Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6382, del 22-10-2010 (2010/11252)

RESOLUCIÓ de 24 de setembre de 2010, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Conjunt Històric, a favor d'Ares (Castelló) i s'obri un període d'informació pública.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6382

Data del DOGV
:   22-10-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/11252

CVE


Data del document
:   24-09-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 24 de setembre de 2010, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport, per la qual s'incoa l'expedient de declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Conjunt Històric, a favor d'Ares (Castelló) i s'obri un període d'informació pública. [2010/11252]
Vistos la sol·licitud d'incoació formulada per l'Ajuntament d'Ares, l'informe emés pels servicis tècnics d'esta direcció general i la resta d'antecedents que figuren en l'expedient, favorables a la declaració com a Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Conjunt Històric, d'Ares (Castelló).
Atés el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, esta direcció general, en allò que és matèria de la seua competència, resol:
Primer
Incoar l'expedient per a la declaració de Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Conjunt Històric, a favor d'Ares (Castelló).
Segon
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determinar els valors del Conjunt Històric que justifiquen la declaració com a Bé d'Interés Cultural, delimitar-lo, descriure el Conjunt i els immobles compresos que tenen per si mateixos la categoria de béns d'interés cultural, així com delimitar l'entorn de protecció d'estos últims, individualitzar els béns de rellevància local existents dins del seu perímetre, a l'efecte d'inscriure'ls separadament en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, i fixar les normes de protecció del Conjunt Històric en l'articulat que es transcriu a continuació:
Normativa de protecció del Conjunt Històric
Conjunt històric:
Article 1. Règim general d'intervencions en el Conjunt Històric i excepcions
De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció requerirà abans de la concessió de la llicència municipal, si fóra preceptiva, i de l'inici en tot cas, l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura. Esta autorització s'ha d'emetre d'acord amb la normativa provisional establida en el present decret i, si no és procedent, conforme als criteris d'aplicació directa establits en els articles 38 i 39 de la llei esmentada.
Totes les intervencions requeriran per a l'autorització patrimonial la definició precisa de l'abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua transcendència patrimonial.
Este últim aspecte serà avaluat pel tècnic municipal, de l'informe motivat del qual l'Ajuntament podrà derivar la innecessarietat d'autorització prèvia en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la correcta conservació, bon ús i habitabilitat interior dels immobles sense reconeixement individualitzat de Bé d'Interés Cultural o de Bé de Rellevància Local, i que, per plantejament, tècnica i abast, no posen en perill els valors de l'edifici en si mateix i/o en la contribució als valors generals de l'àmbit protegit, ni comporten, per tant, alteracions de la situació preexistent.
En estos casos, l'Ajuntament haurà de comunicar a la conselleria competent en matèria de cultura en el termini de 10 dies la concessió de la llicència municipal, adjuntant com a mínim l'informe tècnic que es menciona en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua falta de transcendència patrimonial.
Article 2. Obligatorietat de redactar el Pla Especial de Protecció
L'article anterior regirà transitòriament fins que no s'aprove el Pla Especial de Protecció preceptiu i obtinga la validació patrimonial, de conformitat amb l'article 34.2 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.
Article 3. Béns de rellevància local
El règim d'intervencions en els béns seleccionats en el present decret per al reconeixement explícit i individualitzat com a béns de rellevància local garantirà la protecció integral dels seus valors, de conformitat amb el que establix l'article 50 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià. Això sense perjuí de l'obligació municipal d'adaptar el contingut del seu Catàleg de Béns i Espais Protegits a l'efecte d'incloure estos immobles amb la tipificació expressa de béns de rellevància local i d'oferir-los protecció d'acord amb els valors detectats. Resultarà d'aplicació a les actuacions que es realitzen en béns immobles de rellevància local el que disposen els articles 35.4 i 50.6 de la 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
Article 4. Preservació de la silueta paisatgística i de la imatge arquitectònica
Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en la contemplació de l'escena o paisatge urbà dels monuments, l'entorn i el conjunt en general, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o plantació d'arbres, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com podria ser-ho també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions per tractament de color, implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualsevol altra d'un tipus i unes conseqüències similars, hauran de sotmetre's a l'autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans esmentats.
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en la dita escena urbana, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i durant un temps limitat, sol·licite i obtinga autorització expressa.
Article 5. Criteris d'intervenció
1. Es mantindran les pautes de la parcel·lació històrica de l'entorn.
2. Es mantindran les alineacions històriques de l'edificació conservades fins a l'actualitat. Es prohibixen les reculades i els patis a la façana.
3. Els edificis tradicionals de l'entorn, pel seu alt valor ambiental i testimonial d'una arquitectura i tipologia que caracteritzen l'entorn, hauran de mantindre les façanes visibles des de la via pública, preservant-ne i restaurant-ne els caràcters originaris.
4. L'alçària reguladora definida pel Reglament de Zones d'Ordenació Urbanística de la Comunitat Valenciana serà la mateixa de l'edifici actualment existent en els edificis anteriors a 1940. En la resta d'edificis el nombre de plantes permeses és de tres altures (planta baixa més dos); queden prohibits els semisoterranis (cota de paviment de planta baixa igual o inferior a 5 cm respecte de la cota de la vorera). Els edificis que superen este nombre de plantes es regiran pel règim de fora d'ordenació. A este efecte, en els casos que concloga la seua vida útil, es pretenguen obres de reforma de transcendència equiparable a la reedificació, una remodelació amb eliminació de les plantes superiors, o una substitució voluntària dels immobles, s'aplicaran les ordenances de protecció d'esta normativa. Tot això sense perjuí de la possible aplicació a estos immobles de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
5. L'alçària de cornisa màxima és de 9,5 m per a tres plantes, de 6,5 m per a dos plantes i de 4 m per a una planta. En el cas que les parcel·les tinguen un rasant distint, es podrà construir l'alçària corresponent a cada carrer fins a la meitat de la profunditat d'aquelles.
6. Les cobertes, d'acord amb la tipologia de la zona, s'han d'atindre a l'article 38 del Projecte de Delimitació de Sòl Urbà aprovat definitivament en 1988, esmentat abans, i el pendent màxim no pot superar el 40%.
7. Les noves edificacions o les remodelacions de les no tradicionals s'han d'adequar estèticament a la tipologia i als acabats tradicionals d'Ares, d'acord amb l'article 36 del Projecte de Delimitació de Sòl abans esmentat, i la façana ha d'atendre les disposicions següents:
- Ràfols d'acord amb l'article 39 del Projecte de Delimitació de Sòl esmentat.
- Impostes, motlures, marcs, cèrcols, acabaments ornamentals i tots altres elements compositius amb una longitud màxima de volada de 15 cm.
- Buits de façana de proporció vertical, amb la possible excepció de plantes baixes o cambres, segons la tipologia compositiva del municipi.
- Balcons de barana metàl·lica o de fusta amb una amplària màxima de volada de 40 cm, 15 cm de caire i una longitud màxima d'1,80 m. Es prohibixen els miradors.
- Els tancaments han de ser de fusta a les façanes que cauen a la via pública i queden prohibides les persianes d'acord amb l'article 43 del Projecte de Delimitació de Sòl Urbà.
- Els materials de les façanes han d'atendre al que disposen els articles 40 i 41 del Projecte de Delimitació de Sòl esmentat.
8. L'ús permés en esta zona és el residencial. S'admeten els usos següents, sempre que se'n mostre la compatibilitat amb les arquitectures tradicionals de la zona:
a) Magatzems
b) Locals industrials ubicats en planta baixa
c) Locals d'oficina
d) Ús comercial o de servicis
e) Centres culturals i docents
Monuments:
Article 6. Monuments
S'ha d'atindre al que disposa la secció segona, «Règim dels béns immobles d'interés cultural», del capítol III, títol II de la Llei 4/1998 d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, aplicable a la categoria de Monument.
Els usos permesos són tots aquells compatibles amb la posada en valor i el gaudi patrimonial del Bé i que contribuïsquen a la consecució dels dits fins. L'autorització particularitzada d'ús s'ha de regir pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
Entorns de monuments:
Article 7. Entorns de monuments
De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en els entorns dels monuments -encara que estiguen dotats d'una planificació patrimonialment validada- qualsevol actuació requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura, excepte en els casos excepcionals previstos en l'article 1 de la present normativa, que també serà aplicable en estos àmbits.
Els edificis i espais urbans situats en els entorns dels monuments s'han d'atindre al que disposen els articles 3, 4 i 5 d'esta normativa.
Disposicions generals:
Article 8. Patrimoni arqueològic
En qualsevol intervenció que afecte el subsòl s'haurà d'aplicar el règim tutelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.
Article 9. Actuacions il·legals
La contravenció del que preveu la present normativa determinarà la il·legalitat de l'actuació amb la consegüent restitució dels valors afectats si és el cas i la responsabilitat dels seus causants en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
Tercer
En compliment d'allò preceptuat en l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, notificar esta resolució a l'Ajuntament d'Ares i als altres interessats, i fer-los saber que, de conformitat amb el que establixen els articles 35 i 36, en relació amb el 27.4, de la llei esmentada, la realització de qualsevol intervenció en el Conjunt Històric haurà de ser autoritzada preceptivament per esta direcció general abans de fer-la i d'atorgar-li la llicència municipal, si esta fóra preceptiva.
Quart
La present incoació, d'acord amb el que establix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i qualsevol acte d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com de les dites actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, d'acord amb la limitació temporal establida en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, es resoldran després de la declaració.
No obstant això, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció determinades per la present resolució, no perjudiquen manifestament els valors del Bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa major o per interés general s'hagueren de realitzar inajornablement, segons que disposa l'incís primer de l'article esmentat.
Cinqué
Que, en compliment d'allò disposat en l'article 27.3 de la llei, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural dependent de l'administració de l'Estat per a l'anotació preventiva i al Registre de la Propietat amb la mateixa finalitat.
Sisé
D'acord amb el que es preveu en l'article 86 de la Llei de Procediment Administratiu i en l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, obrir un període d'informació pública, a fi que totes les persones que estiguen interessades puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes, a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana. L'expedient estarà a disposició de les persones interessades en la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental, de la Conselleria de Cultura i Esport, carrer Colom, número 66, de València.
Sèptim
Que la present resolució amb els seus annexos es publique en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en el Butlletí Oficial de l'Estat.
València, 24 de setembre de 2010.- La directora general de Patrimoni Cultural Valencià: Paz Olmos Peris.
ANNEX I
Dades sobre el bé objecte de la declaració
Valors patrimonials del conjunt:
La penya circular on se situa el castell constituïx l'origen de la població d'Ares. Del castell, es conserven uns quants trams de muralla, restes de torrasses i una torre de guaita. També es conserva una torrassa que defén una interessant gruta, excavada en roca viva en la segona plataforma, que travessa de part a part la fortalesa. L'entrada principal de la gruta és a l'oest i per ací s'accedix a una sala d'uns 10 metres d'ample per 15 metres de llarg i 4 metres d'alçària. A partir d'esta sala, la cova va estretint-se fins a l'eixida est. La longitud de la cova és de 43 metres. També en la base de la plataforma superior i en la seua part est hi ha una cova de dimensions reduïdes.
Al poble s'observen d'altres restes de muralles, moltes incorporades a l'estructura urbana de la població, entre les quals destaca el Portalet, amb arc de mig punt, i d'altres amb arc apuntat del segle XIII.
Al costat de la penya s'alça l'ingent volum de l'església barroca que dóna lloc a la plaça de l'Església. En esta plaça de proporció quadrada es troba també l'Ajuntament medieval, que al seu torn cau a la plaça Major, a manera d'articulació entre les dos places i comunicació entre ambdós a través de la Llotja, situada a la planta baixa.
Estes dos places se situen en l'únic punt pla del Conjunt, entre les dos elevacions i els dos vessants descendents. La població es disposa majoritàriament cap al sud en carrers paral·lels entre si que es despleguen segons les corbes de nivell a manera d'amfiteatre. L'accés al Conjunt des de la carretera es fa a través d'una d'estes vies, que desemboca directament a la plaça Major, i el carrer principal, paral·lela a este, se situa en un nivell inferior i es dirigix a la plaça de l'Església, que tanca este carrer amb una magnífica perspectiva.
Entorn del castell hi ha un camí al qual donen edificis tant d'ús residencial com agrícola. Este camí en la part nord conserva dos arcs corresponents a l'entrada a este recinte fortificat.
Ares posseïx edificis que conformen la seua silueta, com el castell i l'església, o que constituïxen el centre de la seua estructura urbana, com l'Ajuntament i la Llotja medievals, entre d'altres, i que estan protegits individualment com a béns d'interés cultural o béns de rellevància local.
Al seu torn, Ares destaca per la particularitat de la seua topografia, que dóna origen a una estructura urbana singular. Esta, amb el seu caseriu de factura popular, que mereix ser protegit, constituïx un punt visible des de molts punts de la comarca, s'erigix en un de les fites paisatgístiques de més interés i pintoresquisme de la província de Castelló i de la Comunitat Valenciana, que ha de ser preservada i protegida com a Bé d'Interés Cultural amb la categoria de Conjunt Històric.
ANNEX II
Béns d'interés cultural compresos dins del perímetre
delimitat del conjunt històric i delimitació
dels seus entorns de protecció
a) El castell d'Ares es troba protegit des de la promulgació del Decret de 22 d'abril de 1949 i figura en l'Inventari de Protecció del Patrimoni Cultural Europeu, secció de monuments d'arquitectura militar, de 1968, com a edifici de tipologia «castell medieval (CA)» i com a «ciutat amb recinte emmurallat medieval (RM)». Posseïx el número d'identificació R-I-51-0010118 en el Registre General de Béns d'Interés Cultural del Ministeri de Cultura.
Es va procedir a la delimitació de l'entorn de protecció del castell d'Ares i a l'establiment de normativa protectora amb l'Orde de la Conselleria de Cultura i Esport de 6 de juny de 2008 (DOGV 23.07.2008).
b) Línia delimitadora:
- Origen: Intersecció entre el límit sud del barranc de la Canaleta i el límit sud de la via pecuària núm. 29 Assagador de la Masada, punt A.
- Sentit: Antihorari.
- Línia delimitadora: Des de l'origen, la línia continua cap al nord incorporant la via pecuària núm. 29, gira a l'oest pel límit nord de les parcel·les 125, 129, 131 i 132, i incorpora les 134, 135 i 334 del polígon cadastral núm. 31. Gira al nord i, incloent les illes cadastrals del sòl urbà, continua per les façanes de les parcel·les 01 i 02 de l'illa 33261, 05 i 06 de la 32268, 01 de la 32254, 01 de la 32253 i 06 i 07 de la 32259. La línia continua al nord per la posterior de l'illa 32259 i incorpora el camí Vell d'Ares, fins a girar al sud i incorporar el barranc de la Canaleta fins al punt d'origen.
ANNEX III
Béns de rellevància local existents dins
del perímetre delimitat del conjunt històric
Relació de les edificacions més destacades del nucli històric d'Ares considerades com a béns de rellevància local que han de ser inscrits en la secció 2ª de l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià amb la categoria de monuments d'interés local (article 46 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià). No se'ls delimita l'entorn de protecció perquè estan inclosos dins del perímetre delimitat del Conjunt Històric i els resulta d'aplicació com a mínim el règim tutelar establit per al Conjunt:
- Ajuntament i Llotja: Edifici gòtic amb llotja de pòrtics apuntats que posa en comunicació les dos places, Major i de l'Església. Segons Lara, la Llotja va ser alçada en 1295. En 1318 s'hi construïx damunt la sala capitular de la Comanda d'Ares, pertanyent a l'orde del Temple. Es destruïx en 1706 i en 1786 s'hi reedifica el nou ajuntament, moment en què s'obri la porta de comunicació amb la plaça Major. En 1985-1986, a l'ala sud es fa una reforma interior per a habilitar-la com a habitatge i consulta. Des del final del segle XIII està documentat l'ús comercial amb un mercat setmanal, i com a carnisseria en el segle xix.
La Llotja ocupa part de la planta baixa de l'actual edifici consistorial i la sala es troba damunt de la Llotja. Disposa de dos façanes: al sud amb arcs, a l'est amb un i al nord amb el portal d'entrada a la vila. Posseïx un espai reenfonsat respecte del carrer de forma rectangular i dimensions aproximades de 13 m x 6 m. La façana principal presenta arcs ogivals amb centre a 1/3, de 3,80 m de llum i 3,70 m de fletxa. L'alçària total de la planta baixa és de 4,80 m. La testera disposa d'un altre arc ogival semblant als dos anteriors. El parament que cau enfront de la façana principal presenta un portal de llinda de factura relativament recent que dóna accés a la planta alta, també porta i finestra de l'antiga presó.
Posseïx la categoria de Bé de Rellevància Local pel ministeri directe de la llei, en virtut de l'atribució legal de la disposició addicional cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
- Església parroquial de l'Assumpció: Edifici barroc bastit sobre una primitiva església gòtica. En 1625 s'hi van fer ampliacions, i en 1707 va ser minada i assolada per les tropes de Felip V.
La planta es fa en 1717, i en 1722 Pere Gonell examina les obres. En 1724 es fan els capítols de la façana i en 1732 s'examina l'obra abans de cobrir-la, la qual és aprovada per José Alonso Simó i Antoni Nadal. En 1735 es col·loca la porta i en 1736 es fa la capella de la Comunió.
És un temple de tres naus, amb altes pilastres de capitells compostos; té un creuer amb una cúpula sobre petxines no visible a l'exterior i capella major. La façana és de perfil mixtilini, coronada amb capitells i esferes; presenta una portada que es distribuïx en tres cossos: l'inferior amb grans columnes, dos salomòniques de capitell compost i les altres del mateix orde i fust llis, que suporten l'entaulament mogut sobre alts pedestals.
El segon cos repetix el mateix esquema que l'inferior, però totes les columnes són salomòniques amb retropilastres d'orde toscà. Sobre estes, hi ha una finestra flanquejada per columnes d'orde compost i frontó circular. Del seu excel·lent tresor d'orfebreria van desaparéixer una creu processional gòtica morellana de 1430-50, un plat petitori de punxó morellà de 1430, una creu processional de 1462, atribuïda a Gaspar Santalínea, i una creu d'altar, gòtica, del segle XV. Només es conserva un calze sobredaurat, punxó de Morella, del segle XVI.
Posseïx la categoria de Bé de Rellevància Local pel ministeri directe de la llei, en virtut de l'atribució legal de la disposició addicional cinquena de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
- La Bassa: Depòsit d'aigua enderrocat des dels fonaments fa pocs anys, del qual es conserva l'aljub voltat i el pou situat a la plaça del seu nom.
- La Cova: Forat que travessa la mola rocosa del castell de part a part. S'ha adequat com a museu segons un projecte de fa poc.
- La casa abadia (parcel·la 01, illa cadastral núm. 33257).
- Les creus medievals de l'antic calvari, desaparegut fa pocs anys, així com la reixa.
ANNEX IV
Delimitació literal
a) Justificació de la delimitació:
El criteri per a delimitar l'àmbit del Conjunt Històric d'Ares ha sigut la inclusió de totes les parcel·les i espais públics pertanyents al nucli urbà històric. En este s'inclou la gran roca on se situa el castell, que forma part de la silueta tradicional d'Ares.
b) Definició literal de la delimitació:
- Origen: Cruïlla entre l'eix del carrer Jaume Vives i la prolongació de la posterior de la parcel·la 17 de l'illa cadastral 32268, punt A.
- Sentit: Horari.
- Línia delimitadora: Des de l'origen, punt A, la delimitació seguix al nord i recorre les posteriors de les parcel·les 17, 18 i 24 de l'illa 32268 i les de les parcel·les 04 i 05 de l'illa 32262. Creua el carrer i envolta les illes 32264, 32266, 33263 i 33261. Seguix per l'eix del carrer Nevat envoltant l'illa 33253 i continua pel límit oest de la parcel·la 334 del polígon cadastral núm. 31. Seguix per les mitgeres que donen al sòl urbà de les parcel·les 135, 136, 96, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109 i 85 del mateix polígon cadastral. Creua el carrer Peguesa i seguix per les mitgeres oest de les parcel·les 14, 15, 03 i 02 de l'illa cadastral núm. 31255. Creua el carrer de les Eres i envolta l'illa núm. 32253. Seguix per la mitgera est de la parcel·la 04 de l'illa núm. 31269 i gira a l'oest fins al punt d'origen.
ANNEX V / ANEXO V
Delimitació gràfica / Delimitación gráfica



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6382, del 22-10-2010 (2010/11252)

RESOLUCIÓN de 24 de septiembre de 2010, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura y Deporte, por la que se incoa expediente de declaración de Bien de Interés Cultural, con categoría de Conjunto Histórico, a favor de Ares (Castellón) y se abre un periodo de información pública.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6382

Fecha DOGV
:   22-10-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/11252

CVE


Fecha del documento
:   24-09-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 24 de septiembre de 2010, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura y Deporte, por la que se incoa expediente de declaración de Bien de Interés Cultural, con categoría de Conjunto Histórico, a favor de Ares (Castellón) y se abre un periodo de información pública. [2010/11252]
Vista la solicitud de incoación formulada por el Ayuntamiento de Ares, el informe emitido por los servicios técnicos de esta dirección general y demás antecedentes obrantes en el expediente, favorables a la declaración como Bien de Interés Cultural, con categoría de Conjunto Histórico, de Ares (Castellón).
Considerando lo que dispone el artículo 27 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, esta dirección general, en lo que es materia de su competencia, ha resuelto:
Primero
Incoar expediente para la declaración de Bien de Interés Cultural, con categoría de Conjunto Histórico, a favor de Ares (Castellón).
Segundo
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, determinar los valores del Conjunto Histórico que justifican su declaración como Bien de Interés Cultural, delimitarlo, describir el mismo, los inmuebles comprendidos en el Conjunto que tienen por sí mismos la categoría de Bienes de Interés Cultural, así como delimitar el entorno de protección de estos últimos, individualizar los Bienes de Relevancia Local existentes dentro de su perímetro a los efectos de su inscripción separada en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano y fijar las normas de protección del Conjunto Histórico en el articulado que a continuación se transcribe:
Normativa de protección del Conjunto Histórico
Conjunto histórico:
Artículo 1. Régimen general de Intervenciones en el Conjunto Histórico y excepciones
A tenor de lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, cualquier intervención precisará, previamente a la concesión de licencia municipal, cuando fuere preceptiva, y a su inicio en todo caso, la autorización de la conselleria competente en materia de cultura, dicha autorización se emitirá de acuerdo con la normativa provisional establecida en el presente decreto y en su defecto conforme a los criterios de aplicación directa contenidos en los artículos 38 y 39 de la citada ley.
Todas las intervenciones requerirán, para su autorización patrimonial, la definición precisa de su alcance, con la documentación técnica que por su especificidad les corresponda, y con la ubicación parcelaria y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de partida y su trascendencia patrimonial.
Este último aspecto será evaluado por el técnico municipal de cuyo informe motivado el Ayuntamiento podrá derivar la innecesariedad de autorización previa en actuaciones que se sitúen fuera del presente marco normativo por falta de trascendencia patrimonial, como sería el caso de las obras e instalaciones dirigidas a la correcta conservación, buen uso y habitabilidad interior de los inmuebles que no tengan reconocimiento individualizado de Bien de Interés Cultural o Bien de Relevancia Local, y que, por planteamiento, técnica y alcance no supongan poner en peligro los valores del edificio, en sí mismo y/o en su contribución a los valores generales del ámbito protegido, ni comporten por tanto alteraciones de la situación preexistente.
En estos casos, el Ayuntamiento comunicará a la conselleria competente en materia de cultura, en el plazo de 10 días, la concesión de licencia municipal, adjuntando como mínimo el informe técnico que se menciona en el párrafo anterior, un plano de ubicación y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de partida y su falta de trascendencia patrimonial.
Artículo 2. Obligatoriedad de redactar Plan Especial de Protección
El artículo anterior regirá transitoriamente hasta que se apruebe el preceptivo Plan Especial de Protección y éste alcance validación patrimonial, de conformidad con lo establecido en el artículo 34.2 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.
Artículo 3. Bienes de relevancia local
El régimen de intervenciones en los bienes seleccionados en el presente decreto para su reconocimiento explícito e individualizado como bienes de relevancia local garantizará la protección integral de sus valores, de conformidad con lo que establece el artículo 50 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. Ello sin perjuicio de la obligación municipal de adaptar el contenido de su Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos a los efectos de incluir estos inmuebles con esta tipificación expresa de bienes de relevancia local, dispensándoles protección en consonancia con los valores detectados. Resultará de aplicación a las actuaciones que se realicen en bienes inmuebles de relevancia local lo dispuesto en los artículos 35.4 y 50.6 de la 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
Artículo 4. Preservación de la silueta paisajística y de la imagen arquitectónica
Todas las actuaciones que puedan tener incidencia sobre la correcta percepción y la dignidad en el aprecio de la escena o paisaje urbano de los monumentos, su entorno y el conjunto en general, como sería el caso de la afección de los espacios libres por actuaciones de reurbanización, ajardinamiento o arbolado, provisión de mobiliario urbano, asignación de uso y ocupaciones de la vía pública, etc., o como podría serlo también la afección de la imagen arquitectónica de las edificaciones por tratamiento de color, implantación de rótulos, marquesinas, toldos, instalaciones vistas, antenas, etc., o cualesquiera otros de similar corte y consecuencias, deberán someterse a autorización de la conselleria competente en materia de cultura, que resolverá con arreglo a las determinaciones de la ley y los criterios de percepción y dignidad antes aludidos.
Queda proscrita la introducción de anuncios o publicidad exterior que, en cualquiera de sus acepciones, irrumpa en dicha escena urbana, salvo la de actividades culturales o eventos festivos que, de manera ocasional, reversible y por tiempo limitado solicite y obtenga autorización expresa.
Artículo 5. Criterios de intervención
1. Se mantendrán las pautas de la parcelación histórica del entorno.
2. Serán mantenidas las alineaciones históricas de la edificación conservadas hasta la actualidad, Se prohíben retranqueos y patios a fachada.
3. Los edificios tradicionales del conjunto, por su alto valor ambiental y testimonial de una arquitectura y tipología que caracteriza al mismo, deberán mantener las fachadas visibles desde la vía pública, preservando y restaurando los caracteres originarios de las mismas.
4. La altura reguladora definida según el Reglamento de Zonas de Ordenación Urbanística de la Comunidad Valenciana, será la misma del edificio actualmente existente en los edificios anteriores a 1940. En el resto de los edificios el número de plantas permitidas es de tres alturas (planta baja más dos), quedando prohibidos los semisótanos (cota de pavimento de planta baja igual o inferior a 5 cm respecto a la cota de la acera). Los edificios que superen este número de plantas se regirán por el régimen de Fuera de ordenación. A tal efecto en los supuestos de que concluya su vida útil, se pretendan obras de reforma de trascendencia equiparable a la reedificación, una remodelación con eliminación de las plantas superiores, o una sustitución voluntaria de los mismos le serán de aplicación las ordenanzas de protección de esta normativa. Todo ello sin perjuicio de la posible aplicación del artículo 21 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano a estos.
5. La altura de cornisa máxima es de 9,5 m para tres plantas y 6,5 para dos plantas y 4 m para una planta. En los casos en que las parcelas tengan distinta rasante se podrá construir la altura correspondiente a cada calle hasta mitad de la profundidad de aquellas.
6. Las cubiertas, de acuerdo con la tipología de la zona, se atendrán al artículo 38 del Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano aprobado definitivamente en 1988, antes citado, y la pendiente máxima no superará el 40%.
7. Las nuevas edificaciones o las remodelaciones de las no tradicionales se adecuarán con carácter estético a la tipología y acabados tradicionales de Ares, de acuerdo con el artículo 36 del Proyecto de Delimitación de Suelo, antes citado, atendiendo la fachada a las siguientes disposiciones:
- Aleros de acuerdo con el artículo 39 del Proyecto de Delimitación de Suelo citado.
- Impostas, molduras, recercados, cinchos, remates ornamentales y demás elementos compositivos con una longitud máxima de vuelo de 15 cm.
- Huecos de fachada de proporción vertical, con la posible excepción de plantas bajas o cambras según la tipología compositiva del municipio.
- Balcones de barandilla metálica o de madera, con anchura máxima de vuelo de 40 cm, 15 cm de canto y longitud máxima de 1,80 m. Se prohíben los miradores.
- Las carpinterías serán de madera en las fachadas recayentes a vía pública y quedan prohibidas las persianas de acuerdo con el artículo 43 del Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano.
- Los materiales de fachada se atendrán a lo dispuesto en los artículos 40 y 41 del Proyecto de Delimitación de Suelo citado.
8. El uso permitido en esta zona será el residencial. Se admitirán los siguientes usos, siempre que muestren su compatibilidad con las arquitecturas tradicionales de la zona:
a) Almacenes
b) Locales industriales ubicados en planta baja
c) Locales de oficina
d) Uso comercial o de servicios
e) Centros culturales y docentes
Monumentos:
Artículo 6. Monumentos
Se atendrá a lo dispuesto en la sección segunda, «Régimen de los bienes inmuebles de interés cultural», del capítulo III, título II de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana del Patrimonio Cultural Valenciano aplicable a la categoría de Monumento.
Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial del Bien y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá según lo dispuesto por el artículo 18 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
Entornos de monumentos:
Artículo 7. Entornos de monumentos
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, en los entornos de los monumentos -aún cuando sean dotados de una planificación patrimonialmente validada- cualquier actuación requerirá la autorización previa de la conselleria competente en materia de cultura, salvo en los supuestos excepcionales contemplados en el artículo 1 de la presente normativa, que también será de aplicación en estos ámbitos.
Los edificios y espacios urbanos que estén emplazados en los entornos de los monumentos se atendrán a lo dispuesto en los artículos 3, 4 y 5 de esta normativa
Disposiciones generales:
Artículo 8. Patrimonio arqueológico.
En cualquier intervención que afecte al subsuelo resultará de aplicación el régimen tutelar establecido en el artículo 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, para la salvaguarda del patrimonio arqueológico.
Artículo 9. Actuaciones ilegales
La contravención de lo previsto en la presente normativa determinará la ilegalidad de la actuación con la consiguiente restitución de los valores afectados en su caso y la responsabilidad de sus causantes en los términos establecidos en el artículo 37 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano
Tercero
En cumplimiento de lo preceptuado en el artículo 27.3 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, notificar esta resolución al Ayuntamiento de Ares y a los interesados y hacerles saber que, de conformidad con lo que establecen los artículos 35 y 36 en relación con el 27.4 de la ley, la realización de cualquier intervención en el Conjunto Histórico deberá ser autorizada preceptivamente por esta dirección general con carácter previo a su realización y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva.
Cuarto
La presente incoación, de acuerdo con lo establecido en el artículo 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, determina la suspensión del otorgamiento de licencias municipales de parcelación, urbanización, construcción, demolición, actividad y demás actos de edificación y uso del suelo que afecten al inmueble y su entorno de protección, así como de dichas actuaciones cuando sean llevadas a cabo directamente por las entidades locales. Quedan, igualmente suspendidos los efectos de las ya otorgadas, suspensión cuyos efectos y, de conformidad con la limitación temporal contenida en el inciso segundo del artículo 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, se resolverán tras la declaración.
No obstante la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, podrá autorizar las actuaciones mencionadas cuando considere que, en aplicación de las normas de protección determinadas por la presente resolución, manifiestamente no perjudican los valores del Bien que motivan la incoación, así como las obras que por causa mayor o interés general hubieran de realizarse inaplazablemente, según lo dispuesto en el inciso primero del referido artículo.
Quinto
Que, en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 27.3 de la ley, se notifique la presente resolución al Registro General de Bienes de Interés Cultural dependiente de la administración general del Estado para su anotación preventiva y al Registro de la Propiedad con el mismo fin.
Sexto
Conforme a lo previsto en el artículo 86 de la Ley de Procedimiento Administrativo, y en el artículo 27 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, abrir un período de información pública, a fin de que cuantas personas tengan interés puedan examinar el expediente durante el plazo de un mes a partir de la publicación de la presente resolución en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana. El expediente estará a disposición de los interesados en la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental, de la Conselleria de Cultura y Deporte, calle Colón, número 66, de Valencia.
Séptimo
Que la presente resolución con sus anexos se publique en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado.
Valencia, 24 de septiembre de 2010.- La directora general de Patrimonio Cultural Valenciano: Paz Olmos Peris
ANEXO I
Datos sobre el bien objeto de la declaración
Valores patrimoniales del conjunto:
La peña circular donde se sitúa el castillo constituye el origen de la población de Ares. Se conservan del mismo varios tramos de muralla, restos de torreones y una torre vigía. También se conserva un torreón que defiende una interesante gruta, excavada en la segunda plataforma, en roca viva que atraviesa de parte a parte la fortaleza. La entrada principal está al oeste, por ella se accede a una sala de unos 10 metros de ancho por 15 de largo y 4 metros de altura. A partir de esta sala, la cueva va estrechándose hasta la salida este. La longitud de la cueva es de 43 metros. También en la base de la plataforma superior y en su parte este, se encuentra una covacha de pequeñas dimensiones.
En el pueblo se aprecian otros restos de murallas, muchos de ellos incorporados a la estructura urbana de la población. Entre ellos destaca El Portalet, con arco de medio punto, y otros con arco apuntado del siglo XIII.
Junto a la peña se levanta el ingente volumen de la iglesia barroca que da lugar a la plaza de la Iglesia. En esta plaza de proporción cuadrada se ubica también el Ayuntamiento medieval que a su vez recae sobre la plaza Mayor, a modo de articulación entre las dos plazas y comunicación entre ambas a través de la Lonja situada en la planta baja.
Estas dos plazas se sitúan en el único punto llano del Conjunto entre las dos elevaciones y las dos laderas descendentes. La población se desarrolla en su mayor parte hacia el sur, dispuesta en calles paralelas entre sí, que discurren según las curvas de nivel a modo de anfiteatro. El acceso al conjunto desde la carretera se realiza a través de una de éstas vías que desemboca directamente en la plaza Mayor, y la calle principal, paralela a ésta, se sitúa en un nivel inferior y se dirige a la plaza de la iglesia que cierra esta calle con una magnífica perspectiva.
En torno al castillo discurre un camino al que recaen edificios tanto de uso residencial como agrícola. Este camino en su parte norte conserva dos arcos correspondientes a la entrada a este recinto fortificado.
Ares cuenta con edificios que conforman su silueta como el castillo y la iglesia, o que constituyen el centro de su estructura urbana como el Ayuntamiento y la Lonja medievales, entre otros, que se encuentran individualmente protegidos como bienes de interés cultural o bienes de relevancia local.
A su vez, Ares destaca por la particularidad de su topografía, que da origen a una estructura urbana singular. Ésta, junto a su caserío de factura popular, que merece ser protegido, y constituyendo un punto visible desde muchos puntos de la comarca, se erige en uno de los hitos paisajísticos de mayor interés y pintoresquismo de la provincia de Castellón y de la Comunitat Valenciana, que debe ser preservado y protegido como Bien de Interés Cultural con categoría de Conjunto Histórico.
ANEXO II
Bienes de interés cultural comprendidos dentro
del perímetro delimitado del conjunto histórico y delimitación
de sus entornos de protección
a) El castillo de Ares se encuentra protegido desde la promulgación del Decreto de 22 de abril de 1949 y recogido en el Inventario de Protección del Patrimonio Cultural Europeo, sección de monumentos de arquitectura militar, de 1968, como edificio de tipología «castillo medieval (CA)» y como «ciudad con recinto amurallado medieval (RM)». Posee el número de identificación R-I-51-0010118 en el Registro General de Bienes de Interés Cultural del Ministerio de Cultura.
Se procedió a la delimitación del entorno de protección del castillo de Ares y al establecimiento de normativa protectora para el mismo por Orden de la Conselleria de Cultura y Deporte de 6 de junio de 2008 (DOGV 23.07.2008).
b) Línea delimitadora:
- Origen: Intersección entre el linde sur del barranco de la Canaleta y el linde sur de la vía pecuaria nº 29 Colada de la Masada, punto A.
- Sentido: Antihorario.
- Línea delimitadora: Desde el origen la línea continúa hacia el norte incorporando la vía pecuaria nº 29, gira a oeste por el linde norte de las parcelas 125, 129, 131 y 132, e incorpora las 134, 135 y 334 del polígono catastral nº 31. Gira a norte y recogiendo las manzanas catastrales del suelo urbano continúa por las fachadas de las parcelas 01 y 02 de las manzanas 33261, 05 y 06 de la 32268, 01 de la 32254, 01 de la 32253 y 06 y 07 de la 32259. La línea continúa a norte por la trasera de la manzana 32259 e incorpora el Camino Viejo de Ares, hasta girar a sur incorporando el barranco de la Canaleta hasta el punto de origen.
ANEXO III
Bienes de relevancia local existentes dentro
del perímetro delimitado del conjunto histórico
Relación de las edificaciones más destacadas del casco histórico de Ares, consideradas como bienes de relevancia local que deben ser inscritos en la sección 2ª del Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano con la categoría de monumentos de interés local (art. 46 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano). No se les delimita entorno de protección por estar incluidos dentro del perímetro delimitado del Conjunto Histórico y resultarles de aplicación cuanto menos el régimen tutelar establecido para el mismo:
- Ayuntamiento y Lonja: Edificio gótico con lonja de pórticos apuntados que pone en comunicación las dos plazas, Mayor y de la Iglesia. Según Lara fue levantada la lonja en 1295. En 1318 se construye encima la sala capitular de la Encomienda de Ares, perteneciente a la orden del Temple. Se destruye en 1706 reedificándose en 1786 el nuevo ayuntamiento momento en el que se abre la puerta de comunicación con la plaza Mayor. En 1985-1986 hubo una reforma interior para vivienda y consulta en el ala sur. Desde finales del XIII hay documentado el uso comercial con un mercado semanal así como carnicería en el XIX.
La Lonja ocupa parte de la planta baja del actual edificio consistorial encontrándose la sala sobre ésta. Dispone de dos fachadas, al sur con arcos, el este con uno y al norte con el portal de entrada a la villa. Posee un espacio rehundido respecto de la calle, de forma rectangular de dimensiones aproximadas 13 m x 6 m. La fachada principal presenta arcos ojivales con centro a 1/3 de 3,80 m de luz y 3,70 m de flecha. La altura total de la planta baja es de 4,80 m. El testero dispone de otro arco ojival similar a los dos anteriores. El paramento que da frente a la fachada principal presenta un portal adintelado de factura relativamente reciente que da acceso a la planta alta, también puerta y ventana de la antigua prisión.
Posee la categoría de Bien de Relevancia Local por ministerio directo de la ley, en virtud de la atribución legal contenida en la disposición adicional quinta de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
- Iglesia parroquial de la Asunción: Edificio barroco levantado sobre una primitiva iglesia gótica. En 1625 se realizaron ampliaciones, y en 1707 fue minada y asolada por las tropas de Felipe V.
La planta se hace en 1717, y en 1722 se visuran las obras por Pedro Gonel. En 1724 se hacían los capítulos de la fachada y en 1732 se visuraba la obra antes de cubrirla, siendo aprobada por José Alonso Simó y Antonio Nadal. En 1735 se colocaba la puerta y en 1736 se hacía la capilla de la Comunión.
Es un templo de tres naves, con altas pilastras de capiteles compuestos; tiene crucero con cúpula sobre pechinas no visible al exterior y capilla mayor. La fachada es de perfil mixtilíneo, coronada con chapiteles y esferas; presenta portada que se distribuye en tres cuerpos: el inferior con grandes columnas, dos salomónicas de capitel compuesto y las otras del mismo orden y fuste liso que sobre altos pedestales soportan el entablamento movido.
El segundo cuerpo repite el mismo esquema que el inferior pero todas las columnas son salomónicas con retropilastras de orden toscano. Sobre éstas, ventana flanqueada por columnas de orden compuesto y frontón circular. De su excelente tesoro de orfebrería desaparecieron: cruz procesional gótica morellana de 1430-50; plato petitorio punzón morellano de 1430; cruz procesional de 1462, atribuida a Gaspar Santalínea; y una cruz de altar, gótica, del siglo XV. Sólo se conserva un cáliz sobredorado, punzón de Morella, del siglo XVI.
Posee la categoría de Bien de Relevancia Local por ministerio directo de la Ley en virtud de la atribución legal contenida en la disposición adicional quinta de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
- La Bassa: Depósito de agua demolido desde sus cimientos hace pocos años conservándose el aljibe abovedado y el pozo situado en la plaza de su nombre.
- La Cova: Oquedad que atraviesa la mole rocosa del castillo de parte a parte. Se ha adecuado para museo según proyecto de fecha reciente.
- La casa abadía (parcela 01, manzana catastral nº 33257).
- Las cruces medievales del antiguo calvario, desaparecido hace pocos años, así como la reja del mismo.
ANEXO IV
Delimitación literal
a) Justificación de la delimitación:
El criterio para delimitar el ámbito del Conjunto Histórico de Ares ha sido la inclusión de todas las parcelas y espacios públicos pertenecientes al casco urbano histórico. En éste se incluye la gran roca donde está ubicado el castillo, que forma parte de la silueta tradicional de Ares.
b) Definición literal de la delimitación:
- Origen: Encuentro entre el eje de la calle Jaime Vives con la prolongación de la trasera de la parcela 17 de la manzana catastral 32268, punto A.
- Sentido: Horario.
- Línea delimitadora: Desde el origen, punto A, la delimitación sigue a norte y recorre las traseras de las parcelas 17, 18 y 24 de la manzana 32268 y las de las parcelas 04 y 05 de la manzana 32262. Cruza la calle y envuelve las manzanas 32264, 32266, 33263 y 33261. Sigue por el eje de la calle Nevada envolviendo la manzana 33253 y continúa por el linde oeste de la parcela 334 del polígono catastral nº 31. Sigue por las medianeras recayentes al suelo urbano de las parcelas 135, 136, 96, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109 y 85 del mismo polígono catastral. Cruza la calle Peguesa y sigue por las medianeras oeste de las parcelas 14, 15, 03 y 02 de la manzana catastral nº 31255. Cruza la calle Les Eres y envuelve la manzana nº 32253. Sigue por la medianera este de la parcela 04 de la manzana nº 31269 y gira a oeste hasta el punto de origen.
ANNEX V / ANEXO V
Delimitació gràfica / Delimitación gráfica



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML