Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5656, del 10-12-2007 (2007/14795)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Benilloba, Redován, Agost, Onda i Corbera.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5656

Data del DOGV
:   10-12-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/14795

CVE


Data del document
:   23-11-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Redován](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Benilloba](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Corbera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Benilloba, Redován, Agost, Onda i Corbera. [2007/14795]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 384/03-AIA Benilloba, 043/05-AIA Redován, 168/05-AIA Agost, 194/05-AIA Onda, i 019/06-AIA Corbera, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 23 de novembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 384/03 AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Benilloba (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Benilloba  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benilloba, CTU  
Localització: Terme municipal de Benilloba, Alacant  
Límit nord: terme municipal de Gorga  
Límit est: terme municipal de Penàguila  
Límit sud: terme municipal de Penàguila  
Límit oest: terme municipal de Cocentaina  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Mitjançant aquest pla general es pretén realitzar una ordenació urbanística del terme municipal de Benilloba, per tant es regiran obligatòriament per aquestes normes d'utilització, ús i edificació del sòl en tot el territori de Benilloba.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El municipi es troba enclavat a la comarca del Comtat i limita al nord amb el municipi de Gorga, a l'est i sud amb Penàguila i a l'oest amb el de Cocentaina.  
Planejament vigent i proposat  
En l'actualitat Benilloba, té en vigor una delimitació del sòl urbà aprovada definitivament el 28 d'octubre de 1977 per la Comissió Provincial d'Urbanisme, únic instrument de planejament d'àmbit municipal, les normes urbanístiques de la qual es referien a les normes d'ordenació complementàries i subsidiàries del planejament de la província d'Alacant.  
Ordenació prevista i usos  
Sòl urbà: àrees urbanes totalment consolidades, tingueren o no aquesta classificació en el planejament anterior. Àrees periurbanes i, per tant, sota la influència directa del nucli urbà. Xarxa viària. Zones verdes i d'ús esportiu. Superfície de 197.629 m².  
Sòl urbanitzable: el sòl urbanitzable es distribueix en dos sectors clarament diferenciats. Un polígon industrial situat a l'oest del nucli urbà, a la vora de la carretera de Cocentaina, i una àrea residencial adjacent al nucli urbà en la part est. Aquest sector residencial es divideix al seu torn en dos subsectors, segons s'haja realitzat o no l'ordenació detallada d'aquests. Superfície de 439.066 m².  
Sòl no urbanitzable: aquest tipus de sòl correspon a la resta del terme municipal, on no hi ha edificacions en ús ni nuclis de cap tipus. Aquesta classificació s'ha dividit en diverses qualificacions, corresponents a àrees d'interés, que mereixen protecció especial. Superfície de 8.614.048 m².  
- Sòl no urbanitzable comú  
- Sòl no urbanitzable de protecció de llits  
- Sòl no urbanitzable de protecció d'Infraestructures  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística  
- Sòl no urbanitzable de protecció arqueològica  
Tramitació administrativa  
En data 26 de setembre de 2003, l'Ajuntament de Benilloba, remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 3 d'abril de 2003, s'acorda aprovar provisionalment el Pla general d'ordenació urbana de Benilloba (Alacant).  
1. Informació pública  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información de data 19 de novembre de 2002, en el periòdic Ciudad de Alcoy de data 19 de novembre de 2002, i en DOGV núm. 4375, de data 11 de novembre de 2002.   
Durant el període d'informació al públic de l'alternativa presentada s'hi van presentar sis al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades no es consideren de caràcter ambiental.   
Peticions d'informació o documentació complementària  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 19 d'agost de 2004, després d'observar carències en la documentació enviada, sol·licita a l'Ajuntament:  
- Ampliació de la descripció del medi, aportant documentació sobre la presència de flora i fauna de rellevància.  
- Cartografia dels factors ambientals descrits.  
- Identificació i valoració adequada de l'impacte.  
- Acreditació de l'existència de recursos hídrics.  
- Certificat de l'entitat gestora d'aigües residuals del municipi.  
- Gestió dels recursos inerts.  
- Informe vinculant de la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat amb el projecte.  
- Protecció dels camins ramaders.  
- Protecció de les zones forestals existents.  
- Programa de vigilància ambiental.  
En data 27 de gener de 2005, l'Ajuntament respon al requeriment realitzat, presentant documentació que consta de cartografia de riscs a escala inadequada, ampliació de la descripció del medi, anàlisi dels recursos hídrics, depuració d'aigües.  
En dates 4 de març de 2005 i 13 de setembre de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural, es reitera la necessitat de presentar:  
- Acreditació de l'existència de recursos hídrics.  
- Infraestructures proposades que l'EDAR assumisca l'augment d'aigües residuals generades.  
- Certificat de l'entitat gestora dels RSU.  
- Exclusió del sector residencial proposat R-1 a causa de l'alt risc de despreniment que existeix en la zona on es pretén desenvolupar.  
- Els usos proposats per al sòl no urbanitzable de protecció paisajísitica han de ser acords amb la naturalesa del terreny que es pretén protegir.  
- Informe vinculant de la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat amb el projecte.  
L'Ajuntament, en data 10 d'agost de 2006, envia un text refós de l'estudi d'impacte ambiental, on exposa el següent:  
- Exclusió del sector residencial R-1 del procés urbanitzador deixant el sector com a zona verda, a causa de l'alt risc de despreniment existent.  
- Informe de la Diputació d'Alacant, en ell resumeix els recursos hídrics existents al municipi, i estudi en què es conclou que si es duen a terme la totalitat de les actuacions no hi hauria recursos hídrics suficients.  
- Informe de Proaguas Costablanca que informa de les característiques de disseny de l'EDAR existent a Benilloba.  
- Catàleg de béns immobles i jaciments arqueològics existents al terme municipal de Benilloba.  
Informes sectorials  
Certificat de la mancomunitat El Xarpolar de Planes, de data 25 de maig de 2005, en el qual afirma que disposa d'infraestructures, mitjans adequats i suficients per a assumir l'increment de població derivat de l'aprovació del projecte.  
Informe de la Proaguas Costablanca (entitat gestora de l'EDAR), de data 11 de novembre de 2004, en el qual explica les dades de disseny de l'EDAR de Benilloba. L'EDAR està dissenyada per a una població de 2.000 habitants i un cabal diari de 400 m³/dia. Fins a setembre de 2004 el cabal mitjà diari és de 235 m³/dia.  
Informe de la Diputació Provincial d'Alacant, de data 24 de novembre de 2004, en el qual conclou, que actualment el cabal punta és de 815 m³/dia, i modificant les instal·lacions actuals, és de 1.555 m³/dia.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
2. Hi ha tres camins ramaders en el terme municipal, assagador Reial de l'Alt Tossals que té una amplària legal de 75,22 m, l'assagador de la Teuleria amb una amplària legal de 37,61 m i l'assagador de Rodacantes amb una amplària legal de 5 m. Els camins ramaders s'han qualificat com de protecció d'infraestructures.  
3. El terme municipal es troba travessat de nord a sud pel riu Penàguila. Existeixen també uns quants barrancs molt marcats que no constitueixen cursos permanents d'aigua, funcionant tan sols en casos de pluges torrencials. Tant el llit del riu com els barrancs de major entitat s'han qualificat com de protecció de riberes.  
4. En requeriment de documentació realitzat a l'Ajuntament des d'aquesta Direcció General, ja es va advertir la necessitat d'excloure dels usos permesos en el sòl no urbanitzable de protecció forestal paisajísitica, l'habitatge unifamiliar, la ramaderia extensiva, els magatzems vinculats a l'activitat agrícola i ramadera, ja que segons la Llei de sòl no urbanitzable, 10/2004, en aquest tipus de sòls només es podran realitzar instal·lacions, construccions o obres que tinga previstes el planejament per ser necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, cura i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i aprofitament col·lectiu d'aquestes. En l'últim document enviat per l'Ajuntament es fa cas omís d'aquest punt, per la qual cosa serà condicionant per a l'aprovació del pla general.  
5. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou un estudi del patrimoni arqueològic i etnològic del patrimoni històric de Benilloba, però no es presenta l'informe vinculant sobre la conformitat del projecte, d'acord amb la Llei 4/98, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
En general és un terme municipal abrupte, situat a l'est del contrafort de la serreta o serra d'Onchones i limitat al nord pel riu Valleseta, i al sud pel barranc d'Amagat. El seu relleu és irregular i molt variable depenent de la zona, sent l'altitud sobre el nivell del mar de 533 m en el nucli urbà i variant a 425 m d'altitud, en la zona més baixa.  
Pel que fa a la vegetació, una gran part del sòl es troba format per cultius de secà en les parts més baixes i planes del terme sobre terrasses abancalades, i hi ha àrees compostes per ametler, olivera i cereals en menor grau. Part d'aquesta superfície està composta per camps abandonats que constitueixen erms amb abundant vegetació nitròfila.  
Pel que fa a la vegetació forestal, la zona més representativa se situa al nord del terme municipal. En general es troba formada per coscoll i llentiscle associada en algunes zones amb bosc de Pinus halepensis, també hi ha romer i bruc com a comunitats representatives de les zones de matolls. Associada al llit del riu Penàguila, hi ha vegetació de ribera composta principalment per xop, esbarzer, jonc, om, etc.  
Les zones de vegetació comentades es troben qualificades com de protecció forestal i paisatgística. Pel que fa a les zones que es plantegen com urbanitzables, no hi ha vegetació d'especial interés.  
Actualment la població de Benilloba és de 874 habitants, i amb els dos sectors residencials proposats s'augmenta la població en 1.355 habitants (total 2.209 habitants).  
Aigua potable  
El municipi es proveeix actualment d'un pou d'aigua potable, propietat de l'Ajuntament, a la zona de Penella, i que segons informe realitzat per la Diputació Provincial d'Alacant té una capacitat màxima de 160.000 m³/any.  
L'estimació realitzada en l'estudi d'impacte ambiental és de 161.257 m³/any, tenint en compte el desenvolupament màxim d'habitatges previst en el pla general. Per tant, encara que en l'estudi d'impacte ambiental es considera poc probable el màxim desenvolupament, a causa de l'actual conjuntura, abans que existisca l'esmentada possibilitat s'haurà de tenir garantit el subministrament d'aigua potable en quantitat i qualitat.  
Aigües residuals  
Benilloba posseeix actualment una estació depuradora per a una població de 2.000 habitants equivalents, aproximadament amb una capacitat de depuració de 400 m³/dia. Com en el cas de l'aigua potable se superaria la capacitat en el cas del desenvolupament del pla general, per tant s'hauran de tenir previstes les infraestructures necessàries per a assumir l'esmentat augment abans del desenvolupament de la totalitat dels habitatges previstos.  
Residus sòlids urbans  
Benilloba està inclòs dins de la mancomunitat de serveis del Xarpolar, entitat que acredita la capacitat per a fer front a l'augment de residus generats pel desenvolupament del pla general.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule el següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Benilloba, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. Com a usos permesos en el sòl no urbanitzable de protecció forestal paisajísitica, es troben, l'habitatge unifamiliar, la ramaderia extensiva i els magatzems vinculats a l'activitat agrícola i ramadera. Els esmentats usos han de ser exclosos dels permesos en aquest tipus sòl, ja que no són acords amb la protecció que es realitza, tal com es recull en els articles 16 i 17 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de sòl no urbanitzable.  
2. Abans de l'inici de les obres corresponents als sectors, s'haurà d'assegurar la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat per a tota la població (la població actual més l'esperada després del desenvolupament dels sectors previstos).  
3. Paral·lelament a l'execució dels sectors previstos, s'efectuaran les infraestructures necessàries, en matèria de depuració d'aigües residuals, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici d'ocupació. En el sector industrial s'aplicarà la legislació vigent, pel que fa al tractament previ a l'abocament.  
4. El material necessari per a realitzar l'esplanada dels sectors plantejats haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
6. S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el qual estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 43/05-AIA  
Promotor: Ajuntament de Redován  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Objecte del projecte: Pla general d'ordenació urbana   
Localització: Terme municipal de Redován   
Descripció del projecte  
El projecte aprovat provisionalment el 8 de juny de 2004 pel Ple de l'Ajuntament proposa l'ordenació següent:  
- Sòl urbà. Es classifiquen un total de 963.474,17 m² diferenciant al seu torn:  
- Sòl urbà consolidat (SUC). Comprén 640.583,00 m² tant del nucli urbà principal com el del barri San Carlos.   
- Sòl urbà amb gestió diferida (SUD) suposa un total de 322.891,17 m² que s'ha de desenvolupar mitjançant les unitats d'execució següents:  
- Unitats d'execució d'1 a 7, destinades a l'ús residencial que sumen un total de 73.874,15 m².  
- Sòl d'activitats productives no compatibles (A-6) que comprén 174.464,70 m² per a ús industrial d'indústries de grau d'índex alt (4 i 5) segons el Nomenclàtor d'activitats qualificades.  
- Parc públic l'Ermita que s'estén en una superfície de 74.552,32 m².  
- Sòl urbanitzable. Es classifiquen un total de 2.299.878,65 m² distingint:  
- Sòl urbanitzable en execució (SUZE 578.493,72 m²) que comprén tres sectors el B4, B5 i B7, les dues primeres d'ús residencial i l'última destinada a l'ús industrial.   
- Sòl urbanitzable detallat (SUZP) 845.394,93 m².  
- D'ús residencial els sectors SUZP-R1, SUZP- R2 i SUZP-R3 amb 154.752,97 m²; 66.649,64 m² i 79.722,83 m².  
- D'ús industrial/residencial, sector SUZPI/R4, que agrupa usos residencials i industrials amb una superfície de 327.340,04 m².  
- D'ús industrial, SUZP-I1, per a activitats logístiques, amb una superfície de 216.929,50 m².  
- Sòl urbanitzable delimitat (SUZD) 875,990,00 m²  
- Sectors d'ús residencial:   
- SUZD-R1 (135.56, 00 m²)  
- SUZD-R2 (135.880,00 m²)  
- SUZD-R3 (148.445,00 m²)  
- SUZD-R4 (245.236,00 m²)  
- Sectors d'ús industrial   
- SUZD-I1 que comprén 96.830 m²  
- SUZD -I2 amb 114.034,00 m²  
- Sòl no urbanitzable (SNU 5.935.447,18 m²) en el es distingeixen tres qualificacions:  
- Sòl no urbanitzable d'especial protecció (SNU/P) que comprén els terrenys pertanyents a la Serra de Callosa de Segura inclosos en el terme municipal.  
- Sòl no urbanitzable comú (SNU/C) que es correspon amb la resta de sòl no urbanitzable del terme tres subcategories en funció del risc d'inundació:  
- Tipus 1 sense risc d'inundació  
- Tipus 2 afectat per risc d'inundació de nivell 2  
- Tipus 3 afectat per risc d'inundació de nivell 6.   
- Sòl no urbanitzable d'infraestructures (SNU/I) que inclou les infraestructures viàries, infraestructures hidràuliques i els camins ramaders.   
Posteriorment com a contestació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental l'Ajuntament va remetre al juny de 2006 nova documentació del pla general i el corresponent estudi d'impacte ambiental, aprovats pel ple de l'Ajuntament en data 11 d'abril de 2006. L'esmentada documentació introdueix les modificacions següents:  
1. En sòl urbà (s'incrementa de 963.474,17 m² a 1.123.352 m²).   
S'augmenta la superfície de sòl urbà consolidat per disminució de part de la unitat d'execució 1 (de 16.017,00 m² a 14.640, 00 m²).  
S'inclou com a sòl urbà amb gestió diferida de la unitat d'execució 8 amb un total de 67.317,00 m² destinada a ús industrial (anteriorment inclòs en el sector de sòl urbanitzable detallat del SUZPI-R 4).   
Es reconverteix l'ús del sòl urbà amb gestió diferida corresponent al polígon d'activitats productives no compatibles a ús residencial amb un increment en superfície de 21.049, 30 m² que s'han de desenvolupar mitjançant dues unitats d'execució (UE-9 i UE-10).  
Es disminueix la superfície del parc públic l'Ermita (de 74,552,32 m² passa a 70441,00 m² redelimitant a més la superfície de manera que no ocupa terrenys pertanyents al LIC Serra de Callosa de Segura).   
2. En sòl urbanitzable   
2.1. En sòl urbanitzable detallat   
Es disminueix el sòl urbanitzable detallat en la superfície corresponent a la UE-8 i s'incrementa lleugerament la superfície del sòl urbanitzable detallat destinada a l'ús industrial d'activitats logístiques SUZP-I1 (de 216,929,50 m² passa a 220.705,00 m².  
2.2. En sòl urbanitzable delimitat   
S'eliminen els sòls urbanitzables delimitats amb risc d'inundació, és a dir els sectors següents segons denominació del document aprovat provisionalment al juny de 2004: el SUZD-R1 i el SUZD-I1 reanomenant-se la resta de sectors amb lleugeres variacions en la superfície:  
- SUZD- R1 (agrupa els antics sectors R2 i R3) amb un total de 300.621 m².  
- SUZD- R2 (es correspon amb l'antic SUZD-R4) amb una superfície de 245.236,00 m².  
- SUZD-I1 amb un total de 117. 289,00 m² (antic SUZD-I2).   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat amb la documentació rebuda de l'Ajuntament de Redován el 31 de gener de 2005, composta per dos exemplars de l'estudi d'impacte ambiental.  
El 25 d'abril de 2005 es va remetre escrit a l'Ajuntament de Redován indicant la documentació tècnica i administrativa necessària per a la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Els dies 12 i 14 d'abril es van cursar consultes al Servei d'Ordenació Sostenible i la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria de Territori i Habitatge, i es reberen les respostes el 6 de maig i el 31 d'octubre de 2005, respectivament.   
L'Ajuntament va remetre el 3 d'agost de 2005 un exemplar de la documentació tècnica del pla general.   
El 21 de setembre de 2005 es va remetre un escrit a la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant indicant la documentació necessària tant tècnica com administrativa per a la tramitació d'expedient.  
El 6 d'octubre de 2005 es va remetre informe reiterant la sol·licitud de documentació necessària per a la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental com també informe amb l'anàlisi ambiental de l'ordenació projectada, sol·licitant l'esmena de deficiències.   
El 29 d'octubre de 2005 la Direcció Territorial d'Alacant va remetre un exemplar de l'expedient administratiu complet, indicant que s'havia donat trasllat a l'Ajuntament sobre l'informe de deficiències.   
El 29 de novembre de 2005 es va formular consulta a la conselleria de Justícia i Interior sobre els riscs naturals i induïts que conflueixen en el terme municipal.   
La documentació corresponent al pla general modificada en contestació a l'informe remés a l'octubre de 2005 va ser remesa els dies 22 de maig, 7 de juny i 8 de juny de 2006 amb el qual es considera complet l'expedient.   
El 23 de maig es va reiterar la consulta a la Direcció General d'Interior, i es rebé l'informe el 26 de juny de 2006.   
Informació pública   
Segons consta en l'expedient administratiu, la informació pública es va dur a terme mitjançant publicació de l'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4672, de 19 de gener de 2004, i el diari La Verdad, de 13 de gener de 2004, per raó de l'acord de Ple de 17 de desembre de 2003.  
Segons certificat d'aprovació provisional, durant el període d'informació pública s'hi van presentar 18 al·legacions i proposades, i 2 fora del termini establit.  
Les al·legacions no tenen caràcter ambiental excepte la presentada per l'Ajuntament de Benferri que fa referència a la regulació del tipus d'activitats que s'ha d'emplaçar al polígon SUZP-I1 ja que és limítrof al nucli urbà d'aquest.   
Informes sectorials  
Informe d'ordenació sostenible del medi   
Les conclusions de l'informe són :  
1. En la informació rebuda no es defineix que comporta la qualificació de l'esmentada superfície a xarxa estructural d'espais lliures (PQL) pel que fa a la possible transformació física de l'espai actual.  
2. D'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable (DOGV núm. 4990 de 10 de desembre de 2004). La normativa urbanística del pla haurà d'establir per a aquests parcs les condicions que compatibilitzen el seu ús amb la protecció dels valors existents.  
D'una altra banda i segons la mateixa llei, s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegits que els terrenys subjectes a un règim específic de protecció o millora d'acord amb la corresponent legislació administrativa, reunint aquest requisit els terrenys del municipi inclosos en l'àmbit territorial del LIC Serra de Callosa de Segura.  
3. En referència a la possible afecció a l'hàbitat prioritari d'interés comunitaris s'estableixen els següents condicionants:  
- La qualificació de l'esmentada superfície, d'acord amb el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, se sotmetran a una adequada avaluació de les seues repercussions en el lloc. L'esmentada avaluació es realitzarà per tècnics competents en la matèria.  
- Les actuacions previstes hauran d'anar encaminades a la restauració del propi hàbitat, evitant la instal·lació de qualsevol tipus de mobiliari urbà, com ara bancs per a seure, fanals....  
- No s'habilitaran nous camins, encara que es permetrà la millora dels existents, el ferm haurà de ser de terra, i s'hi haurà d'evitar la incorporació de nous materials o elements d'urbanització.  
- Les actuacions hauran de ser supervisades per un agent ambiental de la zona.   
Informes de la DTTH d'Alacant   
La Direcció d'Alacant remet tres informes en relació a:  
- Protecció d'espècies que indica que no es veuen afectades pel projecte.  
- Espais naturals. S'indica que, en principi, i a falta d'una documentació més detallada, no sembla afectar-se el LIC Serra de Callosa, indicant no obstant això, el límit d'aquesta.   
- Finalment s'indica el nombre i l'amplària dels camins ramaders classificats al terme municipal, i s'adverteix que hauran de grafiar-se en la seua integritat (longitud i amplària) en els plànols d'ordenació urbanística.  
També s'indica l'existència al terme municipal de la forest d'utilitat púbica núm. 97 denominada La Sierra. Així mateix, es ressalta que es manté com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el mateix sòl catalogat en el planejament vigent.   
Informe de Protecció Civil   
En l'informe de Protecció Civil es posa de manifest que hi ha els riscos següents i les mesures que s'han d'adoptar per a la prevenció de cadascun:  
Risc d'accidents de mercaderies perilloses: que afecten tots els sectors del barri de San Carlos.  
En relació amb aquest risc, d'acord amb el Pla especial davant del risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril de la Comunitat Valenciana, es considera una banda de seguretat de 500 metres a ambdós costats de la N-340 i la   
A-7.   
No obstant això, després d'una anàlisi detallada del risc s'indica que pot considerar-se que l'autopista A-7 què en aquest tram no és de peatge, concentra el trànsit de mercaderies perilloses de la zona i per tant aquest risc no és significatiu en la CN-340 havent únicament de considerar-se el risc en la A-7.   
És a dir, es conclou que ha d'aplicar-se la distància de seguretat de 500 m a un costat i a l'altre de la A-7, com a mesura preventiva més eficaç recollida en el Pla davant del risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril de la Comunitat Valenciana, afectant la zona occidental dels sectors P-R4 i DR4.   
- Riscos industrials: derivats fonamentalment de la ubicació d'una pirotècnia al sector A-6.  
Es fa una anàlisi de les activitats permeses al sòl urbanitzable d'activitats no compatibles i es comprova l'existència d'una pirotècnia en activitat que encaixa en el perfil d'activitats que permet la normativa però sobre la qual caldria sol·licitar un informe sobre l'adequació d'aquesta indústria pirotècnia al reglament d'explosius (distància de seguretat...) atesa la proximitat d'aquesta als sectors de sòl urbanitzable residencial P-R3 i DR-3 i RB4.   
- Riscos d'inundacions: afecta els sectors DR1, D- I1, A-3, A-4, A-5, RB4 i PR1 tots ells pròxims a la carretera CV- 900 (Orihuela-Callosa) dins dels límits del la zona de risc d'inundabilitat 2 del PATRICOVA. Dins dels límits de la zona de risc d'inundabilitat 6 del Patricova només es concentra unes xicotetes àrees situades en l'extrem occidental dels sectors DR1 i D-I1 La major part de les zones de risc d'inundabilitat 6 /(DR1 i DI1) són simultàniament àrees amb risc d'inundabilitat 2.  
Els sectors D-I1, DR1 i A-4 aparentment no podrien ser reclassificats a sòl urbanitzable, per estar afectats pel risc d'inundació i estar classificats prèviament com a sòl no urbanitzable. Ha d'aclarir-se aquest punt o ser conseqüent la planificació urbanística amb la legislació i deixar aquests terrenys com a no urbanitzables.   
- Terratrèmols: la totalitat del municipi està sotmés a un risc alt de terratrèmols. S'indica que la norma sismoresistent en vigor és la NSCR-02 de 2002 (que va derogar la de 1994 NCSE-94) i que el pla general ha de ser conseqüent i assumir les mesures que en prevenció del risc de sismicitat es proposen en l'estudi d'impacte ambiental: evitar grans construccions en vertical, projectar tan sols edificacions marcadament horitzontals...).  
- Despreniments: principalment en els sectors que limiten les vessants de la Serra de Callosa, tant els del nucli urbà de Redován (A-1, A-4, A-6 i A-3 especialment al barri del Rincón) com en la zona del barri de San Carlos A-4, A-3, I-B7 i D-12). Atés que en l'actualitat hi ha zones limitades afectades per despreniments, on s'han establit mesures correctores i que les zones potencialment afectades comprenen tota la falda de la Serra del Segura, es fa necessari aprofundir en la qüestió sol·licitant un estudi de detall sobre aquest risc.   
Informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental   
A més de recordar la documentació tècnica i administrativa necessària per a la conclusió l'expedient es van efectuar les consideracions següents sobre l'ordenació projectada:  
1) En primer terme es proposa la reclassificació de diversos sectors de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable (sector SUZD-I1, sector SUZD-R1) i a sòl urbà (unitat d'execució A-4) que presenten risc d'inundabilitat de graus 2 o 6, segons el Patricova.   
D'altra banda s'assenyala que el límit del risc d'inundació 2 és més ampli que el grafiat en els plànols d'ordenació, i afecta la totalitat del sector SUZD-R1.  
Atés que no s'ha elaborat un estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació (article 16 del Patricova), d'acord amb l'article 22 del Patricova els esmentats terrenys no poden ser objecte de reclassificació a sòl urbanitzable o urbà. Si es pretén mantenir l'ordenació projectada es considera imprescindible elaborar un estudi d'inundabilitat a escala adequada per a esbrinar si es poden admetre decisions de planejament que s'aparten de les determinacions vinculants del Patricova,   
Per això es considera que l'estudi d'inundabilitat hauria d'haver sigut incorporat com un dels estudis bàsics per a la revisió del pla general, ja que hi ha sòls classificats com a urbanitzables en el planejament vigent (SUZP-R1) el desenvolupament del qual, d'acord amb l'article 23 del Patricova requereixen igualment la realització d'un estudi d'inundabilitat específic amb caràcter previ a la programació d'aquest. També l'extrem sud del sòl urbanitzable en execució (R- B4) està afectat pel risc d'inundació 2 en una extensió major que la grafiada en els plànols d'ordenació.  
2) Encara que tant en la memòria informativa com en l'estudi d'impacte ambiental, es fa referència del risc sísmic existent en el municipi, no s'han incorporat a la documentació amb caràcter normatiu l'obligatorietat d'incloure les normes de sismoresistència en les noves construccions.  
3) Es proposa la delimitació d'un polígon industrial com a sòl urbà d'activitats productives no compatibles, permetent la instal·lació futura d'activitats qualificades amb grau 4 i 5, segons nomenclàtor d'activitats classificades i reconeixent l'existència d'activitats (granges, pirotècnia i indústries químiques) que per la naturalesa d'aquestes han d'estar allunyades de les zones residencials. Les esmentades activitats, incloses o no en polígon industrial, són incompatibles amb l'ús residencial.  
No obstant això, el projecte de revisió del pla general proposa simultàniament el reconeixement i ampliació d'aquest tipus d'activitats en el polígon delimitat el que podria agreujar el risc o molèsties sobre la població resident actualment en les proximitats i l'ampliació del nucli urbà i la xarxa estructural d'espais lliures (PQL) fins a confrontar amb l'esmentat sòl industrial; la qual cosa es considera incompatible pel risc que comportarà per a la futura població   
Des del punt de vista d'impacte ambiental es considera necessari realitzar un estudi del risc existent en l'actualitat amb les activitats allí situades i, si és el cas, adoptar les mesures protectores o correctores necessàries.   
4) Els terrenys forestals pertanyents a la Serra de Callosa es podran incorporar a la xarxa estructural d'espais lliures mantenint-ne la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció i el caràcter patrimonial d'aquest, havent de realitzar el condicionament de parc públic de manera que es garantisca la conservació del Lic Serra de Callosa de Segura, i més concretament de l'hàbitat prioritari definit en el seu àmbit, tal com s'expressa en l'informe emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del medi, del qual s'hi adjunta la fotocòpia.   
5) Així mateix els camins ramaders classificats al terme municipal són béns de domini públic que han de ser grafiats i incorporats a l'ordenació com a elements de la xarxa primària, i no poden ser classificats com a sòl urbanitzable.  
6) El creixement previst és significatiu i per tant el seu desenvolupament ha d'anar precedit de les garanties suficients sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients, degudament acreditats per l'organisme de conca competent com també dels certificats de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals sobre la suficiència de la capacitat de les estacions depuradores existents que hauran de tractar l'increment de volum que generaren els nous sectors o en es defecte la necessitat de construcció de noves infraestructures o ampliació de les existents.  
Tampoc es fa menció de la gestió actual i futura dels residus sòlids urbans, ni les mesures protectores necessàries en els sòls urbanitzables per a garantir una futura recollida selectiva en els nous sectors.   
L'estudi d'impacte ambiental no ha avaluat aquests aspectes i la documentació amb eficàcia normativa no ha establit les condicions necessàries en les fitxes de gestió per a garantir que s'estableixen les mesures protectores o correctores per a garantir un desenvolupament sostenible.   
7) Hauran d'incloure's tant en la documentació gràfica i escrita amb eficàcia normativa els jaciments o elements d'interés patrimonial existents al municipi, d'acord amb l'inventari de la conselleria de Cultura, Educació i Esports.   
8) També han d'incorporar-se a l'ordenació dels nous sectors urbanitzables limítrofs amb terrenys forestals, les mesures protectores i correctores per a prevenir incendis forestals, tal com s'indica en els informes emesos pel Servei de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal d'aquesta conselleria, dels quals s'hi adjunta la fotocòpia.   
9) Pel que fa a l'abast de l'estudi d'impacte ambiental s'insisteix diverses vegades en el document sobre l'existència d'una declaració d'impacte ambiental del pla vigent aprovat definitivament l'any 1985 i es presenta per tant un estudi d'impacte ambiental només de les noves àrees incloses en sòl urbà i urbanitzable. No obstant això, en 1985 no existia tan sols una normativa especifica sobre avaluació d'impacte ambiental ni organisme que puga formular l'esmentada declaració d'impacte ambiental. També s'indica en diverses ocasions que els sectors d'ampliació del barri de San Carlos disposen de declaració d'impacte ambiental positiva, quan en realitat només una part del sòl urbanitzable del barri de San Carlos disposa de declaració d'impacte ambiental favorable, sempre que s'adopten una sèrie de condicionants que no han sigut incorporats a la fitxa de gestió corresponent.  
L'estudi d'impacte ambiental és incomplet destacant com a deficiències més notables, de l'inventari ambiental, la no-referència de la inclusió de la Serra de Callosa en la xarxa Natura 2000 com a zona LIC, Serra de Callosa de Segura, segons proposta aprovada mitjançant un acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001, ni de l'existència en el seu àmbit d'una microreserva situada a la Serra de Callosa pertanyent al terme de Redován, denominada Peñón de la Lobera, declarada per Ordre de 4 de maig de 1999 de la conselleria de Medi Ambient, i s'han d'incorporar a la normativa del sòl no urbanitzable de protecció les limitacions d'ús i altres consideracions que s'estableixen en aquesta.   
Altres deficiències estan relacionades amb els aspectes indicats en els punts anteriors com ara:  
- Falta d'estudi d'inundabilitat  
- Anàlisi de la disponibilitat de recursos hídrics per a satisfer la demanda generats pels desenvolupaments previstos.  
- Estudi de la capacitat de les instal·lacions de tractaments d'aigües residuals actuals i necessitats futures per a garantir en tot moment una adequada gestió de les aigües residuals.  
- Anàlisi del sistema de gestió de residus actual i futur.  
- Anàlisi i avaluació de la ubicació de les activitats productives no compatibles respecte dels sòls urbanitzables residencials actuals i futurs.   
Es considera que el pla general i l'estudi d'impacte ambiental han de ser completats i modificats d'acord amb les consideracions assenyalades.   
Afeccions legals   
- Xarxa Natura 2.000. L'àrea natural del terme municipal es correspon a la vessant oest de la Serra de Callosa, proposada com a lloc d'interés comunitari denominat Serra de Callosa de Segura, segons acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001.  
- Camins ramaders. Segons projecte de classificació de camins ramaders de Redován, aprovat per Ordre de 15 de desembre de 1992, al terme municipal de Redován existeixen 2 senderes i 6 assagadors. El traçat i amples corresponents es grafia en el plànol d'informació i-7-5 de la documentació aprovada pel Ple municipal d'11 d'abril de 2006.  
- Patrimoni cultural. El pla general recull els elements arqueològics inventariats per la conselleria de Cultura en el Catàleg de béns i espais protegits (segons documentació aprovada en el ple de l'Ajuntament d'11 d'abril de 2006).   
- Microreserves vegetals. En l'àmbit de la Serra de Callosa es va declarar, per Ordre de la conselleria de Medi Ambient de 4 de maig de 1999 la microreserva denominada Peñón de la Lobera, que presenta una extensió de 19,375 ha.   
- Patricova. La zona sud del terme municipal està afectada per risc d'inundació 2 i 6, d'acord amb el pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana aprovada mitjançant un acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
En la documentació remesa al juny de 2006, (corresponent a l'aprovada a l'abril de 2006 pel Ple municipal) la solució adoptada contra el risc d'inundació consisteix en:   
- L'eliminació dels sectors urbanitzables delimitats (SUZD-R1 i SUZD-I1 (classificats en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable).  
- El manteniment de les unitats d'execució UE-4 i UE -7 (que en el planejament vigent estan classificades com a sòl no urbanitzable) i el sòl SUZP-R1 (classificat en el planejament vigent com a sòl urbanitzable), establint que s'efectuarà prèvia a la programació d'aquest un estudi d'inundabilitat que legitime la seua incorporació al procés urbà, tal com es recull en l'articulat del Patricova.   
Es justifica el manteniment de les unitats d'execució UE-4 i UE- 7, com a sòl urbà amb gestió diferida, per l'existència d'edificacions que colmaten íntegrament els sòls lucratius inclosos en les respectives unitats i la jurisprudència existent respecte d'això. No obstant encara que l'esmentada reclassificació siga possible i fins i tot recomanable (d'acord amb el que s'ha manifestat per l'Ajuntament) el risc inundació 2 continua existint sobre els esmentats terrenys i per tant hauran de ser incorporades les mesures protectores o correctores que estableix el Patricova, i no es tenen elements de judici per a determinar quins articles els són aplicables.   
En relació amb la prevenció el risc sísmic es fa referència a la legislació en vigor i justifica la seua omissió per ser una norma bàsica de compliment obligatori. No obstant això, s'apunta que el pla ha establit les seues determinacions de manera compatible amb la NCSE-2002 pel que fa a alçàries i altres elements afectats per aquesta norma, incloent en l'article 2 de les normes urbanístiques referència expressa de l'afecció de l'esmentada norma i dels valors de l'acceleració bàsica i del coeficient de contribució sísmica a Redován   
Es considera per tant que les recomanacions de l'estudi d'impacte ambiental en aquest aspecte han sigut incorporades a la documentació tècnica del pla general amb eficàcia normativa.   
En relació amb el polígon d'activitats productives no compatibles la solució aprovada per l'Ajuntament consisteix a augmentar lleugerament la superfície i reconvertir l'ús d'industrial (indústries d'índex i grau alt) a sòl urbà d'ús residencial de mitjana densitat, de manera que es possibilite el canvi d'ús en condicions raonables per a les actuals instal·lacions i s'incentive l'eixida d'aquestes. Ateses les dimensions del municipi hauran de desenvolupar-se, si és el cas, en altres termes municipals.   
El desenvolupament del futur sòl residencial es projecta mitjançant dues unitats d'execució : la UE-9 i la UE-.10.   
Es traça una línia que defineix la distància mínima de protecció de l'actual pirotècnia d'acord amb el Reial decret 230/1998, de 16 de febrer, per la qual cosa s'aprova el Reglament d'explosius (que es concreta en una paral·lela a 171,34 m del perímetre actual de la instal·lació) per si ha alguna fase en l'execució de les unitats que hagen de simultaniejar-se la presència de diversos usos.   
La proposta de l'Ajuntament elimina el risc derivat de les activitats productives no compatibles, sempre que aquestes hagen sigut eliminada d'aquest emplaçament ja que mentre es continuen exercint les esmentades activitats el desenvolupament residencial tant en les unitats d'execució sobre les quals s'assenten (UE-9 i UE-10) com en els sectors situats en la contornada (UZP-R3, UE-6, SUZD-R1) estarà limitat.  
Per això es considera que ha d'incloure's en l'apartat de prevenció de riscos naturals o induïts, com també en les corresponents fitxes de gestió i apartats específics de les normes urbanístiques la necessitat d'eliminació de les indústries incompatibles amb l'ús residencial existents en a l'actualitat prèvia al desenvolupament dels usos residencials tant de les unitats d'execució com dels nous sòls urbanitzables situats en les proximitats.   
La superfície del parc urbà (PQL) s'ha modificat de manera que s'exclouen de l'àmbit d'aquesta els terrenys pertanyents a la LIC Serra de Callosa de Segura.   
S'assumeix i inclou en les directrius corresponents a la prevenció de riscs naturals o induïts les mesures que s'han d'aplicar en els sòls urbanitzables limítrofs amb terrenys forestals, que hauran de ser a més recollides en les fitxes de gestió i plànols d'ordenació dels nous sectors que s'han de desenvolupar.   
En relació amb els camins ramaders, els nous desenvolupaments hauran de respectar en totes la seua amplària i longitud els camins ramaders classificats, incloent en les corresponents fitxes de planejament i gestió com també en els plànols d'ordenació el traçat i amplària legal d'aquests:  
Sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda dels nous desenvolupaments, es presenta informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura que indica la falta de recursos en l'actualitat, encara que el proveïment serà possible en un futur pròxim a partir de la generació de nous recursos procedents de les infraestructures de desalatge previst en el programa AGUA.   
Es completa l'informe de l'organisme de conca amb l'anunci sobre la licitació de la planta dessaladora de Torrevieja (publicat en el diari Información de 20 de març de 2006) preveu la producció de 80 hm³.  
Respecte a la capacitat de les infraestructures de tractament d'aigües residuals es presenta informe de l'EPSAR de 2 de setembre de 2005 en el qual s'informa la viabilitat del tractament en l'EDAR del sistema de Callosa de les aigües generades sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. En el seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenvolupaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què dóna lloc el PGOU de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments, o si no n'hi ha en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació de arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix en la connexió de la zona industrial a més de disposar de la mencionada arqueta de registre s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesures en continu, tancada amb clau.   
3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva i atès el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.   
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures efectuades a l'efecte de la qual haurà d'establir-se l'oportú conveni si és el cas, entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Redován.   
Respecte del tractament i destinació dels residus sòlids urbans s'aporta informe de l'empresa concessionària de la recollida (Colsur, SL), en el qual s'afirma que es pot assumir la recollida de l'increment de volum que es generarà per desenvolupament del pla general projectat. S'indica el punt de destinació: la planta de La Serratilla a Abanilla, propietat de l'empresa concessionària, situada en la veïna Comunitat Autònoma de Múrcia com també les condicions i tractaments que es duen a terme en aquesta.   
En relació amb el patrimoni cultural es remet al Catàleg de béns i espais protegits inclosos com a documentació amb eficàcia normativa.  
Respecte al contingut de l'estudi d'impacte ambiental no s'ha vist ampliat a una avaluació de tot el terme, es continua insistint a analitzar únicament i exclusivament els nous sectors urbanitzables respecte del planejament vigent.   
D'altra banda, d'acord amb el reglament pel qual s'apliquen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, hi ha unes limitacions al voltant del cementeri, per la qual cosa haurà de sol·licitar-se informe de viabilitat a la conselleria de Sanitat a fi de determinar-les en els sectors limítrofs a aquest.   
Finalment la consulta a la Direcció General de lnterior ha posat de manifest, a més dels riscos apuntats per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, els següents:  
- Risc de despreniments en els sectors situats en la falda de la serra, la qual cosa requereix un estudi de detall per a determinar-ne la magnitud i la necessitat d'adoptar mesures protectores o correctores.   
- Risc induït pel trànsit de mercaderies perillosa en l'autopista A-7 què afecta els 500 metres a un costat i a l'altre d'aquesta i per tant als sectors SUZP-R4 i SUZD-R2 (segons documentació aprovada a l'abril de 2006).  
Han de realitzar-se per tant per a la seua prevenció les modificacions següents:   
a) La declaració d'impacte ambiental, formulada per al pla parcial sector residencial C-10 San Carlos (expt. 186/99-AIA) que es correspon amb l'actual SUZP-R4) mitjançant una resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de 14 d'octubre de 1999, en els termes apuntats per la Direcció General d'Interior per a la prevenció del risc derivat del trànsit de mercaderies perilloses.  
b) Les condicions objectives de nous sòls urbanitzables (directriu C.2), és a dir les àrees situades entre San Carlos, l'autopista, la CN-340 i el sector SUZP-R4 que hi ha grafiat en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable comú de tipus 1 transformable.   
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració o estimació d'impacte ambiental   
Primer   
Estimar acceptable el projecte des del punt de vista ambiental el projecte de Pla general d'ordenació urbana aprovat pel Ple municipal l'11 d'abril de 2006, amb els condicionants que s'estableixen en el punt segon d'aquesta resolució.   
Segon  
1. S'eliminarà, en la directriu C.2, com a àrea adequada per a reclassificació de sòls urbanitzables d'ús residencial la compresa entre el barri de San Carlos, l'autopista, la CN-340 i el sector SUZP-R4 que hi ha grafiat en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable comú de tipus 1 transformable, per trobar-se en la banda de 500 m en la que hi ha risc induït pel trànsit de mercaderies perilloses.  
2. En les fitxes de gestió de les unitats d'execució 4 i 7 s'haurà d'incloure en prevenció del risc d'inundació l'article o articles del Patricova aplicables a aquestes, d'acord amb allò que l'òrgan competent en matèria d'urbanisme determine.   
3. Els nous desenvolupaments, corresponents tant a les zones de sòl urbà no consolidat com als nous sectors de sòl urbanitzable detallat i delimitat, quedaren supeditats a:  
3.1) La disponibilitat de recursos hídrics a partir de les infraestructures de dessalatge que entraran en funcionament en un futur pròxim, ratificat amb la corresponent concessió de l'organisme de conca.   
3.2) La previsió en els projectes d'urbanització de les reserves corresponents a les àrees d'aportació i de vorera per a facilitar la recollida selectiva dels residus urbans.  
3.3) La possibilitat de tractament real de l'increment de volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, mitjançant la connexió efectiva a l'EDAR del Sistema Callosa, en els termes establits en l'informe de l'entitat pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR).   
3.4) Els nous sectors urbanitzables limítrofs amb el sòl forestal hauran d'incorporar a la seua ordenació les mesures per a la prevenció del risc d'incendis forestals d'acord amb l'informe dels Serveis Forestals de la conselleria de Territori i Habitatge.   
3.5) Els nous sectors que se situen en la falda de la Serra de Callosa de Segura hauran de tenir en compte en l'ordenació el risc de despreniments, realitzant un estudi previ de detall a fi de determinar si és necessari establir mesures protectores o correctores.   
3.6) Les unitats d'execució UE-9, UE-10 ; UE- 6 i els sòls urbanitzables SUZP-R3 i SUZD\_R1 no es podran desenvolupar en tant romanguen en activitat les indústries, existents en l'actualitat, que es qualifiquen com a activitats no compatibles amb l'ús residencial, segons nomemclator d'activitats qualificades (Decret 54/19990, de 26 de març del Consell de la Generalitat Valenciana).   
3.7) Els nous sectors urbanitzables respectaran i consideraran en la seua ordenació el traçat i amplària dels camins ramaders classificats al terme municipal   
3.8) Els sectors SUZP-R4 I SUZD-R2 s'hauran de reconsiderar d'acord amb les limitacions generades pel risc induït pel trànsit de mercaderies perilloses segons l'informe de la Direcció General d'Interior.  
Els esmentats condicionants s'inclouran en les corresponents fitxes de gestió com a mesures obligatòries prèvies que s'han de complir per al desenvolupament de les zones de sòl urbà no consolidat o la programació dels sectors urbanitzables.   
4. El condicionament i utilització de l'àrea pròxima a les indústries no compatibles com a parc urbà (PQL) quedarà supeditat, igual que els sòls residencials limítrofs a la supressió prèvia de les esmentades activitats.   
5. S'hauran de grafiar en els corresponents plànols d'ordenació generals el traçat i amplària legal dels camins ramaders classificats al terme municipal.   
6. La declaració d'impacte ambiental del sector C-10 (expt.186/99-AIA) formulada per la directora general de Planificació i Gestió del Medi de 14 d'octubre de 1999, coincident amb el denominat SUZP-R4 del projecte de pla general, es considera modificada o ampliada pels condicionants establits en aquesta resolució.   
7. Se sol·licitarà informe a la conselleria de Sanitat, a l'efecte del reglament pel qual s'apliquen les pràctiques de policia mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana) a fi de determinar si hi ha alguna limitació sobre els sòls residencials limítrofs amb el cementiri municipal.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 29 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 168/2005-AIA   
Títol: Homologació i pla parcial modificatiu sector industrial el Pouet  
Promotor: Ajuntament d'Agost  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Agost i CTU   
Localització: A l'oest del nucli de població d'Agost limítrofa amb el terme municipal de Monforte del Cid i a la vora de la carretera CV-820, de Novelda a Monforte del Cid  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del pla parcial és reclassificar com a sòl urbanitzable amb ordenació detallada un SNU comú agropecuari el terme municipal d'Agost per a creació d'un nou sector d'ús global industrial que disposarà d'una única parcel·la i una única indústria de fabricació de productes ceràmics.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El programa d'actuació integrada consta a més de l'estudi d'impacte ambiental, de pla parcial, document d'homologació, avantprojecte d'urbanització i alternativa tècnica a càrrec de la mercantil Hijos de Francisco Morant SL. El municipi d'Agost disposa d'unes normes subsidiàries de planejament aprovades per la CTU el 3 de juliol de 1995.  
La reclassificació proposada comprén un sector amb una extensió de 452.726 m², a la vora de la carretera CV-820 i limítrof amb el terme municipal de Monforte del Cid. Els límits del sector són: al nord, una instal·lació militar (CTM) i SNU comú agropecuari; al sud, la carretera CV-820 i nova variant d'Agost; a l'est, amb un embassament d'aigua de reg i un camí com a viari exterior d'ordenació detallada; i a l'oest, amb un altre camí com a viari exterior.   
3. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, s'han analitzat en l'estudi d'impacte ambiental dues alternatives, únicament pel que fa a l'ordenació detallada del sector es refereix. L'alternativa escollida és aquella que disposa la zona verda al nord del sector a fi de situar la indústria com més allunyada possible de la zona militar.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 10 d'octubre de 2005 el STPOT d'Alacant remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al pla parcial sector de sòl urbanitzable industrial el Pouet d'Agost, i certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante amb data 23 de juliol de 2005, i en el DOGV núm. 5040, d'1 de juliol de 2005.   
Durant el període d'informació pública no s'hi ha presentat cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament d'Agost, acompanyat en l'expedient administratiu municipal pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 29 de setembre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 3 de març de 2006, se sol·licita a l'Ajuntament d'Agost que complete l'expedient d'estudi d'impacte ambiental ampliant o esmenant la informació relativa als aspectes següents:  
- Informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.   
- S'haurà d'acreditar la capacitat de gestió dels residus sòlids urbans i inerts i la destinació final d'aquests.  
- S'haurà d'especificar el sistema de depuració previst per a les aigües residuals en l'EDAR de nova construcció, en funció de les característiques dels influents que s'han de tractar.   
- Es considera necessari completar l'estudi d'impacte ambiental en l'apartat d'identificació i valoració d'impactes, incloent entre les consideracions ambientals la possible afecció a l'embassament regulador d'aigua de reg de la Comunidad de Regantes El Canalillo, d'acord amb el que segueix: a causa de la proximitat a l'embassament, la bassa i l'aigua de reg podrien veure's alterades per un contingut anòmal de materials transportats pel vent, i fins i tot de metalls en funció del procés industrial que es duga a terme; s'haurà d'aprofundir en l'estudi d'alternatives pel que fa a l'organització interna de l'illa amb ús industrial; s'estudiarà com a mesura correctora les possibles alternatives pel que fa a la disposició de les parts: edificació, zones d'abassegament i assecada natural de matèria primera i zones d'emmagatzemament del producte acabat, estimant les superfícies de pati necessàries segons el procés de fabricació previst; en les alternatives per a la ubicació de les zones d'abassegament de matèria primera, es justificarà la solució adoptada a fi d'evitar-ne la dispersió per l'efecte del vent sobre la bassa, establint-se amb claredat aquelles mesures correctores per a atenuar el possible impacte; es valoraran els desnivells en la parcel·la, l'edificació i l'ús de la vegetació a l'hora d'establir pantalles que atenuen el possible impacte; s'inclourà en el PVA els controls que resulten per a garantir el compliment de les noves mesures correctores que s'introduïsquen; ateses les característiques de la bassa de reg, aquesta ha de ser considerada com a gran presa, havent d'avaluar-se l'esmentada infraestructura segons la classificació d'aquesta en funció del seu risc potencial i en relació amb el risc sísmic existent al sud d'Alacant.  
- El PVA haurà d'incloure el compromís de presentar per part de l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte del desenvolupament del projecte, de l'aplicació de les mesures correctores, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se.   
Igualment, s'efectua consulta a la Direcció General d'Interior pel que fa a la viabilitat de la proposta en relació amb el risc sísmic existent en la zona i la ubicació d'aquesta a la vora de l'embassament El Canalillo considerat com a gran presa en funció del seu risc potencial. En l'informe evacuat es conclou la necessitat de dur a terme una anàlisi del risc d'inundació en cas de ruptura de l'embassament de reg i com afectaria la parcel·la que es vol reclassificar. Aquesta anàlisi de risc donaria la pauta sobre la conveniència o no de la reclassificació, i en cas afirmatiu marcaria les directrius de seguretat per a ordenar els elements constructius en la parcel·la, i seria la base d'un pla especial de seguretat.  
Amb data 17 de maig de 2006, es comunica al STPOT les conclusions a què es fan referència en el paràgraf anterior i se li sol·licita requerisca a l'Ajuntament d'Agost l'ampliació de l'expedient mitjançant l'elaboració d'un estudi relatiu a l'anàlisi del risc d'inundació per causa d'una hipotètica ruptura de la presa.  
Informes sectorials  
En l'expedient administratiu municipal s'inclouen diversos escrits i informes relatius al pla parcial El Pouet, i que són els que segueixen:  
- Informe de l'arquitecte municipal sobre diverses qüestions urbanístiques del programa presentat, tot i que en aquest no es fa referència a cap aspecte de caràcter ambiental.  
- Informe del Ministeri de Defensa amb relació al PAI 2/05 sector industrial El Pouet relatiu a l'actuació urbanística prevista, que resulta favorable sempre que es respecte el règim de limitacions establit en les legislacions sectorials vigents.  
- El certificat d'aprovació provisional per acord del Ple municipal queda condicionat a l'obtenció de diversos informes i al compliment de diversos condicionants, alguns dels quals tenen caràcter ambiental:  
- Informe favorable de la conselleria d'Indústria.  
- Informe favorable del Consell superior d'Urbanisme.  
- Compliment de l'ordenança municipal reguladora dels límits màxims de l'alçària dels depòsits d'argila i de les mesures correctores que s'han d'adoptar.  
- Consideració en el procediment d'estudi d'impacte ambiental de l'embassament de la comunitat de regants El Canalillo, limítrof a l'est amb el sector.  
- Queda pendent de negociació la proposta de conveni urbanístic, en els seus aspectes econòmics com també en l'establiment de termini per al trasllat de la indústria matriu actualment en funcionament.  
En l'expedient incoat no s'inclouen els informes preceptius de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i de l'organisme de conca corresponent relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies oficials i les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, i els publicats per la CTH, com la xarxa Natura 2000, espais naturals protegits, microreserves, PATRICOVA i PGOF, no es detecten afeccions en la zona d'estudi. El sector no es troba afectat per cap llit o rambla.  
2. El sector es troba afectat pel camí ramader assagador de Novelda a Agost, que discorre en direcció oest-est, per la part sud de la parcel·la. L'esmentat camí ramader s'incorpora en l'ordenació detallada juntament amb els espais lliures dotacionals, i no computa la superfície d'aquest en el sector.   
3. No es detecten en l'àmbit d'estudi punts d'interés arqueològic o etnològic. Consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental la realització de treballs de prospecció arqueològica autoritzats, la memòria del qual ha sigut presentada en els Serveis Territorials de la Unitat Arqueològica, sense que fins a la data s'haja rebut l'informe favorable a l'efecte patrimonial del planejament proposat, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, de PCV.  
4. El sector afecta la zona de seguretat llunyana de la instal·lació militar Camp de Tir i Maniobres (CTM) d'Agost, establida en 2.000 m comptats a partir del seu perímetre exterior més avançat, per la qual cosa s'ha optat per disposar la zona verda com a matalàs entre l'activitat industrial i la zona militar.  
Es qualifica com a SJL, zona verda, una superfície situada en la franja nord del sector que serveix com a zona d'amortització entre l'activitat industrial i el camp de tir, on està previst plantar una important massa d'arbres que actuen de barrera visual i de retenció de fums i partícules sòlides disperses.  
5. El sector es troba afectat per la carretera CV-820 a Novelda, la titularitat de la qual és de la Diputació d'Alacant. La connexió es realitza a través d'una rotonda al vèrtex SO de la delimitació.  
6. Una línia elèctrica, un gasoducte i el tub canal de l'Horta d'Alacant discorren pel sector.  
7. El límit est voreja per tres dels seus quatre costats l'embassament regulador per a aigua de reg de la comunitat de regants El Canalillo, amb una capacitat de 360.500 m³, que disposa de declaració d'impacte ambiental de data 27 de gener de 1998. L'ordenació detallada manté una zona com a espai lliure en el talús de l'embassament, i disposa un viari entre la superfície industrial i aquest.  
Amb data 10 de juliol de 2006, l'Ajuntament d'Agost remet informe sobre la bassa Canalillo Moclem i l'afecció d'aquesta sobre el PI El Pouet, que inclou un pla d'explotació i emergència, i annex: anàlisi del risc d'inundació, conforme al procediment d'estudi d'impacte ambiental, documents que es consideren més avant en aquest informe.  
Consideracions ambientals  
La mercantil promotora del programa presentat pretén traslladar-se a aquesta nova ubicació, i desmantellar les actuals instal·lacions d'aquesta, encara que, segons sembla, no hi ha compromís per part de l'empresa en qüestió, ni un termini determinat per a aquest. Aquest nou emplaçament resulta ambientalment molt més adequat per a albergar una indústria ceràmica que les instal·lacions actuals de La Esperanza situades a la carretera CV-820 de Sant Vicent del Raspeig a Agost, en la confluència de la rambla del Toll amb la rambla de Roget, a escassos 300 m del nucli de població, limítrof a sòls amb vocació de desenvolupament urbanístic.   
Com bé s'exposa en els certificats emesos de l'Ajuntament d'Agost, s'ha considerat necessari que l'estudi d'impacte ambiental presentat identifique i valore els possibles impactes de la simple ubicació i delimitació del sector proposat a la vora de l'embassament de la comunitat de regants El Canalillo, el qual envolta per tres dels seus quatre costats:  
Pel que fa a possible afecció a la bassa i l'aigua de reg, que pot veure's afectada per l'aportació de partícules sòlides transportades pel vent o veure's alterada per un contingut anòmal de metalls en funció del procés industrial que es duga a terme, s'han inclòs les mesures següents:  
- Es construirà una zona tancada per a l'abassegament de la matèria primera que consistirà en un podrimener d'argiles en nau tancada, amb sistema d'humectació de la matèria primera.  
- S'haurà d'executar una barrera vegetal que impedisca la dispersió d'aquestes partícules fins a la bassa de reg en el moment de manipulació de les argiles que puguen escapar de l'interior del podrimener.   
- A més, es comunica que en el procés industrial d'aquesta ceràmica no intervenen metalls, ja que la matèria primera utilitzada durant tot el procés de fabricació és l'argila, per la qual cosa el risc d'incorporar metalls a la cadena alimentària es defineix com a inexistent.  
Pel que fa a la consideració del possible impacte de l'actuació sobre la bassa de reg limítrofa al sector i la seua valoració, en l'informe sobre la bassa Canaló Moclem i l'afecció d'aquesta al PI El Pouet es descriu la bassa del tipus de les denominades de terra impermeabilitzada amb geomembrana, i alimentada des de pou per la qual cosa es coneix perfectament el seu cabal d'alimentació i es pot actuar amb garantia a l'hora de tallar el subministrament. A més, s'identifica com a únic punt d'afecció del sector el punt d'abocament del desguàs d'emergència en les proximitats de la bassa a la vora de la caseta d'allotjament de vàlvules.   
En la situació actual, si enfront d'un potencial funcionament incorrecte s'activara el desguàs d'emergència, es veurien afectades la carretera CV-820, alguna casa de camp i circumstancialment el ferrocarril Alacant-Madrid, per la qual cosa la classificació de la bassa és A. En la situació prevista amb la implantació del polígon industrial, a més de l'execució d'un nou col·lector de desguàs d'emergència, evitant l'abocament l'actual sobre una determinada superfície que s'ha d'ocupar pel sector, la instal·lació queda inclosa en el pla d'emergència que no pateix major variació.  
En l'annex anàlisi del risc d'inundació, es descriuen tant les hipòtesis de ruptura considerades, com les zones de ruptura en la bassa en el costat de major alçària del terraplé i les zones d'inundació que es grafia sobre la parcel·la. Tenint en compte els mecanismes de seguretat de la presa, la garantia de seguretat enfront del lliscament de talussos i l'ús previst de la zona afectada per l'envoltant de zones d'inundació de totes les hipòtesis de ruptura, on l'afecció a possibles vides humanes és pràcticament nul·la, es conclou un risc baix com a conseqüència d'una ruptura.  
Pel que fa a distribució interna de la parcel·la i les alternatives d'ordenació de l'edificació, zones d'abassegament i assecada de matèria primera, encara que en naus tancades, s'ha tingut en compte el règim de vents que determina una dominància de component est, amb alternança amb vents de l'oest.   
La distribució final de la parcel·la disposa, per tant, una ZV en el límit nord d'aquesta; el amb línies de tanques laterals en el límit de parcel·la a l'est i a l'oest a peu de talús; un viari perimetral rodejant tot el complex; sengles naus tancades en la zona central com a podrimener i naus de mòlta, assecada i cocció (també es tancaran els focus puntuals d'emissió com la trituradora); la superfície de magatzem de producte acabat al SO, entre la bassa de reg i el gasoducte, prop de la carretera; i al sud de gasoducte fins a la CV 820, la zona d'aparcament a l'oest i una zona verda a l'est a la vora de la rotonda d'accés a la instal·lació, per on travessen l'assagador de Novelda a Agost, el tub canal de l'Horta d'Alacant i la línia elèctrica. No es dibuixen els vials interiors de la instal·lació ni es determinen les superfícies que s'han d'asfaltar.  
La zona on s'implantarà el sector industrial es veu afectada per l'aqüífer Serra del Cid, sobreexplotat i de caràcter deficitari. La vulnerabilitat per contaminació d'aqüífers en la zona d'estudi es defineix com a baixa.  
Els usos del sòl actuals en les parcel·les de la proposta i en el seu entorn són l'agrícola de cultiu de la vid. L'ús industrial està present en l'àmbit de la proposta, a la vora del traçat de la carretera, on es troba implantada una altra important indústria ceràmica del municipi, situada també fora del nucli de població d'Agost. A més del ja exposat, no s'han observat valors ambientals dignes de protecció que puguen veure's afectats negativament per l'actuació prevista.  
El pla parcial preveu la construcció, dins del sector, d'una instal·lació per al tractament de les aigües residuals (EDAR) que es generen. L'aigua residual que es preveu generar en la instal·lació consta de tres corrents, un procedent del tren de resines descalcificadores, un altre de l'estació de llavada de camions i un tercer de la unió de les anteriors amb l'abocament de les aigües sanitàries de lavabos i vestidors. Una vegada tractades mitjançant un sistema d'oxidació total en la depuradora, l'efluent depurat s'emmagatzemarà per a ser després reutilitzat com a aigua de procés, sent per tant l'abocament zero. La xarxa es defineix com a separativa i les aigües pluvials seran recollides i transportades per gravetat fins a un depòsit a la vora de l'EDAR, des d'on seran impulsades fins a una bassa de proveïment de reg per a les zones verdes.   
Pel que fa al subministrament d'aigua, l'abastiment al sector es considera des de dues possibles connexions, una al canal subterrani de l'Horta d'Alacant d'aigua no potabilitzada i una altra des d'una canonada d'aigua potable que discorre al nord del sector. Es preveu, segons sembla, un depòsit de reserva que garantisca el proveïment d'aigua potable en tot moment durant 1 dia, i una bassa amb una capacitat de 2.000 m³ suficient per a emmagatzemar l'aigua de procés industrial necessària per a 4 dies situada al nord-est del sector. Un tercer depòsit de 10 m³ emmagatzemarà temporalment a l'aigua de pluja i l'aigua residual depurada.   
Amb data 2 de juny de 2006, Aquagest Levante SA emet informe sobre la disponibilitat de cabals per a subministrament d'aigua a l'AI del sector industrial el Pouet, que s'informa que el subministrament d'aigua es realitzarà a través de la xarxa de distribució que part del depòsit Tarrach, el qual rep cabals de les preses d'aigües d'Alacant i canal de l'Horta. En les condicions actuals de demanda per part del sòl urbà existent a Agost i la demanda prevista, les fonts disponibles en el proveïment són suficients per a cobrir l'esmentada demanda, estimada en una consum mitjà d'uns 170.0003 a l'any, és a dir, en uns 5'45l/seg.  
Pel que fa a la gestió dels residus que es generen, s'adjunten cartes de compromís d'acceptació de residus de les empreses gestores autoritzades de residus perillosos i no perillosos, encarregades de la recollida, transport i gestió d'aquests.  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora en l'annex 1 un estudi hídric on s'estimen les necessitats d'aigua potable en funció del nombre de treballadors amb connexió a la xarxa de subministrament d'aigua potable municipal; d'aigua per al procés industrial previst d'acord amb la producció diària de ceràmics amb subministrament del canal de l'Horta d'Alacant; i d'aigua de reg per a les zones verdes procedent de l'EDAR del sector amb un balanç hídric anual favorable.   
En l'annex 2 s'incorpora un estudi acústic d'acord amb el que s'ha regulat en l'article 36 de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, on s'identifica com a principal font de soroll en la situació actual la carretera CV-820, amb un nivell sonor compatible amb l'ús proposat, i s'estima que l'activitat futura incrementarà els nivells però no es preveuen incompatibilitats.   
I en l'annex 3 incorpora un estudi del paisatge segons s'estableix en la Llei 4/2004, LOTPP. En l'anàlisi d'aquest es constata que l'àmbit de l'actuació no presenta una singularitat evident en el paisatge de l'entorn on se situa, amb un caràcter homogeni, havent-se, no obstant això, diferenciat quatre unitats paisatgístiques. La valoració pel que fa a qualitat i fragilitat es pot entendre com a mitjana i l'impacte paisatgístic de l'actuació es considera assumible i compatible amb el seu entorn, i destaca que l'actuació no es percep des del nucli de població, encara que sí des d'una de les carreteres d'accés al municipi.  
Cal destacar que en els citats annexos 1, 2 i 3 s'anomena el sector com d'ús residencial, la qual cosa s'entén, en tot cas, com una errata en la documentació, no desvirtuant en l'essencial les seues conclusions.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora un bon nombre d'impactes negatius notables, valorats inicialment com a impactes de caràcter crític, sever o moderat, tant en fase de construcció com de funcionament, i es proposen mesures correctores per a la seua atenuació. En fase de construcció no s'aconsegueix reduir l'impacte definit com a crític sobre el sòl i la vegetació, ja que comporta la completa destrucció d'aquest. En fase de funcionament, els impactes més notables són els deguts a la incidència visual de la proposta, de caràcter moderat, i els més problemàtics els de les emissions gasoses i abocaments líquids, que requereixen d'un control de les mesures correctores proposades en el PVA.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, projecte d'homologació i pla parcial modificatiu sector industrial el Pouet al terme municipal d'Agost, promogut per l'Ajuntament d'Agost, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també la DIA.  
2. S'haurà de traçar una línia virtual des del vèrtex NO de la bassa fins a rotonda d'accés, amb una inclinació aproximada de 20º a l'oest des de la línia de la bassa, que definirà fins al límit est del sector la superfície de prevenció de riscs d'aquesta, on estaran prohibides les construccions de qualsevol tipus, i prohibit emmagatzemar qualsevol tipus de materials no consolidats com ara argiles o graves, com també substàncies perilloses de qualsevol tipus. Tampoc es podran acumular cap tipus de residus ni maquinària en general.  
3. D'acord amb les zones que resulten inundades segons les tres hipòtesis de ruptura estudiades, en la zona d'emmagatzemament de rajola acabada i aparcament, quedarà a més prohibit l'emmagatzemament de materials lleugers o solts que puguen resultar arrossegats per efecte de l'aigua, com ara els plàstics i material d'embalatge, com també els palés solts.   
4. Pel que fa als resultats de l'estudi d'inundabilitat presentat, s'hauran d'adoptar mesures concretes que garantisquen el no-arrossegament de palés amb càrrega o altres elements per efecte de l'aigua fins a la CV-820. Amb aquest fi es recomana que s'adopte alguna de les mesures següents o una combinació d'aquestes:  
- S'haurà d'executar un muret perimetral de contenció, amb suficient resistència a impacte, en la part sud de la zona d'emmagatzemament de rajola acabada i en el límit sud del sector.  
- S'haurà de deprimir lleugerament l'àrea destinada a l'emmagatzemament del producte acabat i l'aparcament, i s'haurà de disposar d'un canaló perimetral per a la recollida de les aigües pluvials connectat a una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió.   
- O s'haurà d'executar la superfície asfaltada a dues aigües amb formació de pendents no inferiors al 5%, i limafoia central est-oest, amb canaló per a evacuar les aigües pluvials connectat a una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió.  
- Qualsevol altra mesura que, a judici del tècnic redactor del projecte d'urbanització o de l'enginyer redactor del projecte de la instal·lació industrial, garantisca l'objectiu expressat en aquest condicionant.  
5. D'acord amb les conclusions de l'informe sobre la bassa Canalillo Moclem, s'haurà d'executar, a càrrec del sector i amb l'autorització prèvia dels titulars de la séquia i la resta d'administracions competents, una nova conducció ø900 de desguàs d'emergència de la bassa, des de l'arqueta de ruptura de càrrega fins a travessar la carretera CV-820, i s'haurà d'identificar en el projecte d'urbanització el nou punt de desguàs aigües avall de la carretera d'Agost-Novelda.  
6. S'hauran de formigonar els circuits de circulació interna de vehicles i s'hauran de mantenir netes de materials pulverulents les zones de circulació. S'hauran d'instal·lar sistemes de neteja via humida per als baixos i pneumàtics dels camions a l'eixida del complex industrial.  
7. Totes les mesures protectores i correctores compreses en l'estudi d'impacte ambiental, en la totalitat de la documentació analitzada ambientalment, com també en el condicionat establit en la DIA que comporten unitats d'obra, hauran de figurar en la memòria o annexos, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost del projecte d'urbanització del sector, i dels successius projectes de construcció d'infraestructures. També s'hauran de valorar i proveir les despeses derivades del PVA.  
8. En el cas que la indústria ceràmica que es pretén instal·lar en aquest sector fora un dels supòsits fàctics inclosos en l'annex I de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrat de la contaminació (capacitat total de producció superior a 75 t/dia, o una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega per forn), haurà d'obtenir l'autorització ambiental integrada per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 194/2005-AIA   
Títol: Modificació puntual núm. 2 del PGOU: ronda Nord i ronda Sud  
Promotor: Ajuntament d'Onda  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Onda i CTU   
Localització: Al nord-oest nucli urbà d'Onda des de la carretera CV-20 a Ribesalbes fins a la carretera CV-223 a Tales vorejant el nucli urbà d'Artesa; i al sud paral·lelament al marge esquerre del riu Sec delimitant amb el sector SUR-8 i SUI-3  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual núm. 2 del PGOU d'Onda es divideix en quatre actuacions diferents però relacionades entre elles, consistents en la modificació del traçat de les rondes nord i sud, la constitució d'un sector urbanitzable residencial denominat la Cosa i l'ampliació del sòl urbà industrial UI-3.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
De les quatre actuacions que integren la proposta, dues constitueixen nous sectors de sòl urbanitzable sense ordenació detallada. Les altres dues conformaran sengles modificacions de la RP viària ronda Nord i ronda Sud, així també de la RP de protecció del domini hidràulic (PH).   
El sector la Cosa està conformat pel sòl urbanitzable sector SUR-2, el sòl urbà industrial UI-1 i el sòl urbà residencial U1 i U3 del PG vigent, al qual s'afigen els terrenys limítrofs a l'oest classificats com a SNU comú que són objecte de reclassificació. La superfície total del sector és de 222.132 m². Està delimitat a l'est pel camí de Fanzara i la zona esportiva municipal; al sud per la CV-223 i el sòl urbà UI i U3; al nord per la ronda Nord i a l'oest pel SNU de la partida de Sala.  
El sector ampliació UI-3 està integrat en la seua totalitat per SNU de protecció agrícola, i comprén una superfície de 140.688 m² que es proposa reclassificar com a sòl urbanitzable d'ús industrial, i inclou una superfície de ZV de 40.874 m², dels quals 12.814 m² comporten el trasllat d'una porció de zona verda englobada en la UE-2 del sector SUR-8, els quals es desclassifiquen i passen a SNU comú. Està delimitat al nord pel SUR-8 d'ús industrial i el seu vial perimetral i al sud pel traçat proposat per a la ronda Sud.   
Pel que fa a les dues rondes, la RP denominada ronda Nord, amb una amplària constant en tota el traçat d'aquesta de 30 m, enllaça amb la CV-20 a Ribesalbes i el vial perimetral nord-est, voreja la zona dotacional esportiva i el sector la Cosa, i travessa el SNU comú fins a circumdar el nucli de població d'Artesa i connectar amb la CV-223 en direcció a Tales. La ronda Sud parteix de la intersecció del carrer Capamantos amb el camí de Betxí camins ramaders), i discorre el traçat per SNU de protecció agrícola, paral·lela al riu Veo (Sonella) o riu Sec de Betxí, fins a enllaçar amb el vial perimetral de vora urbana previst en el sector SUR-8. Aquest sistema viari tindrà una amplària de 25 m, amb una franja de 50 m al sud que passa a zona verda de la RP a la vora del riu i els camins ramaders, i una altra banda al nord de 25 m d'amplària com a reserva.  
3. Alternatives  
No s'ha presentat un estudi d'alternatives enteses com a tals, tot i que sí s'ha dedicat un apartat a justificar la solució adoptada, que en el cas de les dues xarxes viàries, sent perimetrals al sòl urbà, intenten seguir el traçat de camins ja existents, mentre que els nous sectors s'integren en les directrius del planejament vigent en Onda.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 28 d'octubre de 2005 el STPOT de Castelló remet una còpia de l'estudi d'impacte ambiental relatiu a la MP 2 del PGOU rondes Nord i Sud i el resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental. La documentació tècnica es va completar amb data 26 de desembre de 2005.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló de data 25 de juliol de 2004, en el tauler d'edictes municipal i en el DOGV núm. 4788, de 2 de juliol de 2004.   
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar un total d'11 al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament d'Onda, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 29 de novembre de 2004.  
3. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades han fet necessari modificar el contingut de la proposta, bàsicament en els aspectes següents: modificació, segons sembla, de la rasant de la ronda Nord en la seua embocadura amb el barranc, prolongant-la de manera que salve els camins existents; canvi en el traçat de la ronda en un xicotet tram que afectava un habitatge preexistent evitant-ne així el derrocament; i reducció de l'amplària de la ronda Nord de 35 m a 30 m, per a evitar també el derrocament d'algunes construccions.   
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 2 de juny de 2006, se sol·licita al STPOT una ampliació de la documentació presentada, que de manera resumida s'hi exposa a continuació:  
1. Es completarà l'expedient d'estudi d'impacte ambiental incoat amb l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de PCV; l'informe de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el planejament proposat, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats; l'informe de la CHX respecte a l'afecció al DPH en a l'àmbit de la ronda Sud; i l'informe de la Unitat de Camins Ramaders del ST de Medi Ambient de Castelló sobre l'afecció als camins ramaders tant dels sòls residencials com de les infraestructures lineals.  
2. Pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental i a la documentació tècnica de la proposta, es considera necessari:   
- S'haurà de justificar el compliment del condicionant primer de la DIA de l'expedient 301/1998-AIA, relativa a PGOU d'Onda, havent de tenir en compte l'afecció dels diversos camins ramaders al pas d'aquests pel sector la Cosa.   
Pel que fa a la ronda Sud s'haurà de completar la documentació gràfica de la proposta a una escala adequada que permeta la lectura i comprensió del traçat previst. S'hauran de justificar ambientalment les alternatives possibles de la traça viària pel que fa a:  
- L'afecció als camins ramader assagador Reial de Betxí a Fanzara i assagador de Volta del Corral del Sastre, dels que es grafiarà el seu traçat i amplària legal en els plànols, com també la normativa urbanística vigent d'aquests.  
- L'afecció al llit del riu Sec (marges, zona de servitud i de policia), qualificat com a SNU de protecció (PH) en el PG d'Onda.   
- En aquest sentit s'haurà de valorar un traçat i tractament del sistema viari que es propose més sensible en relació amb l'esmentat llit i el seu contacte amb la vora urbana, en el qual:  
- S'assegure l'adequada protecció dels marges i ecosistemes riparis potenciant l'ús públic com a espais lliures i zones verdes dels sòls limítrofs al llit.   
- S'analitze la nova infraestructura viària sota criteris de tractament paisatgístic de la ribera de l'esmentat llit i del perfil urbà d'Onda.  
- Es mantinga no sols la integritat superficial dels camins ramaders, sinó que es garantisca l'ús legal d'aquests establit en la Llei 3/1995, de camins ramaders. En aquest sentit, s'haurien de buscar solucions com ara dedicar l'assagador a passeig públic o albereda, amb plena accessibilitat i sense circulació de vehicles motoritzats, ús aquest últim no previst en la legislació de referència.   
- Pel que fa a la modificació del SUR-8 i la classificació com a SNU comú d'un xicotet àmbit qualificat com a ZV en el vigent PG a la vora del vial perimetral del sector, a fi de regularitzar els habitatges unifamiliars existents, s'hauria de justificar adequadament aquesta classificació, d'acord amb la LSNU i, ambientalment, en quedar enclavades en un entorn industrial amb un ambient atmosfèric determinat pel que fa a qualitat de l'aire i nivells sonors. A més, s'haurien d'avaluar les condicions de connexió dels habitatges a la xarxa de sanejament municipal o el tractament de les aigües residuals que es generen.  
Amb data 11 de juliol de 2006, el STPOT de Castelló remet informe d'ampliació de documentació de la MP 2 del PGOU d'Onda, a fi d'esmenar les deficiències informades.  
Informes sectorials  
Consta en l'expedient d'estudi d'impacte ambiental les sol·licituds, per part de l'Ajuntament d'Onda, dels informes preceptius a conselleria d'Educació, Cultura i Esports, amb data 13 d'abril de 2005, i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 10 de març de 2005, sense que fins a la data s'haja obtingut, segons semble, una contestació a aquestes.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la CTH, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. Els terrenys no es troben afectats per risc d'inundació segons el PATRICOVA, ni per sòls forestals cartografiats pel PGOF.   
2. El terme municipal d'Onda es troba inclòs entre els municipis afectats pel Pla d'acció territorial de l'entorn de Castelló (PATECAS), que es troba en tramitació i pendent d'aprovació. Aquesta modificació del planejament vigent no resulta incompatible amb les determinacions de l'esmentat document.  
3. El traçat proposat per a la ronda Sud discorre paral·lel al riu Sec o riu Veo, estant tant la reserva viària com la zona de protecció afectades per la zona de policia de l'esmentat llit. El riu Sec travessa el terme municipal d'Onda pel sud en direcció d'aquest. Es tracta d'un llit quelcom sinuós i no molt profund, les aigües del qual estan regulades per l'embassament d'Onda.   
Els terrenys ocupats pel llit estan classificats com a SNU de protecció del domini hidràulic (PH) pel planejament general vigent. No es justifica ambientalment la desprotecció d'aquests per causa del traçat de la ronda Sud, que podria adaptar-ne el traçat i discórrer exterior a aquest.  
4. Tots els àmbits de les actuacions presentades es troben afectats pels camins ramaders que travessen el terme municipal d'Onda. El camí ramader assagador Reial Camí Vell de Castelló i l'assagador Reial de Betxí a Fanzara travessen el sector la Cosa, i coincideixen en algun tram amb el viari en penetrar en el sòl urbà. El traçat de la Ronda nord coincideix parcialment amb l'assagador Reial Camí Vell de Castelló i l'assagador del Forns del Redó intersecta perpendicularment aquest sistema viari. Per la seua banda, el traçat de la Ronda sud es troba afectat inicialment per un tram de l'assagador Reial de Betxí a Fanzara i, més avant, per l'assagador de Volta del Corral del Sastre.   
En l'informe d'ampliació de la documentació hi ha grafiada l'afecció de l'assagador Reial de Betxí a Fanzara i l'assagador de Volta del Corral del Sastre al traçat de la ronda Sud, i les seues respectives amplàries legals de 75 m i 20 m respectivament, que passaran a formar part de la zona verda de la xarxa primària associada a aquest nou vial.  
5. L'estudi d'impacte ambiental inclou un informe arqueològic que afirma que no hi ha jaciments arqueològics catalogats en els àmbits de les actuacions proposades. No obstant això, en el sector la Cosa sí que apareixen diversos elements inclosos en l'Inventari d'Elements Etnològics de la DG de Patrimoni, en concret, construccions pertanyents a antigues fàbriques i la Bassa de la Vila.  
No consta en l'expedient informe preceptiu regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
De les actuacions que integren la modificació del planejament proposat, estan sotmeses al procediment d'estudi d'impacte ambiental aquelles que comporten una modificació del SNU, incloses les reclassificacions de SNU a sòl urbanitzable, com la que afecta una xicoteta superfície de terrenys per a ampliar el sector la Cosa i la de l'ampliació del sector UI-3, com també la definició del traçat de les dues rondes que passen a formar part de la RP. La modificació proposada per al SUR-8 no està sotmesa a estudi d'impacte ambiental per la qual cosa no serà considerada a continuació.  
Les diverses zones d'actuació se situen adjacents al nucli de població d'Onda, tractant-se fonamentalment de terrenys de caràcter agrícola amb cultius o en abandó, on no s'han detectat espècies vegetals ni faunístiques per a la conservació d'aquestes. Les diverses actuacions proposades es troben condicionades per les diverses afeccions legals descrites, algunes de les quals en derivar d'elements naturals han de ser, en especial, considerades ambientalment.  
Respecte a l'ampliació del sector UI-3, cal dir que atés que afecta SNU de protecció agrícola la modificació del planejament general comporta la desprotecció d'aquest sòl i la reclassificació directa d'aquest a sòl urbanitzable industrial. Aquesta reclassificació proposa rodejar completament amb sòl industrial, per tots els seus costats, el sector U-7 Monte Blanco, un nucli de població d'ús residencial i baixa densitat, que quedaria enclavat en un entorn completament industrial, amb un ambient atmosfèric determinat pel que fa a qualitat de l'aire i nivells sonors. Encara que la proposta disposa molt encertadament entre el sòl industrial i el residencial de diversos espais lliures com a zones verdes a manera de matalàs, amb continuïtat fins a la ronda Sud, la solució presenta algun dubte de caràcter ambiental pel que fa a la qualitat ambiental urbana i, en especial, els nivells sonors i les emissions atmosfèriques en funció de les característiques de les indústries que allí s'instal·len, que no s'especifiquen ni limiten.  
El nou sòl industrial resultant aquesta dividit en dues zones situades en ambdós laterals i al sud del sector, una al nord-est a la vora de la rotonda que enllaça amb el vial de vora del sector SUR-8, i una altra al sud-est al llarg de la ronda Sud fins al carrer Capamantos, a manera de penetració entre les zones residencials de Monte Blanco, una unitat d'execució d'habitatges aïllats i el nucli residencial del Tossalet.  
Pel que fa a la valoració del paisatge, si bé les noves actuacions queden integrades al paisatge urbà del municipi, la qualitat paisatgística des del marge dret del riu Sec cap a Onda s'ha definit com a molt baixa en l'estudi d'impacte ambiental, mentre que en les proximitats del riu es confia la solució final al disseny d'una zona verda a la vora del llit. No obstant això, l'actuació de la ronda sud i el sector ampliació de l'UI-3 podria comportar una millora substancial pel que fa a la qualitat de vida, del paisatge i de l'ambient urbà en aquesta zona, en especial, pel que fa a la definició del perfil urbà de la ciutat amb el seu castell, com també un nou accés amb limitació de velocitat i un caràcter menys industrial, amb predomini de zones verdes i els seus recorreguts de vianants, enfront del trànsit motoritzat intens i el pesant, que s'hauria d'excloure.  
La depuració de les aigües residuals mitjançant la connexió a la xarxa de sanejament municipal està prevista en l'àmbit del sector la Cosa, igual que la connexió de la xarxa d'aigua potable. En els sòls sotmesos a estudi d'impacte ambiental no es preveu un increment substancial de la demanda d'aigua potable i el volum d'aigües residuals que s'ha de generar, que no comporta un increment considerable respecte al previst en el PG vigent. No obstant això, tampoc el context actual pel que fa a recursos i tractament de contaminants és el mateix, per la qual cosa la justificació pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics resulta pertinent. Igualment, la recollida de RSU no hauria de presentar cap inconvenient per als serveis de recollida del municipi.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora globalment el possible impacte ambiental que es puga derivar de les actuacions proposades com a moderat, però no es detecten incompatibilitats ambientals per al desenvolupament de la proposta. L'impacte més severs és el relatiu a la possible afecció al patrimoni etnològic i als camins ramaders, i en especial, al llit del riu Sec a causa de l'execució d'una infraestructura viària d'importància a la vora del marge esquerre d'aquest. La proposta haurà d'adequar-ne la solució definitiva a fi d'evitar, prevenir i minorar aquest impacte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la documentació relativa a la modificació puntual núm. 2 del PGOU d'Onda, promogut per l'Ajuntament d'Onda, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, haurà d'obtenir-se informe favorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també el sentit d'aquest informe.   
En el desenvolupament del sector la Cosa, s'hauran de tenir en compte les construccions pertanyents a antigues fàbriques i la Bassa de la Vila, elements inclosos en l'Inventari d'Elements Etnològics, de la DG de Patrimoni, aspecte aquest que hauria de ser previst en la fitxa de planejament i gestió del sector.  
2. En vista de l'afecció a diversos camins ramaders, s'hauria d'actuar de la manera següent, sense perjudici de les consideracions que la Unitat de Camins Ramaders puga informar en els tràmits establits per la Llei 3/1995, de camins ramaders:  
- En l'àmbit de la ronda Nord i del sector la Cosa, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de l'execució del vial, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i obtenir l'autorització corresponent.  
- En l'àmbit de la ronda Sud, s'haurà de mantenir la integritat superficial i continuïtat dels camins ramaders afectats i s'assegurarà la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris amb aquell en els termes expressats en els articles 16 i 17 de la Llei 3/1995. de camins ramaders.   
- La titularitat dels terrenys dels camins ramaders continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.  
3. El vial de la ronda Sud i el traçat d'aquesta discorrerà en el projecte com més allunyat possible del llit del riu i del traçat dels camins ramaders (amplària legal), exterior en tot el seu traçat al SNU de protecció del domini hidràulic (PH) segons el pla general vigent i a la zona de servitud del riu Sec. Abans de l'aprovació definitiva del projecte, s'haurà d'obtenir el corresponent informe de l'organisme de conca sobre l'afecció a la zona de servitud i zona de policia del riu Sec.  
4. Pel que fa al sector ampliació UI-3, es valorarà ambientalment una alternativa d'ús global terciari o mixt, amb possibilitat de zones d'esplai per a l'oci, concretament en les parcel·les més a l'oest cap al carrer Capamantos i les zones residencials. L'alternativa d'ús industrial es justificarà, si és el cas, per la falta de sòl disponible ja urbanitzat per a aquest ús al municipi, havent-se, a més, de limitar els usos permesos i compatibles en el sector, que es remetrà juntament amb una proposta de mesures correctores específiques, a fi de reduir l'impacte derivat de la implantació d'activitats industrials limítrofes a nuclis de població consolidats.   
En aquest sentit serà motiu d'una resolució complementària que emetrà la directora general de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge la valoració ambiental d'aquesta alternativa i la justificació de la solució adoptada, és a dir, de l'ús global del nou sector ampliació UI-3, i l'especificació d'usos permesos, compatibles i prohibits d'aquest.   
En cas contrari, es considerarà ambientalment acceptable la qualificació com a SNU comú dels terrenys al nord del traçat de la ronda Sud, excloent de la MP núm. 2 la reclassificació d'aquests com a sòl urbanitzable, que quedarà llavors posposada a una nova proposta de planejament parcial reclassificatori, sotmesa al corresponent procediment d'estudi d'impacte ambiental d'aquest, incloent un estudi d'impacte ambiental específic i concret dels usos i l'ordenació definitiva d'aquests.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 19/06 AIA  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries de Corbera (València)  
Promotor: Ajuntament de Corbera  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Corbera, CTU  
Localització: Terme municipal de Corbera, València  
- Límit nord: partida el Calvari  
- Límit aquest: carretera de les Coves  
- Límit sud: nucli urbà de Corbera  
- Límit oest: partida de les Coves  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Mitjançant aquesta modificació puntual es planteja canviar la classificació de 9,137 ha de sòl no urbanitzable rústic sense protecció a sòl urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El municipi es troba en la zona meridional i a l'oest de la Ribera Baixa, i limita al nord amb Fortaleny, Llaurí, Riola i Polinya de Xúquer; a l'oest i sud amb Alzira; al sud i est amb Llaurí i Cullera.  
La zona objecte de projecte, es troba situada al sud-oest del nucli urbà de Corbera i ocupa 9,137 ha.  
Planejament vigent i proposat  
En l'actualitat Corbera, té en vigor normes urbanístiques aprovades definitivament el 9 de novembre de 1999 per la Comissió Territorial d'Urbanisme, estructurant de forma global l'ordenació urbanística del municipi.  
Ordenació prevista i usos  
La modificació puntual de les normes urbanístiques requereix la figura del pla parcial com a instrument de desenvolupament. Les condicions d'ordenació del sector són les següents:  
Usos  
- Ús dominant residencial.  
- Els usos compatibles són els dotacionals i servei públic.  
- L'ús prohibit és l'industrial en qualsevol de les formes d'aquest.  
La densitat màxima prevista serà de 12 habitatges per hectàrea, la qual cosa comporta un total de 110 habitatges.  
Tramitació administrativa  
En data 19 de gener de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de data 10 de març de 2005, s'acorda aprovar provisionalment la modificació núm. 1 de les normes subsidiàries de Corbera (Vall de les Coves).  
1. Informació pública  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 8 d'octubre de 2004, i en el DOGV núm. 4866, de data 20 d'octubre de 2004.   
Durant el període d'informació al públic de l'alternativa presentada s'hi van presentar set al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Una de les al·legacions fa referència a la no-aplicació a l'hora de redactar l'estudi d'impacte ambiental, de la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge. També es comenta la falta de l'informe vinculant de la conselleria de Cultura Educació i Esport respecte al tractament del patrimoni.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
La Direcció General de Gestió del Medi Natural, en data 9 de març de 2006, després d'observar carències en la documentació enviada, sol·licita a l'Ajuntament:  
- Còpia de les sol·licituds d'informe realitzades a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i a la conselleria de Cultura.  
- Informe de l'entitat gestora de les aigües residuals assumint la depuració d'aigües generades per l'actuació.  
- Anàlisi fisicoquímica de l'aigua potable subministrada al municipi.  
- Descripció de les actuacions que s'han de realitzar en el barranc que travessa la zona del sector.  
- Avaluació de les zones forestals afectades.  
- Format digital amb la delimitació georeferenciada del sector.  
En data 14 de juny de 2006, l'Ajuntament respon al requeriment realitzat, i presenta un nou estudi d'impacte ambiental.  
En data 30 de juny de 2006, la Direcció General de Gestió del Medi Natural, reitera la necessitat de presentar:  
- Estudi dels recursos hídrics disponibles i necessaris per al proveïment de la població.  
- Mesures per a disposar d'aigua en qualitat, ja que té índexs de nitrats.  
- Informe de l'entitat gestora de l'EDAR de Llaurí.  
- Descripció de les actuacions que s'han de realitzar al barranc que travessa la zona del sector.  
- Informe vinculant de la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la conformitat amb el projecte.  
L'Ajuntament, en data 28 de juliol de 2006, envia documentació en què exposa el que segueix:  
- Realitza una previsió justificada del volum d'aigua potable i estima que hi ha aigua potable per a cobrir les necessitats previstes.  
- Diuen que l'aigua és tractada mitjançant un sistema d'osmosi inversa i compleix així la reglamentació tècnica sanitària.  
- Certificat de l'EPSAR  
- Descripció de la vegetació existent.  
- Tractament que s'ha de donar al barranc existent.  
Informes sectorials  
Petició d'informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 20 de juliol de 2005, sol·licitant informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics.  
Certificat de l'EPSAR, de data 21 de juliol de 2006, en la qual informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Llaurí-Corbera, de les aigües residuals generades per l'actuació plantejada sota compliment dels condicionants següents:  
- En el seu dia, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.   
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 62.870,50 €, a l'efecte del qual haurà d'establir-se l'oportú conveni, si és el cas, entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Corbera.  
Certificat en què es justifica la capacitat de recollida i tractament dels residus generats per les empreses encarregades d'això (Tetma, Anfevi i Girsa).  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
2. Hi ha un barranc que travessa el sector amb una amplària mitjana de dos metres i es troba tractat mitjançant murs de maçoneria. El promotor per mitjà d'un escrit enviat al juliol de 2006 es compromet a mantenir la naturalitat d'aquest i de la creació d'un vial tangent a aquest perquè servisca com a zona natural de passeig de la població.  
En aquest sentit cal tenir en compte el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, els reglaments d'aquesta i la resta de disposicions que el desenvolupen. Per a qualsevol tipus d'actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o dins de la seua zona de policia a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, haurà de tenir com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'organisme de conca d'acord amb la legislació. Sent la zona de policia de 100 metres a partir d'ambdós marges comptats cap a l'exterior.  
3. Consultada la base de dades de l'Àrea de Patrimoni de la conselleria de Cultura, no s'han trobat jaciments ni béns en la zona estudiada. Encara així, s'ha de presentar l'informe vinculant sobre la conformitat del projecte, d'acord amb la Llei 4/98, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
La zona objecte d'estudi es troba situada a l'oest del nucli urbà, en contacte directe amb el sòl urbà d'aquell i amb accés des de la carretera CV-510 que porta fins a Polinya del Xúquer, mitjançant un camí.  
La localització de la proposta es troba a cavall entre el pla dels camps de cultiu existents i les zones elevades.  
L'orografia i la vegetació existent, en conjunció amb els aspectes anteriorment citats, contribueixen igualment a diferenciar ambdues parts. Així, la meitat occidental de la proposta posseeix pendents prou pronunciades, i un sòl caracteritzat per la presència de roca a poca profunditat o en afloraments superficials. La vegetació existent està composta per matoll baix i exemplars més o menys aïllats de Pinus halepensis. D'altra banda, els terrenys situats a peu de vessant s'estenen per una superfície sensiblement plana i es troben dedicats al cultiu de cítrics i fruiters, servint de matalàs entre l'entramat urbà i els primers contraforts de la Serra de Corbera.  
Hi ha una gran quantitat de construccions desenvolupades en les zones elevades de la zona d'estudi, per la qual cosa es pot dir que la zona es troba bastant antropitzada. Encara que la densitat d'habitatges és molt baixa i l'estudi de paisatge presenta mesures d'integració paisatgística, s'haurà d'obtenir informe favorable de l'estudi de paisatge presentat.  
L'únic risc destacable a tenir en compte a l'hora de la construcció dels habitatges és el risc sísmic alt existent en la zona d'estudi.  
Aigua potable  
Actualment els recursos hídrics de què disposa el municipi per al proveïment són els extrets del pou municipal d'aigua potable: pou de les Coves.  
El pou és de propietat municipal, i disposa segons dades de l'Ajuntament de Corbera, d'un cabal aproximat de 3.100 m³/dia. Segons l'informe presentat l'increment del consum anual és de 35.131,25 m³/any i el consumit per la totalitat de la població és de 314.356,25 m³/any, per la qual cosa el sobrant és de 1.131.500 m³/any.  
Cal ressenyar que el municipi de Corbera com molts municipis de la Ribera té problemes pel que fa a la concentració de nitrats. Per a resoldre el problema disposen d'un sistema d'osmosi inversa que tracta l'aigua prèvia al consum.  
Aigües residuals  
El cabal generat previst és de 77 m³/dia i segons informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües hi ha viabilitat de gestió d'aquestes ja que actualment l'EDAR està dissenyada per a tractar 1500 m³/dia i el cabal tractat és de 1.316 m³/dia.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual de les normes subsidiàries sector Vall de les Coves al terme municipal de Corbera (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i el desenvolupament del projecte:  
1. S'ha de presentar informe favorable de la Direcció General de Qualitat Ambiental sobre l'estudi acústic realitzat.  
2. S'ha de presentar informe favorable de l'Àrea d'Urbanisme de València de la conselleria de Territori i Habitatge, sobre l'estudi de paisatge presentat.  
3. S'haurà d'assegurar la qualitat de l'aigua potable subministrada per al proveïment de la població, havent de complir el Reial decret 140/2003, que va aprovar la reglamentació tecnicosanitària per al proveïment i control de qualitat de les aigües potables de consum públic.  
4. S'hauran de complir els condicionants marcats en l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües respecte a viabilitat de tractament, en l'EDAR Corbera-Llaurí, de les aigües residuals generades.   
5. S'ha de mantenir la integritat i les condicions naturals del barranc existent en l'àmbit de l'actuació, tenint en compte que per a qualsevol tipus d'actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic o dins de la seua zona de policia a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'organisme de conca d'acord amb la legislació.  
6. El material necessari per a realitzar l'esplanada dels sectors plantejats haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i haurà de disposar d'un certificat en el qual s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
7. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
8. S'haurà d'aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons allò que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5656, del 10-12-2007 (2007/14795)

RESOLUCIÓN de 23 de noviembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Benilloba, Redován, Agost, Onda y Corbera.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5656

Fecha DOGV
:   10-12-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/14795

CVE


Fecha del documento
:   23-11-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Redován](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Benilloba](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Corbera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de noviembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Benilloba, Redován, Agost, Onda y Corbera. [2007/14795]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las resoluciones correspondientes a los expedientes 384/03-AIA Benilloba, 043/05-AIA Redován, 168/05-AIA Agost, 194/05-AIA Onda, y 019/06-AIA Corbera, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 23 de noviembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 384/03 AIA  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Benilloba (Alicante)  
Promotor: Ayuntamiento de Benilloba  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benilloba, CTU  
Localización: Término Municipal de Benilloba, Alicante  
- Linde norte: Término municipal de Gorga  
- Linde este: Término municipal de Penáguila  
- Linde sur: Término municipal de Penáguila  
- Linde oeste: Término municipal de Cocentaina  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
Mediante este Plan General se pretende realizar una ordenación urbanística del término municipal de Benilloba, por tanto se regirán obligatoriamente por estas normas de utilización, uso y edificación del suelo en todo el territorio de Benilloba.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El municipio se encuentra enclavado en la Comarca del Comtat y limita al norte con el municipio de Gorga, al este y sur con Penágila y al Oeste con el de Cocentaina.  
Planeamiento vigente y propuesto  
En la actualidad Benilloba, tiene en vigor una Delimitación del Suelo Urbano aprobada definitivamente el 28 de octubre de 1977 por la Comisión Provincial de Urbanismo, único instrumento de planeamiento de ámbito municipal, cuyas Normas Urbanísticas se referían a las Normas de Ordenación Complementarias y Subsidiarias del Planeamiento de la Provincia de Alicante.  
Ordenación prevista y usos  
Suelo urbano: Áreas urbanas totalmente consolidadas, tuvieran o no esta clasificación en el planeamiento anterior. Áreas periurbanas y, por tanto, bajo la influencia directa del casco urbano. Red Viaria. Zonas verdes y de uso deportivo. Superficie de 197.629 m².  
Suelo urbanizable: El suelo urbanizable se distribuye en dos sectores claramente diferenciados. Un polígono industrial situado al oeste del casco urbano, junto a la carretera de Cocentaina, y un área residencial adyacente al casco urbano en la parte este. Este sector residencial se divide a su vez en dos subsectores, según se haya realizado o no la ordenación pormenorizada de los mismos. Superficie de 439.066 m².  
Suelo no urbanizable: Este tipo de suelo corresponde al resto del término municipal, donde no existen edificaciones en uso ni núcleos de tipo alguno. Esta clasificación se ha dividido en distintas calificaciones, correspondientes a áreas de interés, que merecen protección especial. Superficie de 8.614.048 m².  
- Suelo No Urbanizable Común  
- Suelo No Urbanizable de Protección de Cauces  
- Suelo No Urbanizable de Protección de Infraestructuras  
- Suelo No Urbanizable de Protección Forestal y Paisajística  
- Suelo No Urbanizable de Protección Arqueológica  
Tramitación Administrativa  
En fecha 26 de septiembre de 2003, el Ayuntamiento de Benilloba, remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según acuerdo plenario de fecha 3 de abril de 2003, se acuerda aprobar provisionalmente el Plan General de Ordenación Urbana de Benilloba (Alicante).  
1. Información pública  
El mencionado Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Información de fecha 19 de noviembre de 2002, en el periódico Ciudad de Alcoy de fecha 19 de noviembre de 2002, y en DOGV Nº 4.375 de fecha 11 de noviembre de 2002.   
Durante el periodo de información al público de la alternativa presentada se presentaron seis alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
Las alegaciones presentadas no se consideran de carácter ambiental.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
La Dirección General de Gestión del Medio Natural, en fecha 19 de agosto de 2004, tras observar carencias en la documentación enviada, solicita al Ayuntamiento:  
- Ampliación de la descripción del medio, aportando documentación acerca de la presencia de flora y fauna de relevancia.  
- Cartografía de los factores ambientales descritos.  
- Identificación y Valoración adecuada de los impactos.  
- Acreditación de la existencia de recursos hídricos.  
- Certificado de la entidad gestora de aguas residuales del municipio.  
- Gestión de los recursos inertes.  
- Informe vinculante de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre la conformidad con el proyecto.  
- Protección de las vías pecuarias.  
- Protección de las zonas forestales existentes.  
- Programa de Vigilancia Ambiental.  
En fecha 27 de enero de 2005, el Ayuntamiento responde al requerimiento realizado, presentando documentación que consta de cartografía de riesgos a escala inadecuada, ampliación de la descripción del medio, análisis de los recursos hídricos, depuración de aguas.  
En fechas 4 de marzo de 2005 y 13 de septiembre de 2005, la Dirección General de Gestión del Medio Natural, se reitera la necesidad de presentar:  
- Acreditación de la existencia de recursos hídricos.  
- Infraestructuras propuestas que la EDAR asuma el aumento de aguas residuales generadas.  
- Certificado de la entidad gestora de los R.S.U.  
- Exclusión del sector residencial propuesto R-1 debido al alto riesgo de desprendimiento que existe en la zona donde se pretende desarrollar.  
- Los usos propuestos para el Suelo No Urbanizable de Protección Paisajísitica deben ser acordes con la naturaleza del terreno que se pretende proteger.  
- Informe vinculante de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre la conformidad con el proyecto.  
El Ayuntamiento, en fecha 10 de agosto de 2006, envía un texto refundido del Estudio de Impacto Ambiental, donde expone lo siguiente:  
- Exclusión del Sector Residencial R-1 del proceso urbanizador dejando el sector como zona verde, debido al alto riesgo de desprendimiento existente.  
- Informe de la Diputación de Alicante en el resume los recursos hídricos existentes en el municipio, y estudio en que se concluye que si se llevan a cabo la totalidad de las actuaciones no existirían recursos hídricos suficientes.  
- Informe de Proaguas Costablanca en que informa de las características de diseño de la EDAR existente en Benilloba.  
- Catalogo de Bienes Inmuebles y Yacimientos Arqueológicos existentes en el Término Municipal de Benilloba.  
Informes sectoriales  
Certificado de la Mancomunidad El Xarpolar de Planes, de fecha 25 de mayo de 2005, en el que afirma que dispone de infraestructuras, medios adecuados y suficientes para asumir el incremento de población derivado de la aprobación del proyecto.  
Informe de la Proaguas Costablanca (entidad gestora de la EDAR), de fecha 11 de noviembre de 2004, en el que explica los datos de diseño de la EDAR de Benilloba. La EDAR está diseñada para una población de 2000 habitantes y un caudal diario de 400 m³/día. Hasta septiembre de 2004 el caudal medio diario es de 235 m³/día.  
Informe de la Diputación Provincial de Alicante, de fecha 24 de noviembre de 2004, en el que concluye, que actualmente el caudal punta es de 815 m³/día y modificando las instalaciones actuales es de 1.555 m³/día.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración.  
2. Existen tres vías pecuarias en el término municipal, Cañada Real del Alto Tosals que tiene una anchura legal de 75,22 m, el Cordel de la Teuleria con una anchura legal de 37,61 m y la Colada de Rodacantes con una anchura legal de 5 m. Las vías pecuarias se han calificado como de Protección de Infraestructuras.  
3. El término municipal se encuentra atravesado de Norte a Sur por el río Penáguila. Existen también varios barrancos muy marcados que no constituyen cursos permanentes de agua, funcionando tan solo en casos de lluvias torrenciales. Tanto el cauce del río como los barrancos de mayor entidad se han calificado como de Protección de Riberas.  
4. En requerimiento de documentación realizado al Ayuntamiento desde esta Dirección General, ya se advirtió la necesidad de excluir de los usos permitidos en el Suelo No Urbanizable de Protección Forestal Paisajísitica, la Vivienda unifamiliar, la Ganadería extensiva, los almacenes vinculados a la actividad agrícola y ganadera, ya que según la Ley de Suelo No Urbanizable 10/2004, en este tipo de suelos "solo se podrán realizar instalaciones, construcciones u obras que tenga previstas el planeamiento por ser necesarias y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo". En el último documento enviado por el Ayuntamiento se hace caso omiso a este punto, por lo que será condicionante para la aprobación del Plan General.  
5. En el Estudio de Impacto Ambiental se incluye un estudio del patrimonio Arqueológico y Etnológico del patrimonio histórico de Benilloba, pero no se presenta el informe vinculante sobre la conformidad del proyecto, de acuerdo con la Ley 4/98 de 11 de junio de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones Ambientales  
En general es un término municipal abrupto, situado al Este de la estribación de la Serreta o Sierra de Onchones y limitado al Norte por el río Valleseta, y al Sur por el barranco de Amagat. Su relieve es irregular y muy variable dependiendo de la zona, siendo la altitud sobre el nivel del mar 533 m en el casco urbano y variando a 425 m de altitud, en la zona más baja.  
En cuanto a la vegetación, una gran parte del suelo se encuentra formado por cultivos de secano en las partes más bajas y llanas del término sobre terrazas abancaladas, existiendo áreas compuestas por almendro, olivo y cereales en menor grado. Parte de esta superficie esta compuesta por campos abandonados que constituyen eriales con abundante vegetación nitrófila.  
En cuanto a la vegetación forestal, la zona más representativa se sitúa al norte del término municipal. En general se encuentra formada por coscoja y lentisco asociada en algunas zonas con bosque de Pinus Halepensis, también existe romero y brezo como comunidades representativas de las zonas de matorrales. Asociada al cauce del río Penáguila, existe vegetación de ribera compuesta principalmente por chopo, zarzamora, junco, olmo, etc.  
Las zonas de vegetación comentadas se encuentran calificadas como de Protección Forestal y Paisajística. En cuanto a las zonas que se plantean como urbanizables, no existe vegetación de especial interés.  
Actualmente la población de Benilloba es de 874 habitantes, y con los dos sectores residenciales propuestos se aumenta la población en 1.355 habitantes (total 2.209 habitantes).  
Agua potable  
El municipio se abastece actualmente de un pozo de agua potable, propiedad del Ayuntamiento, en la zona de Penella, y que según informe realizado por la Diputación Provincial de Alicante tiene una capacidad máxima de 160.000 m³/año.  
La estimación realizada en el Estudio de Impacto Ambiental es de 161.257 m³/año, teniendo en cuenta el desarrollo máximo de viviendas previsto en el Plan General. Por tanto, aunque en el Estudio de Impacto Ambiental considera poco probable el máximo desarrollo, debido a la actual coyuntura, antes de que exista dicha posibilidad se deberá tener garantizado el suministro de agua potable en cantidad y calidad.  
Aguas Residuales  
Benilloba posee actualmente una Estación Depuradora para una población de 2000 habitantes equivalentes, aproximadamente con una capacidad de depuración de 400 m³/día. Como en el caso del agua potable se superaría la capacidad en el caso del desarrollo del Plan General, por tanto se deberán tener previstas las infraestructuras necesarias para asumir dicho aumento antes del desarrollo de la totalidad de las viviendas previstas.  
Residuos Sólidos Urbanos  
Benilloba está incluido dentro de la Mancomunidad de servicios del Xarpolar, entidad que acredita la capacidad para hacer frente al aumento de residuos generados por el desarrollo del Plan General.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero: Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de Benilloba, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo: Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Como usos permitidos en el Suelo No Urbanizable de Protección Forestal Paisajísitica, se encuentran, la Vivienda unifamiliar, la Ganadería extensiva y los almacenes vinculados a la actividad agrícola y ganadera. Dichos usos deben ser excluidos de los permitidos en este tipo Suelo, ya que no son acordes con la protección que se realiza, tal y como se recoge en los art. 16 y 17 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de Suelo No Urbanizable.  
2. Antes del inicio de las obras correspondientes a los sectores, se deberá asegurar la disponibilidad de agua potable en cantidad y calidad para toda la población (la población actual más la esperada tras el desarrollo de los sectores previstos).  
3. Paralelamente a la ejecución de los sectores previstos, se efectuarán las infraestructuras necesarias, en materia de depuración de aguas residuales, de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones en el momento del inicio de ocupación. En el sector industrial será de aplicación la legislación vigente, en cuanto al tratamiento previo al vertido.  
4. El material necesario para realizar la explanada de los sectores planteados deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
5. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
6. Se deberá aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el art.11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero: Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto: La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 14 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 43/05-AIA  
Promotor: Ayuntamiento de Redován  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Objeto del proyecto: Plan General de Ordenación Urbana   
Localización: Término municipal de Redován   
Descripción del proyecto  
El proyecto aprobado provisionalmente el 8 de junio de 2004 por el Pleno del Ayuntamiento, propone la siguiente ordenación:  
- Suelo urbano. Se clasifican un total de 963.474,17 m² diferenciando a su vez:  
1. Suelo Urbano consolidado (SUC). Abarca 640.583,00 m² tanto del núcleo urbano principal como el del Barrio San Carlos   
2. Suelo urbano con gestión diferida (SUD) supone un total de 322.891,17 m² a desarrollar mediante las siguientes unidades de ejecución:  
- Unidades de ejecución de 1 a 7 destinadas al uso residencial que suman un total de 73.874,15 m² .  
- Suelo de Actividades Productivas No Compatibles (A-6) que comprende 174.464,70 m² para uso industrial de industrias de grado de índice alto (4 y 5) según Nomenclator de Actividades Calificadas  
- Parque Público La Ermita que se extiende en una superficie de 74.552,32 m²  
- Suelo urbanizable. Se clasifican un total de 2.299.878,65 m² distinguiendo:  
1. Suelo Urbanizable en ejecución (SUZE 578.493,72 m²) que comprende tres sectores el B4, B5 y B7, las dos primeras de uso residencial y la última destinada al uso industrial   
2. Suelo urbanizable pormenorizado (SUZP) 845.394,93 m²  
- de uso residencial los sectores SUZP-R1, SUZP- R2 y SUZP-R3 con 154.752,97 m²; 66.649,64 m² y 79.722,83 m².  
- de uso industrial/residencial, sector SUZPI/R4, que agrupa usos residenciales e industriales con una superficie de 327.340,04 m 2   
- de uso industrial, SUZP-I1, para actividades logísticas, con una superficie de 216.929,50 m².  
3. Suelo urbanizable delimitado (SUZD) 875,990,00 m²  
- Sectores de uso residencial:   
- SUZD-R1 (135.56, 00 m²)  
- SUZD-R2 (135.880,00 m²)  
- SUZD-R3 148.445,00 m²)  
- SUZD-R4 (245.236,00 m²)  
- Sectores de uso industrial   
- SUZD-I1 que abarca 96.830 m²  
- SUZD -I2 con 114.034,00 m²  
- Suelo no urbanizable (SNU 5.935.447,18 m²) en el se distinguen tres calificaciones:  
- Suelo No urbanizable de Especial Protección (SNU/P) que comprende los terrenos pertenecientes a la Sierra de Callosa de Segura incluidos en el término municipal.  
- Suelo No urbanizable Común (SNU/C) que se corresponde con el resto de suelo no urbanizable del término tres subcategorías en función del riesgo de inundación:  
- tipo 1 sin riesgo de inundación  
- tipo 2 afectado por riesgo de inundación de nivel 2  
- tipo 3 afectado por riesgo de inundación de nivel 6.   
- Suelo No Urbanizable de Infraestructuras (SNU/I) que incluye las infraestructuras viarias, infraestructuras hidráulicas y las vías pecuarias.   
Posteriormente como contestación a la solicitud de ampliación del Estudio de Impacto ambiental el Ayuntamiento remitió en junio de 2006 nueva documentación del Plan Genera y el correspondiente Estudio de Impacto ambiental, aprobados por el pleno del Ayuntamiento en fecha 11 de abril de 2006. Dicha documentación introduce las siguientes modificaciones:  
1. En Suelo Urbano (se incrementa de 963.474,17 m² a 1.123.352 m²)   
Se aumenta la superficie de Suelo Urbano consolidado por disminución de parte de la unidad de ejecución 1 (de 16.017,00 m² a 14.640,00 m²)  
Se incluye como suelo urbano con gestión diferida de la unidad de ejecución 8 con un total de 67.317,00 m² destinada a uso industrial (anteriormente incluido en el sector de Suelo Urbanizable pormenorizado del SUZPI-R 4)   
Se reconvierte el uso del Suelo Urbano con gestión diferida correspondiente al polígono de Actividades productivas No Compatibles a uso residencial con un incremento en superficie de 21.049, 30 m² a desarrollar mediante dos unidades de ejecución (UE-9 y UE-10)  
Se disminuye la superficie el Parque Público La Ermita (de 74.552,32 m² pasa a 70.441,00 m² redelimitando además la superficie de forma que no ocupa terrenos perteneciente s al LIC Sierra de Callosa de Segura)   
2. En Suelo urbanizable   
2.1. En suelo urbanizable pormenorizado   
Se disminuye el suelo urbanizable pormenorizado en la superficie correspondiente a la UE-8 y se incrementa ligeramente la superficie del Suelo urbanizable pormenorizado destinada al uso industrial de actividades logísticas SUZP-I1(de 216,929,50 m² pasa a 220.705,00 m²)  
2.2. En Suelo Urbanizable Delimitado   
Se eliminan los suelos urbanizables delimitados con riesgo de inundación, es decir los siguientes sectores según denominación del documento aprobado provisionalmente en junio de 2004: El SUZD-R1 y El SUZD-I1 renombrandose el resto de sectores con ligeras variaciones en la superficie :  
- SUZD- R1 (agrupa los antiguos sectores R2 y R3) con un total de 300.621 m²   
- SUZD- R2 (se corresponde con el antiguo SUZD-R4) con una superficie de 245.236,00 m²  
- SUZD-I1 con un total de 117. 289,00 m² (antiguo SUZD-I2)   
Tramitación administrativa  
El expediente fue incoado con la documentación recibida del Ayuntamiento de Redován el 31 de enero de 2005, compuesta por dos ejemplares del estudio de Impacto ambiental.  
El 25 de abril de 2005 se remitió escrito al Ayuntamiento de Redován indicando la documentación técnica y administrativa necesaria para la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Los días 12 y 14 de abril se cursaron consultas al Servicio de Ordenación Sostenible y la Dirección Territorial de Alicante de la conselleria de Territorio y Vivienda, recibiéndose las respuestas el 6 de mayo y el 31 de octubre de 2005 respectivamente   
El Ayuntamiento remitió el 3 de agosto de 2005 un ejemplar de la documentación técnica del Plan General.   
El 21 de septiembre de 2005 se remitió escrito a la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante indicando la documentación necesaria tanto técnica como administrativa para la tramitación de expediente.  
El 6 de octubre de 2005 se remitió informe reiterando la solicitud de documentación necesaria para la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental así como informe con el análisis ambiental de la ordenación proyectada, solicitando la subsanación de deficiencias.  
El 29 de octubre de 2005 la Dirección Territorial de Alicante remitió un ejemplar del expediente administrativo completo, indicando que se había dado traslado al Ayuntamiento sobre el informe de deficiencias   
El 29 de noviembre de 2005 se formuló consulta a la conselleria de Justicia e Interior acerca de los riesgos naturales e inducidos que confluyen en el término municipal.   
La documentación correspondiente al Plan General modificada en contestación al informe remitido en octubre de 2005 fue remitida los días 22 de mayo, 7 de junio y 8 de junio de 2006 con lo que se considera completo el expediente.   
El 23 de mayo se reiteró la consulta a la Dirección General de Interior, recibiéndose el informe el 26 de junio de 2006   
Información Pública   
Según consta en el expediente administrativo, la información pública se llevó a cabo mediante publicación del anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4672, de 19 de enero de 2004, y el diario la Verdad, de 13 de enero de 2004, en virtud del Acuerdo de Pleno de 17 de diciembre de 2003.  
Según certificado de aprobación provisional, durante el período de información pública se presentaron 18 alegaciones y propuestas, y 2 fuera del plazo establecido.  
Las alegaciones carecen de carácter ambiental salvo la presentada por el Ayuntamiento de Benferri que hace referencia a la regulación del tipo de actividades a emplazar en el polígono SUZP-I1 ya que es colindante a su núcleo urbano.   
Informes sectoriales  
Informe de Ordenación Sostenible del Medio   
Las conclusiones del informe son:  
1. En la información recibida no se define que conlleva la calificación de dicha superficie a Red Estructural de espacios libres (PQL) en cuanto a la posible transformación física del espacio actual.  
2. De acuerdo con la Ley 10/2004 de 9 de diciembre, de la Generalitat del Suelo No Urbanizable (DOGV Num. 4990 de 10 de diciembre de 2004). La normativa urbanística del plan establecerá para estos parques las condiciones que compatibilicen su uso con la protección de los valores existentes.  
Por otro lado y según la misma Ley, se deberán clasificar como Suelo no Urbanizable Protegidos que los terrenos sujetos a un régimen especifico de protección o mejora conforme a la correspondiente legislación administrativa, reuniendo este requisito los terrenos del municipio incluidos en el ámbito territorial del LIC Sierra de Callosa de Segura  
3. En referencia a la posible afección al Hábitat prioritario de interés comunitarios se establecen los siguientes condicionantes:  
- La calificación de dicha superficie, de acuerdo con el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, se someterán a una adecuada evaluación de sus repercusiones en el lugar. Dicha evaluación se realizará por técnicos competentes en la materia.  
- Las actuaciones previstas deberán ir encaminadas a la restauración del propio hábitat, evitando la instalación de cualquier tipo de mobiliario urbano, tales como bancos para sentarse, farolas....  
- No se habilitarán nuevos caminos, aunque se permitirá la mejora de los existentes, cuyo firme deberá ser de tierra, evitando la incorporación de nuevos materiales y/o elementos de urbanización.  
- Las actuaciones deberán ser supervisadas por agente medioambiental de la zona.   
Informes de la DTTH de Alicante   
La Dirección de Alicante remite tres informes en relación a:  
- Protección de especies que indica que no se ven afectados por el proyecto  
- Espacios Naturales. Se indica que, en principio y falta de una documentación más detallada  
no parece afectarse el LIC Sierra de Callosa, indicando no obstante el limite de la misma.   
- Por último se indica el número y anchura de las vías pecuarias clasificadas en el término municipal, advirtiendo que deberán grafiarse en su integridad (longitud y anchura) en los planos de ordenación urbanística.  
También se indica la existencia en el término municipal del Monte de Utilidad Púbica nº 97 denominado la Sierra. Asimismo se resalta que se mantiene como Suelo No Urbanizable de Especial Protección el mismo Suelo catalogado en el Planeamiento vigente.   
Informe de Protección Civil   
En el informe de Protección Civil se pone de manifiesto que existen los siguientes riesgos y las medidas a adoptar para la prevención de cada uno de ellos:  
Riesgo de accidentes de mercancías peligrosas: que afectan a todos los sectores del Barrio de San Carlos.  
En relación con este riesgo de acuerdo con el Plan Especial ante el riesgo de accidentes en el transporte de Mercancías peligrosas por Carretera y ferrocarril de la Comunidad Valenciana, se consideran una banda de seguridad de 500 metros ambos lados de la N-340 y la A-7.   
No obstante tras un análisis detallado del riesgo se indica que puede considerarse que la Autopista A-7 que en este tramo no es de peaje, concentra el tráfico de mercancías peligrosas de la zona y por tanto este riesgo no es significativo en por la CN-340 debiendo únicamente considerarse el riesgo en la A-7,   
Es decir se concluye que debe aplicarse la distancia de seguridad de 500 m. A ambos lados de las A-7, como medida preventiva más eficaz recogida en el «Plan ante el riesgo de accidentes en el Transporte de Mercancías Peligrosas por Carretera y ferrocarril de la Comunidad Valenciana» afectando a la zona occidental de los sectores P-R4 y D-R4.   
Riesgos industriales: derivados fundamentalmente de la ubicación de una pirotecnia en el Sector A-6.  
Se hace un análisis de las actividades permitidas en el Suelo Urbanizable de Actividades no compatibles y se comprueba la existencia de una pirotecnia en actividad que encaja en el perfil de actividades que permite la normativa pero sobre la que sería necesario solicitar un informe sobre la adecuación de esta industria pirotecnia al reglamento de explosivos (distancia de seguridad...) dada su proximidad a los sectores de suelo urbanizable residencial P-R3 y DR-3 y R-B4   
Riesgos de inundaciones: afecta a los sectores D-R1, D- I1, A-3, A-4, A-5, RB4 y PR1 todos ellos próximos a la carretera CV- 900 (Orihuela-Callosa) dentro de los límites del la zona de riesgo de inundabilidad 2 del PATRICOVA. Dentro de los límites de la zona de riesgo de inundabilidad 6 del PATRICOVA sólo se concentra unas pequeñas áreas situadas en el extremo occidental de los sectores D-R1 y D-I1 La mayor parte de las zonas de riesgo de inundabilidad 6 /(D-R1 y DI1) son simultáneamente áreas con riesgo de inundabilidad 2  
Los sectores D-I1, D-R1 y A-4 aparentemente no podrían ser reclasificados a suelo urbanizable, por estar afectados por el riesgo de inundación y estar clasificados previamente como suelo no urbanizable. Deber aclararse este punto o ser consecuente la planificación urbanística con la legislación y dejar estos terrenos como no urbanizables.   
Terremotos: la totalidad del municipio está sometido a un riesgo alto de terremotos. Se indica que la norma sismorresistente en vigor es la NSCR-02 de 2002 (que derogó la de 1994 NCSE-94) y que el Plan General debe ser consecuente y asumir las medidas que en prevención del riesgo de sismicidad se proponen en el estudio de impacto ambiental: evitar grandes construcciones en vertical, proyectar tan solo edificaciones marcadamente horizontales....)  
Desprendimientos: principalmente en los sectores que limitan las laderas de la Sierra de Callosa, tanto los del casco urbano de Redován (A-1, A-4, A-6 y A-3 especialmente en el Barrio del Rincón) como en la zona del Barrio de San Carlos A-4, A-3, I-B7 y D-12). Dado que en la actualidad existen zonas limitadas afectadas por desprendimientos, donde se han establecido medidas correctoras y que las zonas potencialmente afectadas comprenden toda la falda de la Sierra del Segura, se hace preciso profundizar en la cuestión solicitando un estudio de detalle sobre este riesgo.   
Informe del Área de Evaluación Ambiental  
Además de recodar la documentación técnica y administrativa necesaria para la conclusión el expediente se efectuaron las siguientes consideraciones sobre la ordenación proyectada:  
1) En primer término se propone la reclasificación de varios sectores de Suelo No Urbanizable a Suelo Urbanizable (Sector SUZD-I1, sector SUZD-R1) y a suelo Urbano (unidad de ejecución A-4) que presentan riesgo de inundabilidad de grados 2 y/o 6, según el PATRICOVA,   
Por otra parte se señala que el límite del riesgo de inundación 2 es más amplio que el grafiado en los planos de ordenación, afectando a la totalidad del sector SUZD-R1  
Dado que no se ha elaborado un estudio de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación (artículo 16 del PATRICOVA), de acuerdo con el artículo 22 del PATRICOVA dichos terrenos no pueden ser objeto de reclasificación a suelo urbanizable o urbano. Si se pretende mantener la ordenación proyectada se considera imprescindible elaborar un estudio de inundabilidad a escala adecuada para averiguar si se pueden admitir decisiones de planeamiento que se aparten de las determinaciones vinculantes del Patricova,   
Por ello se considera que el estudio de inundabilidad debería haber sido incorporado como uno de los estudios básicos para la Revisión del Plan General, ya que existen suelos clasificados como urbanizables en el planeamiento vigente (SUZP-R1) cuyo desarrollo, de acuerdo con el artículo 23 del PATRICOVA requieren igualmente la realización de un estudio de inundabilidad especifico con carácter previo a su programación. También el extremo sur del suelo urbanizable en ejecución (R- B4) está afectado por el riesgo de inundación 2 en una extensión mayor que la grafiada en los planos de ordenación.  
2) Aunque tanto en la memoria informativa como en el estudio de impacto ambiental, se hace referencia del riesgo sísmico existente en el municipio, no se han incorporado a la documentación con carácter normativo la obligatoriedad de incluir las normas de sismo-resistencia en las nuevas construcciones.  
3) Se propone la delimitación de un polígono industrial como suelo urbano de actividades productivas no compatibles, permitiendo la instalación futura de actividades calificadas con grado 4 y 5, según Nomenclator de Actividades clasificadas y reconociendo la existencia de actividades (granjas, pirotecnia e industrias químicas) que por su naturaleza deben estar alejadas de las zonas residenciales. Dichas actividades incluidas o no en polígono industrial son incompatibles con el uso residencial.  
Sin embargo el proyecto de Revisión del Plan General propone simultáneamente el reconocimiento y ampliación de este tipo de actividades en el polígono delimitado lo que podría agravar el riesgo y/o molestias sobre la población residente actualmente en las proximidades y la ampliación del casco urbano y la red estructural de espacios libres (PQL) hasta colindar con dicho suelo industrial; lo que se considera incompatible por el riesgo que supondrá para la futura población   
Desde el punto de vista de impacto ambiental se considera necesario realizar un estudio del riesgo existente en la actualidad con las actividades allí ubicadas y en su caso adoptar las medidas protectoras y/o correctoras necesarias.   
4) Los terrenos forestales pertenecientes a la Sierra de Callosa, podrán incorporase a la red estructural de espacios libres manteniendo su calificación de suelo No urbanizable de especial protección y su carácter patrimonial, debiendo realizar el acondicionamiento de parque público de forma que se garantice la conservación del Lic Sierra e Callosa de segura y más concretamente del Habitat prioritario definido en su ámbito, tal y como se expresa en el informe emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del medio, cuya fotocopia se adjunta.   
5) Asimismo las vías pecuarias clasificadas en el término municipal son bienes de dominio público que deben ser grafiadas e incorporadas a la ordenación como elementos de la red primaria, no pudiendo ser clasificadas como suelo urbanizable.  
6) El crecimiento previsto es significativo y por tanto su desarrollo debe ir precedido de las garantías suficientes sobre la disponibilidad de recursos hídricos suficientes, debidamente acreditados por el organismo de Cuenca competente así como de los certificados de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales acerca de la suficiencia de la capacidad de las estaciones depuradoras existentes que deberán tratar el incremento de volumen que generaran los nuevos sectores o en s defecto la necesidad de construcción de nuevas infraestructuras o ampliación de las existentes  
Tampoco se hace mención de la gestión actual y futura de los residuos sólidos Urbanos, ni las medidas protectoras necesarias en los suelos urbanizables para garantizar una futura recogida selectiva en los nuevos sectores.   
El estudio de impacto ambiental no ha evaluado estos aspectos y la documentación con eficacia normativa no ha establecido las condiciones necesarias en las fichas de gestión para garantizar que se establecen las medidas protectoras y/o correctoras para garantizar un desarrollo sostenible.   
7) Deberán incluirse tanto en la documentación gráfica y escrita con eficacia normativa los yacimientos o elementos de interés patrimonial existentes en el municipio, de acuerdo con el inventario de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes.   
8) También deben incorporarse a la ordenación de los nuevos- sectores urbanizables colindantes con terrenos forestales, las medidas protectoras y correctoras para prevenir incendios forestales, tal y como se indica en los informe emitidos por el Servicio de prevención de Incendios y Sanidad Forestal de esta conselleria, cuya fotocopia se adjunta   
9) En cuanto al alcance del Estudio de Impacto Ambiental se insiste varias veces en el documento sobre la existencia de una Declaración de Impacto Ambiental del Plan Vigente aprobado definitivamente en el año 1985 y se presenta por tanto un estudio de impacto ambiental sólo de las nuevas áreas incluidas en suelo urbano y urbanizable. Sin embargo en 1985 no existía siquiera una normativa especifica sobre Evaluación de Impacto Ambiental ni Organismo que pudiera formular dicha Declaración de Impacto Ambiental. También se indica en varias ocasiones que los sectores de ampliación del Barrio de San Carlos cuentan con Declaración de Impacto Ambiental positiva, cuando en realidad sólo una parte del suelo urbanizable del Barrio de San Carlos cuenta con Declaración de Impacto Ambiental favorable, siempre y cuando se adoptaran una serie de condicionantes, que no han sido incorporados a la ficha de gestión correspondiente.  
El estudio de impacto ambiental es incompleto destacando como deficiencias más notables, del inventario ambiental, la no referencia de la inclusión de la Sierra de Callosa en la Red Natura 2.000 como Zona LIC Sierra de Callosa de Segura, según propuesta aprobada mediante Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001, ni de la existencia en su ámbito de una microrreserva situada en la Sierra de Callosa perteneciente al término de Redován, denominada Peñón de la Lobera, declarada por ORDEN de 4 de mayo de 1999 de la conselleria de Medio Ambiente debiendo incorporar las a la normativa del Suelo No urbanizable de Protección las limitaciones de uso y otras consideraciones que se establecen en la misma .   
Otras deficiencias están relacionadas con los aspectos indicados en los puntos anteriores tales como:  
- Falta de estudio de inundabilidad  
- análisis de la disponibilidad de recursos hídricos para satisfacer la demanda generados por los desarrollos previstos  
- Estudio de la capacidad de las instalaciones de tratamientos de aguas residuales actuales y necesidades futuras para garantizar en todo momento una adecuada gestión de las aguas residuales  
- Análisis del sistema de gestión de residuos actual y futuro  
- Análisis y evaluación de la ubicación de las actividades productivas no compatibles respecto de los suelos urbanizables residenciales actuales y futuros.   
Se considera que el Plan General y el Estudio de Impacto Ambiental deben ser completados y modificados de acuerdo con las consideraciones señaladas.   
Afecciones legales   
- Red Natura 2.000. El área natural del término municipal se corresponde a la ladera oeste de la Sierra de Callosa, propuesta como Lugar de Interés Comunitario denominado Sierra de Callosa de Segura, según acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001  
- Vías Pecuarias. Según proyecto de clasificación de Vías Pecuarias de Redován, aprobado por Orden de 15 de diciembre de 1992, en el término municipal de Redován existen en el término municipal 2 veredas y 6 coladas. El trazado y anchos correspondientes se grafía en el plano de información i-7-5 de la documentación aprobada por el Peno municipal de 11 de abril de 2006  
- Patrimonio cultural. El Plan General recoge los elementos arqueológicos inventariados por la conselleria de Cultura en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos (según documentación aprobada en el pleno del Ayuntamiento de 11 de abril de 2006) .   
- Microrreservas vegetales. En el ámbito de la Sierra de Callosa se declaró, por Orden de la conselleria de Medio Ambiente de 4 de mayo de 1999 la microrreserva denominada Peñón de la Lobera, que presenta una extensión de 19,375 Ha .   
- PATRICOVA. La zona sur del término municipal está afectado por riesgo de inundación 2 y 6, de acuerdo con el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana aprobada mediante Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
En la documentación remitida en junio de 2006, (correspondiente a la aprobada en abril de 2006 por el Pleno municipal) la solución adoptada contra el riesgo de inundación consiste en   
- La eliminación de los sectores urbanizable delimitados (SUZD-R1 y SUZD-I1 (clasificados en el planeamiento vigente como Suelo No urbanizable),  
- El mantenimiento de las unidades de ejecución UE-4 y UE -7 (que en el planeamiento vigente están clasificados como Suelo No Urbanizable) y el suelo SUZP-R1 (clasificado en el planeamiento vigente como suelo urbanizable), estableciendo que se efectuará previa a su programación un estudio de inundabilidad que legitime su incorporación al proceso urbano, tal y como se recoge en el articulado del PATRICOVA.   
Se justifica el mantenimiento de las unidades de ejecución UE-4 y UE- 7, como Suelo urbano con gestión diferida, por la existencia de edificaciones que colmatan íntegramente los suelos lucrativos incluidos en las respectivas unidades y la jurisprudencia existente al respecto. No obstante aunque dicha reclasificación sea posible e incluso recomendable (de acuerdo con lo manifestado por el Ayuntamiento) el riesgo inundación 2 sigue existiendo sobre dichos terrenos y por tanto deberán ser incorporadas las medidas protectoras y/o correctoras que establece el PATRICOVA, no teniendo elementos de juicio para determinar que artículo/s les son aplicables.   
En relación con la prevención el riesgo sísmico se hace referencia a la legislación en vigor y justifica su omisión por ser una norma básica de obligado cumplimiento. No obstante lo anterior se apunta que el Plan ha establecido sus determinaciones de modo compatible con la NCSE-2002 en lo que se refiere a alturas y otros elementos afectados por esta norma, incluyendo en el artículo 2 de las NN.UU. referencia expresa de la afección de dicha norma y de los valores de la aceleración básica y del coeficiente de contribución sísmica en Redován   
Se considera por tanto que las recomendaciones del estudio de impacto ambiental en este aspecto han sido incorporadas a la documentación técnica del Plan General con eficacia normativa.   
En relación con el polígono de Actividades Productivas No compatibles la solución aprobada por el Ayuntamiento consiste en aumentar ligeramente la superficie y reconvertir el uso de industrial (industrias de Índice y grado alto) a suelo urbano de uso residencial de media densidad, de forma que se posibilite el cambio de uso en condiciones razonables para las actuales instalaciones y se incentive su salida. Dadas las dimensiones del municipio tendrán que desarrollarse en su caso en otros términos municipales.   
El desarrollo del futuro suelo residencial se proyecta mediante dos unidades de ejecuión : la UE-9 y la UE-.10 .   
Se traza una línea que define la distancia mínima de protección de la actual pirotecnia con arreglo al Real Decreto 230/1998, de 16 de febrero, por le que se aprueba el reglamento de Explosivos (que se concreta en una paralela a 171,34 m, del perímetro actual de la instalación) por si hubiera alguna fase en la ejecución de las unidades que tuvieran que simultanearse la presencia de diversos usos.   
La propuesta del Ayuntamiento elimina el riesgo derivado de las Actividades Productivas no Compatibles, siempre y cuando éstas hayan sido eliminada de este emplazamiento ya que mientras se sigan ejerciendo dichas actividades el desarrollo residencial tanto en las unidades de ejecución sobre las que se asientan (UE-9 y UE-10) como en los sectores situados en los alrededores (UZP-R3, UE-6, SUZD-R1) estará limitado.  
Por ello se considera que debe incluirse en el apartado de Prevención de riesgos naturales o inducidos, así como en las correspondientes fichas de gestión y apartados específicos de las normas urbanísticas la necesidad de eliminación de las industrias incompatibles con el uso residencial existentes en al actualidad previa al desarrollo de los usos residenciales tanto de las unidades de ejecución como de los nuevos suelos urbanizables situados en las proximidades.   
La superficie del parque urbano (PQL) se ha modificado de forma que se excluyen del ámbito de la misma los terrenos pertenecientes a la LIC Sierra de Callosa de Segura.  
Se asume e incluye en las Directrices correspondientes a la prevención de Riesgos Naturales o inducidos las medidas a aplicar en los Suelos urbanizables colindantes con terrenos forestal, que deberá ser además recogidas en las fichas de gestión y planos de ordenación de los nuevos sectores a desarrollar.   
En relación con las vías pecuarias, los nuevos desarrollos deberán respetar en todas su anchura y longitud las vías pecuarias clasificadas, incluyendo en las correspondientes fichas de planeamiento y gestión asi como en los planos de ordenación el trazado y anchura legal de las mismas:  
Sobre la disponibilidad de recursos hídricos para atender la demanda de los nuevos desarrollos, se presenta informe de la Confederación Hidrográfica del Segura que indica la falta de recursos en la actualidad, aunque el abastecimiento será posible en un futuro próximo a partir de la generación de nuevos recursos procedentes de las infraestructuras de desalación previstas en el Programa A.G.U.A.   
Se completa el informe del Organismo de Cuenca con el anuncio sobre la licitación de la planta desaladora de Torrevieja (publicado en el Diario información de 20 de marzo de 2006) prevé la producción de 80 Hm³ .  
Respecto a la capacidad de las infraestructuras de tratamiento de aguas residuales se presenta informe de la EPSAR de 2 de septiembre de 2005 en el que se informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR del Sistema de Callosa de las aguas generadas siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
1. En su día, los urbanizadores responsables de los desarrollos urbanísticos deberán realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que da lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos, o en su defecto en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, deben disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a al red municipal de alcantarillado, editado por la Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de tajadera que permita la desconexión del vertido, Asimismo en la conexión de la zona industrial además de disponer de la mencionada arqueta de registro se deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medidas en continuo, cerrada con llave,.   
3. Para que se pueda realizar la conexión efectiva y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado   
4. Con anterioridad a la ejecución de la conexión se deberá ingresar a la entidad de Saneamiento de aguas la cantidad resultante del cálculo del suplemento de Infraestructuras efectuadas a cuyos efectos deberá establecerse el oportuno convenio en su caso, entre la entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Redován.   
Respecto del tratamiento y destino de los residuos sólidos urbanos se aporta informe de la empresa concesionaria de la recogida (COLSUR, S:L), en el que afirma que se puede asumir la recogida del incremento de volumen que se generará por desarrollo del plan general proyectado. Se indica el punto de destino: la planta de La Serratilla en Abanilla, propiedad e la empresa concesionaria, situada en la vecina Comunidad Autónoma de Murcia así como las condiciones y tratamientos que se llevan a cabo en la misma.   
En relación con el Patrimonio cultural se remite al Catalogo de Bienes y Espacios Protegidos incluidos como documentación con eficacia normativa..  
Respecto al contenido del estudio de impacto ambiental no se ha visto ampliado a una evaluación de todo el término, se sigue insistiendo en analizar única y exclusivamente los nuevos sectores urbanizables respecto del planeamiento vigente.   
Por otra parte, de acuerdo con el Reglamento por le que se aplican las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunidad Valenciana, existen unas limitaciones alrededor del cementerio, por lo que deberá solicitarse informe de viabilidad a la conselleria de Sanidad con el fin de determinarlas en los sectores colindantes al mismo.   
Por último la consulta a la Dirección General de lnterior ha puesto de manifiesto, además de los riesgos apuntados por el Area de Evaluación Ambiental, los siguientes:  
- Riesgo de desprendimientos en los sectores situados en la falda de la Sierra, lo que requiere un estudio de detalle para determinar su magnitud y la necesidad de adoptar medidas protectoras y/o correctoras   
- Riesgo inducido por el tráfico de mercancías peligrosas en la autopista A-7 que afecta a los 500 metros a ambos lados de la misma y por tanto a los sectores SUZP-R4 y SUZD-R2 (según documentación aprobada en abril de 2006)  
Deben realizarse por tanto para su prevención las siguientes modificaciones:   
a) La Declaración de Impacto Ambiental, formulada para el Plan Parcial Sector Residencial C-10 San Carlos (Expte 186/99-AIA) que se corresponde con el actual SUZP-R4) mediante resolución de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de 14 de octubre de 1999, en los términos apuntados por la Dirección General de Interior para la prevención del riesgo derivado del tráfico de mercancías peligrosas.  
b) Las condiciones objetivas de nuevos suelos urbanizables (directriz C.2), es decir las áreas situadas entre San Carlos, la autopista, la CN-340 y el sector SUZP-R4 que se ha grafiado en los planos de ordenación como suelo no urbanizable común de tipo 1 transformable.   
Consideraciones jurídicas   
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
- El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración o estimación de impacto ambiental   
Primero   
Estimar aceptable el proyecto desde el punto de vista ambiental el proyecto de Plan General de Ordenación urbana aprobado por el Pleno Municipal el 11 de abril de 2006, con los condicionantes que se establecen en el punto segundo de la Presente resolución.   
Segundo   
1) Se eliminará, en la Directriz C.2, como área adecuada para reclasificación de suelos urbanizables de uso residencial la comprendida entre el barrio de San Carlos, la autopista, la CN-340 y el sector SUZP-R4 que se ha grafiado en los planos de ordenación como suelo no urbanizable común de tipo 1 transformable, por encontrarse en la banda de 500 m en la que existe riesgo inducido por el tráfico de mercancías peligrosas.  
2) En las fichas de gestión de las Unidades de ejecución 4 y 7 se deberá incluir en prevención del riesgo de inundación el artículo y/o artículos del PATRICOVA aplicables a las mismas, de acuerdo con lo que el órgano competente en materia de urbanismo determine.   
3) Los nuevos desarrollos, correspondientes tanto a las zonas de Suelo urbano no consolidado como a los nuevos sectores de suelo Urbanizable pormenorizado y delimitado, quedaran supeditados a:  
3.1) La disponibilidad de recursos hídricos a partir de las infraestructuras de desalación que entrarán en funcionamiento en un futuro próximo, ratificado con la correspondiente concesión del Organismo de Cuenca.   
3.2) La previsión en los proyectos de urbanización de las reservas correspondientes a las áreas de aportación y de acera para facilitar la recogida selectiva de los residuos urbanos.  
3.3) La posibilidad de tratamiento real del incremento de volumen de aguas residuales generadas por los nuevos sectores, mediante la conexión efectiva a la EDAR del Sistema Callosa, en los términos establecidos en el informe de la Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR)   
3.4) Los nuevos sectores urbanizables colindantes con el suelo forestal incorporarán a su ordenación las medidas para la prevención del riesgo de incendios forestales de acuerdo con el informe de los Servicios Forestales de la conselleria de Territorio y Vivienda.   
3.5) Los nuevos sectores que se sitúan en la falda de la Sierra de Callosa de Segura tendrán en cuenta en la ordenación el riesgo de desprendimientos, realizando un estudio previo de detalle con el fin de determinar si es necesario establecer medidas protectoras y/o correctoras.   
3.6) Las unidades de ejecución UE-9, UE-10 ; UE- 6 y los Suelos Urbanizables SUZP-R3 y SUZD\_R1 no se podrán desarrollar en tanto permanezcan en actividad las industrias, existentes en la actualidad, que se califiquen como actividades no compatibles con el uso residencial, según Nomemclator de Actividades Calificadas (Decreto 54/19990, de 26 de marzo del Consell de la Generalitat Valenciana) .   
3.7) Los nuevos sectores urbanizables respetarán y considerarán en su ordenación el trazado y anchura de las vías pecuarias clasificadas en le término municipal   
3.8) Los sectores SUZP-R4 Y SUZD-R2 se reconsiderarán de acuerdo con las limitaciones generadas por el riesgo inducido por el tráfico de mercancías peligrosas según el informe de la Dirección General de Interior.  
Dichos condicionantes se incluirán en las correspondientes fichas de gestión como medidas obligatorias previas a cumplir para el desarrollo de las zonas de suelo urbano no consolidado y/o la programación de los sectores urbanizables.   
4) El acondicionamiento y utilización del área próxima a las industrias no compatibles como Parque Urbano (PQL) quedará supeditado, al igual que los suelos residenciales colindantes a la supresión previa de dichas actividades.   
5) Se grafiarán en los correspondientes Planos de Ordenación Generales el trazado y anchura legal de las vías pecuarias clasificadas en el término municipal   
6) La Declaración de Impacto Ambiental del Sector C-10 (Exp.186/99-AIA) formulada por la directora general de Planificación y Gestión del Medio de 14 de octubre de 1999, coincidente con el denominado SUZP-R4 del proyecto de Plan General, se considera modificada y/o ampliada por los condicionantes establecidos en la presente resolución.   
7) Se solicitará informe a la conselleria de Sanidad, a efectos del Reglamento por el que se aplican las prácticas de policía mortuoria en el ámbito de la Comunidad Valenciana (Decreto 39/2005, de 25 de febrero del Consell de la Generalitat Valenciana) con el fin de determinar si existe alguna limitación sobre los suelos residenciales colindantes con el cementerio municipal.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 29 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 168/2005-AIA   
Título: Homologación y Plan Parcial Modificativo Sector Industrial El Pouet  
Promotor: Ayuntamiento de Agost  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Agost y CTU   
Localización: al Oeste del núcleo de población de Agost colindante con el TM de Monforte del Cid y junto a la carretera CV-820, de Novelda a Monforte  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del Plan Parcial es reclasificar como suelo urbanizable con ordenación pormenorizada un SNU Común Agropecuario el TM de Agost para creación de un nuevo sector de Uso Global Industrial que contará con una única parcela y una única industria de fabricación de productos cerámicos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El Programa de Actuación Integrada consta además del EsIA, de Plan Parcial, Documento de Homologación, Anteproyecto de Urbanización y Alternativa Técnica a cargo de la mercantil Hijos de Francisco Morant SL. El municipio de Agost cuenta con unas NNSS de planeamiento aprobadas por la CTU el 3 de julio de 1995.  
La reclasificación propuesta abarca un sector con una extensión de 452.726m², junto a la carretera CV-820 y limítrofe con el término municipal de Monforte del Cid. Los límites del Sector son: al Norte, una Instalación Militar (CTM) y SNU Común Agropecuario; al Sur, la carretera CV-820 y nueva variante de Agost; al Este, con un Embalse de agua de riego y un camino como viario exterior de Ordenación Pormenorizada; y al Oeste, con otro camino como viario exterior.   
3. Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas, se han analizado en el EsIA dos alternativas, únicamente en cuanto a la ordenación pormenorizada del sector se refiere. La alternativa elegida es aquella que dispone la zona verde al norte del sector al objeto de ubicar la industria lo más alejada posible de la zona militar.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
Con fecha 10 de octubre de 2005 el STPOT de Alicante remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan Parcial Sector de Suelo Urbanizable Industrial El Pouet de Agost, y certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante con fecha 23 de julio de 2005, y en el DOGV nº 5040, de 1 de julio de 2005.   
Durante el periodo de Información Pública no ha se presentado ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Agost, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 29 de septiembre de 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 3 de marzo de 2006, se solicita al Ayuntamiento de Agost complete el expediente de EIA ampliando y/o subsanando la información relativa a los siguientes aspectos:  
- Informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.   
- Se deberá acreditar la capacidad de gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes y el destino final de los mismos.  
- Se deberá especificar el sistema de depuración previsto para las aguas residuales en la EDAR de nueva construcción, en función de las características de los influentes a tratar.   
- Se considera necesario completar el EsIA en el apartado de identificación y valoración de impactos, incluyendo entre las consideraciones ambientales la posible afección al Embalse regulador de agua de riego de la Comunidad de Regantes El Canalillo, de acuerdo a lo siguiente: debido a la cercanía al embalse, la balsa y el agua de riego podrían verse alteradas por un contenido anómalo de materiales transportados por el viento, e incluso de metales en función del proceso industrial que se lleve a cabo; se deberá profundizar en el estudio de alternativas en cuanto a la organización interna de la manzana con uso industrial; se estudiará como medida correctora las posibles alternativas en cuanto a la disposición de las partes: edificación, zonas de acopio y secado natural de materia prima y zonas de almacenamiento del producto terminado, estimando las superficies de patio necesarias según el proceso de fabricación previsto; en las alternativas para la ubicación de las zonas de acopio de materia prima, se justificará la solución adoptada a fin de evitar su dispersión por el efecto del viento sobre la balsa, estableciéndose con claridad aquellas medidas correctoras para atenuar el posible impacto; se valorarán los desniveles en la parcela, la edificación y el uso de la vegetación a la hora de establecer pantallas que atenúen el posible impacto; se incluirá en el PVA los controles que resulten para garantizar el cumplimiento de las nuevas medidas correctoras que se introduzcan; dadas las características de la balsa de riego, ésta debe ser considerada como Gran Presa, debiendo evaluarse la citada infraestructura según su clasificación en función de su riesgo potencial y en relación con el riesgo sísmico existente en el sur de Alicante.  
- El PVA deberá incluir el compromiso de presentar por parte del explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta del desarrollo del proyecto, de la aplicación de las medidas correctoras, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental que pudiera producirse.  
Igualmente, se efectúa Consulta a la DG de Interior en cuanto a la viabilidad de la propuesta en relación con el riesgo sísmico existente en la zona y su ubicación junto al Embalse El Canalillo considerado como Gran Presa en función de su riesgo potencial. En el informe evacuado se concluye la necesidad de llevar a cabo un análisis del riesgo de inundación en caso de rotura del embalse de riego y cómo afectaría a la parcela que se quiere reclasificar. Este análisis de riesgo daría la pauta sobre la conveniencia o no de la reclasificación, y en caso afirmativo marcaría las directrices de seguridad para ordenar los elementos constructivos en la parcela, y sería la base de un Plan Especial de Seguridad.  
Con fecha 17 de mayo de 2006, se comunica al STPOT las conclusiones a que se hacen referencia en el párrafo anterior y se le solicita requiera al Ayuntamiento de Agost la ampliación del expediente mediante la elaboración de un estudio relativo al análisis del riesgo de inundación por causa de una hipotética rotura de la presa.  
Informes Sectoriales  
En el expediente administrativo municipal se incluyen diversos escritos e informes relativos al PP El Pouet, y que son los siguientes:  
- Informe del Arquitecto Municipal acerca de diversas cuestiones urbanísticas del programa presentado, aunque en el mismo no se hace referencia a ningún aspecto de carácter ambiental.  
- Informe del Ministerio de Defensa con relación al PAI 2/05 Sector Industrial El Pouet relativo a la actuación urbanística prevista, que resulta favorable siempre y cuando se respete el régimen de limitaciones establecido en las legislaciones sectoriales vigentes.  
- El certificado de aprobación provisional por acuerdo del Pleno municipal queda condicionado a la obtención de varios informes y al cumplimiento de varios condicionantes, algunos de los cuales tienen carácter ambiental:  
- Informe favorable de la conselleria de Industria.  
- Informe favorable del Consejo superior de Urbanismo.  
- Cumplimiento de la Ordenanza Municipal Reguladora de los límites máximos de la Altura de los Depósitos de Arcilla y de las Medidas Correctoras a adoptar.  
- Consideración en el procedimiento de EIA del Embalse de la Comunidad de Regantes El Canalillo, colindante al este con el sector.  
- Queda pendiente de negociación la propuesta de Convenio Urbanístico, en sus aspectos económicos así como en el establecimiento de plazo para el traslado de la industria matriz actualmente en funcionamiento.  
En el expediente incoado no se incluyen los informes preceptivos de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano y del Organismo de Cuenca correspondiente relativo a la disponibilidad de recursos hídricos.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías oficiales y las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, y los publicados por la CTH, como la Red Natura 2000, Espacios Naturales Protegidos, Microrreservas, PATRICOVA y PGOF, no se detectan afecciones en la zona de estudio. El Sector no se encuentra afectado por ningún cauce o rambla.  
2. El sector se encuentra afectado por la vía pecuaria Cordel de Novelda a Agost, que discurre en dirección oeste-este, por la parte sur de la parcela. La citada vía pecuaria se incorpora en la ordenación pormenorizada junto a los espacios libres dotacionales, no computando su superficie en el sector.   
3. No se detectan en el ámbito de estudio puntos de interés arqueológico o etnológico. Consta en el expediente de EIA la realización de trabajos de prospección arqueológica autorizados, cuya Memoria ha sido presentada en los SSTT de la Unidad Arqueológica, sin que hasta la fecha se haya recibido el informe favorable a los efectos patrimoniales del planeamiento propuesto, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/98 de PCV.  
4. El Sector afecta a la zona de seguridad lejana de la instalación militar Campo de Tiro y Maniobras (CTM) de Agost, establecida en 2000m contados a partir de su perímetro exterior más avanzado, por lo que se ha optado por disponer la zona verde como colchón entre la actividad industrial y la zona militar.  
Se califica como SJL, zona verde, una superficie ubicada en la franja norte del sector que sirve como zona de amortiguación entre la actividad industrial y el Campo de Tiro, donde esta previsto plantar una importante masa de árboles que actúen de barrera visual y de retención de humos y partículas sólidas dispersas.  
5. El sector se encuentra afectado por la carretera CV-820 a Novelda, cuya titularidad es de la Diputación de Alicante. La conexión se realiza a través de una rotonda en el vértice SO de la delimitación.  
6. Una línea eléctrica, un gasoducto y el tubo Canal de la Huerta de Alicante discurren por el sector.  
7. El límite Este bordea por tres de sus cuatro lados el Embalse regulador para agua de riego de la Comunidad de Regantes El Canalillo, con una capacidad de 360.500 m³, que cuenta con DIA de fecha 27 de enero de 1998. La ordenación pormenorizada mantiene una zona como espacio libre en el talud del embalse, y dispone un viario entre la superficie industrial y el mismo.  
Con fecha 10 de julio de 2006, el Ayuntamiento de Agost remite Informe sobre la balsa Canalillo Moclem y su afección sobre el PI El Pouet, que incluye un Plan de Explotación y Emergencia, y Anexo: Análisis del Riesgo de Inundación, conforme al procedimiento de EIA, documentos que se consideran más adelante en este informe.  
Consideraciones ambientales  
La mercantil promotora del Programa presentado pretende trasladarse a esta nueva ubicación, desmantelando sus actuales instalaciones aunque, al parecer, no existe compromiso por parte de la empresa en cuestión, ni un plazo determinado para el mismo. Este nuevo emplazamiento resulta ambientalmente mucho más adecuado para albergar una industria cerámica que las instalaciones actuales de La Esperanza situadas en la carretera CV-820 de San Vicente del Raspeig a Agost, en la confluencia de la Rambla del Toll con la Rambla de Roget, a escasos 300m del núcleo de población, colindante a suelos con vocación de desarrollo urbanístico.   
Como bien se expone en los certificados emitidos del Ayuntamiento de Agost, se ha considerado necesario que el EsIA presentado identifique y valore los posibles impactos de la simple ubicación y delimitación del sector propuesto junto al Embalse de la Comunidad de Regantes El Canalillo, que rodea por tres de sus cuatro lados:  
En cuanto a posible afección a la balsa y el agua de riego, que puede verse afectada por el aporte de partículas sólidas transportadas por el viento o verse alterada por un contenido anómalo de metales en función del proceso industrial que se lleve a cabo, se han incluido las siguientes medidas:  
- Se construirá una zona cerrada para el acopio de la materia prima que consistirá en un pudridero de arcillas en nave cerrada, con sistema de humectación de la materia prima.  
- Se ejecutará una barrera vegetal que impida la dispersión de estas partículas hasta la balsa de riego en el momento de manipulación de las arcillas que puedan escapara del interior del pudridero.   
- Además, se comunica que en el proceso industrial de esta cerámica no interviene metales, ya que la materia prima utilizada durante todo el proceso de fabricación es la arcilla, por lo que el riesgo de incorporar metales a la cadena alimenticia se define como inexistente.  
En cuanto a la consideración del posible impacto de la actuación sobre la balsa de riego colindante al sector y su valoración, en el Informe sobre la Balsa Canalillo Moclem y su afección al PI El Pouet se describe la balsa del tipo de las denominadas de tierra impermeabilizada con geomembrana, y alimentada desde pozo por lo que se conoce perfectamente su caudal de alimentación y se puede actuar con garantía a la hora de cortar el suministro. Además, se identifica como único punto de afección del sector el punto de vertido del desagüe de emergencia en las proximidades de la balsa junto a la caseta de alojamiento de válvulas.   
En la situación actual, si frente a un potencial funcionamiento incorrecto se activara el desagüe de emergencia, se verían afectadas la carretera CV-820, alguna casa de campo y circunstancialmente el FFCC Alicante-Madrid, por lo que la clasificación de la balsa es "A". En la situación prevista con la implantación del polígono industrial, además de la ejecución de un nuevo colector de desagüe de emergencia, evitando el vertido el actual sobre una determinada superficie a ocupar por el sector, la instalación queda incluida en el plan de emergencia que no sufre mayor variación.  
En el Anexo Análisis del Riesgo de Inundación, se describen tanto las Hipótesis de Rotura consideradas, como las Zonas de Rotura en la balsa en el lado de mayor altura del terraplén y las Zonas de Inundación que se grafía sobre la parcela. Teniendo en cuenta los mecanismos de seguridad de la presa, la garantía de seguridad frente al deslizamiento de taludes y el uso previsto de la zona afectada por la envolvente de zonas de inundación de todas las hipótesis de rotura, donde la afección a posibles vidas humanas es prácticamente nula, se concluye un riesgo bajo como consecuencia de una rotura.  
En cuanto a distribución interna de la parcela y las alternativas de ordenación de la edificación, zonas de acopio y secado de materia prima, aunque en naves cerradas, se ha tenido en cuenta el régimen de vientos que determina una dominancia de componente este, con alternancia con vientos del oeste.   
La distribución final de la parcela dispone, por tanto, una ZV en su límite norte; don líneas de setos laterales en el límite de parcela al este y al oeste a pie de talud; un viario perimetral rodeando todo el complejo; sendas naves cerradas en la zona central como pudridero y naves de molienda, secado y cocción (también se encerrarán los focos puntuales de emisión como la trituradora); la superficie de almacén de producto acabado al SO, entre la balsa de riego y el gasoducto, cerca de la carretera; y al sur de gasoducto hasta la CV 820, la zona de aparcamiento al oeste y una zona verde al este junto a la rotonda de acceso a la instalación, por donde atraviesan el Cordel de Novelda a Agost, el tubo Canal de la Huerta de Alicante y la línea eléctrica. No se dibujan los viales interiores de la instalación ni se determinan las superficies a asfaltar.  
La zona donde se implantará el sector industrial se ve afectada por el Acuífero Sierra del Cid, sobreexplotado y de carácter deficitario. La vulnerabilidad por contaminación de acuíferos en la zona de estudio se define como baja.  
Los usos del suelo actuales en las parcelas de la propuesta y en su entorno son el agrícola de cultivo de la vid. El uso industrial esta presente en el ámbito de la propuesta, junto al trazado de la carretera, donde se encuentra implantada otra importante industria cerámica del municipio, ubicada también fuera del núcleo de población de Agost. Además de lo ya expuesto, no se han observado valores ambientales dignos de protección que puedan verse afectados negativamente por la actuación prevista.  
El Plan Parcial prevé la construcción dentro del sector de una instalación para el tratamiento de las aguas residuales (EDAR) que se generen. El agua residual que se prevé generar en la instalación consta de tres corrientes, una procedente del tren de resinas descalcificadores, otra de la estación de lavado de camiones y una tercera de la unión de las anteriores con el vertido de las aguas sanitarias de aseos y vestuarios. Una vez tratadas mediante un sistema de oxidación total en la depuradora, el efluente depurado se almacenará para ser después reutilizado como agua de proceso, siendo por tanto el vertido cero. La red se define como separativa y las aguas pluviales serán recogidas y transportadas por gravedad hasta un depósito junto a la EDAR, desde donde serán impulsadas hasta una balsa de abastecimiento de riego para las zonas verdes.   
En cuanto al suministro de agua, el abastecimiento al sector se considera desde dos posibles conexiones, una al Canal subterráneo de la Huerta de Alicante de agua no potabilizada y otra desde una tubería de agua potable que discurre al norte del sector. Se prevé, al parecer, un depósito de reserva que garantice el abastecimiento de agua potable en todo momento durante 1 día, y una balsa con una capacidad de 2000m³ suficiente para almacenar el agua de proceso industrial necesaria para 4 días situada al noreste del sector. Un tercer depósito de 10m³ almacenará temporalmente al agua de lluvia y el agua residual depurada.   
Con fecha 2 de junio de 2006, Aquagest Levante SA emite Informe sobre la disponibilidad de caudales para suministro de agua a la AI del Sector Industrial El Pouet, que se informa que el suministro de agua se realizará a través de la red de distribución que parte del depósito Tarrach, el cual recibe caudales de las tomas de Aguas de Alicante y Canal de la Huerta. En las condiciones actuales de demanda por parte del suelo urbano existente en Agost y la demanda prevista, las fuentes disponibles en el abastecimiento son suficientes para cubrir dicha demanda, estimada en una consumo medio de unos 170.000m³ al año, es decir, en unos 5'45l/seg.  
En cuanto a la gestión de los residuos que se generen, se adjuntan cartas de compromiso de aceptación de residuos de las empresas gestoras autorizadas de residuos peligrosos y no peligrosos, encargadas de la recogida, transporte y gestión de los mismos.  
El EsIA incorpora en el Anejo1 un Estudio Hídrico donde se estiman las necesidades de agua potable en función del número de trabajadores con conexión a la red de suministro agua potable municipal; de agua para el proceso industrial previsto de acuerdo a la producción diaria de cerámicos con suministro del Canal de la Huerta de Alicante; y de agua de riego para las zonas verdes procedente de la EDAR del sector con un balance hídrico anual favorable.   
En el Anejo2 se incorpora un Estudio Acústico de acuerdo a lo regulado en el artículo 36 de la Ley 7/2002, de Protección contra la Contaminación Acústica, donde se identifica como principal fuente de ruido en la situación actual la carretera CV-820, con un nivel sonoro compatible con el uso propuesto, y se estima que la actividad futura incrementará los niveles pero no se prevén incompatibilidades.   
Y en el Anejo3 incorpora un Estudio del Paisaje según se establece en la Ley 4/2004, LOTPP. En el análisis del mismo se constata que el ámbito de la actuación no presenta una singularidad evidente en el paisaje del entorno donde se sitúa, con un carácter homogéneo, habiéndose no obstante diferenciado cuatro unidades paisajísticas. La valoración en cuanto a calidad y fragilidad se puede entender como media y el impacto paisajístico de la actuación se considera asumible y compatible con su entorno, destacando que la actuación no se percibe desde el núcleo de población, aunque sí desde una de las carreteras de acceso al municipio.  
Cabe destacar que en los citados Anejo 1, 2 y 3 se nombra el sector como de uso Residencial, lo que se entiende, en todo caso, como una errata en la documentación, no desvirtuando en lo esencial sus conclusiones.  
El EsIA identifica y valora un buen número de impactos negativos notables, valorados inicialmente como impactos de carácter crítico, severo o moderado, tanto en fase de construcción como de funcionamiento, proponiéndose medidas correctoras para su atenuación. En fase de construcción no se logra reducir el impacto definido como crítico sobre el suelo y la vegetación, pues supone su completa destrucción. En fase de funcionamiento, los impactos más notables son los debidos a la incidencia visual de la propuesta, de carácter moderado, y los más problemáticos los de las emisiones gaseosas y vertidos líquidos, que requieren de un control de las medidas correctoras propuestas en el PVA.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, proyecto de Homologación y Plan Parcial Modificativo Sector Industrial El Pouet en el TM de Agost, promovido por el Ayuntamiento de Agost, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
2.1 En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, deberá obtenerse informe favorable de la DG de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la DIA.  
2.2 Se deberá trazar una línea virtual desde el vértice NO de la balsa hasta rotonda de acceso, con una inclinación aproximada de 20º al Oeste desde la línea de la balsa, que definirá hasta el límite Este del Sector la superficie de prevención de riesgos de la misma, donde estarán prohibidas las construcciones de todo tipo, y prohibido almacenar cualquier tipo de materiales no consolidados como arcillas o gravas, así como sustancias peligrosas de cualquier tipo. Tampoco se podrán acumular ningún tipo de residuos ni maquinaria en general.  
2.3 De acuerdo a las zonas que resultan inundadas según las tres hipótesis de rotura estudiadas, en la zona de almacenamiento de ladrillo acabado y aparcamiento, quedará además prohibido el almacenamiento de materiales ligeros o sueltos que puedan resultar arrastrados por efecto del agua, como los plásticos y material de embalaje, así como los palés sueltos.   
2.4 En cuanto a los resultados del Estudio de Inundabilidad presentado, se deberán adoptar medidas concretas que garanticen el no arrastre de palés con carga u otros elementos por efecto del agua hasta la CV-820. A tal fin se recomienda se adopte alguna de las siguientes medidas o una combinación de las mismas:  
- Se ejecutará un murete perimetral de contención, con suficiente resistencia a impacto, en la parte sur de la zona de almacenamiento de ladrillo acabado y en el límite sur del sector.  
- Se deprimirá ligeramente el área destinada al almacenamiento del producto terminado y el aparcamiento, disponiéndose de un canalón perimetral para la recogida de las aguas pluviales conectado a una arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión.   
- O se ejecutará la superficie asfaltada a dos aguas con formación de pendientes no inferior al 5%, y limahoya central este-oeste, con canalón para evacuar las aguas pluviales conectado a una arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión.  
- Cualquier otra medida que, a juicio del técnico redactor del proyecto de urbanización o del ingeniero redactor del proyecto de la instalación industrial, garantice el objetivo expresado en este condicionante.  
2.5 De acuerdo a las conclusiones del Informe sobre la balsa Canalillo Moclem, se ejecutará, con cargo al sector y previa autorización de los titulares de la acequia y demás administraciones competentes, una nueva conducción ø900 de desagüe de emergencia de la balsa, desde la arqueta de rotura de carga hasta atravesar la carretera CV-820, debiéndose identificar en el proyecto de urbanización el nuevo punto de desagüe aguas abajo de la carretera de Agost-Novelda.  
2.6 Se hormigonarán los circuitos de circulación interna de vehículos y se mantendrán limpias de materiales pulverulentos las zonas de circulación. Se instalarán sistemas de limpieza vía húmeda para los bajos y neumáticos de los camiones a la salida del complejo industrial.  
2.7 Todas las medidas protectoras y correctoras comprendidas en el EsIA, en la totalidad de la documentación analizada ambientalmente, así como en el condicionado establecido en la DIA que supongan unidades de obra, deberán figurar en la memoria y/o anejos, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto del proyecto de urbanización del sector, y de los sucesivos proyectos de construcción de infraestructuras. También se valorarán y proveerán los gastos derivados del PVA.  
2.8 En caso de que la industria cerámica que se pretende instalar en este Sector fuera uno de los supuestos fácticos incluidos en el Anexo I de la Ley 16/2002, de prevención y control integrada de la contaminación (capacidad total de producción superior a 75 t/día, y/o una capacidad de horneado de más de 4m³ y de más de 300Kg/m³ de densidad de carga por horno), deberá obtener la Autorización Ambiental Integrada por parte de la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 1 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 194/2005-AIA   
Título: Modificación Puntual Nº 2 del PGOU: Ronda Norte y Ronda Sur  
Promotor: Ayuntamiento de Onda  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Onda y CTU   
Localización: al noroeste núcleo urbano de Onda desde la carretera CV-20 a Ribesalbes hasta la carretera CV-223 a Tales bordeando el núcleo urbano de Artesa; y al sur paralelamente al margen izquierdo del Río Seco delimitando con el sector SUR-8 y SUI-3  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto de la MP Nº 2 del PGOU de Onda se divide en cuatro actuaciones diferentes pero relacionadas entre si, consistentes en la modificación del trazado de las rondas norte y sur, la constitución de un sector urbanizable residencial denominado La Cosa y la ampliación del suelo urbano industrial UI-3.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
De las cuatro actuaciones que integran la propuesta, dos de ellas constituyen nuevos sectores de suelo urbanizable sin ordenación pormenorizada. Las otras dos conformarán sendas modificaciones de la RP viaria Ronda Norte y Ronda Sur, así como de la RP de Protección del Dominio Hidráulico (PH).   
El Sector La Cosa esta conformado por el Suelo Urbanizable Sector SUR-2, el Suelo Urbano Industrial UI-1 y el Suelo Urbano Residencial U1 y U3 del PG vigente, al que se añaden los terrenos colindantes al oeste clasificados como SNU Común que son objeto de reclasificación. La superficie total del sector es de 222.132m². Está delimitado al este por el Camino de Fanzara y la zona deportiva municipal; al Sur por la CV-223 y el suelo urbano UI y U3; al Norte por la Ronda Norte y al Oeste por el SNU de la partida de Sala.  
El Sector Ampliación UI-3 esta integrado en su totalidad por SNU de Protección Agrícola, y abarca una superficie de 140.688m² que se propone reclasificar como Suelo Urbanizable de Uso Industrial, e incluye una superficie de ZV de 40.874m², de los que 12.814m² suponen el traslado de una porción de zona verde englobada en la UE-2 del sector SUR-8, que se desclasifican y pasan a SNU Común. Está delimitado al Norte por el SUR-8 de Uso Industrial y su vial perimetral y al Sur por el trazado propuesto para la Ronda Sur.   
En cuanto a las dos rondas, la RP denominada Ronda Norte, con una anchura constante en toda su traza de 30m, enlaza con la CV-20 a Ribesalbes y el vial perimetral noreste, bordea la zona dotacional deportiva y el Sector La Cosa, y atraviesa el SNU Común hasta circundar el núcleo de población de Artesa y conectar con la CV-223 en dirección a Tales. La Ronda Sur parte de la intersección de la calle Capamantos con el Camino de Betxí (VVPP), discurriendo la traza por SNU de Protección Agrícola, paralela al Río Veo (Sonella) o Río Seco de Betxí, hasta enlazar con el vial perimetral de borde urbano previsto en el sector SUR-8. Este sistema viario tendrá una anchura de 25m, con una franja de 50m al sur que pasa a Zona Verde de la RP junto al río y las VVPP, y otra banda al norte de 25m de anchura como reserva.  
3. Alternativas  
No se ha presentado un estudio de alternativas entendidas como tales, aunque sí se ha dedicado un apartado a justificar la solución adoptada, que en el caso de las dos redes viarias, siendo perimetrales al suelo urbano, intentan seguir el trazado de caminos ya existentes, mientras que los nuevos sectores se integran en las directrices del planeamiento vigente en Onda.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 28 de octubre de 2005 el STPOT de Castellón remite una copia del EsIA relativo a la MP 2 del PGOU Ronda Norte y Sur y el resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental. La documentación técnica se completó con fecha 26 de diciembre de 2005.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante de Castellón de fecha 25 de julio de 2004, en el tablón de edictos municipal y en el DOGV nº 4788, de 2 de julio de 2004.   
Durante el periodo de Información Pública se presentaron un total de 11 alegaciones, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Onda, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 29 de noviembre de 2004.  
3. Resumen de las alegaciones  
Las alegaciones presentadas han hecho necesario modificar el contenido de la propuesta, básicamente en los aspectos siguientes: modificación, al parecer, de la rasante de la Ronda Norte en su embocadura con el barranco, prolongándola de forma que salve los caminos existentes; cambio en el trazado de la ronda en un pequeño tramo que afectaba a una vivienda preexistente evitando así su derribo; y reducción de la anchura de la ronda norte de 35m a 30m, para evitar también el derribo de algunas construcciones.   
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 2 de junio de 2006, se solicita al STPOT una ampliación de la documentación presentada, que de manera resumida se expone a continuación:  
4.1 Se completará el expediente de EIA incoado con el Informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de PCV; el informe del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora, relativo a la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en el planeamiento propuesto, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados; el Informe de la CHJ respecto a la afección al DPH en al ámbito de la Ronda Sur; y el informe de la Unidad de VVPP del ST de Medio Ambiente de Castellón acerca de la afección a las Vías Pecuarias tanto de los suelos residenciales como de las infraestructuras lineales.  
4.2En cuanto al EsIA y a la documentación técnica de la propuesta, se considera necesario:   
- Se justificará el cumplimiento del condicionante primero de la DIA del expediente 301/1998-AIA, relativa a PGOU de Onda, debiéndose tener en cuenta la afección de las distintas VVPP a su paso por el Sector La Cosa.  
- En cuanto a la Ronda Sur se deberá completar la documentación gráfica de la propuesta a una escala adecuada que permita la lectura y comprensión del trazado previsto. Se justificarán ambientalmente las alternativas posibles de la traza viaria en lo relativo a:  
- La afección a las VVPP Cañada Real de Betxí a Fanzara y Vereda de Vuelta del Corral del Sastre, de las que se grafiará su trazado y anchura legal en los planos, así como su normativa urbanística vigente.  
- La afección al cauce del Río Seco (márgenes, zona de servidumbre y de policía), calificado como SNU de Protección (PH) en el PG de Onda.   
- En este sentido se deberá valorar un trazado y tratamiento del sistema viario que se proponga más sensible en relación con el citado cauce y su contacto con el borde urbano, en el que:  
- Se asegure la adecuada protección de los márgenes y ecosistemas riparios potenciando el uso público como espacios libres y zonas verdes de los suelos colindantes al cauce.   
- Se analice la nueva infraestructura viaria bajo criterios de tratamiento paisajístico de la ribera del citado cauce y del perfil urbano de Onda.  
- Se mantenga no sólo la integridad superficial de las VVPP, sino que se garantice su uso legal establecido en la Ley 3/1995 de VVPP. En este sentido, se deberían buscar soluciones como dedicar la vereda a Paseo Público o Albereda, con plena accesibilidad y sin circulación de vehículos motorizados, uso éste último no contemplado en la legislación de referencia.   
- En cuanto a la modificación del SUR-8 y la clasificación como SNU Común de un pequeño ámbito calificado como ZV en el vigente PG junto al vial perimetral del sector, a fin de regularizar las viviendas unifamiliares existentes, se debería justificar adecuadamente tal clasificación, de acuerdo a la LSNU y, ambientalemente, al quedar enclavadas en un entorno industrial con un ambiente atmosférico determinado en cuanto a calidad del aire y niveles sonoros. Además, se deberían de evaluar las condiciones de conexión de las viviendas a la red de saneamiento municipal o el tratamiento de las aguas residuales que se generen.  
Con fecha 11 de julio de 2006, el STPOT de Castellón remite Informe de Ampliación de Documentación de la MP 2 del PGOU de Onda, al objeto de subsanar las deficiencias informadas.  
Informes Sectoriales  
Consta en el expediente de EIA las solicitudes, por parte del Ayuntamiento de Onda, de los informes preceptivos a conselleria de Educación, Cultura y Deportes, con fecha 13 de abril de 2005, y a la Confederación Hidrográfica del Júcar, con fecha 10 de marzo de 2005, sin que hasta la fecha se haya obtenido, al parecer, una contestación a las mismas.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la CTH, se observa que la actuación no resulta incongruente con ninguno de ellos. No se afecta de manera directa a espacios protegidos por una legislación sectorial propia en material ambiental. Los terrenos no se encuentran afectados por riesgo de inundación según el PATRICOVA, ni por suelos forestales cartografiados por el PGOF.   
2. El TM de Onda se encuentra incluido entre los municipios afectados por el Plan de Acción Territorial del Entorno de Castellón (PATECAS), que se encuentra en tramitación y pendiente de aprobación. La presente modificación del planeamiento vigente no resulta incompatible con las determinaciones del citado documento.  
3. El trazado propuesto para la Ronda Sur discurre paralelo al Río Seco o Río Veo, estando tanto la reserva viaria como la zona de protección afectadas por la zona de policía del citado cauce. El Río Seco atraviesa el TM de Onda por el Sur en dirección de Este-Oeste. Se trata de un cauce algo sinuoso y no muy profundo, cuyas aguas estan reguladas por el Embalse de Onda.   
Los terrenos ocupados por el cauce están clasificados como SNU de Protección del Dominio Hidráulico (PH) por el planeamiento general vigente. No se justifica ambientalmente su desprotección por causa del trazado de la Ronda Sur, que podría adaptar su traza y discurrir exterior al mismo.  
4. Todos los ámbitos de las actuaciones presentadas se encuentran afectados por las VVPP que atraviesan el TM de Onda. La Vía Pecuaria Cañada Real Camino Viejo de Castellón y la Cañada Real de Betxí a Fanzara atraviesan el Sector La Cosa, coincidiendo en algún tramo con el viario al penetrar en el suelo urbano. El trazado de la Ronda Norte coincide parcialmente con la Cañada Real Camino Viejo de Castellón y la Colada del Forns del Redó intersecta perpendicularmente este sistema viario. Por su parte, la traza de la Ronda Sur se encuentra afectada inicialmente por un tramo de la Cañada Real de Betxí a Fanzara y, más adelante, por la Vereda de Vuelta del Corral del Sastre.   
En el Informe de Ampliación de la Documentación se ha grafiado la afección de la Cañada Real de Betxí a Fanzara y la Vereda de Vuelta del Corral del Sastre al trazado de la Ronda Sur, y sus respectivas anchuras legales de 75m y 20m respectivamente, que pasarán a formar parte de la Zona Verde de la Red Primaria asociada a este nuevo vial.  
5. El EsIA incluye un informe arqueológico que afirma que no existen yacimientos arqueológicos catalogados en los ámbitos de las actuaciones propuestas. Sin embargo, en el Sector La Cosa sí aparecen varios elementos incluidos en el Inventario de Elementos Etnológicos de la DG de Patrimonio, en concreto, construcciones pertenecientes a antiguas fábricas y la Bassa de la Vila.  
No consta en el expediente Informe preceptivo regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
De las actuaciones que integran la modificación del planeamiento propuesto, están sometidas al procedimiento de EIA aquellas que suponen una modificación del SNU, incluidas las reclasificaciones de SNU a Suelo Urbanizable, como la que afecta a una pequeña superficie de terrenos para ampliar el Sector La Cosa y la de la Ampliación del Sector UI-3, así como la definición de la traza de las dos rondas que pasan a formar parte de la RP. La modificación propuesta para el SUR-8 no esta sometida a EIA por lo que no será considerada a continuación.  
Las distintas zonas de actuación se sitúan adyacentes al núcleo de población de Onda, tratándose fundamentalmente de terrenos de carácter agrícola con cultivos o en abandono, donde no se han detectado especies vegetales ni faunísticas para su conservación. Las diferentes actuaciones propuestas se encuentran condicionadas por las distintas afecciones legales descritas, algunas de las cuales al derivar de elementos naturales deben de ser, en especial, consideradas ambientalmente.  
Respecto a la Ampliación del Sector UI-3, decir que dado que afecta a SNU de Protección Agrícola la modificación del planeamiento general supone la desprotección de ese suelo y su reclasificación directa a Suelo Urbanizable Industrial. Esta reclasificación propone rodear completamente con suelo industrial, por todos sus lados, el Sector U-7 Monte Blanco, un núcleo de población de uso residencial y baja densidad, que quedaría enclavado en un entorno completamente industrial, con un ambiente atmosférico determinado en cuanto a calidad del aire y niveles sonoros. Aunque la propuesta dispone muy acertadamente entre el suelo industrial y el residencial varios espacios libres como zonas verdes a modo de colchón, con continuidad hasta la Ronda Sur, la solución presenta alguna duda de carácter ambiental en cuanto a la calidad ambiental urbana y, en especial, los niveles sonoros y las emisiones atmosféricas en función de las características de las industrias que allí se instalen, que no se especifican ni limitan.  
El nuevo suelo industrial resultante esta dividido en dos zonas situadas en ambos laterales y al sur del sector, una al noreste junto a la rotonda que enlaza con el vial de borde del sector SUR-8, y otra al sureste a lo largo de la Ronda Sur hasta la calle Capamantos, a modo de penetración entre las zonas residenciales de Monte Blanco, una unidad de ejecución de viviendas aisladas y el núcleo residencial de El Tosalet.  
En cuanto a la valoración del Paisaje, si bien las nuevas actuaciones quedan integradas en el paisaje urbano del municipio, la calidad paisajística desde el margen derecho del Río Seco hacia Onda se ha definido como muy baja en el EsIA, mientras que en las proximidades del río se confía la solución final al diseño de una zona verde junto al cauce. Sin embargo, la actuación de la Ronda Sur y el Sector Ampliación del UI-3 podría suponer una mejora sustancial en cuanto a la calidad de vida, del paisaje y del ambiente urbano en esta zona, en especial, en cuanto a la definición del perfil urbano de la ciudad con su castillo, así como un nuevo acceso con limitación de velocidad y un carácter menos industrial, con predominio de zonas verdes y sus recorridos peatonales, frente al tráfico motorizado intenso y el pesado, que se debería excluir.  
La depuración de las aguas residuales mediante la conexión a la red de saneamiento municipal esta prevista en el ámbito del Sector La Cosa, al igual que la acometida de la red de agua potable. En los suelos sometidos a EIA no se prevé un incremento sustancial de la demanda de agua potable y el volumen de aguas residuales a generar, que no supone un incremento considerable respecto al previsto en el PG vigente. No obstante, tampoco el contexto actual en cuanto a recursos y tratamiento de contaminantes es el mismo, por lo que la justificación en cuanto a la disponibilidad de recursos hídricos resulta pertinente. Igualmente, la recogida de RSUs no debería presentar ningún inconveniente para los servicios de recogida del municipio.  
El EsIA identifica y valora globalmente los posibles impactos ambientales que se puedan derivar de las actuaciones propuestas como moderados, pero no se detectan incompatibilidades ambientales para el desarrollo de la propuesta. Los impactos más severos son los relativos a la posible afección al patrimonio etnológico y a las VVPP, y en especial, al cauce del Río Seco debido a la ejecución de una infraestructura viaria de importancia junto a su margen izquierda. La propuesta deberá adecuar su solución definitiva a fin de evitar, prevenir y minorar tales impactos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la documentación relativa a la Modificación Puntual Nº 2 del PGOU de Onda, promovido por el Ayuntamiento de Onda, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
2.1 En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, deberá obtenerse informe favorable de la DG de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también el sentido del presente informe.   
En el desarrollo del Sector La Cosa, se deberán tener en cuenta las construcciones pertenecientes a antiguas fábricas y la Bassa de la Vila, elementos incluidos en el Inventario de Elementos Etnológicos de la DG de Patrimonio, aspecto éste que debería ser contemplado en la Ficha de Planeamiento y Gestión del sector.  
2.2 En vista de la afección a diferentes VVPP, se debería actuar del siguiente modo, sin perjuicio de las consideraciones que la Unidad de Vías Pecuarias pudiera informar en los trámites establecidos por la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias:  
- En el ámbito de la Ronda Norte y del Sector La Cosa, deberá iniciarse, previamente al comienzo de la ejecución del vial, la tramitación del correspondiente expediente de modificación o reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, obteniendo la autorización correspondiente.  
- En el ámbito de la Ronda Sur, se mantendrá la integridad superficial y continuidad de las VVPP afectadas y se asegurará la continuidad preferente del tránsito ganadero y demás usos compatibles y complementarios con aquél en los términos expresados en los artículos 16 y 17 de la Ley 3/1995 de VVPP.   
- La titularidad de los terrenos de las VVPP seguirá correspondiendo a la Generalitat Valenciana.  
2.3 El vial de la Ronda Sur y su trazado discurrirá en el proyecto lo más alejado posible del cauce del río y del trazado de las VVPP (anchura legal), exterior en toda su traza al SNU de Protección del Dominio Hidráulico (PH) según el Plan General vigente y a la Zona de Servidumbre del Río Seco. Antes de la aprobación definitiva del proyecto, se obtendrá el correspondiente Informe del Organismo de Cuenca acerca de la afección a la Zona de Servidumbre y Zona de Policía del Río Seco.  
2.4 En cuanto al Sector Ampliación UI-3, se valorará ambientalmente una alternativa de Uso Global Terciario o Mixto, con posibilidad de zonas de esparcimiento para el ocio, concretamente en las parcelas más al oeste hacia la calle Capamantos y las zonas residenciales. La alternativa de Uso Industrial se justificará, en su caso, por la falta de suelo disponible ya urbanizado para este uso en el municipio, debiéndose además limitar los usos permitidos y compatibles en el sector, que se remitirá junto a una propuesta de medidas correctoras específicas, a fin de reducir el impacto derivado de la implantación de actividades industriales colindante a núcleos de población consolidados.   
En este sentido será motivo de una resolución complementaria que emitirá la directora general de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda la valoración ambiental de esta alternativa y la justificación de la solución adoptada, es decir, del Uso Global del nuevo Sector Ampliación UI-3, y su especificación de usos permitidos, compatibles y prohibidos.   
En caso contrario, se considerará ambientalmente aceptable la calificación como SNU Común de los terrenos al norte del trazado de la Ronda Sur, excluyendo de la MP Nº 2 su reclasificación como Suelo Urbanizable, que quedará entonces pospuesta a una nueva propuesta de planeamiento parcial reclasificatorio, sometida a su correspondiente procedimiento de EIA, incluyendo un Estudio de Impacto Ambiental específico y concreto de los usos y la ordenación definitiva de los mismos.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 19/06 AIA  
Título: Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias de Corbera (Valencia)   
Promotor: Ayuntamiento de Corbera  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Corbera, CTU  
Localización: Término Municipal de Corbera, Valencia  
Linde norte: partida el Calvari  
Linde este: carretera de les Coves  
Linde sur: núcleo urbano de Corbera  
Linde oeste: partida de Les Coves  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
Mediante esta Modificación Puntual se plantea cambiar la clasificación de 9,137 has de Suelo No Urbanizable Rústico sin Protección a Suelo Urbanizable.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El municipio se encuentra en la zona meridional y al oeste de la Ribera Baixa, y limita al Norte con Fortaleny, Llaurí, Riola y Polinya de Xúquer; al Oeste y Sur con Alzira; al Sur y Este con Llaurí y Cullera.  
La zona objeto de proyecto, se encuentra situada al suroeste del núcleo urbano de Corbera y ocupa 9,137 ha.  
Planeamiento vigente y propuesto  
En la actualidad Corbera, tiene en vigor Normas Urbanísticas aprobadas definitivamente el 9 de noviembre de 1999 por la Comisión Territorial de Urbanismo, estructurando de forma global la ordenación urbanística del municipio.  
Ordenación prevista y usos  
La Modificación Puntual de las Normas Urbanísticas requiere la figura del Plan Parcial como instrumento de desarrollo. Las condiciones de ordenación del Sector son las siguientes:  
Usos  
Uso dominante residencial.  
Los usos compatibles son los dotacionales y servicio público.  
- El uso prohibido es el industrial en cualquiera de sus formas.  
La densidad máxima prevista será de 12 viviendas por hectárea, lo que supone un total de 110 viviendas.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 19 de enero de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según acuerdo plenario de fecha 10 de marzo de 2005, se acuerda aprobar provisionalmente la Modificación Nº 1 de las Normas Subsidiarias de Corbera (Vall de les Coves).  
1. Información pública  
El mencionado Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Las Provincias de fecha 8 de octubre de 2004, y en el DOGV nº 4.866 de fecha 20 de octubre de 2004.   
Durante el periodo de información al público de la alternativa presentada se presentaron siete alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
Una de las alegaciones hace referencia a la no aplicación a la hora de redactar el Estudio de Impacto Ambiental, de la Ley 4/2004 de la Generalitat Valenciana, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. También se comenta la falta del informe vinculante de la conselleria de Cultura Educación y Deporte respecto al tratamiento del Patrimonio.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
La Dirección General de Gestión del Medio Natural, en fecha 9 de marzo de 2006, tras observar carencias en la documentación enviada, solicita al Ayuntamiento:  
- Copia de las solicitudes de informe realizadas a la Confederación Hidrográfica del Júcar y a la conselleria de Cultura.  
- Informe de la entidad gestora de las aguas residuales asumiendo la depuración de aguas generadas por la actuación.  
- Análisis físico-químico del agua potable suministrada en el municipio.  
- Descripción de las actuaciones a realizar en el barranco que atraviesa la zona del sector.  
- Evaluación de las zonas forestales afectadas.  
- Formato digital con la delimitación georeferenciada del sector.  
En fecha 14 de junio de 2006, el Ayuntamiento responde al requerimiento realizado, presentando un nuevo Estudio de Impacto Ambiental.  
En fecha 30 de junio de 2006, la Dirección General de Gestión del Medio Natural, reitera la necesidad de presentar:  
- Estudio de los recursos hídricos disponibles y necesarios para el abastecimiento de la población.  
- Medidas para disponer de agua en calidad, ya que tiene índices de nitratos.  
- Informe de la entidad gestora de la EDAR de Llaurí.  
- Descripción de las actuaciones a realizar en el barranco que atraviesa la zona del sector.  
- Informe vinculante de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre la conformidad con el proyecto.  
El Ayuntamiento, en fecha 28 de julio de 2006, envía documentación en la que expone lo siguiente:  
- Realiza una previsión justificada del volumen de agua potable y estima que existe agua potable para cubrir las necesidades previstas.  
- Dicen que el agua es tratada mediante un sistema de ósmosis inversa cumpliendo así la reglamentación Técnico Sanitaria.  
- Certificado de la EPSAR  
- Descripción de la vegetación existente.  
- Tratamiento a dar al barranco existente.  
Informes sectoriales  
Petición de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 20 de julio de 2005, solicitando informe sobre la disponibilidad de recursos hídricos.  
Certificado de la EPSAR, de fecha 21 de julio de 2006, en la que informa de la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Llaurí-Corbera, de las aguas residuales generadas por la actuación planteada bajo cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
- En su día, el promotor del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.   
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 62.870,50 €, a cuyos efectos deberá establecerse el oportuno convenio, en su caso, entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Corbera.  
Certificado en el que se justifica la capacidad de recogida y tratamiento de los residuos generados por las empresas encargadas de ello (TETMA, ANFEVI y GIRSA).  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración.  
2. Existe un barranco que atraviesa el sector con una anchura media de dos metros y se encuentra tratado mediante muros de mampostería. El promotor mediante escrito enviado en julio de 2006 se compromete a mantener la naturalidad del mismo y de la creación de un vial tangente al mismo para que sirva como zona natural de paseo de la población.  
En este sentido hay que tener en cuenta el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas, sus reglamentos y demás disposiciones que lo desarrollen. Para cualquier tipo de actuación que se quiera ejecutar en el dominio público hidráulico y/o dentro de su zona de policía aparte de respetar la servidumbre de paso mínima de 5 metros, tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización del Organismo de Cuenca de acuerdo con la legislación. Siendo la zona de policía de 100 metros a partir de ambas márgenes contados hacia el exterior.  
3. Consultada la base de datos del Área de Patrimonio de la conselleria de Cultura, no se han encontrado yacimientos ni bienes en la zona estudiada. Aún así, se debe presentar el informe vinculante sobre la conformidad del proyecto, de acuerdo con la Ley 4/98 de 11 de junio de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones Ambientales  
La zona objeto de estudio se encuentra situada al oeste del casco urbano, en contacto directo con el suelo urbano de aquel y con acceso desde la carretera CV-510 que lleva hasta Polinya del Xúquer, mediante un camino.  
La localización de la propuesta se encuentra a caballo entre el llano de los campos de cultivo existentes y las zonas elevadas.  
La orografía y la vegetación existente, en conjunción con los aspectos anteriormente citados, contribuyen igualmente a diferenciar ambas partes. Así, la mitad occidental de la propuesta posee pendientes bastante pronunciadas, y un suelo caracterizado por la presencia de roca a poca profundidad o en afloramientos superficiales. La vegetación existente está compuesta por matorral bajo y ejemplares más o menos aislados de Pinus halepensis. Por otro lado, los terrenos situados a pie de ladera se extienden por una superficie sensiblemente plana y se encuentran dedicados al cultivo de cítricos y frutales, sirviendo de colchón entre el entramado urbano y las primeras estribaciones de la Sierra de Corbera.  
Existe una gran cantidad de construcciones desarrolladas en las zonas elevadas de la zona de estudio, por lo que se puede decir que la zona se encuentra bastante antropizada. Aunque la densidad de viviendas es muy baja y el estudio de paisaje presenta medidas de integración paisajística, se deberá obtener informe favorable del estudio de paisaje presentado.  
El único riesgo destacable a tener en cuenta a la hora de la construcción de las viviendas es el riesgo sísmico alto existente en la zona de estudio.  
Agua potable  
Actualmente los recursos hídricos con los cuenta el municipio para el abastecimiento son los extraídos del pozo municipal de agua potable: Pou de les Coves.  
El pozo es de propiedad municipal, y dispone según datos del Ayuntamiento de Corbera, de un caudal aproximado de 3.100 m³/día. Según el informe presentado el incremento del consumo anual es de 35.131,25 m³/año y el consumido por la totalidad de la población es de 314.356,25 m³/año, por lo que el sobrante es de 1.131.500 m³/año.  
Hay que reseñar que el municipio de Corbera como muchos municipios de la Ribera tiene problemas en cuanto a la concentración de Nitratos. Para resolver el problema disponen de un sistema de ósmosis inversa que trata el agua previa al consumo.  
Aguas Residuales  
El caudal generado previsto es de 77 m³/día y según informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas existe viabilidad de gestión de las mismas ya que actualmente la EDAR está diseñada para tratar 1500 m³/día y el caudal tratado es de 1.316 m³/día.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. En el artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental para la Declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero: Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias sector Vall de les Coves en el T.M. de Corbera (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo: Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se debe presentar informe favorable de la Dirección General de Calidad Ambiental sobre el estudio acústico realizado.  
2. Se debe presentar informe favorable, del Área de Urbanismo de Valencia de la conselleria de Territorio y Vivienda, sobre el estudio de paisaje presentado.  
3. Se deberá asegurar la calidad del agua potable suministrada para el abastecimiento de la población, teniendo que cumplir el Real Decreto 140/2003 que aprobó la Reglamentación Técnico - Sanitaria para el abastecimiento y control de calidad de las aguas potables de consumo público.  
4. Se deberán cumplir los condicionantes marcados en el informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas respecto a viabilidad de tratamiento, en la EDAR Corbera-Llaurí, de las aguas residuales generadas.   
5. Se debe mantener la integridad y las condiciones naturales del barranco existente en el ámbito de la actuación, teniendo en cuenta que para cualquier tipo de actuación que se quiera ejecutar en el dominio público hidráulico y/o dentro de su zona de policía aparte de respetar la servidumbre de paso mínima de 5 metros, tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización del Organismo de Cuenca de acuerdo con la legislación.  
6. El material necesario para realizar la explanada de los sectores planteados deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
7. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
8. Se deberá aportar informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el art.11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero: Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto: La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 26 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML