediata por el Ayuntamiento de Denia.  
Se contemplan los siguientes sectores de suelo urbanizable con planeamiento suspendido:  
- Les Marines: Sectores UNO-M1 a UNO-M8, correspondientes a los sectores delimitados por la Homologación Sectorial de los Suelos Urbanizables de les Marines, una vez extraídos los Sectores previstos por esta Plan General Transitorio, ordenados pormenorizadamente, UOP-M1 a M5  
- La Xara: Sectores UNO-LX5 a LX8  
3. Suelo No Urbanizable  
3.1 Suelo no urbanizable de especial protección: Se mantienen las anteriores clasificaciones.  
3.2 Suelo no urbanizable común: incluyen una nueva clasificación, además de las dos anteriores:  
c) SNUC-3 Común - Áreas Naturales.  
En resumen, estos cambios, del suelo urbanizable en superficie, del Plan General Transitorio, antes y después de las modificaciones resultantes tanto de los informes sectoriales emitidos como de las alegaciones estimadas, son:  
Suelo Urbanizable PG Transitorio antes PG Transitorio después  
 de las modificaciones de las modificaciones  
UOE 57,3 Has 57,3 Has  
UOP 65,24 Has 117,28 Has  
UNO 79,7 Has 86,9 Has  
UDP 67,05 Has 67,05 Has  
PLTO. suspendido 378 Has 319,1 Has  
   
La distribución final de superficies de este Plan de Urgencia con relación a las previstas en el Plan General anterior:  
  
Alternativas  
No constan alternativas en la documentación técnica presentada.  
Tramitación administrativa  
- El 17 de mayo de 2005, la Sección de Planeamiento de la conselleria de Territorio y Vivienda remite el Estudio de Impacto Ambiental relativo al Plan de Urgencia de Dénia a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, a efectos de que se emita Declaración de Impacto Ambiental, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
- En fecha 3 de junio de 2005 el Servicio de Coordinación Territorial remite al Servicio de Evaluación Ambiental los documentos técnicos del Plan Transitorio y Urgente de Dénia. No se recibe el resultado de la información pública ni la aprobación provisional ya que el expediente en esa fecha se encuentra en exposición pública.  
- En fecha 12 de diciembre de 2005 la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el texto refundido del Plan General Transitorio de Denia, redactado, conjuntamente por los técnicos municipales y los técnicos de esta Dirección General conforme al Acuerdo de 21 de septiembre de 2005, de la Comisión de Urbanismo de Alicante por el que se aprobó provisionalmente, y al que se han incorporado las modificaciones resultantes tanto de los informes sectoriales emitidos como de las alegaciones estimadas en dicho Acuerdo.  
Información pública.  
1ª Período de información pública.  
La tramitación ha sido declarada de especial urgencia por acuerdo del Gobierno Valenciano en fecha 13 de mayo de 2005.  
El Plan Transitorio y Urgente de Dénia junto con el Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, según anuncio publicado en el DOGV nº 5.013, el 25 de mayo de 2005.  
El 18 de julio de 2005 el Servicio de Coordinación Territorial entrega las 321 alegaciones habidas durante el período de información pública.  
2º Período de información pública.  
Durante el primer período de información pública se presentaron alegaciones de las que se desprende la existencia de defectos en la exposición pública practicada por el Ayuntamiento de Dénia, al no encontrarse depositado en las dependencias municipales, un ejemplar completo del proyecto debidamente diligenciado para su consulta, durante todo el período de exposición pública.  
Por este motivo, el Plan Transitorio y Urgente de Dénia se volvió a exponer al público, según anuncio publicado en el DOGV nº 5.068, el 10 de agosto de 2005 y en el Periódico de Información de Alicante en fecha 10 de agosto de 2005.  
Resumen y resolución de las alegaciones.  
Los contenidos de carácter ambiental observados en las alegaciones con su correspondiente resolución, según el informe de la resolución emitido por el Servicio de Coordinación Territorial, se relacionan a continuación:  
- Falta del Estudio de Paisaje según establece la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación y Protección del Paisaje.  
- Falta de Plan Acústico Municipal, de conformidad con los art. 22 y 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
- Ausencia de estudio y justificación de las posibles alternativas de ordenación en el Estudio de Impacto Ambiental.  
- Alegación sobre la falta del informe de justificación de recursos hídricos del Art. 19 de la Ley 4/2004, de30 de junio de 2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Respecto a la falta de documentación como estudio de paisaje, estudio acústico, etc., cabe indicar que si efectivamente nos limitamos estrictamente al contenido propio de un Plan de Mínimos, sería ilógico exigir un estudio tan al detalle como el que se exige en el elaboración de un Plan General, dada la vigencia temporal del PGT y la no inclusión de crecimiento urbano imprevisto ya que se mantendría el suelo urbanizable recogido en el PG vigente.  
- Incorrecto establecimiento del deslinde del dominio público marítimo-terrestre, ya que aparecen dos líneas de deslinde de la zona marítimo-terrestre en la playa de les Deveses.  
En relación al deslinde de costas habrá que estar a la línea de la zona marítimo terrestre que establece la administración competente en materia de costas, no pudiendo admitir alegaciones en contra de lo establecido por ésta.  
- Desclasificación de parte del suelo urbano como Zona o Área de Paisaje de Interés (P15 "Dunes Racons", nivel de protección integral).  
- Desclasificación de suelo urbano a no urbanizable protección humedal en la Desembocadura del Ríu Racons.  
- Clasificación de suelo no urbanizable común protegido por estar en la Zona Húmeda de la desembocadura y frente litoral del Río Racons.  
- Ilegalidad manifiesta de las determinaciones del PGT que afectan a la parcela titularidad del alegante, sobre la que existe licencia de obras y sobre la que se marca una afección del Río Racons y una nueva carretera que, en opinión del alegante, no tiene sentido al existir un acceso a la carretera nacional muy cerca.  
Respecto al cambio de clasificación del suelo cabe indicar que los terrenos se encuentran afectados por el Humedal, por lo que habrá que estar a lo que establezca la legislación al respecto.  
El PGT se limita a incorporar la afección del Río Racons, derivado del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, de obligatoria asunción por el planeamiento general municipal en la primera previsión que se efectúe del mismo tras la entrada en vigor del citado Catálogo.  
Debe suprimirse el trazado de la carretera sobre el Río Racons para conectar la N-332 con la CV-730, en razón de las afecciones negativas sobre el humedal protegido que conllevaría la ejecución de dicho proyecto, según el informe sectorial emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
Debe mantenerse la clasificación como suelo no urbanizable protegido del afectado por la delimitación derivada del Catálogo de Humedales.  
- Alegaciones solicitando que se elimine el vial proyectado en la Urbanización Monte Pego que conectaría con el núcleo aislado que pretende el PAU Segaria, del término municipal de Benimeli, en una zona propuesta como LIC, y la construcción de una rotonda que afectaría a suelo no urbanizable de la zona húmeda de la Desembocadura del Ríu Racons.  
Se desestima por cuanto el artículo 17.6 de la LRAU establece que la ordenación de un término municipal completo, debe establecer o reflejar la ordenación de los terrenos más próximos que lo circunden hasta una franja limítrofe de la anchura imprescindible. Además el referido vial, tal y como manifiesta el Ayuntamiento, ya estaba previsto en el Plan General del 2000.  
- Alegación sobre terrenos calificados como de dominio público hidráulico.  
Se desestima en cuanto a la afección al barranco se observa que parte de la propiedad de los alegantes se haya ubicada dentro del barranco, si bien habrá que estar a expensa de lo que establezca el informe de la Confederación Hidrográfica del Jücar.  
- Alegaciones sobre las Vías Pecuarias:  
- Que no se amplíe el vial del azagador de los monjes transformándola en red primaria, pues se trata de una Vía Pecuaria.  
Se desestima por cuanto la construcción del viario, en tanto queda expuesto por el presente Plan General transitorio, se considera necesario para el inmediato desarrollo urbanístico, debiendo quedar salvaguardados los derechos e intereses que pudieran afectar al alegante.  
La anchura del vial viene determinada por la Colada de Santa Lucía cuya anchura legal es de 12 metros.  
- Que sobre el Carrer Peixos se marca una Vía Pecuaria que nunca nadie ha visto y que además tiene extrañas formas entre el Carrer Peixos y el Barranco del Moño.  
Se estima por no resultar procedente variar sustancialmente la ordenación ya establecida, por lo que procede estimar las alegaciones efectuadas y diferir cualquier variación sustancial a lo que establezca el futuro Plan General que elabore el Ayuntamiento de Dénia, manteniendo mientras tanto la vigencia del Plan General de Ordenación Urbana, aprobado por resolución del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte en fecha 26 de septiembre de 2000, para el sector PRI Rotes-Montgó.  
- Alegaciones sobre el Parque Natural de el Montgó:  
- Reclasificación de suelo urbano a no urbanizable de protección especial incluido en el PORN del Montgó.  
- Confusión existente en lo que concierne a los límites del Parque Natural.  
Se desestiman porque se encuentran afectados por el PORN del Montgó, viviendo obligados a respetar la delimitación y usos establecidos en el mismo.  
Cualquier instrumento de planeamiento que se apruebe deberá recoger las determinaciones establecidas por el PORN del Montgó.  
- Se observa reflejado el ensanche y un alargamiento del vial denominado Magrana en una zona de amortiguación de impactos del PORN del Montgó.  
Examinada la alegación por el propio Ayuntamiento de Dénia manifiesta en relación al ensanchamiento y prolongación de la calle Magrana que cabe rectificar, excluyendo el vial del Parque Natural del Montgó.  
- Cambio en la delimitación gráfica del Parque Natural del Montgó que afecta a la propiedad de la alegante y califica su parcela cono suelo no urbanizable de especial protección, así como el Plan General Transitorio que recoge esta clasificación.  
Se desestima en base al artículo 7 del PORN del Montgó, por el que cualquier instrumento de planeamiento que se apruebe deberá recoger las determinaciones establecidas por el PORN del Montgó.  
- Alegaciones al Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos:  
- Defectos de forma.  
- Exclusión de viviendas o inmuebles de dicho Catálogo.  
- Informe desfavorable del Colegio de Arquitectos de Alicante.  
- Rafael de Rojas y Cárdenas. Solicita establecer la sujeción al régimen de actuaciones aisladas a la Alquería de San Vicente, modificando así el viario discurrente por su linde oeste de modo que quede sin afectar al jardín botánico catalogado.  
En función del contenido de la alegación, se procede a alterar el nivel de protección, remitiéndose a lo que establezca la Comisión Mixta Dictaminadora.  
En cuanto al documento del catálogo realizado se debe dejar para el futuro Plan General el desarrollo de un nuevo catálogo de Bienes y Espacios Protegidos para el término municipal de Dénia en el que se justificará con mayor estudio y motivación las características singulares que hagan a los mismos merecedores de protección, debiendo considerarse en su redacción las oportunas recomendaciones realizadas por el CTAAV. No obstante habrá que estar al informe del organismo sectorial competente en materia de patrimonio que identifiquen inmuebles cuya catalogación no puede diferirse al nuevo Plan General.  
- El PRI Les Rotes-Montgó:  
No resulta procedente variar sustancialmente la ordenación ya establecida, por lo que se procede a estimar las alegaciones efectuadas y diferir cualquier variación sustancial a lo que establezca el futuro Plan General que elabore el Ayuntamiento de Dénia, manteniendo mientras la vigencia del Plan General de Ordenación Urbana de 2000, para el sector PRI Les Rotes.  
- Hay un barranco que aparece grafiado como un vial, lo que se debe subsanar para aplicar su correspondiente protección.  
El trazado de los barrancos viene determinado por la Confederación Hidrográfica del Júcar, por lo que habrá que estar a lo que establezca en sus informes.  
- Recalificación de suelo en Jesús Pobre pasándolo de suelo urbanizable a suelo no urbanizable.  
Procede estimar la alegación presentada habida cuenta de que nos encontramos ante un Plan General Transitorio y Urgente cuyo contenido debe limitarse al estrictamente indispensable para posibilitar un ordenado desarrollo urbanístico a corto plazo, no siendo pues, previsión necesaria para tal fin cualquier desclasificación de suelo urbano o urbanizable, la cual deberá posponerse a la redacción del futuro Plan General que se redacte por el Ayuntamiento.  
Visto el contenido de la alegación, y atendiendo a la naturaleza del Plan General Transitorio procede estimar la alegación y mantener la clasificación de los sectores J-10 y J-11 del Plan General vigente.  
- Improcedencia de reclasificar unos terrenos urbanos en zona de interés paisajístico y ecológico.  
En cuanto a las cuestiones de fondo, tal y como propone el Ayuntamiento de Denia, puede tenerse en consideración la propuesta formulada, a efectos de conciliar el interés general en preservar determinadas áreas de interés medioambiental y los intereses particulares, liberando, para ello, suelo particular al uso y dominio público, manteniendo edificables los suelos incluidos en el catálogo, con unas condiciones específicas de edificación. Lo anterior, claro está, siempre que quede garantizada la obtención inmediata y gratuita de los suelos de interés medioambiental a favor del Ayuntamiento.  
- Desclasificación de parte de una parcela pasando de suelo urbano residencial turístico a Suelo No Urbanizable.  
Respecto a la desclasificación de parte de su terreno, según se desprende del certificado urbanístico la parcela está en el ámbito del PORN del Montgó con afecciones Barranco de Punta Negra, por lo que se deberá estar a la normativa del PORN del Montgó y a los informes sectoriales al respecto.  
- Clasificación de terrenos como de dominio público hidráulico.  
Habrá que estar a expensa de lo que establezca el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, o el Ministerio correspondiente.  
- Disconformidad en el entorno de Jesús Pobre como zona Parque Natural, solicita se clasifique como Parque Natural.  
Cualquier instrumento de planeamiento que se apruebe deberá recoger las determinaciones establecidas por el PORN del Montgó por lo que se procede a desestimar.  
Peticiones de información o Documentación complementaria.  
- En fecha 18 de mayo de 2005 el Servicio de Evaluación Ambiental solicita al Servicio de Coordinación Territorial la siguiente documentación:  
- Documentos técnicos del proyecto.  
- Resultados de la información pública (certificado y alegaciones).  
- Aprobación provisional.  
- Informe que exige la Ley 4/1998 de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe regulado en el art. 19.2 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será evacuado por el Organismo de Cuenca competente (Confederación Hidrográfica).  
- Información cartográfica en formato digital.  
Además la Memoria del Estudio de Impacto Ambiental y el Documento de Síntesis deben ir obligatoriamente firmados por el redactor del mismo.  
- En fecha 3 de junio de 2005 el Servicio de Coordinación Territorial remite al Servicio de Evaluación Ambiental los documentos técnicos del Plan Transitorio y Urgente de Denia. También remiten la Memoria del Estudio de Impacto Ambiental y el Documento de Síntesis firmados por su redactor.  
- En fecha 11 de julio de 2005 el Servicio de Evaluación Ambiental realiza un requerimiento de documentación al Servicio de Coordinación Territorial:  
- Copia de todas las alegaciones presentadas.  
- Previsión de residuos, tipo de tratamiento y gestión.  
- Concreción de las medidas preventivas frente al riesgo de deslizamiento y las medidas correctoras para los usos en la zona de amortiguación de la marjal de Pego - Oliva y en el LIC Valls de la Marina.  
- Identificación de los yacimientos arqueológicos y definición del grado de protección.  
- Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la normativa de Protección del Patrimonio Cultural, de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998.  
- Estimación del consumo de agua potable producido por el incremento de la población que se alcanzará como consecuencia de la reclasificación del suelo no urbanizable del Plan de Urgencia, así como el informe favorable de acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004.  
- Cálculo aproximado del volumen de aguas residuales que generará el desarrollo del Plan de Urgencia e informe vinculante de la Entidad de Saneamiento sobre la capacidad de la EDAR correspondiente para tratar dichas aguas.  
- Los niveles sonoros máximos que serán permitidos se reflejarán en el apartado de medidas correctoras y protectoras del Estudio de Impacto Ambiental y deberán adecuarse tanto en valor como en las franjas horarias de limitación a lo reflejado en la Ley 7/2002.  
Según la citada Ley, si el municipio posee Plan Acústico la actuación debe adecuarse a este, y en caso contrario se debe aportar un estudio acústico.  
- En fecha 26 de julio de 2005 el Servicio de Evaluación Ambiental solicita los resultados del informe sobre el tratamiento de las Vías Pecuarias al Servicio de Coordinación Territorial.  
Además de estos requerimientos, desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se han realizado las siguientes consultas:  
- En fecha 21 de junio de 2005 el Servicio de Evaluación Ambiental hace una consulta al Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad sobre la interacción entre la actuación y el LIC «Valls de la Marina», el LIC «Marjal Pego-Oliva» y la zona húmeda «Desembocadura y frente litoral del Ríu Racons».  
- En fecha 21 de junio de 2005 el Servicio de Evaluación Ambiental hace una consulta al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio sobre la afección del Plan de Urgencia sobre el Parque Natural del Montgó. Contestado el 19 de julio de 2005 y resumido en el siguiente apartado.  
- En fecha 18 de julio de 2005 el Servicio de Evaluación Ambiental hace una consulta al Área de Planificación y Ordenación del Territorio sobre la interacción entre la actuación y el LIC «Valls de la Marina», el LIC «Marjal Pego-Oliva» y la zona húmeda «Desembocadura y frente litoral del ríu Racons». Contestado el 3 de agosto de 2005 y resumido en el siguiente apartado.  
- En fecha 23 de noviembre de 2005 el Servicio de Evaluación Ambiental solicita informe al Servicio Territorial de Medio Ambiente sobre la conveniencia de mantener la protección de toda la zona Forestal comprendida entre la zona húmeda «Desembocadura del Río Racons» y el LIC «Valls de la Marina».  
Informes sectoriales  
Informe de Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de 19 de julio de 2005  
Se detectan cambios de uso de suelos calificados en el PORN como «Áreas Agrícolas» en determinados sectores ubicados en la zona del cementerio de Dénia (sectores PQL4 - PQL - 5, dos sectores PID) a usos urbanizables de carácter dotacional, en el entorno de la Xara (al Este de la población sectores UNO-5L-X2 y UNO-7L-X4) que pasa a tener calificación de suelo urbanizable no ordenado, y por último una zona colindante con el polígono industrial de Dénia, en la carretera de acceso desde la Xara, se califica para uso industrial (sector UOP.IND).  
Informan favorablemente a la reclasificación como suelo urbanizable de uso industrial UOP-IND, anexo al polígono industrial, e informan desfavorablemente a la reclasificación de la zona de la Xara por cuanto supone un estrangulamiento de una zona de alto valor para la conectividad del espacio natural.  
Por otro lado, zonas clasificadas en el PORN como "Áreas Naturales", también sufren modificaciones en su calificación, las cuales pasamos a enumerar:  
a) El área natural del Betlem (Altomira I) pasa a ser suelo urbanizable (en esta zona cabe advertir que además de esta calificación, también se encuentra calificada en otros planos como suelo destinado a jardines). Se deberá clarificar este punto.  
b) El área natural de la Florida (Altomira II), las zonas de la Ermita del Pare Pere, del Tossal Gros y la zona al Sur de la Xara se clasifican como suelo no urbanizable especialmente protegido, categoría PORN Montgó Área Natural.  
c) El área natural al Este del barranco de Betlem se califica como zona verde, en este punto también aparecen discrepancias en las diferentes cartografías que se han aportado para la elaboración de este informe.  
El informe concluye respecto al sector Altomira I y una zona anexa al barranco de Betlem, que no está claro el uso al que se van a destinar. Se advierte que el artículo 55 del PORN indica claramente las diferentes categorías de reclasificación de estos espacios, tomando en consideración la calificación del suelo en el momento de aprobarse el PORN. De este modo, y en aquellas zonas que tenían un carácter urbano o urbanizable se deben clasificar como suelo no urbanizable común.  
La nueva calificación para el sector Norte de Jesús Pobre como suelo no urbanizable protegido de carácter forestal, partida de Biserot, parece muy acertada ya que va a contribuir con la conectividad del P.N. con los sectores de conectores ambientales de la zona, y con toda la zona agrícola al Sur y Este del núcleo de Jesús Pobre.  
La reclasificación de un sector de Conector ambiental a suelo urbanizable ordenado en el entorno próximo al campo de golf de la Sella, se estima correcto que se haya adecuado la calificación del suelo a la realidad de la actividad que allí se viene desarrollando con anterioridad a la aprobación del PORN.  
Las conclusiones de este informe han sido recogidas en las modificaciones realizadas después del segundo período de información pública.  
Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de 3 de agosto de 2005.  
Este informe trata sobre las interacciones entre el Plan de Urgencia y el LIC Valls de la Marina, el LIC Marjal Pego-Oliva y la zona húmeda Desembocadura y frente litoral del Riu Racons.  
El objeto de las actuaciones proyectadas que se evalúan son:  
1. Realización de una rotonda en la carretera de acceso a la urbanización Monte Pego III, que se localiza en la zona de amortiguación del Parque Natural de Pego-Oliva, y de la LIC Marjal Pego-Oliva.  
2. Construcción de un vial sobre el Riu Racons, de enlace con la CV-730, en la zona de la Playa de les Deveses, que atraviesa en el diseño presentado el Riu Racons, espacio catalogado como zona húmeda.  
3. Reserva de suelo para la construcción de una EDAR próxima a la instalación potabilizadora ubicada en las cercanías del Riu Racons, se encuentra dentro del perímetro de afección de esta zona húmeda.  
El informe concluye lo siguiente:  
a) Se informa que el Plan Transitorio del Municipio de Denia no tiene ninguna afección significativa a la LIC «Valls de la Marina». Las únicas discrepancias que se observan estiman que se debe a una falta de concreción cartográfica.  
b) Que en la evaluación de la actuación que proyecta la construcción de una rotonda en la carretera que sirve de acceso a la urbanización Monte Pego III, no se observan afecciones negativas sobre la LIC «Marjal de Pego - Oliva» o sobre el área de amortiguación de impactos del Parque Natural de la Marjal de Pego-Oliva. Sin perjuicio de que en el momento en que se lleve a cabo la redacción del documento definitivo, éste se someta a la Declaración de Impacto Ambiental tal y como corresponde, se advierte de la necesidad de contemplar a la hora de definir concretamente el proyecto, que se respete el carril bici ya existente, modificando o adaptando su trazado, y el respeto por los valores ambientales del espacio. Se deberá respetar la normativa específica del Área de Amortiguación de Impactos del Parque Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
c) Se considera compatible a los únicos efectos de afección a una zona catalogada como Zona Húmeda la actuación de la EDAR proyectada en las proximidades de la potabilizadora de Denia, sin perjuicio de las consideraciones que se deriven de la legislación sectorial, recordar a estos efectos, la distancia mínima de 2.000 metros a núcleos residenciales.  
d) Se informa que la actuación, consistente en la construcción de un vial que atraviese el Riu Racons, proyectada para que, en su momento, se conecte la N-332 con la CV-730 a la altura de la Playa de les Deveses, sí que conlleva afecciones negativas sobre este espacio protegido. Se debería reordenar la circulación de vehículos, en esta zona, aprovechando la red viaria existente.  
Las conclusiones de este informe han sido recogidas en las modificaciones realizadas después del segundo período de información pública.  
Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad de 19 de julio de 2005  
Este informe es sobre la afección del Plan General a los siguientes espacios:  
- En la zona próxima a la desembocadura del río Racons se planea una carretera que cruza el río. A la hora de ejecutar el puente ha de tenerse en cuenta las características de este río:  
Por la vegetación bien conservada, y que no debe verse afectada, más por consideraciones paisajísticas que por la conservación de las comunidades vegetales que sólo lo serían de modo puntual.  
1150\* Ruppietum spiralis  
6430 Arundini donacis-Convolvuletum sepium  
3280 Paspalo distichi-Agrostietum verticillatae  
3150 Potametum denso-nodosi  
Por las dificultades de desagüe que tienen los cursos de agua en esta área, el puente debe salvar con amplitud el cauce del río y sin encauzamientos artificiales.  
- En carretera CV-700, aproximadamente en el kilómetro 53, cerca del término municipal de Pego, se plantea una rotonda que invadiría una zona de marjal que, aunque esté dedicada a cultivos, es preferible no afectarla por tratarse de ecosistemas cada vez más escasos en nuestro territorio.  
- En el área lindante con los municipios de Ràfol d'Almunia y Benimeli, aparte de los límites de la zona propuesta como LIC (Valls de la Marina), tiene una serie de espacios marcados como SRD y SJL, dedicados a dotaciones residenciales y jardinería, que debería respetar la vegetación natural del entorno, compartida con la zona propuesta para la Red Natura 2000.  
Pastizales crasifolios calcícolas carsticos  
6110\* Sedetum micrantho-sediformis  
Pastizales mediterráneos xerofíticos anuales y vivaces  
6220\* Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae  
6220\* Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum ramosi  
Fruticedas, matorrales y tomillares termomediterráneos, a menudo con un dosel arbolado de Pinus halepensis  
5330 Rosmarinion officinalis  
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum  
Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de fecha 28 de noviembre de 2005  
Los terrenos objeto del informe están comprendidos entre la zona húmeda «Desembocadura del Río Racons» y el LIC «Vall de la Marina» y han sido catalogados como terreno forestal de acuerdo al Plan General de Ordenación Forestal.  
En dicho Plan se establece en sus artículos 1,3 y 5 los objetivos y principios que persiguen para este tipo de terrenos relacionados con su protección, conservación y mejora. En esta caso concreto, dichos terrenos presentan según el PGOU una «Vulnerabilidad de acuíferos alta» y riesgo de erosión alta.  
Por otro lado, parte de dichos terrenos han sufrido también los efectos de un incendio forestal, indicándose a este aspecto en el artículo 159 del reglamento de la ley 3/93 forestal de la Comunidad Valenciana sostiene que terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio quedan sujetos a las prohibiciones de clasificación ó reclasificación urbanística preceptuadas en la Ley 6/04 del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados.  
Por tanto, se considera conveniente desde un punto de vista ambiental mantener la protección de toda la zona que aparece como terreno forestal en el Plan General de ordenación forestal de la Comunidad Valenciana.  
Informe de fecha 2 de diciembre de 2005 complementario al Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de fecha 28 de noviembre de 2005  
A efectos de valorar el citado informe se considera imprescindible tener en cuenta las siguientes consideraciones:  
1) El plan General de Ordenación Urbana de Denia del año 2000, afectado por Sentencia del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana, sentencia de carácter anulatoria pero que no consta que esté suspendida en su vigencia, el citado suelo tenía la consideración de suelo urbanizable, por lo tanto, según lo establecido en la Ley Forestal de la Comunidad Valenciana 3/93 de 9 de diciembre el citado suelo no tenía la consideración de terreno forestal.  
2) No debe olvidarse que, tal como se indica en el Informe del Técnico los terrenos están incluidos en el Plan General de Ordenación Forestal como terreno forestal, pero tampoco debe obviarse que este Plan fue aprobado por un Decreto de fecha 2004, esto es, posterior al citado Plan General de Ordenación Urbana, en consecuencia tal terreno no estaría incluido en el Plan General de Ordenación Forestal.  
3) Dicho lo anterior y, caso de considerarse, los incendios no se habrían producido en terreno forestal sino en suelo urbanizable.   
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 19 de diciembre de 2005  
Mediante escrito de este Centro Directivo de fecha 25 de junio de 2005, se informó favorablemente a los efectos patrimoniales el Plan General Transitorio de Denia con la condición de que se subsanasen en el trámite urbanístico las deficiencias reseñadas en el informe patrimonial que en dicho escrito se transcribían en literal.  
En fecha posterior, de 16 de diciembre, se remite nueva documentación por el Servicio Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante en orden a su preceptiva evaluación patrimonial.  
Por la presente se sustancia el informe solicitado en los siguientes términos:  
El proyecto remitido por el Servicio Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante en fecha 16 de diciembre consta de Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos comprensivo a su vez de la siguiente documentación:  
- Parte con eficacia normativa Tomo I y Tomo II  
- El primer tomo contiene relación de elementos incluidos en el Catálogo.  
- Relación de elementos arqueológicos.  
- Fichas de los dispersos elementos catalogados, con su correspondiente descripción e identificación.  
- Grados de protección.  
- Definición y localización de los Bienes de Interés Cultural.  
- Definición y localización de los Bienes de Relevancia Local, adjunto se añade fotocopia con la mencionada relación, para su inclusión en el Registro y en su categoría precisa.  
- Definición de los entornos de protección del Castillo de Denia y del Fortí.  
- Ordenanzas y normas urbanísticas sectoriales, donde no se menciona expresamente la legislación patrimonial, que por otro lado es de obligado cumplimiento.  
Se entiende y considera que los entornos de protección correspondientes a los restantes elementos de carácter patrimonial deberán ser redactados en los plazos legalmente establecidos, a partir de la aprobación definitiva del presente documento urbanístico.  
Se considera que la normativa desarrollada en el presente Plan General tiene el carácter de desarrollo normativo, que en ningún momento desvirtúa lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. Por lo que las actuaciones a desarrollar en las áreas y elementos patrimoniales se atenderán a los condicionantes previstos por la mencionada Ley.  
Se deben de incluir como Bienes de Interés Cultural los abrigos de arte rupestre tal y como establece la Disposición Adicional Primera de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Los yacimientos arqueológicos serán expresamente conceptuados como Bienes de Relevancia Local en el Catálogo. La delimitación de los yacimientos arqueológicos deberá ser mediante parcelas y polígonos catastrales.  
A tenor de lo expuesto y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General transitorio de Denia.  
Afecciones legales  
1. En el área del Proyecto aparecen Espacios naturales protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), LICs propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración.  
En el término municipal de Dénia se encuentra el Parque Natural de el Montgó y el área de amortiguación de impactos del Parque Natural de Pego-Oliva. Constituyen espacios naturales protegidos a efectos de la Ley 11/1194 de 27 de diciembre de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El Parque Natural de el Montgó se ubica dentro de los términos municipales de Dénia y Jávea. Es de aplicación el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Montgó, aprobado por Decreto 180/2002, de 5 de noviembre. El Parque se encuentra clasificado:  
- Suelo no urbanizable común-1: son áreas de uso agropecuario sujeto a las determinaciones del PORN del Montgó.  
- Suelo no urbanizable común-3-Áreas Naturales: son áreas sujetas a las determinaciones del PORN del Montgó para Áreas Naturales.  
- Suelo no urbanizable de especial protección uso restringido.  
- Suelo no urbanizable de especial protección uso moderado.  
- Suelo no urbanizable de especial protección uso especial.  
- Suelo no urbanizable de especial protección áreas naturales.  
- Suelo no urbanizable de especial protección conectores ambientales.  
Las afecciones que el proyecto evaluado generan en este espacio natural fueron reflejadas en el informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de 19 de julio de 2005, informando desfavorablemente a la reclasificación propuesta en el entorno de la Xara, por lo que dicha reclasificación no se podrá realizar. Después del segundo período de información pública, se hacen modificaciones en la clasificación del suelo del Plan General Transitorio, y la superficie de estos sectores de la Xara se reducen.  
Además, respecto al sector Altomira I y una zona anexa al barranco de Betlem, no queda claro el uso al que se van a destinar por discrepancias en la cartografía que sirve de base al informe advirtiendo que, en cualquier caso, según el artículo 55 del PORN indica claramente las diferentes categorías de reclasificación de estos espacios, tomando en consideración la calificación del suelo en el momento de aprobarse el PORN. De este modo, y en aquellas zonas que tenían un carácter urbano o urbanizable se deben clasificar como suelo no urbanizable común.  
Después del segundo período de información pública, se hacen modificaciones en la clasificación del suelo del Plan General Transitorio, y el sector Altomira I y la zona anexa al barranco de Betlem se clasifica como suelo Urbano Áreas Naturales, suelo que está sujeto a las determinaciones del PORN para Áreas Naturales.  
El sector Altomira II se clasifica como Suelo No Urbanizable Común 3-Área Naturales, suelo que está sujeto a las determinaciones del PORN para Áreas Naturales.  
Al norte del término municipal se encuentra la zona de amortiguación de impactos del Parque Natural de la Marjal de Pego-Oliva, y una zona húmeda catalogada en el grupo de «Ambientes Fluviales y Litorales Asociados» y es la denominada «Desembocadura del ríu Racons». Esta zona se clasifica como suelo no urbanizable protegido humedal, en base al Art. 15 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales de la Generalitat y el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002 de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas. Esta área se clasifica como:  
- Suelo urbano.  
- Suelo no urbanizable especialmente protegido.   
Las afecciones a esta zona consisten en la ejecución de una rotonda de acceso a la urbanización Monte Pego III, la reserva de suelo para la construcción de una depuradora y la construcción de un vial sobre el Riu Racons de enlace con la CV-730. Estas afecciones fueron informadas por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, destacando las afecciones negativas que la construcción del vial de enlace entre la N-332 y la CV-730 supondrían sobre el espacio protegido, por lo que se debería reordenar la circulación de vehículos aprovechando la red viaria existente.  
El Servicio de Conservación de la Biodiversidad informa que por las dificultades de desagüe que tienen los cursos de agua en esta área, el puente de este vial de enlace, debe salvar con amplitud el cauce del río y sin encauzamientos artificiales, debido a la existencia de vegetación bien conservada, y que no debe verse afectada.  
Después del segundo período de información pública, se hacen modificaciones en el Plan General Transitorio, y el vial de enlace entre la N-332 y la CV-730 se elimina.  
Respecto a la rotonda de acceso a la urbanización Monte Pego III, en la carretera CV-700, aproximadamente en el kilómetro 53, el Servicio de Conservación de la Biodiversidad informa que invadiría una zona de marjal que, aunque esté dedicada a cultivos, es preferible no afectarla por tratarse de ecosistemas cada vez más escasos en nuestro territorio.  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, respecto a esta rotonda, informa que no se observan afecciones negativas sobre la LIC "Marjal de Pego - Oliva" o sobre el área de amortiguación de impactos del Parque Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
2. En el término municipal de Denia existen 9 vías pecuarias:  
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
El plan de Urgencia contempla las vías pecuarias según la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE nº 71, 24/03/1995) y por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Según la memoria del Plan de Urgencia no podrá modificarse el perfil longitudinal y transversal de los caminos y vías rurales sin la correspondiente licencia municipal.  
Según el EIA, el Plan de Urgencia prevé el acondicionamiento y mejora de la carretera Gandia-Dénia que se corresponde con la vía pecuaria «Colada del Camino Viejo de Gandia» y de la carretera que se corresponde con la vía pecuaria «Colada de Javea al Mar».  
Se ha solicitado informe, en fecha 26 de julio de 2005, al Servicio de Coordinación Territorial sobre la afección a las vías pecuarias del municipio.  
3. Yacimientos arqueológicos.  
Existen catalogados 84 yacimientos arqueológicos en el término municipal según consta en el listado de yacimientos arqueológicos del Área de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura.  
El EIA no refleja la totalidad de los 84 yacimientos existentes y tampoco hay información gráfica de la situación de los mismos y del tipo de protección que requieren.  
El Plan de Urgencia dispone de un Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos (dos tomos), en el que se definen tres grados de protección: integral, parcial y ambiental.   
Se deberán reflejar los yacimientos arqueológicos en los planos de ordenación con indicación de su figura de protección y radio de afección. Además se deberá disponer del informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Ciencia según lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Montes de Utilidad Pública.  
En el término municipal de Denia existe un monte catalogado como de utilidad pública nº 118. Este monte es el Montgó Denia, con una superficie de 257,97 Ha y situado en la cumbre y en las laderas Norte, Este y Oeste. Este monte se encuentra clasificado como Suelo No Urbanizable Protegido.  
5. Ramblas y Cauces.  
En el término municipal los cursos fluviales son pequeños, de escaso caudal y comportamiento torrencial. Existen 3 ríos: el río Gorgos, el río Girona y el río Racons. Están clasificados como suelo no urbanizable de dominio público hidráulico. La desembocadura del río Racons está catalogada como zona húmeda de la Comunidad Valenciana.  
Entre los barrancos se encuentran el barranco de la Fusta o de la Alberca, el barranco del Altet, el barranco de las Brisas o del Chacho y el barranco del Montgó. Estas cuatro zonas tienen riesgos de inundación. Además existen numerosos barrancos como el de Portelles, el de Santa Lucía, el de Lamborchar, Racó del Buc, de la Cruz, de Milonga, de la Hiedra, de les Valls, de Teulada, etc. Todos los barrancos están clasificados como suelo no urbanizable de dominio público hidráulico.  
La ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, determina en el artículo 20.6, que la ordenación pormenorizada de los suelos urbanizables colindantes con los cauces deberá disponer terrenos destinados a espacios públicos libres de edificación junto al dominio público hidráulico y a lo largo de toda su extensión, con las dimensiones adecuadas a su naturaleza, régimen hidráulico, y condiciones paisajísticas.  
Por otro lado, los cauces de agua o ramblas, pertenecientes al Dominio Público Hidráulico, están regulados por el real decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto refundido de la Ley de Aguas.  
Los riesgos de inundación afectan a suelo urbano, suelo no urbanizable protegido y suelo urbanizable suspendido.  
Consideraciones ambientales  
Cartografía temática   
La casi totalidad de la zona objeto de estudio presenta una alta vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, salvo una franja por la zona del Montgó, donde la vulnerabilidad es muy alta.  
En los terrenos que presentan una categoría alta en la valoración de la vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, se desaconsejan los usos urbanísticos industriales y residenciales intensivos debido al riesgo de contaminación de las aguas subterráneas.  
En la zona de Jesús Pobre en el que existe una alta vulnerabilidad a los acuíferos, se prevé el uso residencial con una densidad mayor a la anterior, por lo que el saneamiento y la depuración efectiva de las aguas residuales debe quedar garantizada.  
En la zona limítrofe con Jávea existen riesgos de deslizamientos y desprendimientos. Hay riesgo de desprendimiento en la zona del Montgó y éste afecta a la zona de edificación aislada que se ubica en las laderas del Montgó. En la zona Rotes-Montgó hay riesgo de deslizamiento medio y de desprendimiento.  
El riesgo de erosión actual es muy bajo en la gran mayoría del término municipal, salvo en las zonas del Montgó y de les Rotes donde es alto y muy alto. Potencialmente ese riesgo pasa a ser muy alto donde antes era alto.   
La litología del núcleo principal de Dénia está formada por cantos, gravas, arenas y arcillas, y zonas aisladas de margas. En la zona del Montgó y de les Rotes calcáreas margosas y margas. En la zona límite con la Marjal Pego-Oliva la litología consta de limos.  
La fisiografía del término municipal es muy variada, estando representa por formaciones montañosas, áreas colinadas, terrenos fuertemente ondulados, ondulados y planos.  
Lugares de Interés Comunitario  
Los LIC's del término municipal de Denia son los denominados:  
- LIC «El Montgó». Se encuentra en el Parque Natural de el Montgó.  
- LIC «L'Almadrava». Se localiza en el frente litoral de Dénia, con una superficie de 2.239 Ha. Es una zona marina que alberga un gran arrecife-barrera de Posidonia de un interés excepcional.  
- LIC «Valls de la Marina». Abarca diversos municipios entre ellos Dénia. Es una zona extensa formada por un conjunto de valles y sierras de gran interés paisajístico, ambiental y cultural. Dentro del término municipal de Dénia, el LIC se clasifica como suelo no urbanizable especialmente protegido, salvo una zona en la urbanización Monte Pego donde se clasifica como urbano. El Servicio de Conservación de la Biodiversidad informa sobre la zona lindante a ésta, en la urbanización Monte Pego en concreto, e indica que tiene una serie de espacios marcados como SRD y SJL, dedicados a dotaciones residenciales y jardinería, que debería respetar la vegetación natural del entorno, compartida con la zona propuesta para la Red Natura 2000.  
Pastizales crasifolios calcícolas carsticos  
6110\* Sedetum micrantho-sediformis  
Pastizales mediterráneos xerofíticos anuales y vivaces  
6220\* Saxifrago tridactylitae-Hornungietum petraeae  
6220\* Teucrio pseudochamaepitys-Brachypodietum ramosi  
Fruticedas, matorrales y tomillares termomediterráneos, a menudo con un dosel arbolado de Pinus halepensis  
5330 Rosmarinion officinalis  
5330 Thymo piperellae-Helianthemetum marifolii  
5330 Querco cocciferae-Lentiscetum  
Zonas de Especial Protección para las Aves  
No existen ZEPA's en el término municipal.  
Microrreservas  
Según la cartografía consultada, existen cinco microrreservas en el término municipal de Dénia y son las siguientes:  
- Barranc de l'Emboixar. Se clasifica como suelo no urbanizable protegido de dominio público hidráulico.  
- Cova de l'Aigua. Se encuentra dentro del Parque Natural del Montgó y se clasifica como suelo no urbanizable protegido.  
- Les Rotes-A. Se clasifica como suelo no urbanizable protegido de dominio público marítimo.  
- Les Rotes-B. Se clasifica como suelo no urbanizable protegido de dominio público marítimo.  
- Les Rotes-C. Se clasifica como suelo no urbanizable protegido de dominio público marítimo.  
Zona forestal  
Existe una zona Forestal comprendida entre la zona húmeda «Desembocadura del Río Racons» y el LIC «Valls de la Marina», que está calificada como suelo forestal según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana.  
Este suelo se calificaba en el Plan General Transitorio como Suelo No Urbanizable Protegido, pero después del segundo período de alegaciones, como consecuencia de las alegaciones recibidas al respecto, se modifica su clasificación y pasa a ser Suelo Urbanizable Suspendido.  
Incendios Forestales  
Existen registrados diversos incendios en los años 1.993, 1.994, 1.995, 1.996, 1.997, 1.998 y 1.999. El incendio más grave registrado es el de 1.999, con una superficie quemada de 15,75 Ha.  
Según la estadística de incendios de la conselleria de Territori i Habitatge hubo un pequeño incendio de 0.1 Ha en año 2000 y no hubo incendios en el año 2001, 2002 y 2003.  
La clasificación del suelo quemado no se ha modificado.   
Agua potable  
Según el EIA, la captación de agua se realiza mediante diferentes pozos, que se enumeran a continuación:  
- Racons del Calpero.  
- Setla.  
- Miraflor.  
- Toma Jadesa.  
- Santa Beniatla.  
- Pinella.  
- Jesús Pobre.  
Existen dos potabilizadoras: La Xara y Molinell.  
En materia de abastecimiento de agua potable, con el potencial aumento de población del planeamiento propuesto, es necesario acreditar la suficiencia de recursos hídricos. Se deberá hacer una estimación del consumo de la población techo que se alcanzaría como consecuencia del Plan de Urgencia y solicitar un informe del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, según el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Además según el PORN, en la zona de amortiguación de impactos, el informe favorable de cualquier actividad que se promueva estará condicionada a una adecuada planificación del suministro de recursos hídricos y de la evacuación y tratamiento de las aguas residuales. La obtención de licencia urbanística o de apertura para actividades industriales y para usos residenciales en dicha zona quedará supeditada a la justificación documentada de la disponibilidad de dotación de agua necesaria.  
Aguas residuales  
Respecto a la depuración de aguas residuales, se deberá aportar informe vinculante actualizado de la Entidad de Saneamiento sobre la capacidad de la EDAR correspondiente para recibir las aguas residuales que generará el potencial aumento de población. Se debe realizar una estimación del volumen de aguas residuales que generaría la población techo como consecuencia del desarrollo del Plan de Urgencia.   
Se designa una zona dotacional (suelo no urbanizable rústico normal), al Norte de término municipal, para la construcción de una nueva EDAR y se encuentra a menos de 2 km de un núcleo residencial.  
Según el EIA debe prohibirse totalmente el vertido de aguas fecales a pozos ciegos, sea cual fuere el tipo de terreno. De igual manera quedan totalmente excluidas para su construcción las fosas sépticas en aquellos terrenos en los que la penetración sea alta o elevada.  
Residuos sólidos urbanos  
En relación a los residuos sólidos urbanos, de debe aportar una estimación del incremento de volumen que generará el potencial aumento de población como consecuencia del desarrollo del Plan de Urgencia, y un certificado de la empresa autorizada para recoger y gestionar los residuos sólidos urbanos.  
Paisaje  
Según establece el punto 1 del Art. 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, los planes generales que prevean un crecimiento urbano incorporarán un Estudio sobre el Paisaje que necesariamente deberán identificar los hitos geográficos y aquellas características del territorio que constituyan referentes del paisaje del ámbito de la planificación y ordenación.  
El EIA establece unas medidas de protección del paisaje. Propone realizar un inventario, así como establecer la delimitación, de lo que podríamos llamar "Áreas Preferentes de Regeneración", en las que se incluyen dunas, barrancos, zonas de alto poder erosivo y zonas de inundación. Sobre estas áreas debería promoverse actuaciones para su restauración y regeneración.  
En relación a las actuaciones en la zona de costa, las ordenanzas municipales deberán establecer como criterio para todas y cada una de las actuaciones que se propongan, la obligación de atender a la conservación, preservación e incluso regeneración de las dunas de arena existentes, en aquel tramo de playa sobre el que se pretenda actuar.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Urgencia de Denia en Alicante, cuyo promotor es la conselleria de Territorio y Vivienda, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. La rotonda situada en la carretera CV-700, aproximadamente en el kilómetro 53, cerca del término municipal de Pego, deberá plantearse de forma que no afecte a la zona de la marjal que, aunque está dedicada a cultivos, se trata de ecosistemas cada vez más escasos en nuestro territorio.  
2. Se deberá respetar la vegetación natural del entorno en el área lindante con los municipios de Ràfol d'Almunia y Benimeli, donde aparte de los límites de la zona propuesta como LIC (Valls de la Marina), tiene una serie de espacios marcados como SRD y SJL, dedicados a dotaciones residenciales y jardinería, compartida con la zona propuesta para la Red Natura 2000.  
3. En la zona forestal comprendida entre la zona Húmeda «Desembocadura del Ríu Racons» y el LIC «Valls de la Marina», se deberán destinar los barrancos como corredores ecológicos para mantener la conexión entre estas dos zonas.  
Se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en la zona de policía de cauces de los barrancos afectados, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
Asimismo, se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado de los cauces de los barrancos afectados.  
Además, se deberán establecer en esta zona forestal, medidas correctoras para evitar el riesgo de deslizamiento y de contaminación de acuíferos.  
4. Se debe estimar el volumen de aguas residuales que generará el pleno desarrollo del Plan de Urgencia y quedar garantizada la depuración de las aguas mediante informe vinculante emitido por la Entidad de Saneamiento.  
5. Se debe realizar una estimación de la cantidad de residuos por tipología, indicar el modo de tratamiento y gestión. En este sentido se debe presentar certificado de la empresa gestora de los Residuos Sólidos Urbanos que indique el destino final de los residuos y su capacidad de gestión.  
6. Se deben cumplir las condiciones establecidas en el informe favorable, a efectos patrimoniales, del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano:  
a. Los entornos de protección correspondientes a los restantes elementos de carácter patrimonial (están definidos los del Castillo de Denia y del Fortí), deberán ser redactados en los plazos legalmente establecidos, a partir de la aprobación definitiva del presente documento urbanístico.  
b. Se considera que la normativa desarrollada en el presente Plan General tiene el carácter de desarrollo normativo, que en ningún momento desvirtúa lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano. Por lo que las actuaciones a desarrollar en las áreas y elementos patrimoniales se atendrán a los condicionantes previstos por la mencionada Ley.  
c. De deben de incluir como Bienes de Interés Cultural los abrigos de arte rupestre tal y como establece la Disposición Adicional Primera de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
d. Los yacimientos arqueológicos serán expresamente conceptuados como Bienes de Relevancia Local en el Catálogo. La delimitación de los yacimientos arqueológicos deberá ser mediante parcelas y polígonos catastrales.  
7. Los niveles sonoros máximos que serán permitidos se reflejarán en el apartado de medidas correctoras y protectoras del Estudio de Impacto Ambiental y deberán adecuarse tanto en valor como en las franjas horarias de limitación a lo reflejado en la Ley 7/2002.  
8. Se debe disponer del informe de los servicios territoriales de Medio Ambiente sobre la afección a las vías pecuarias del municipio y tener en cuenta sus consideraciones.  
9. Las medidas correctoras del Estudio de Impacto se incorporaran al Plan como parte de las normas urbanísticas, incluyendo una concreción de las medidas preventivas frente al riesgo de deslizamiento y las medias correctoras para los usos en la zona de amortiguación de la marjal de Pego - Oliva, la zona húmeda del Ríu Racons y el LIC Valls de la Marina.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 210/2005-AIA   
Título: Homologación y Plan Parcial Industrial «La Florida» de Salinas  
Promotor: Ayuntamiento de Salinas  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Salinas y CTU   
Localización: colindante al Norte del núcleo urbano de Salinas, junto al Camino de Villena  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto persigue la Homologación y Plan Parcial de Mejora de suelo industrial «La Florida» de las NNSS de planeamiento municipal de Salinas, sobre unos terrenos clasificados como Suelo No Urbanizable Común. Se define como Uso Global el Industrial, admitiéndose el Uso compatible Terciario en la parcela dotacional de cesión obligada al Ayuntamiento de Salinas. Los Usos prohibidos son el Residencial y el Terciario Hotelero y Educacional.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El PP «La Florida», de promoción municipal, se justifica debido al desarrollo de prácticamente la totalidad de los suelos industriales previstos en la Revisión de Normas Subsidiarias de Planeamiento de Salinas, actualmente vigentes.  
En el municipio de Salinas se encuentra en trámite de aprobación definitiva el primer «Plan Especial de Protección del Paisaje y del Medio Natural del municipio de Salinas», el cual delimita como SNU Común General, aquellos suelos no sometidos a ningún régimen de protección especial, entre los que se encuentran los terrenos objeto de la propuesta.  
La zona cuya homologación se pretende abarca 115.141,61m² de suelo situados al nordeste del casco urbano y en continuidad física con los sectores industriales de «La Noria I» y «La Noria II», aunque reduciendo el IEB hasta 0.35m²t/m²s. Está delimitada al Sur con el Camino Viejo de Villena y al Oeste con el Camino de Boquera (Vereda de Garrincho), ejes viarios de la red primaria que parten de la rotonda del Sector «La Noria II». El límite Este del sector esta definido por el PE de Protección del Paisaje, que delimita una banda de protección de la Rambla de Salaines. El límite Norte quedará definido tras la ejecución del PP por un vial de borde del sector, límite con SNU Común.  
Los suelos industriales resultantes, al parecer, están destinados a la instalación de Gaviota Simbac SL, multinacional cuya actividad consiste en el almacenaje de accesorios para toldos y persianas.  
3. Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas, la ubicación viene determinada por la propiedad de las parcelas, tratándose no obstante, de la ampliación de un polígono existente sobre un suelo clasificado como SNU Común sin ningún tipo de protección reconocida, aunque sí se han considerado emplazamientos colindantes al mismo, distintos al elegido.   
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 9 de noviembre de 2005 el Servicio Territorial de Medio Ambiente remitió una copia de la documentación técnica, Estudio de impacto Ambiental y certificación del resultado del trámite de Información Pública relativo al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario Información, con fecha 2 de julio de 2005, y en el DOGV nº 5.040, con fecha 1 de julio de 2005.  
Durante el periodo de Información Pública no se presentó ninguna alegación, según consta en los certificados emitidos por el Secretario del Ayuntamiento de Salinas, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 11 de octubre de 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Salinas información o documentación complementaria.  
Informes Sectoriales  
Consta en el expediente municipal Informe de Dirección Territorial de Alicante de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, con fecha 22 de julio de 2005, en el que se comunica al Ayuntamiento de Salinas que la información remitida relativa al PP «La Florida» carece de justificación y documentación técnica relativa al Patrimonio Histórico Artístico o Arqueológico que pueda existir en la zona de la actuación, lo cual imposibilita que por la Unidad de inspección de Patrimonio se evacue el correspondiente informe. Con fecha 29 de julio de 2005, consta en el expediente administrativo municipal la remisión a esa DT del EsIA y Estudio del Paisaje del proyecto mencionado, en donde bajo el título de «Patrimonio» se hace referencia a los bienes afectados, que se afirma, son únicamente una Vereda.  
No se han solicitado otros Informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, se observa que la actuación no resulta incongruente con ninguno de ellos. No se afecta de manera directa a Espacios Protegidos por una legislación sectorial propia en material ambiental. No se han observado riesgos ambientales asociados, si bien las características del territorio permiten el encajonamiento de una red hidrográfica compleja y extensa, con cierta virulencia después de fuertes lluvias.   
2. Al Este del sector discurre el Barranco de La Boquera o Rambla de Salaines, tratándose de un cauce seco a lo largo de todo el año que sólo entra en funcionamiento con las típicas precipitaciones de alta intensidad horaria, dirigiendo sus caudales hasta el fondo de subsidencia de la cubeta. El límite este del Sector propuesto se establece a 50m del eje del cauce del barranco, es decir, se encuentra afectado por su zona de policía.  
3. El sector limita al oeste con la Vía Pecuaria clasificada de la Vereda de Garrincho, de anchura legal 20.89m, único bien de carácter patrimonial existente en la zona de estudio.  
No consta en el expediente Informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Una línea aérea de media tensión atraviesa el sector de nordeste a sudoeste, derivándose desde una torre situada en el centro del sector hasta el transformador existente en el Camino de la Boquera.  
Consideraciones ambientales  
El municipio de Salinas se localiza al norte y al interior de la provincia de Alicante, en la comarca del Alto Vinalopó. La zona de estudio está ubicada en un espacio geomorfológico de glacis que desciende de las elevaciones de la Sierra de Salinas, orientando su llano aluvio-coluvial de muy escasa pendiente, surcado de pequeñas ramblas y barrancos característicos del modelado semiárido, hacia la subsidencia de la Laguna.  
Los terrenos afectados por la propuesta son suelos de elevada capacidad para el uso agrícola, aunque en la actualidad se encuentran en baldío, abandonados desde hace años casi en su totalidad, con presencia de algunos pies de olivo y varios almendros. Actualmente la parcela se encuentra colonizada por un pastizal compuesto por especies de ruderal. La fauna presente en el área de estudio es la asociada a un ecosistema de tipo agrícola.  
El EsIA propone la conservación e integración en la propuesta de los ejemplares de olivo y de aquellos arbustos representativos de la vegetación potencial como son los espinos negros, las coscojas y los enebros.  
En cuanto al paisaje, la zona de estudio pertenece a la un tipo de paisaje que podría definirse como de hoyas y depresiones, con la existencia de una superficie plana rodeada de relieves, de manera que los sedimentos y las escorrentias se concentran hacia la misma, en cuyo centro en este caso se localiza la Laguna conformando una cuenca visual muy cerrada. La parcela de la propuesta se encuentra situada en la unidad de paisaje definida como de Cultivos y Eriales en la cuenca de La Laguna, identificada en el PE de Protección del Paisaje y Medio Natural de Salinas, como de una elevada dominancia espacial y donde se ubica a su vez en núcleo de población. El Estudio del Paisaje que acompaña el EsIA establece unas medidas de integración paisajística que se pueden considerar adecuadas con el tipo de uso y condicionantes ambientales de la propuesta.  
Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, el caudal de abastecimiento del municipio es en total de 4246m³/dia, de los que 274m³/dia se destinan al Uso Industrial, procedente de los pozos de explotación en el municipio de la Comunidad General de Usuarios del Alto Vinalopó. Los acuíferos de la zona se encuentran altamente sobreexplotados, con una bajada alarmante de niveles, lo que ha provocado una salinización progresiva en algunas zonas. El EsIA no estima el caudal de abastecimiento necesario para las industrias que se van a implantar en el sector y, por tanto, no justifica la suficiencia de recursos hídricos.  
Respecto a la depuración de las aguas residuales, éstas serán tratadas en la EDAR municipal, siendo la red de alcantarillado municipal de carácter unitario, y con capacidad de depuración suficiente para admitir los nuevos caudales del polígono industrial según el EsIA. La actividad prevista en el sector se afirma que no generará en primera instancia aguas residuales industriales ni residuos peligrosos, aunque sí se generarán residuos que se han catalogado como especiales. La gestión de residuos sólidos urbanos se prevé a través de la empresa de recogida municipal, de modo selectivo, siendo su destino la Planta de Compostaje de Reciclados de Villena.  
Por otro lado, en cuanto a la calidad del ambiente atmosférico en la zona, el límite de ruidos de 90 dB, en horario diurno, establecido en el Art. 12 de las Normas Urbanísticas del Plan Parcial no es admisible, como ya se puso de manifiesto entre los condicionantes de la DIA del PP "La Noria II", expediente nº 194/1999-AIA, aspecto éste también condicionado en la DIA del Proyecto de Revisión de las NNSS de Planeamiento de Salinas, expediente nº 269/1994-AIA del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Las principales medidas protectoras y correctoras se apoyan en el control de la contaminación sobre el medio físico y la gestión de los residuos, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente DIA. No obstante, el PVA propuesto no se puede considerar adecuado en tanto que pospone la redacción del mismo a la emisión de la DIA.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Homologación y Plan Parcial de Mejora del suelo Industrial «La Florida» de Salinas, promovido por el propio Ayuntamiento de Salinas, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- Será necesario acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante informe favorable del organismo de cuenca competente, la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente para la implantación del uso previsto en el proyecto, así como la capacidad de depuración de la EDAR municipal.  
- Será de aplicación los parámetros de vertido que establece el Modelo de Ordenanzas de Vertido de la Entitat de Sanejament, respecto a los vertidos de las aguas residuales de las industrias que se instalen en el polígono industrial. Se asumirán además los condicionantes más restrictivos que se hayan establecido para el buen funcionamiento de la EDAR.  
- Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana. Antes de la concesión de licencia de actividad, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se quieran implantar en el sector un plan de gestión de residuos, que incluya su tratamiento y destino definitivo.  
- El Ayuntamiento exigirá al Agente Urbanizador, tras la realización de las obras, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
- Se deberá obtener, antes de la aprobación definitiva del Plan Parcial, informe favorable o autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativo a la actuación propuesta, ya que afecta a la zona de policía de un barranco.  
- La Vía Pecuaria Vereda de Garrincho no podrá computarse a efectos de aprovechamiento ni estándares urbanísticos al corresponderse con un bien de dominio público.  
- Se deberá realizar un estudio acústico global de la zona afectada y una evaluación de las medidas protectoras y correctoras a adoptar para garantizar, en las condiciones más desfavorables, niveles sonoros para al uso dominante industrial por debajo de 70dB en horario diurno y 60dB en horario nocturno, de acuerdo a la legislación sectorial vigente.  
- Deberá incluirse en la ficha de planeamiento y gestión las siguientes Condiciones de Conexión del sector:  
- Las dos líneas eléctricas de media tensión que atraviesan el sector serán soterradas al menos en la longitud de su traza sobre el sector.  
- Las redes de saneamiento del suelo urbanizable resultante deberán definirse como separativas.  
- Se deberá identificar el trazado del colector de evacuación de aguas pluviales así como el punto de vertido del mismo, debiendo obtenerse autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido a cauce si esta fuera la solución adoptada, teniéndose en cuenta que la modificación de las escorrentías de la zona y la impermeabilización de una gran superficie de terreno a consecuencia de la urbanización de viales y parcelas edificables, no debe producir afecciones a otros espacios o elementos externos al sector, especialmente debido a la existencia riesgo de inundación al final de la Rambla de Salaines.   
- La red de aguas pluviales deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.  
- Será necesario disponer antes del punto de conexión con la red de saneamiento municipal existente de una arqueta de registro que permita la toma de muestras y la desconexión del vertido.   
- El Ayuntamiento remitirá a esta Dirección General, previo a la aprobación definitiva del Plan Parcial, un Plan Vigilancia Ambiental que se ajuste a lo previsto en el artículo 12 del Decreto 162/1990, y que incluirá el compromiso de presentar una vez ejecutado el planeamiento propuesto el informe anual sobre el cumplimiento del mismo, según se establece en la Orden de 3 de enero de 2005, por la que se establece el contenido mínimo de los EsIA.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 345/04-AIA  
Título: Modificación Puntual 11.2 del PGOU de Elche.  
Promotor: Ayuntamiento de Elche.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Elche.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
La modificación puntual tiene por objeto convertir el Convento de la Merced, situado entre la Plaza de la Mercé y la de las Eras de Santa Llucia, en un equipamiento de titularidad pública.  
Para conseguir este objetivo es necesario trasladar el Convento, para lo cual cambian la clasificación de terrenos situados en la ladera del Vinalopó, de Suelo No Urbanizable a suelo dotacional para equipamientos educativo-cultural, situados entre el Instituto de Formación Ocupacional y la Casa de Ferrández.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 16 de noviembre de 2004 la Dirección Territorial de Alicante de la conselleria de Teritorio y Vivienda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la «Modificación Puntual 11.2 del PGOU».  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la «Modificación Puntual 11.2 del PGOU», ha sido sometido a información pública, mediante anuncio publicado en el DOGV en fecha 9 de agosto de 2004, no habiéndose presentado alegaciones de carácter medio ambiental, para posteriormente aprobarse provisionalmente por el Pleno del Ayuntamiento el 25 de octubre de 2004.  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 16 de noviembre de 2005 se solicitó al Ayuntamiento de Elche ampliación de documentación con el objeto de completar aquellos aspectos del estudio de impacto ambiental que no habían sido tratados.  
En fecha 5 de diciembre de 2005 se recibió contestación, siendo aportados los siguientes documentos:  
- Informe emitido por la Universidad Miguel Hernández de Elche, sin contenido medio ambiental.  
- Informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, donde se dice:  
«...Referente a cualquier modificación que se pretenda realizar en los cauces a que se afecte, se deberá redactar por Técnico Superior competente, debidamente firmado y visado, el preceptivo proyecto de construcción debiendo tener autorización previa de esta Confederación Hidrográfica para poder iniciar las obras.  
Así mismo, toda actuación que se quiera ejecutar en el dominio público hidráulico y/o dentro de su zona de policía, aparte de respetar la servidumbre de paso mínima de 5 m, tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización de esta Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con la legislación citada al final.  
Igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas tanto residuales como pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
(...)  
En resumen, esta actuación, en cuanto afecte al Dominio Público Hidráulico y/o su zona de policía deberá ajustarse en todas sus fases a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas modificado por la Ley 62/2003, de 30 de diciembre, sus reglamentos y demás disposiciones que lo desarrollen.»  
Afecciones legales  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que existe afección al cauce del río Vinalopó a su paso por Elche.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La zona objeto de la actuación está muy transformada y degradada, entre la flora existente, sólo encontramos vegetación ruderal y nitrófila, propia de zonas abandonadas y antropizadas.  
En cuanto a la fauna, tampoco se han observado especies dignas de especial protección, debido a que la zona se ha convertido en un vertedero ocasional de residuos, dominado por una antigua chimenea de ladrillo perteneciente a una cerámica actualmente derruida.  
En general la calidad ambiental es baja, por el hecho de ser una parcela marginal, junto al casco urbano.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Los impactos que puedan asociarse al nuevo uso de la parcela, son de escasa entidad, ya que las demandas de agua y las necesidades de tratamiento de aguas residuales es mínima. Sin embargo, se obtienen importantes mejoras, en lo que se refiere a aspectos relacionados con la calidad urbana, como son la protección del cauce del río Vinalopó, eliminando problemas erosivos y la posibilidad de verter residuos al cauce.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El actual estado de degradación de la parcela objeto de recalificación, debido a su uso como terreno marginal asociado a una gran urbe como la ilicitana (aparcamiento no regulado, vertido de escombros,...) y su escasa dimensión son determinantes a la hora de establecer las mejorías que supondrá la nueva calificación urbanística propuesta, a pesar de lo cual, cabe establecer un mínimo de condicionantes:  
- Las luminarias para alumbrado exterior deben estar construidas de modo que toda la luz emitida se proyecte por debajo del plano horizontal tangente al punto más bajo de luminaria.  
- Las luminarias deberán instalarse sin ninguna inclinación.  
- No podrán utilizarse en el alumbrado exterior las lámparas de vapor de mercurio color corregido y halogenuros metálicos.  
- Las actuaciones a desarrollar en la parcela deberán tener en cuenta la proximidad al cauce, las vistas desde la parcela a dicho cauce y a la otra margen del río, y viceversa, a fin de asegurar la máxima integración paisajística.  
- Deberá evitarse el empleo de especies alóctonas y en cualquier caso de aquellas superficies tapizantes que posean requerimientos de agua elevados (céspedes, ...). Sólo se permitirá el empleo de especies autóctonas, propias de las condiciones bioclimáticas y posición biogeográfica de la zona objeto de estudio. Se utilizará riego localizado o microaspersión con aguas no potables, siempre que ello sea posible, empleándose sistemas automáticos de control de riego. El diseño del ajardinamiento deberá seguir los principios de la xerojardinería.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Modificación Puntual 11.2 del PGOU de Elche, promovido por el Ayuntamiento de Elche, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Se tendrán en cuenta las recomendaciones dadas por la Confederación Hidrográfica del Júcar, en cuanto a su afección a cauces públicos, contempladas en el apartado correspondiente.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 26 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 189/06-AIA  
Título: Explotación porcina de cebo   
Promotor: Salvador Herrero Martín  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Chera (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para el inicio de la actividad porcina   
Localización: Paraje «Ardalejo», polígono 7, parcelas 282 A y 282 B, del Término Municipal de Chera (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para el inicio de la actividad porcina, cuyas características según la documentación aportada son:   
La parcela donde se construirán las edificaciones proyectadas, tiene una superficie de 21.338 m² (282 AA (21.170 m²) y 282 AB (168 m²)), siendo la superficie total a construir de 2.500 m², distribuidos en cuatro edificaciones y unos 1.600 m² correspondientes a patios, accesos y ensanches, fundamentalmente; lo que correspondería a un porcentaje del 11,72% de ocupación con respecto a la superficie total de la parcela.  
La explotación, aunque tiene capacidad productiva para albergar como máximo 3.000 animales, iniciará la actividad con 1.500 cerdos de cebo, procedentes de otras granjas; recibiéndose con un peso aproximado de unos 20 kg, y permaneciendo en ella hasta que alcanzan los 100-110 kg, momento en que son retirados de la misma.   
El agua utilizada en la explotación procede de la red municipal, estando garantizada su potabilidad.   
Dado que el purín generado en la explotación será utilizado como fertilizante orgánico en parcelas agrícolas de la zona, éste recibirá tratamiento previo con el objeto de reducir su carga contaminante. Concretamente, en el Estudio de Impacto Ambiental, se hace referencia a la aplicación de un tratamiento compuesto por bacterias y enzimas, que actuarán como activadores biológicos, favoreciendo la degradación del purín.   
La explotación dispondrá de balsa de estiércol, cercada e impermeabilizada para evitar el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas con capacidad para albergar el purín o el estiércol producido de al menos tres meses de actividad, siendo la capacidad de ésta de al menos 825 m³.   
Las 1.500 plazas de cebo generarán una cantidad de 10.875 kg de Nitrógeno anuales; por lo que en base a esta cifra, en el Proyecto de Actividad, se estima en 52 Hectáreas las necesarias para su aplicación como abono orgánico, considerando la aplicación de 210 kg/N/año. En el Proyecto de Actividad remitido se incluye cédula catastral, planos y contratos de aceptación firmados por los propietarios de las parcelas agrícolas; aportándose una superficie total de 68-69 hectáreas.   
La explotación se halla a más de 2.000 metros del núcleo urbano de población de Chera; y dista más de 1.000 metros de la otra explotación ganadera existente en el municipio.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El 24 de mayo de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, remite el expediente compuesto por Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto de Actividad y Expediente Municipal.   
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 239, de 8 de octubre de 2005, asi como la notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.   
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 28 de junio de 2006, el redactor del proyecto remite a este Servicio certificado realizado por el Ingeniero Técnico Municipal de Chera, firmado a 14 de junio de 2006, en el que se informa de la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del nuevo uso previsto en el proyecto; concretamente se estima un consumos de agua total de 4.700,5 m³/año; suministro que estará asegurado por la Red General de Agua Potable Municipal. Indicándose, asimismo, que en aquellos periodos, en los que exista un incremento del consumo hídrico, y en caso que resulte necesario, la explotación podrá abastecerse de forma complementaria del agua procedente del pozo existente en el municipio.   
Por lo que cabe señalar que la nueva actividad a implantar, no es de prever que suponga ninguna afección o menoscabo en el correcto abastecimiento de agua municipal.   
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:   
- Informe favorable de la Alcaldía.  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Industrial Municipal.  
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de Valencia; en el que se incluye informe favorable de la conselleria de Agricultura, indicándose lo siguiente: «El Informe de la conselleria de Agricultura es favorable, siempre que no superen la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (2º), y siempre que no existan solicitudes de otros interesados, en cuyo caso se tendrá por caducada (tras requerimiento previo) su autorización transcurrido un año sin ejercer su derecho».   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como Suelo No Urbanizable de Protección Ganadero (SNUC-D1.G), según el Plan General de Ordenación Urbana de Chera; siendo especialmente apto el emplazamiento para la edificación y desarrollo de explotaciones porcinas.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
El municipio de Chera no está considerado como Zona Vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una descripción de las condiciones ambientales del entorno donde se ubica la explotación; analizándose la climatología, la calidad atmosférica, la geología, geomorfología, edafología, hidrología (aguas superficiales y subterráneas), fauna, vegetación y paisaje.   
Las acciones impactantes se han agrupado distinguiendo entre la fase de construcción y la fase de funcionamiento.   
- En la fase de construcción, entre las afecciones derivadas de ésta caben destacar las siguientes:  
- Alteración de la cubierta vegetal, por desbroce y acondicionamiento del terreno.  
- Producción de ruidos y vibraciones, derivados de la construcción de las naves.  
- Generación de residuos asociados a las obras.  
- Durante la fase de explotación, se han considerado como principales efectos:  
- Presencia física de las instalaciones.  
- Cerramiento e iluminación.  
- Extracción y consumo de energía.  
- Generación de vertidos de aguas residuales.  
- Generación de vertidos de residuos sólidos.  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, en la que se establece una relación entre las acciones y los factores ambientales susceptibles de ser afectados por éstas; estableciéndose asimismo, métodos de valoración que califican como compatible, moderado, severo o crítico, el impacto susceptible de generarse sobre el medio.   
Se ha obtenido como resultado, una valoración positiva, compatible, del impacto global que se derivaría de la instalación de la explotación porcina.   
Pudiendo considerarse en términos generales como viable la actuación desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, asi como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de Impacto Ambiental.   
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han establecido medidas preventivas y correctoras de forma muy general, sin distinguir entre la fase de construcción y la de funcionamiento; pudiendo destacarse las siguientes:   
- La recogida de las deyecciones se efectuará en fosos de almacenamiento construidos según la normativa vigente, con unas dimensiones tales como para poder albergar la producción de residuos equivalentes a tres meses de actividad productiva; estando impermeabilizados con el objeto de evitar la posibilidad de que se generen infiltraciones hacia las aguas subterráneas.  
- Las distancias entre las zonas a aplicar los purines y otras explotaciones, será superior a los 200 metros.  
- Se evitará el vertido en zonas próximas a barrancos o fuentes.  
En el Programa de Vigilancia Ambiental, se han incluido una serie de controles a efectuar, en base a una serie de indicadores, tanto para la fase de construcción, como para la de funcionamiento; siendo los aspectos más significativos que se incluyen en el mismo:   
- Comprobación de la correcta retirada de los horizontes orgánicos de los suelos para la correcta restauración posterior.  
- Verificación del correcto tratamiento y gestión de los residuos.  
- Comprobación del estado de conservación de los materiales e instalaciones de la granja.  
- Comprobación del tratamiento y eliminación de los residuos.  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con las indicadas a continuación, así como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta Declaración de Impacto Ambiental:  
- Se dispondrá de vado sanitario o sistema equivalente a la entrada de la explotación, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren armónicamente con el paisaje o elementos de mimetización natural, tales como barreras vegetales con el fin de minimizar el impacto paisajístico creado.  
- Los acabados exteriores de cerramiento, cubiertas y silos se realizarán en colores mates acordes con las propias características del entorno.  
- Para evitar las molestias por vectores sobre la población, se realizará tratamiento contra vectores en la explotación. Así como deberá disponerse de sistemas que impidan el acceso de animales que puedan ser vectores de enfermedades.  
- Para minimizar el impacto provocado por la emisión de olores, se evitará que exista acumulación de purines en la explotación.  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Disponiéndose de contenedores estancos, para la recogida y transporte de animales muertos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina, situada en el Término Municipal de Chera (Valencia), promovida por Salvador Herrero Marín, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Deberá disponerse, previo a la concesión de Licencia de Actividad, del Informe favorable de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte; debiendo ser presentado ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo.  
- Deberá darse cumplimiento a las especificaciones establecidas en el informe elaborado por la conselleria de Agricultura.  
- El estercolero del que se disponga en la explotación deberá, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, tener unas dimensiones tales que pueda almacenarse la producción de purín de al menos un ciclo. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener el purín allí acumulado, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
- Tal y como se indica en el Estudio de Impacto Ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como referente inicial. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Asimismo, se limitará la aplicación del purín a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación; no superándose la cantidad de 170 kg de N/ha y año.   
- Para minimizar el impacto sobre el agua y el suelo, el purín se utilizará a una dosis que no supere los 170 kg de N/ha. Y en ningún caso en parcelas que no se exploten agrícolamente. Asimismo, deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica el purín, para no provocar problemas derivados de la contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.  
- La distancia de las parcelas donde se aplicará el purín respecto a otras explotaciones porcinas, núcleo urbano o cursos de agua, se ajustará a lo establecido en el Real Decreto 324/2000 de marzo del 2000 por el que se establece las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; por lo que deberá disponerse de contrato actualizado, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto.  
- La superficie de la explotación que no se halle ocupada por las edificaciones deberá mantenerse en explotación agraria efectiva, o bien, deberá realizarse en ella plantación de arbolado.   
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento, como en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 5 de julio de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML