Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6917, del 05-12-2012 (2012/11104)

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alaquàs, Peníscola i Vilanova d'Alcolea. Expedients número 16/2008-AIA, 315/08-AIA i 40/2009-AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6917

Data del DOGV
:   05-12-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/11104

CVE


Data del document
:   31-10-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alaquàs](javascript:void(0))
    * [Peníscola](javascript:void(0))
    * [Vilanova d'Alcolea](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 31 d'octubre de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Alaquàs, Peníscola i Vilanova d'Alcolea. Expedients número 16/2008-AIA, 315/08-AIA i 40/2009-AIA. [2012/11104]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 16/2008-AIA Alaquàs; 315/08-AIA Peníscola; 40/2009-AIA Vilanova d'Alcolea.   
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 16/2008-AIA.  
Títol: Activitat de selecció, emmagatzematge i gestió de residus metàl·lics i automoció.  
Promotor: Chatarras Hermanos Guerrero, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alaquàs.  
Localització: polígon industrial Pla els Mollons, carrer Cullerers, número 7, Alaquàs (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'empresa Chatarras Hermanos Guerrero, SL, pretén dur a terme l'activitat destinada a empresa de selecció, magatzem i gestió de residus metàl·lics i d'automoció a projectar al carrer Cullerers, número 7 al polígon industrial els Mollons del terme municipal d'Alaquàs a València.  
  
L'objecte és la sol·licitud de llicència ambiental d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'empresa Chatarras Hermanos Guerrero, SL, durà a terme l'activitat en una nau industrial ja existent de forma rectangular, amb una superfície útil total en planta baixa de 711,18 m², un entresolat de 33,51 m² i, al costat d'esta, es disposa de pati contigu de 1.432,15 m². Les instal·lacions disposen d'un accés per a entrada i eixida de mercaderies i un altre per a persones. El local en qüestió fita a la dreta amb una nau industrial sense ús, a l'esquerra i fons amb una altra nau industrial i dalt amb la coberta de la nau. La zona està catalogada com a polígon industrial. L'ús de l'activitat és compatible amb els usos de la zona on està ubicada, d'acord amb les ordenances municipals.  
L'activitat consistirà bàsicament en la recepció, la selecció, l'emmagatzematge i la gestió de residus metàl·lics en general i d'automoció, per a la posterior venda a magatzems gestores i foses. De forma resumida el procés consistix en: recepció de residus metàl·lics i d'automoció; pesatge; classificació i selecció dels residus; tall en trossos manejables i pelat, en el cas de cables; premsatge; emmagatzematge i expedició.  
  
Les matèries primeres a tractar per l'activitat seran: llimadures i borumballes de metalls ferris, llimadures i borumballes de metalls no ferris, envasos metàl·lics, vehicles al final de la seua vida útil (descontaminats), metalls fèrrics, metalls no ferris, coure, bronze i llautó, alumini, plom, zinc, ferro i acer, metalls mesclats, cables (alumini, coure, roig) i ferralla general.  
El polígon industrial disposa de subministrament municipal d'aigua i d'electricitat.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afectacions legals  
L'activitat projectada és, d'acord amb la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus no perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenrotlla la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
La parcel·la en què s'ubicarà l'activitat objecte d'estudi no es troba afectada per cap figura de protecció mediambiental. No mostra risc d'inundació segons el PATRICOVA i la vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
La repercussió que pot originar el funcionament de l'activitat sobre el medi ambient es deu, principalment: a la producció de gasos a causa de la utilització de vehicles en el transport i a la maquinària elevadora en el moviment interior de materials; al consum d'energia elèctrica; a la pols en moviment de materials; al risc per a la sanitat i la seguretat del personal al servici de l'empresa; a la producció de sorolls i vibracions i al risc d'incendi.  
Com a mesura correctora en la producció de pols es realitza una agranada i emmagatzematge dos vegades per setmana.  
Respecte a la producció de sorolls, té el seu origen fonamentalment en el funcionament de les màquines utilitzades en el procés industrial. El nivell sonor màxim produït en el funcionament dels elements de treball s'estima en un màxim de 80 dBA per similitud amb indústries de tipus semblant. L'estudi acústic presentat indica que l'activitat complix el que establix la Llei 7/2002, el Decret 266/2004 i el Decret 104/2006 a més d'allò que s'ha establit en les ordenances municipals. Es prenen com a mesures correctores les existents en la construcció de l'edifici ampliat com ara tancaments exteriors i tancaments mitgers formats per bloc de formigó de 20 cm de grossària lluïdes en ambdós cares. Quant a la transmissió de vibracions, tota maquinària susceptible de produir vibracions estarà dotada en l'ancoratge d'un tac de goma tipus tac silenciador. La resta de màquines donades les seues característiques no se les dotarà de cap tipus de material antivibratori, a pesar d'això, guardaran la distància convenient en la seua posició de major aproximació respecte de pilars i parets.  
El risc d'incendi té el seu origen en la presència de matèries combustibles, fonamentalment en la matèria emmagatzemada (plàstics, caixes de cartó i palets de fusta) i en el mobiliari de les oficines (mobles), així com el depòsit d'emmagatzematge de gasoil de 3.000 litres. S'adoptaran els mitjans de prevenció contra incendis establits en l'annex III, del Reglament de seguretat de protecció contra incendis dels establiments industrials (Reial Decret 2267/2004).  
No s'utilitza aigua en el procés industrial. El consum d'aigua és exclusivament per al personal de l'activitat, és a dir, els servicis higiènics s'assortixen de la xarxa d'aigua potable de la població. Les aigües fecals residuals procedents dels servicis s'abocaran al clavegueram municipal. En la zona de pati a l'exterior on es produiran treballs de manipulació de matèria primera descrita en el projecte i en previsió d'algun possible vessament de líquids o parts sòlides que pogueren existir en les peces i les parts a tractar i pel fet que en esta zona es produïx a l'aire lliure, podria veure's afectada per la mescla d'aigua de pluja amb líquids o xicotets sòlids procedents de les parts o peces a tractar, per tant i en previsió d'açò es disposarà d'un sistema de desaigües i pendents adequades, connectats amb un separador-decantador.  
Per als possibles vessaments de màquines o de vehicles es disposa de terra absorbent.  
No es produïxen residus sòlids en l'exercici de l'activitat, únicament els provinents de caixes, envasos, papers, etc. que s'arreplegaran diàriament i s'eliminaran en els contenidors corresponents, per a posteriorment ser retirats pels servicis municipals de neteja de la població.  
  
Respecte al programa de vigilància ambiental, se centra en la vigilància de la neteja del local; una vegada per setmana es procedirà a agranar la nau per a evitar l'acumulació excessiva de pols, l'operari o persona encarregada d'esta tasca firmarà un full de control, es revisarà també en eixe moment les existències d'adsorbents i l'estat del sòl i de les cobertes que han d'estar en perfectes condicions perquè totes les mesures correctores siguen eficaces. Si es detectara alguna deficiència en estos aspectes es comunicarà a la direcció immediatament i s'anotarà la deficiència en el full de control que haurà de ser revisada per la gerència.   
També es revisarà periòdicament (mensualment) i, sobretot, en dies de pluja (diàriament) el separador-decantador per a procedir al buidatge, si fóra necessari, sempre per gestor autoritzat.  
A la posada en funcionament de l'activitat es realitzarà una auditoria acústica i posteriorment les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenrotlla la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la Contaminació Acústica.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 25 de gener de 2008, va entrat en este Servici, l'escrit de l'Ajuntament d'Alaquàs pel qual es sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia l'expedient corresponent, incloent-hi:  
- Projecte de sol·licitud de llicència ambiental  
- Projecte d'execució  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Ampliació de la memòria  
Amb data 6 de març de 2008 es va remetre, per part d'este Servici, requeriment a l'Ajuntament d'Alaquàs, a fi que s'ampliara la documentació aportada. El dit requeriment va ser contestat amb data 14 de maig de 2008.  
Amb data 9 de maig de 2008, es va reiterar a l'Ajuntament d'Alaquàs, la necessitat de remetre el certificat d'informació pública a fi de poder constituir un expedient complet i iniciar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i es va rebre, amb data 28 de maig de 2009, el certificat d'informació pública de l'Ajuntament d'Alaquàs, junt amb unes observacions realitzades per Oxidoc Exclusivas, SL, com a activitat limítrofa. Es va rebre resposta amb data 12 de juny de 2008.  
  
Amb data 11 de juny de 2008, es va requerir novament el certificat d'informació pública, i es va adjuntar l'informe emés per l'Advocacia General de la Generalitat en relació amb el compliment del tràmit d'informació pública en el procediment de concessió de llicència ambiental. Amb data 21 d'octubre de 2008, es va rebre el certificat d'informació pública junt amb un informe dels Servicis Tècnics de l'Ajuntament d'Alaquàs referits a les inspeccions realitzades en les dates 31 de juliol de 2008 i 8 d'octubre de 2008.  
Amb data 17 de novembre de 2008 es va remetre un nou escrit d'ampliació de documentació a l'Ajuntament d'Alaquàs, respecte a l'existència de discrepàncies entre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 27 de gener de 2009, es va reiterar la necessitat d'un nou certificat d'informació pública ja que els anteriorment remesos eren no vàlids o insuficients per a iniciar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental. Amb data 3 d'abril de 2009, es va rebre reposta a este, i al requeriment de data 17 de novembre de 2008.  
L'últim escrit de remissió certifica que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a informació pública durant el termini de trenta dies hàbils sense que s'hagen produït al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6-c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Activitat de selecció, emmagatzematge i gestió de residus metàl·lics i automoció, promogut per Chatarras Hermanos Guerrero, SL, a ubicar en el polígon industrial els Mollons, carrer Cullerers, 7, del terme municipal d'Alaquàs, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat, així com de l'apartat segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents:  
1. S'haurà d'obtindre el preceptiu permís municipal d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram per a les aigües residuals sanitàries i pluvials.  
2. En cas de superar-se els nivells màxims de soroll permesos per la llei en matèria de contaminació acústica, s'hauran d'establir mesures correctores respecte d'això.  
3. Queda prohibida la neteja de les instal·lacions per aigualeig i s'haurà de fer per mitjà d'agranar en sec.  
4. En cap cas, l'alçària d'emmagatzematge de ferralla podrà superar en més d'1,5 m l'alçària dels tancaments verticals de la zona d'emmagatzematge descoberta. No es podran realitzar emmagatzematges fora de les zones destinades a este fi.  
5. El programa de vigilància ambiental, contingut en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de complementar-se per mitjà de: control mensual per part del titular del correcte estat dels sistemes d'arreplega de vessaments, de l'absència dels abocaments al sòl i de l'absència de fugues de líquids en els sistemes d'arreplega, així com el seguiment de les condicions d'emmagatzematge dels residus (separació per tipus, envasament i etiquetatge) i manteniment de la maquinària.  
6. S'haurà de portar un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
7. Es presentarà davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment de l'article 3 del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre Activitats potencialment contaminants del sòl.  
8. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 18 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 315/08-AIA.  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl per a l'EDAR de Peníscola.  
  
Promotor: Ajuntament de Peníscola.  
Autoritat substantiva: CTU i Ajuntament de Peníscola.  
Localització: Parcel·les 43, 91 a 103 del polígon 2, al costat de la Rambla d'Alcalà.  
  
Antecedents  
Amb data 14 de novembre de 2003, la Direcció General de Gestió del Medi Natural, va emetre estimació d'impacte ambiental favorable amb condicions de l'expedient 162/02-AIA relatiu al Projecte Bàsic de l'Estació Depuradora d'Aigües Residuals i Col·lectors Generals de Peníscola, situada al polígon 7, parcel·la 90 del paratge Mongells del terme municipal de Peníscola, promogut per Sanejament d'Aigües de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte del present pla especial és la reserva de sòl dotacional per a la implantació de l'estació depuradora d'aigües residuals, que comporte la millora de l'actual sistema de sanejament del municipi, consistent en un sistema de pretractament previ a l'abocament al mar a través d'un emissari submarí.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àmbit del pla especial correspon a les parcel·les 43 i de la 91 a 103 del polígon 2, al nord-oest del terme municipal, al paratge denominat Poatxos amb, una superfície total de 99.120 m². El desenrotllament del projecte està previst que destine 47.500 m² per a les instal·lacions de depuració, en les parcel·les situades entre el camí dels Moliners i l'antiga via de ferrocarril, i deixa la resta per a la creació de barreres vegetals i per a la futura ampliació de les instal·lacions.  
Els terrenys previstos per a la implantació de l'EDAR estan situats al costat de la rambla d'Alcalà, l'antic traçat del ferrocarril i pròxims a l'enllaç existent de la N-340 amb la CV-441. L'accés a estos terrenys es realitza actualment per mitjà d'un camí veïnal, que partix des de l'enllaç citat i conduïx fins a l'abocador municipal.  
Per al dimensionament de l'EDAR s'ha estimat un cabal mitjà en temporada alta (durant els mesos de juliol i agost) i un cabal mitjà de temporada baixa (període comprés entre octubre i maig), partint de les dades dels cabals tractats en l'estació de pretractament, facilitats per l'Entitat de Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana. De l'estudi dels cabals s'ha determinat per a la 1a fase de l'actuació un cabal mitjà en temporada alta de 24.000 m³/dia i de 9.000 m³/dia en temporada baixa. Per a l'ampliació futura de les instal·lacions s'ha adoptat uns cabals mitjans de 36.000 m³/dia en temporada alta i de 14.000 m³/dia en temporada baixa. Així mateix s'ha estimat per a la depuradora una capacitat de 39.000 habitants-equivalents en temporada baixa i de 104.000 habitants equivalents en temporada alta.   
  
No s'han inclòs en el projecte ni la definició ni el traçat dels col·lectors necessaris per al funcionament de la instal·lació.   
El proveïment d'energia elèctrica està previst que es realitze per mitjà de la línia elèctrica de mitjana tensió limítrofa amb la parcel·la més pròxima a l'AP-7.  
En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) s'ha proposat una línia de tractament, de la qual es realitza una descripció general dels elements que conformaran el sistema de depuració de l'EDAR. El sistema de depuració inclourà un pretractament, reactors biològics, decantació secundària, filtració sobre arena i desinfecció ultravioleta, per a la línia d'aigua. Pel que fa a la línia de fang, està previst l'espessiment i la deshidratació d'estos de manera prèvia a l'evacuació.   
  
Amb la documentació presentada no és possible efectuar l'avaluació ambiental de l'estació de depuració d'aigües residuals i les seues instal·lacions auxiliars, per la qual cosa s'avaluarà únicament la reserva de sòl per a les instal·lacions, i es deixarà l'avaluació ambiental completa de les instal·lacions per al pertinent projecte constructiu de l'EDAR, que està en procés de redacció.   
3. Alternatives  
S'ha efectuat en l'EIA un estudi de diferents opcions de línies de tractament, atenent a la gran variabilitat de cabals existent entre les temporades alta i baixa.  
D'altra banda, respecte a la ubicació de les instal·lacions i després d'un procés en què es van plantejar diverses alternatives, de les quals una d'estes consta com a antecedent en esta Direcció General en el paratge Mongells, es va decidir per l'emplaçament que es proposa en el pla especial. La decisió està motivada, entre altres circumstàncies, per la ubicació prou allunyada tant de zones urbanitzades com d'espais protegits, a més de tindre una major acceptació social respecte a l'anterior emplaçament proposat.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 3 de novembre de 2008, el Servici Territorial d'Ordenació del Territori, va remetre l'estudi d'impacte ambiental i l'instrument de planejament, relatiu al Pla Especial de Reserva de Sòl per a l'EDAR de Peníscola, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública, junt amb la resta de la documentació tècnica, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5842, de 4 de setembre de 2008, durant el termini de 30 dies hàbils.   
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Peníscola.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
Se sol·licita informe als Servicis Territorial de Medi Ambient de Castelló i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Informes sectorials  
En contestació a les consultes efectuades, es reben els informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de Castelló.  
Amb data 18 de maig de 2009 la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe i indica el següent:  
«....Per les característiques de l'actuació que es pretén realitzar, esta, en principi, no suposa una alteració del règim de corrents ni suposa una nova demanda de recursos hídrics pel que, havent comprovat a més que les parcel·les objecte de l'actuació se situen en zona de policia de la rambla d'Alcalà però fora de la zona de servitud, als efectes previstos en l'article 25.4 del Text Refós de la Llei d'Aigües i en l'article 19.2 de la Llei de la Generalitat Valenciana d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, esta Confederació Hidrogràfica emet informe favorable al Pla Especial de Reserva de Sòl per a l'EDAR de Peníscola (Castelló), i recorda a l'Ajuntament de Peníscola que:  
  
1. Prèviament a la realització de l'abocament haurà de tindre l'autorització d'este organisme, segons el que establix l'article 100 del Text Refós de la Llei d'Aigües (Reial Decret 1/2001), i haurà de presentar, per a la seua tramitació, la sol·licitud i declaració d'abocaments així com la documentació complementària que pot consultar en la pàgina web d'este organisme (Menú Oficina Virtual).  
2. De la mateixa manera, prèviament a l'execució de les obres de l'EDAR, haurà de tindre l'autorització d'este organisme, per estar ubicada esta en zona de policia de la rambla d'Alcalà, i per a això ha de presentar la documentació que pot consultar en la pàgina web d'este organisme (Menú Oficina Virtual)».  
Amb data 5 de març de 2009 el cap de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló emet un informe i indica que:  
«Comprovada la documentació que està en el Servici Territorial de Medi Ambient s'observa que la zona d'afectació, i s'entén esta com les parcel·les en gris de la cartografia aportada, parcel·les 43, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102 i 103 del polígon 2, és travessada pel camí ramader núm. 5 denominat carrerada del camí dels Moliners, classificada per l'Orde, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de 21 de maig de 1987, publicada en el DOGV de 8 de juny de 1987.  
  
El dit camí ramader està classificat amb una amplària legal i necessària de 6 m. No hi ha constància de delimitació ferma d'esta.  
Concretament en travessar la zona d'afectació confronta amb les parcel·les 96 i 97 pel seu límit nord-oest i amb les parcel·les 98 i 102 pel seu límit sud-oest, i coincidix amb un camí grafiat en la cartografia».  
  
Amb data 2 de febrer de 2009, el Servici de Suport Tècnic de la Direcció General de Territori i Paisatge remet informe referent a l'estudi d'integració paisatgística del pla especial de referència, i establix la necessitat d'esmenar la documentació aportada en compliment del que establix la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge (LOTPP), i el Decret 120/2006 pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana (RPJECV).  
  
Amb data 10 de juny de 2009, el Servici Territorial d'Urbanisme remet l'informe favorable a l'estudi d'integració paisatgística del Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional per a l'EDAR de Peníscola, emés pel Servici de Suport Tècnic pertanyent a la Direcció General de Territori i Paisatge. L'informe, de caràcter favorable, està condicionat a la incorporació de les condicions següents:  
«1. Pla de participació pública   
- L'estudi d'integració paisatgística incorpora un pla de participació pública de conformitat amb el capítol II del títol I del RPJECV. S'haurà d'aportar justificació de l'execució i els resultats d'este...   
  
6. Mesures d'integració i mitigació d'impactes i programa d'implementació  
- L'estudi preveu mesures d'integració paisatgística per a mitigar o disminuir els possibles impactes paisatgístics i millorar la qualitat del paisatge de l'entorn, que es consideren adequades per a esta fase en què s'estudia un ús determinat per a la reserva del sòl. No obstant això, s'haurà de tindre en compte el següent:  
a. S'haurà d'afegir com a mesura d'integració el manteniment del camí ramader i el respecte d'una franja d'afectació respecte de la rambla d'Alcalà (major que la simple zona de policia), i donar-los a ambdós un tractament adequat en el projecte de desenrotllament com a corredors ecològics i visuals que formaran part del sistema d'espais oberts del municipi.  
b. Totes les mesures descrites, i no sols les que s'inclouen en el resum de l'estudi d'integració hauran d'incloure's, bé com a Normes d'Integració Paisatgística que s'inclouran en la normativa del pla especial, bé com a condicions per al desenrotllament d'este, i garantir així que el projecte de l'estació depuradora les tindrà en compte.  
  
c. Es considera que, donades les característiques del pla especial, es podrà desenrotllar el programa d'implementació quan s'elabore el projecte de l'estació depuradora».  
Afectacions legals  
Espais naturals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial no s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afectacions a cap figura ambiental.  
Camins ramaders  
Hi ha en l'àmbit de l'actuació un camí ramader classificat que travessa els terrenys annexos a la ubicació de les obres previstes, que discorre pel límit oriental d'esta:  
- Carrerada del camí dels Moliners, d'amplària legal i necessària 6 metres, classificada per l'Orde de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 21 de maig de 1987.  
Este camí ramader haurà de ser respectat en tot el traçat i l'amplària d'acord amb el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders i, la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
Patrimoni cultural  
No consta en l'expedient l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que informa favorablement el projecte de referència als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb data 28 de maig de 2009 el Servici Territorial d'Urbanisme remet una còpia de la sol·licitud de prospecció arqueològica presentada davant de la Direcció Territorial de Castelló de Patrimoni Cultural.   
Hidrografia  
Les parcel·les objecte de l'actuació se situen dins de la zona de policia de la rambla d'Alcalà, i està previst l'abocament de pluvials i alleugeriments accidentals de la planta a esta, per la qual cosa haurà de tindre l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
PATRICOVA  
Després de revisar la cartografia temàtica del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), s'observa que l'àmbit de l'actuació no presenta risc d'inundació. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou documentació relativa «a l'Estudi d'Inundabilitat de la Rambla d'Alcalà entre l'AP-7 i el FFCC, Peníscola (Castelló)» realitzat l'any 2007 per la consultora CIOPU, SL, en el qual es determina que hi ha un resguard suficient per a garantir el nivell de seguretat exigit per a este tipus d'infraestructures.  
Consideracions ambientals  
D'acord amb la documentació presentada, esta avaluació d'impacte ambiental comprén únicament la reserva de sòl per a les instal·lacions proposades, en considerar que la carència de dades o la descripció de caràcter general d'alguns dels elements a projectar no és suficient per a una correcta avaluació ambiental en esta declaració d'impacte ambiental.  
L'àrea objecte de l'estudi se situa al nord-oest del terme municipal de Peníscola. Els terrenys proposats, situats en el marge esquerre de la rambla d'Alcalà presenten un cert desnivell en tractar-se de parcel·les abancalades destinades a cultius de llenyosos, i estan actualment la majoria d'estos sense cultivar i en estat d'abandó. Es destaca únicament la presència d'algun exemplar de port considerable d'olivera i garrofer i la vegetació associada a la rambla d'Alcalà pròxima a l'actuació.  
  
Els principals efectes ambientals derivats de la reserva de sòl proposada en el pla especial de referència, són principalment els referents a l'ocupació de sòl amb la consegüent pèrdua de sòl agrícola de molt elevada capacitat d'ús agrari, els moviments de terra necessaris, l'abocament de pluvials i alleugeriments a la rambla d'Alcalà, l'ocupació del camí ramader, l'adequació dels accessos i les possibles limitacions que es deriven de l'emplaçament previst en relació amb la resta d'instal·lacions a projectar associades a la instal·lació principal, que s'hauran d'estudiar i desenrotllar amb un grau de detall suficient en el pertinent EIA del projecte constructiu de l'EDAR.   
De les actuacions a incloure en el futur projecte constructiu de l'EDAR, es vol fer especial insistència del previsible efecte negatiu derivat de l'adequació dels accessos previstos a la planta de tractament en l'encreuament amb la rambla d'Alcalà.   
Altres efectes negatius a destacar que tindran lloc durant les fases d'execució i de funcionament de les instal·lacions són els corresponents a l'increment del nivell sonor, la possibilitat de contaminació de l'aigua superficial i subterrània i les modificacions paisatgístiques. Així mateix, durant la fase de funcionament de les instal·lacions es poden produir efectes com l'emissió d'olors i impactes lumínics que poden ocasionar molèsties a la població.  
Les mesures correctores més significatives que s'establixen en l'EIA durant la fase de construcció, es dirigixen principalment a mitigar els impactes derivats dels moviments de terra necessaris, la gestió dels residus d'obra i l'ocupació de terrenys.  
En la fase de funcionament estan previstes, entre altres, mesures correctores per a minimitzar la contaminació per mals olors per mitjà d'un sistema de desodoració, instal·lació d'una pantalla vegetal formada per plantacions arbòries i arbustives acords amb l'entorn, creació de zones verdes, reutilització de l'aigua depurada per a reg i valoració dels llots generats en el procés de depuració per mitjà de la seua aplicació en agricultura d'acord amb el que establix el Reial Decret 1310/1990, de 29 d'octubre, pel qual es regula la utilització de llots de les depuradores en el sector agrari.   
Les mesures correctores proposades i el programa de vigilància ambiental s'hauran de pressupostar en el projecte de construcció de l'EDAR corresponent.   
L'estudi establix un programa de vigilància ambiental que inclou una sèrie de controls a efectuar tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament.   
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, i està inclòs el projecte en l'annex I.8.g-3 del Decret 32/2006 que modifica l'annex del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Especial de Reserva de Sòl per a l'EDAR de Peníscola, promogut per l'Ajuntament de Peníscola, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions establides en l'apartat segon, i queda subjecta a una resolució complementària el projecte constructiu de l'EDAR, en la qual s'avaluaran les infraestructures necessàries per al funcionament d'esta.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment de les condicions següents, les quals s'hauran d'incorporar al projecte constructiu de l'EDAR:  
1. La qualitat de l'aigua depurada respondrà a les característiques establides en la normativa sectorial aplicable, segons siga el seu destí final per a la reutilització en reg o abocament a llit públic. En tot cas, es tramitaran per a la seua obtenció les autoritzacions preceptives del corresponent organisme de conca.  
2. En cas d'afectar séquies de reg en funcionament, s'haurà de garantir la seua continuïtat durant les obres, i la seua reposició una vegada finalitzades estes. De la mateixa manera, els cultius limítrofs que es vegen afectats per les obres hauran de restituir-se al seu estat original.  
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'amuntegament dels materials a emprar en les obres, i evitar l'ocupació del llit i dels sòls agrícoles limítrofs.   
4. En cas d'afectació al camí ramader carrerada del camí dels Moliners, s'haurà de comunicar, prèviament al començament de les obres, als Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló, i obtindre l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de Camins Ramaders.  
5. S'haurà de demanar l'informe preceptiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, i incorporar si és el cas les prescripcions que en este s'establisquen, d'acord amb els efectes patrimonials que s'establixen en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
6. Els exemplars d'oliveres i garrofers que es vegen afectats per les obres, s'hauran de trasplantar i emprar en la creació de les zones verdes de la instal·lació, en les pantalles vegetals previstes o en els terrenys annexos a les instal·lacions.  
7. Com a part del PVA es remetrà, almenys amb periodicitat anual, un informe sobre la qualitat de l'efluent abocat així com del compliment de les mesures correctores establides i altres possibles incidències de caràcter ambiental que s'hagen pogut produir.   
8. Cal tindre en compte les especificacions establides pel Servici de Suport Tècnic de la DG de Territori i Paisatge, informe emés amb data 29 de maig de 2009.  
9. Els residus d'obra, les terres excedentàries, així com els materials procedents de les demolicions de les construccions existents en la parcel·la, es gestionaran d'acord amb la seua tipologia.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 18 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 40/2009-AIA.  
Títol: Pla Especial de Proveïment al Consorci d'Aigües Pla de l'Arc i a l'Aeroport de Castelló.  
Autoritat substantiva: Diputació de Castelló i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: termes municipals de Vilanova d'Alcolea, la Torre d'en Doménec i Benlloch.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.  
Amb la documentació presentada és possible efectuar l'avaluació ambiental tant del pla especial com de la infraestructura corresponent, per la qual cosa es descriuen ambdós actuacions objecte del present procediment d'avaluació.  
L'objecte del pla especial és establir les condicions d'integració i funcionalitat, des del punt de vista urbanístic del proveïment al Consorci d'Aigües Pla de l'Arc i a l'Aeroport de Castelló, consistent en un depòsit de regulació, aproximadament, de 5.000 m³, situat al costat del sondeig de perforació d'Acuamed, així com els trams de conducció d'aigua potable que des del dit depòsit connectaran amb les xarxes de proveïment d'aigua potable dels municipis de la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea, Benlloch, així com amb les instal·lacions aeroportuàries, i possibilitar la iniciació d'un expedient expropiatori per a la seua execució forçosa, per mitjà de la delimitació dels terrenys necessaris per al desenrotllament de la infraestructura.  
La xarxa de conduccions de proveïment projectada s'ha dividit en una sèrie de trams:  
- Tram 1: Depòsit Mancomunat-Connexió tram Cabanes-la Pobla Tornesa. Conducció de gravetat que discorre des del nou depòsit mancomunat situat al costat del sondeig d'ACUAMED a Vilanova d'Alcolea, fins al punt de connexió amb el tram que conduirà l'aigua potable fins als municipis de Cabanes i la Pobla Tornesa. En la part inicial del dit tram les conduccions partixen del depòsit i discorren en paral·lel a la carretera CV-154, a una distància de 5 metres, fora de la zona de domini públic, en direcció al nucli urbà de la Torre d'en Doménec. Una vegada vorejat el nucli urbà de la Torre d'en Doménec, la conducció discorre aprofitant un camí agrícola, i arriba fins al nucli urbà de Vilanova d'Alcolea, vorejant-lo per l'est per a prendre, posteriorment, un nou camí agrícola que comunica el dit nucli urbà amb el camí de servici situat en el perímetre nord-oest de les instal·lacions aeroportuàries de Castelló, on s'ha previst una derivació que permeta la connexió amb la xarxa de proveïment de les instal·lacions aeroportuàries. Posteriorment, la conducció discorre pel dit camí de servici fins a abandonar-lo per a anar a buscar un nou camí agrícola que comunica amb el nucli urbà de Benlloch.  
- Tram 2: Bifurcació Tram 1-Benlloch. Només iniciar-se este tram es produïx l'encreuament d'este davall la carretera CV-10. Una vegada arribat al nucli urbà de Benlloch, la conducció travessa este a través d'algun dels seus carrers per a acabar connectant amb una conducció mancomunada que proveïx d'aigua potable tant el municipi de Benlloch com el de Vall d'Alba.  
- Depòsit mancomunat: s'ha situat en un vessant muntanyós al costat de la carretera CV-154 que comunica la Torre d'en Doménec amb Sarratella, en una parcel·la ubicada al terme municipal de Vilanova d'Alcolea. El depòsit projectat té una capacitat aproximada de 5.175 m³, i està format per dos compartiments amb dimensions internes de 29,50x19,50 i una alçària màxima d'emmagatzematge de 4,50 m.  
  
2. Alternatives  
No s'han plantejat alternatives per a l'emplaçament del nou depòsit ja que l'alçària a què està el pou d'ACUAMED que el proveirà, així com el seu emplaçament, fan òptima la ubicació el depòsit.  
  
El traçat de la nova canonada ha plantejat la proposta de quatre diferents alternatives, totes estes partint del depòsit de regulació abans mencionat. Totes les alternatives tenen un traçat inicial (fins al PK 1+400) que és comú, així com el tram final, que recorre el nucli urbà de Benlloch.  
Les alternatives proposades són:  
- Alternativa 1: la conducció de proveïment ix del depòsit de regulació a construir al costat del sondeig i s'ha previst que el seu traçat se situe durant uns 1.400 metres en paral·lel a la carretera CV-154. Abans d'arribar al nucli urbà de la Torre d'en Doménec se separa d'esta per a discórrer a través d'una sèrie de camins agrícoles fins al nucli urbà de Benlloch. Al llarg d'este tram, la conducció s'encreua amb les actuals canonades de proveïment de la Torre d'en Doménec i Vilanova d'Alcolea, i poden connectar amb estes. Serà necessari un tram addicional de conducció que connecte a través del camí de Subarra amb les instal·lacions aeroportuàries de Castelló.  
- Alternativa 2: la conducció ix del depòsit de regulació a construir al costat del sondeig, discorre en paral·lel a la carretera CV-154 fins a arribar al nucli urbà de la Torre d'en Doménec. En este primer tram, la conducció connecta amb el depòsit municipal de la Torre d'en Doménec. Una vegada travessat el nucli urbà, la conducció discorre a través d'una sèrie de camins agrícoles en direcció al nucli urbà de Vilanova d'Alcolea, i travessa en el trajecte la carretera CV-10, després d'això el traçat passa a situar-se al costat del camí de Llacunes, fins a arribar al camí de Subarra, on es bifurcarà, i es dirigirà, d'una banda, a les instal·lacions aeroportuàries, i de l'altra, al nucli urbà de Benlloch.  
- Alternativa 3: el traçat discorre, pràcticament en la seua totalitat, en paral·lel, primer, a la carretera CV-154 i, després, a la carretera CV-10, i arriba a través d'esta fins al camí de Subarra, on es bifurcarà i es dirigirà cap a les instal·lacions aeroportuàries i cap al nucli urbà de Benlloch.  
- Alternativa 4: el traçat coincidix amb el de l'alternativa 2 fins a arribar a la carretera CV-10. Una vegada encreuada esta carretera, la conducció discorre a través d'una sèrie de camins agrícoles en direcció al nucli urbà de Vilanova d'Alcolea. Poc abans d'arribar a este nucli urbà, es produïx la connexió amb la seua xarxa de proveïment municipal. La canonada continua a través de diversos camins agrícoles i arriba fins al camí de servici de les instal·lacions aeroportuàries, on connectarà amb la seua xarxa de proveïment. La conducció arriba al camí de Subarra i, a través d'este, es dirigirà fins al nucli urbà de Benlloch.  
  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Amb data 6 de març de 2009 es remet del Servici Territorial d'Urbanisme, la documentació del Pla Especial, Estudi d'Impacte Ambiental i l'Estudi d'Integració Paisatgística «de proveïment d'aigües al Consorci d'Aigües Pla de l'Arc de Cabanes i Aeroport», així com l'aprovació provisional per part de la Diputació Provincial de Castelló de data 25 de febrer de 2009 i el certificat d'informació pública.  
  
El projecte de construcció, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i el pla especial complementari del projecte «Proveïment al Consorci d'Aigües Pla de l'Arc i a l'Aeroport de Castelló» s'han sotmés al tràmit d'informació pública per mitjà d'anunci de la Diputació de Castelló en el BOP núm. 155, de 23 de desembre de 2008, i en el periòdic Mediterráneo, de 24 de desembre de 2008, durant un període de 45 dies hàbils.  
Segons el certificat subscrit per l'oficial major de la Diputació Provincial de Castelló, complementàriament a la dita informació pública, i de conformitat amb el que establix l'article 83.2.a de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, es va acordar sotmetre a informació pública pel termini d'un mes comptador a partir de la inserció de l'edicte en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, el projecte de construcció, l'estudi d'impacte ambiental, l'estudi d'integració paisatgística i el pla especial complementari del projecte i no s'ha presentat reclamació o al·legació a estos.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el primer període d'informació pública es van presentar al·legacions de caràcter ambiental. A continuació es transcriuen aquelles d'interés.  
- Associació d'afectats per l'aeroport.  
«En els trams dels camins que hi haja prou amplària plantar arbres forestals. Trams de bosc baix, carrasca Quercus i pins halepensis (tram PK 5+520 al PK 5+900, tram PK 7+300 al PK 7+800, tram PK 9+200 al PK 9+500) cada 15 metres a portell. Col·locar protectors per a evitar danys dels conills.  
Trams de terra de cultiu i fruiters plantar morera, lledoner i cervera (Cervus aucuparia)  
En la zona del riu PK 4+400 al PK 4+600 plantar xops, albers i salzes.  
Plantar moreres en l'accés a la població des del PK 6+700 al PK 6+800.  
Es demana incorporar eixes millores i mesures correctores en la corresponent DIA i que es facen les ofertes i la licitació del projecte una vegada aprovada la DIA».  
- Consell Agrari Municipal del Municipi de Vilanova d'Alcolea.  
  
«En els trams afectats on hi haja mala herba, sol·licitem es redoblen amb pins i altres espècies autòctones.»  
- Ajuntament de Vilanova d'Alcolea.  
«En els trams afectats on hi haja mala herba, sol·licitem es redoblen amb pins i altres espècies autòctones.  
No es justifica la dotació de 1.300 m³ d'aigua diaris a l'Aeroport de Castelló.  
Els al·legants desconeixen si hi ha concessió per al subministrament de l'aigua potable i el seu titular.»  
- Ajuntament de Benlloch.  
«No es justifica la dotació de 1.300 m³ d'aigua diaris a l'Aeroport de Castelló».  
Durant el període complementari d'informació pública no es va realitzar cap al·legació al projecte.  
Les respostes donades per part del promotor desestimen totes les al·legacions de caràcter ambiental. Es resumixen a continuació les dites respostes:  
«- En el projecte tan sols s'ha previst la plantació d'arbres i altres espècies vegetals en la parcel·la on es construirà el depòsit de regulació. En general, el traçat de la conducció discorre per camins públics, per la qual cosa no s'han realitzat expropiacions de parcel·les sinó tan sols ocupacions temporals i, de vegades, servituds de pas, d'una franja de les parcel·les limítrofes per a poder realitzar les obres. Així doncs, els únics terrenys que estan totalment disponibles són els dels camins, els quals són, generalment d'escassa amplària i no permeten la plantació d'arbres ni arbustos. Finalment, no resulta aconsellable plantar arbres en zones massa pròximes a la conducció a executar, ja que, a llarg termini, les arrels d'estos podrien perjudicar la dita conducció.  
  
- El procediment de licitació de les obres pot tramitar-se de forma independent a la tramitació dels documents de caràcter territorial i ambiental, si bé l'inici de les obres no podrà produir-se fins a l'ocupació dels terrenys una vegada produït el pagament o depòsit de la valoració establida en el full de valoració de l'administració expropiant o, si és el cas, l'aprovació de l'instrument de formalització del document pel qual, de qualsevol altra forma, es faça efectiu el pagament del preu just.  
  
- Pel que fa a la dotació de 1.300 m³/dia prevista en el dit estudi per a les instal·lacions aeroportuàries, esta correspon a un cabal mitjà de 15,05 l/s que resulta molt semblant als 14,62 l/s que s'indiquen en el projecte de les instal·lacions aeroportuàries com a cabal punta de disseny per a la conducció de proveïment fins al depòsit regulador d'aigua potable d'estes.  
- D'acord amb el que establixen els convenis subscrits entre la Generalitat Valenciana, la Diputació de Castelló i d'acord amb els acords de constitució del Consorci Pla de l'Arc, serà este el que haurà de tindre la concessió per al proveïment d'aigua potable als distints municipis afectats. A fi de les competències que tenen les diferents administracions s'ha articulat este procediment en virtut del qual s'assumix el cost i l'execució de l'obra pública de manera que es possibilite, paral·lelament, la tramitació i l'atorgament de la concessió al Consorci per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.»  
  
3. Consultes  
S'han realitzat consultes als departaments següents:  
- Servici de Biodiversitat pertanyent a la Direcció General de Gestió del Medi Natural  
- Servici de Suport Tècnic, pertanyent a la Direcció General de Territori i Paisatge  
- Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, pertanyent a la Direcció General de Territori i Paisatge  
- Servicis Territorials de Medi Ambient a Castelló  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
4. Informes sectorials  
Informe del Servici de Biodiversitat  
De data 22 d'abril de 2009, informa sobre els aspectes següents:  
  
«- Les úniques espècies amenaçades localitzades pròximes a la traça són: l'àguila de panxa blanca, la llúdria, l'arpellot cendrós i la tortuga europea.  
- La llúdria i la tortuga es localitzen en el riu de les Coves i, avaluats els treballs de l'encreuament de la conducció sobre este llit, es considera que no afecten significativament l'hàbitat d'estes espècies.  
- L'arpellot cendrós es localitza en les proximitats de la conducció, però les úniques dades sobre la seua presència en quadrícules UTM d'1x1 km afectades per les obres es donen en la BE4955, on van criar en 2003-2004 i d'on van desaparéixer amb la construcció de l'aeroport. Per tant, no es produïx una afectació significativa sobre l'espècie.  
- Es coneix la ubicació d'un niu d'àguila de panxa blanca relativament pròxim al depòsit de regulació. Donades les dimensions d'este i la relativa llunyania (un poc més d'1 km) no es preveu una afectació significativa del seu hàbitat ni molèsties notables.»  
Informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral  
De data 8 de maig de 2009, informa sobre els aspectes següents:  
  
«- La traça projectada està afectada pel Corredor d'Infraestructures al seu pas pels termes municipals de Vilanova d'Alcolea i Benlloch. En estos casos, el Decret 78/2005, pel qual s'aprova el PAT de Caràcter Sectorial de Corredors d'Infraestructures de la Comunitat Valenciana estipula, en l'article 14.4 que les afectacions en matèria d'aigües es regularan pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, aprovatori del text refós de la Llei d'Aigües, i el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, aprovatori del Reglament del Domini Públic Hidràulic.  
  
- A més, la traça projectada està afectada pel PATRICOVA en tres zones al seu pas pel TM de Benlloch. En concret, són zones afectades per risc d'inundació de tipus 4. La línia de proveïment projectada en estes zones haurà d'atindre's a les condicions generals d'adequació d'estes indicades en l'article 26.3 de la normativa del PATRICOVA.»  
  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló  
  
De data 11 de maig de 2009, informa sobre els aspectes següents:  
  
«Al llarg del traçat proposat discorren camins ramaders que podrien veure's afectats.  
Al terme municipal de Benlloch:  
- VP1 Sendera del camí de la Fusta (classificació aprovada per l'OM-03/02/1969: amplària legal de 20,89 m)  
- VP5 Carrerada del camí dels Romans (modificació de la classificació aprovada per l'Orde de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 14/03/1988: amplària legal de 4,00 m)  
- VP7 Sendera del Ventorrillo (modificació de la classificació aprovada per l'Orde de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 14/03/1988: amplària legal de 20,89 m)  
Al terme municipal de Vilanova d'Alcolea:  
- VP1 Sendera del Pas Reial (classificació aprovada per l'OM-20/05/1974: amplària legal de 37,61 m reduïda a 20,89 m)  
- VP3 Carrerada dels Romans (classificació aprovada per l'OM-20/05/1974: amplària legal de 20,89 m reduïda a 8,00 m)  
Segons el catàleg de forests gestionades per la CMAAUV, l'inici del traçat en un tram de, aproximadament, 200 metres, afecta la Forest CS-1032 Santa Bàrbara, al terme municipal de Vilanova d'Alcolea.  
  
S'haurà de tindre en compte:  
1. Complir el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders i, en especial, la Instrucció de 7 de juliol de 2008 de la DGGMN sobre procediments administratius d'autoritzacions singulars i d'ocupació temporal de camins ramaders, segons la qual «requeriran autorització i es resoldran per la Direcció Territorial: les conduccions subterrànies de llum, gas, aigua i telecomunicacions».  
2. Tindre en compte l'afectació al sòl classificat com a forestal i a la Forest CS-1032 Santa Bàrbara.  
3. Adoptar les màximes mesures de seguretat segons la millor tecnologia disponible per a evitar accidents que puguen generar incendis forestals o un altre tipus de riscos.  
4. Utilitzar corredors que tinguen fàcil accessibilitat per l'existència de camins o pel poc abrupte dels terrenys.  
5. Complir el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. Els treballs autoritzats se suspendran en el cas que l'alerta de risc d'incendi siga 3.»  
Informe del Servici de Suport Tècnic   
De data 26 de març de 2009, informa sobre els aspectes següents:  
  
«Analitzada la documentació aportada i tenint en compte l'objecte de l'actuació, es considera que l'estudi d'integració paisatgística analitza la incidència de la dita actuació en el paisatge, i conté expressament mesures d'integració paisatgística i programa d'implementació amb eficàcia normativa que hauran de preveure's en l'execució del projecte, la materialització del qual s'assumirà en el desenrotllament de les instal·lacions. En el moment de l'execució, s'haurà d'assegurar la conservació de zones que puguen constituir recursos paisatgístics, com ara elements identificats en l'estudi arqueològic, o camins que puguen constituir recorreguts escènics com la Via Augusta o altres camins ramaders presents en l'àmbit de l'actuació.   
Per tot això s'emet un informe favorable, en compliment del que establix la LOTPP i el RPJECV.»  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer   
De data 5 de juny de 2009, informa sobre els aspectes següents:  
  
«1. En compliment del que establix l'article 59 i següents de la Llei d'Aigües, els usuaris del sondeig executat al terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Consorci de proveïment de Pla de l'Arc i Aeroport de Castelló), hauran de sol·licitar i obtindre la concessió d'aigües.  
  
2. El promotor o titular de les obres, ha d'elaborar els plans oportuns, i reflectir en estos la situació de cada una de les obres projectades quan afecten un llit públic [...]. Es transcriu a continuació els articles del Reglament de Domini Públic Hidràulic incloent l'última modificació d'este, quant a distàncies a respectar des dels marges del llit i altres condicions a tindre en compte abans de l'execució d'una obra en zona d'afectació d'un llit [...]».  
  
Afectacions legals  
1. Patrimoni:   
Amb data 30 d'octubre de 2008 es va autoritzar, per part de la Conselleria de Cultura i Esport, la prospecció arqueològica en relació amb el projecte de proveïment a l'Aeroport de Castelló als termes municipals de Vilanova d'Alcolea i la Torre d'en Doménec.  
Es presenta un informe de la prospecció arqueològica realitzada, en el qual s'analitzen les possibles afectacions patrimonials del projecte. S'ha de presentar informe favorable definitiu segons l'article 11 de la Llei de Protecció del Patrimoni Cultural.  
2. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial Sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana  
Segons el PATRICOVA, el traçat de l'eix principal de la canonada de proveïment entre, aproximadament, el PK 10+415 i 11+615, així com el traçat de l'eix secundari entre, aproximadament, el PK 0+000 i 0+220 i el PK 1+940 a 2+000, discorre per una zona classificada amb Risc 4 (freqüència mitjana (100 anys) i calat baix (<0,80 m).   
3. Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial de Corredors d'Infraestructures de la Comunitat Valenciana:   
La traça de la conducció creua, en el tram d'estudi, en dos punts la infraestructura, entorn dels PK 5+000 i 10+400.   
La dita afectació no ha sigut tinguda en compte en el pla especial.  
4. Domini públic hidràulic  
Els barrancs afectats pel traçat de la canonada són:  
- La Carrasqueta (PK 3+380)  
- Les Passeres (PK 4+550)  
- Les Danses (PK 1+000)  
- La Font (PK 2+040)  
5. Domini públic viari  
La canonada principal creua en una ocasió la carretera CV-10, en el PK 4+010 i la secundària ho fa en el PK 0+010.  
La canonada principal discorre, en el primer tram (PK 0+000 a PK 2+180), paral·lela a la CV-154, però fora de la zona de domini públic. Així mateix, discorre paral·lela a la CV-10 en el tram final (PK 10+440 a 11+230), també fora de la zona de domini públic.  
6. Camins ramaders  
S'encreuen els camins ramaders següents:  
- Carrerada dels Romans (Via Augusta). Conducció principal (PK 3+970) i conducció secundària (PK 0+010)  
- Sendera del Pas Reial. Conducció principal (PK 4+160)  
- Sendera camí de la Fusta. Conducció secundària (PK 0+710)  
I s'ocuparia la sendera del Ventorrillo (conducció principal PK 10+120 a PK 10+420).  
En el projecte presentat, es fa referència als camins ramaders afectats pel traçat de la canonada de proveïment, però esta informació no coincidix exactament amb la disponible en la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
7. Sòl forestal  
S'afecta terrenys classificats com a forestals i a la forest de codi CS1032 Santa Bàrbara patrimonial de la Generalitat Valenciana.  
8. Classificació i qualificació urbanística  
Segons el planejament vigent dels municipis afectats, el depòsit i pràcticament tot el traçat de la canonada discorre per sòl no urbanitzable sense protecció. En els trams del traçat on la canonada transcorre pel nucli urbà de la Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea i Benlloch, el sòl es troba qualificat d'ús urbà residencial.  
  
El pla especial té com a objecte compatibilitzar els usos del planejament vigent amb la incorporació de la nova infraestructura.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats per l'actuació.  
- Climatologia: es tracta d'un clima mediterrani subtropical, caracteritzat per unes temperatures moderades, amb hiverns temperats i estius càlids. Es combinen períodes d'aridesa amb fenòmens extrems de gota freda en èpoques tardorenques.   
- Geologia, geomorfologia i edafologia: la zona correspon a terrenys moderns de litologia variable, formats per arenes, argiles i graves, entremesclades o individualitzades. La morfologia és plana. El risc d'erosió actual del terreny pot considerar-se entre moderat a molt baix i el risc d'erosió potencial s'establix entre molt alt i baix.  
  
- Hidrologia: segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat 6 Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus, quan parla d'hidrologia superficial, indica el següent: «en la zona no es localitzen cursos d'aigua amb cabals permanents i únicament hi ha barrancs que conduïxen cabals de forma temporal, caracteritzats per presentar un règim típicament mediterrani, amb fortes avingudes d'escassa duració i estiatges molt prolongats». No obstant això, en el mateix apartat 6, però quan parla de fauna, s'indica que es travessen dos llits amb aigua permanent, que són el barranc de la Carrasqueta i el de les Passeres (o riu Xorro). Els llits que conduïxen cabals de forma temporal afectats pel traçat de la canonada són els següents: les Danses i la Font.  
- Vegetació: en l'àrea d'estudi, la vegetació més representativa són els camps de cultiu de secà, la qual cosa determina que la presència i gran proliferació d'espècies nitròfiles que necessiten un alt contingut en nitrats per al seu desenrotllament. El cultiu dominant en l'àrea d'estudi és el de cultius herbacis de secà, ametlers, oliveres i amb alguna parcel·la dispersa de cítrics de regadiu. Quant a la vegetació natural travessada per l'actuació, es veurà afectada una superfície de pineda de pi blanc de repoblació, parcel·les de cultius abandonats i altres ocupades per matoll.   
- Fauna: s'encreua en dos punts llits amb aigua permanent que poden albergar espècies protegides com el renoc comú (Bufo bufo), la granota verda comuna (Pelophylax perezi) i la tortuga d'aigua europea (Emys orbicularis). La població d'arpellot cendrós es distribuïx principalment pel centre i nord de la província, els nuclis principals de la població interior els trobem als termes municipals de Vilanova d'Alcolea, Benlloch i Cabanes. Respecte als mamífers, la fagina (Martes foina) pot resultar freqüent en la zona, així com el teixó comú (Meles meles), espècie associada a zones que disposen de bona corbertura vegetal alternada amb zones obertes i que la seua presència serà freqüent al llarg del traçat proposat. També seran espècies freqüents en gran part de la zona d'actuació la musaranya etrusca (Suncus etruscus), la musaranya domèstica (Crocidura russula), la mostela (Mustela nivalis) i l'esquirol roig europeu (Sciurus vulgaris), lligada principalment a zones boscoses.  
- Paisatge: marge dret del barranc de les Voltes, en l'últim tram d'este dins de la serra d'en Garceran. La vegetació predominant és de matoll mediterrani i, gràcies a la seua orientació nord, és possible el desenrotllament d'un estrat arbori davant d'altres terrenys limítrofs. Seguint el curs del barranc discorre la CV-154. Visualment conforma una unitat tancada corresponent al tram del barranc de les Voltes, a excepció de les cotes més altes, amb una major exposició visual.  
  
- Camins ramaders: en l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a l'afectació de 4 camins ramaders, que són el camí dels Romans (Via Augusta), sendera del Pas Reial, carrerada del camí dels Romans, sendera del camí de la Fusta. A més de les indicades en l'estudi es produiria l'ocupació de la sendera del Ventorrillo.  
- Patrimoni arqueològic i cultural: en la zona d'estudi hi ha referències de la possible presència de restes de l'antiga Via Augusta en els PK 4+000 i 10+340.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Amb este epígraf es pretén remarcar els efectes generats per l'actuació.   
Així doncs, durant les obres, cal destacar:  
- Emissió de pols i incorporació de partícules i gasos contaminants procedents de la maquinària pesada i del transport de material.  
  
- Destrucció, per eliminació o compactació, dels sòls.  
- Possibilitat d'abocaments accidentals de substàncies contaminants procedents de maquinària i vehicles d'obra.  
- Deteriorament dels sòls amb aptituds agrícoles per amuntegament o depòsit de materials.  
- Barrera per a les aigües superficials pel depòsit d'amuntegaments durant l'execució de les obres.  
- Desbrossament de vegetació natural.  
- Alteracions sobre la fauna per efectes d'eliminació de vegetació, emissió de partícules de pols i de sorolls.  
- Increment dels nivells sonors existents en l'àrea derivat dels distints fronts de treball.  
- Respecte al patrimoni, l'estudi d'impacte ambiental indica que s'afecta la Via Augusta i que serà necessari realitzar una excavació arqueològica de la zona en els moments previs a la modificació de la superfície del sòl.  
Durant la fase d'explotació, cal destacar:  
- Durant la realització de treballs de manteniment de la canonada poden produir-se alteracions en la qualitat de les aigües superficials per eventuals abocaments de substàncies tòxiques o contaminants i emissions a l'atmosfera a causa del trànsit de vehicles.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst mesures correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les conduccions. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.   
Les mesures correctores proposades són:  
- Realitzar el transport d'àrids en camions envelats.  
- Emprar maquinària que tinga el certificat de compliment legislatiu quant a emissió de gasos i que complisca les directives de la CEE en emissió de soroll.  
- Realitzar les activitats en horari diürn.  
- Realitzar regs preventius per a minimitzar l'efecte de l'emissió de pols produït durant l'execució de l'obra en totes aquelles zones en què siga previsible un important moviment de maquinària pesant i en la totalitat de la traça de la rasa per la qual discorrerà la nova canonada, especialment en les proximitats als nuclis urbans.  
  
- Classificació del territori als efectes de localització d'elements auxiliars temporals i permanents.  
- Jalonament de la zona d'ocupació.  
- Impermeabilització del sòl del parc de maquinària per a evitar la possibilitat de contaminació dels sòls del parc on es tinga previst realitzar tasques de reparació de maquinària i vehicles, neteja de motors i formigons. Una vegada acabades les obres, el parc de maquinària es desmantellarà i es procedirà a la restauració de la zona.  
  
- Descompactació dels sòls de l'entorn de les obres i en les zones d'amuntegaments temporals.  
- Recuperació i manteniment de la capa superior de terra vegetal en amuntegaments que no superen 1,5 metres d'alçària, i evitar qualsevol tipus de compactació o consolidació. Mentre romanguen amuntegats hauran de sotmetre's a un tractament de sembra i abonat.  
- -Tractament i gestió de residus. Els punts d'amuntegament i emmagatzematge dels residus d'olis, combustibles, ciments i altres sòlids generats durant qualsevol fase de l'obra descansaran sobre una llosa de formigó impermeable amb un mur perimetral. La zona podrà estar coberta per una capa de material absorbent (arena o bentonita), així com a cobert de la pluja. Es col·locaran rases filtrants perimetrals que arrepleguen l'aigua d'escolament superficial. Es permetrà la canalització de les aigües residuals cap a una planta de tractament formada per un conjunt de desarenador-desgreixador i bassa de decantació. Els residus amuntegats s'entregaran a gestors autoritzats.  
  
- Selecció d'espècies a utilitzar en la restauració de la zona d'ubicació del depòsit i de les zones d'amuntegament.  
- Preparació de la superfície per a la restauració vegetal, per mitjà d'estesa de terra vegetal sobre el terreny prèviament escarificat.  
- Restauració ambiental de llits afectats per mitjà de revegetacions amb espècies òptimes per a este tipus d'ambients, reimplantant l'hàbitat que s'ha alterat.  
- Es procedirà al trasplantament dels exemplars de margalló (Chamaerops humilis) que puguen resultar afectats per les obres o ocupacions temporals.  
- Abans de les labors de desbrossament i retirada del sòl vegetal en les zones d'aplec de materials i instal·lacions auxiliars, es procedirà al rescat d'individus de les espècies faunístiques presents en les àrees d'interés que siguen directament afectades.  
- El calendari d'obres s'adaptarà als períodes més sensibles per a les espècies d'amfibis de la zona (durant el seu període reproductor), i s'evitaran les actuacions de major pertorbació entre finals d'hivern i primavera.  
- Mesures d'integració paisatgística: optimització de l'ús de l'explanació existent per a minimitzar l'afectació a la vegetació, proposta de l'ús de materials, textures i colors per al depòsit i la reposició de la coberta vegetal en els espais resultants de la implantació del depòsit.  
  
- En el cas d'existir jaciments, s'haurà de procedir a la delimitació general de la zona arqueològica per mitjà de jalonament i les proteccions necessàries per a garantir la no afectació a jaciments catalogats pròxims a la traça. La realització de les obres, des del desbrossament superficial fins als moviments de terres, ha de ser objecte del seguiment i de la vigilància arqueològica.  
- Es minimitzarà l'ocupació de superfície dels camins ramaders per la infraestructura durant l'obra, així com el temps d'ocupació, a més d'assegurar el manteniment del trànsit ramader. Una vegada acabades les obres, es procedirà a la reposició dels camins ramaders, i es garantirà el manteniment de les seues característiques.  
Quant al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i del funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
En fase de construcció:  
- Protecció del medi geofísic:  
1. Aire: mantindre l'aire lliure de pols, minimitzar la presència de pols en la vegetació i protecció dels nivells sonors diürns i nocturns en zona residencial.  
2. Sòl: retirada de sòls vegetals per a la seua conservació, evitar la presència de rebutjos en la terra vegetal i preparació del terreny previ a les plantacions.  
3. Sistema hidrològic i qualitat de les aigües: evitar abocaments a llits procedents de les obres a realitzar en les seues proximitats, tractament i gestió de residus i evitar la localització de depòsits de maquinària i materials sobre les zones excloses per a instal·lacions auxiliars.  
- Protecció del medi biòtic:  
Vegetació: protecció de la vegetació en zones limítrofes, preparació de la superfície del terreny per a plantacions i seguiment de les plantacions.  
- Protecció del medi cultural:  
Patrimoni arqueològic i cultural  
L'equip de Control i Vigilància haurà de realitzar un seguiment de l'avanç i del ritme dels treballs i de les modificacions que puguen produir-se en el programa d'obres, i informar mensualment la Direcció d'Obra.  
Consideracions jurídiques  
1. El pla especial examinat, en virtut del que establixen els articles 2 i 3 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, es pot considerar de reduït àmbit territorial, per la qual cosa la protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se de forma semblant, bé per mitjà de l'aplicació de l'avaluació ambiental del pla, bé per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte que el realitza. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article quint del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el pla especial «Proveïment al Consorci d'Aigües Pla de l'Arc i a l'Aeroport de Castelló», així com el projecte d'execució, sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb les condicions establides a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte, al compliment de les condicions següents:  
1. Caldrà ajustar-se al que dispose l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer.  
Si durant l'execució de les obres es trobara presència de restes arqueològiques, el fet s'informarà a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
2. S'ha d'obtindre l'autorització de la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Habitatge i Urbanisme d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, i a la Instrucció de 7 de juliol de 2008 de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, sobre procediments administratius d'autoritzacions singulars i d'ocupació temporal de camins ramaders.  
3. S'ha d'obtindre l'autorització d'ocupació dels terrenys pertanyents a la forest catalogada CS1032 Santa Bàrbara, afectats per les obres, de conformitat amb el que establix la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de Patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
4. S'ha d'obtindre l'autorització preceptiva per a les obres a executar que afecten el domini públic hidràulic i la corresponent concessió per al subministrament d'aigua potable per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
5. S'ha d'obtindre l'autorització preceptiva per a les obres a executar que afecten el domini públic viari per part de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
6. S'hauran de preveure en l'execució del projecte les mesures d'integració paisatgística i el programa d'implementació amb eficàcia normativa contingudes en l'estudi d'integració paisatgística. En el moment de l'execució, s'haurà d'assegurar la conservació de zones que poden constituir recursos paisatgístics, com ara els elements identificats en l'estudi arqueològic, o camins que puguen constituir recorreguts escènics com la Via Augusta o altres camins ramaders presents en l'àmbit de l'actuació.  
7. En les obres a realitzar en els encreuaments de llits de cabal continu s'hauran de prendre mesures minimitzadores d'impacte per mitjà de tècnica de col·locació d'atalls, i garantir que no s'interrompa el curs d'aigua, i en els encreuaments de llits d'escolament ocasional, es realitzaran les obres en moments en què no hi haja flux superficial. S'intentarà causar el menor perjuí possible a la vegetació i fauna amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
8. Les instal·lacions auxiliars s'ubicaran en zones lliures de vegetació natural i el més allunyat possible dels nuclis urbans, de manera que es generen les menors molèsties possibles a la població pròxima.  
9. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. En cap cas estos amuntegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg existents. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subpaviment de tots els terrenys que s'hagueren vist afectats per les obres i la maquinària emprada en estes.  
10. La restauració de la zona es realitzarà amb espècies pròpies de la flora local, i s'evitarà l'ocupació d'espècies exòtiques, en especial, d'aquelles de caràcter invasor, que apareixen en els annexos de l'Orde de 10 de setembre de 2007 de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aproven mesures per al control de les espècies vegetals exòtiques invasores en la Comunitat Valenciana. La revegetació de terrenys forestals i llits es durà a terme amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial de Castelló d'esta Conselleria.  
11. Es controlarà el funcionament de la planta de tractament de l'aigua procedent de l'escolament superficial de les zones d'amuntegament i residus contaminants.  
12. S'haurà de determinar el destí final dels materials sobrants de l'excavació, bé per al seu ús en l'obra com a material reutilitzable, bé com a residus inerts adequats en el marc del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. En cap cas, s'abandonaran els materials sobrants en el seu emplaçament.  
  
13. Els materials de reblert, els llasts i les arenes que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran estes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.  
14. S'hauran de reposar tots els murs de pedra de bancals que s'afecten amb les obres.  
15. S'adoptaran les màximes mesures de seguretat segons la millor tecnologia disponible per a evitar accidents que puguen generar incendis forestals o un altre tipus de riscos. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. Els treballs autoritzats se suspendran en el cas que l'alerta de risc d'incendi siga 3.  
16. Es tindran en compte les indicacions de l'informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral de data 8 de maig de 2009.  
17. Durant l'execució de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això. No es desenrotllaran treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a les obres, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
18. S'ampliarà el programa de vigilància ambiental al seguiment de les mesures preventives i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental i les derivades d'estes condicions.   
19. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, així com de les condicions d'esta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 19 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Ma. Ángeles Centeno Centeno.»  
  
València, 31 d'octubre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6917, del 05-12-2012 (2012/11104)

RESOLUCIÓN de 31 de octubre de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Alaquàs, Peñíscola y Vilanova d'Alcolea. Expedientes número 16/2008-AIA, 315/08-AIA y 40/2009-AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6917

Fecha DOGV
:   05-12-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/11104

CVE


Fecha del documento
:   31-10-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alaquàs](javascript:void(0))
    * [Peñíscola](javascript:void(0))
    * [Vilanova d'Alcolea](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 31 de octubre de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Alaquàs, Peñíscola y Vilanova d'Alcolea. Expedientes número 16/2008-AIA, 315/08-AIA y 40/2009-AIA. [2012/11104]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 16/2008-AIA Alaquàs; 315/08-AIA Peñíscola; 40/2009-AIA Vilanova d'Alcolea.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 16/2008-AIA.  
Título: Actividad de Selección, Almacén y Gestión de Residuos Metálicos y Automoción.  
Promotor: Chatarras Hermanos Guerrero, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alaquàs.  
Localización: polígono industrial Llano Els Mollons, calle Cullerers, número 7, Alaquàs (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La empresa Chatarras Hermanos Guerrero, SL, pretende llevar a cabo la actividad destinada a empresa de selección, almacén y gestión de residuos metálicos y de automoción a proyectar en la calle Cullerers, número 7 en el polígono industrial Els Mollons del término municipal de Alaquàs en Valencia.   
El objeto es la solicitud de licencia ambiental de acuerdo con la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La empresa Chatarras Hermanos Guerrero, SL, llevará a cabo la actividad en una nave industrial ya existente de forma rectangular, con una superficie útil total en planta baja de 711,18 m², un altillo de 33,51 m² y, junto a esta, se dispone de patio contiguo de 1.432,15 m². Las instalaciones disponen de un acceso para entrada y salida de mercancías y otro para personas. El local en cuestión linda a su derecha con una nave industrial sin uso, a la izquierda y fondo con otra nave industrial y arriba con la cubierta de la nave. La zona está catalogada como polígono industrial. El uso de la actividad es compatible con los usos de la zona en que se halla ubicada, de acuerdo con las Ordenanzas Municipales.  
La actividad consistirá básicamente en la recepción, selección, almacenamiento y gestión de residuos metálicos en general y de automoción, para su posterior venta a almacenes gestores y fundiciones. De forma resumida el proceso consiste en: recepción de residuos metálicos y de automoción; pesado; clasificación y selección de los residuos; corte en trozos manejables y pelado, en el caso de cables; prensado; almacenamiento y expedición.  
Las materias primas a tratar por la actividad serán: limaduras y virutas de metales férreos, limaduras y virutas de metales no férreos, envases metálicos, vehículos al final de su vida útil (descontaminados), metales férricos, metales no férreos, cobre, bronce y latón, aluminio, plomo, zinc, hierro y acero, metales mezclados, cables (aluminio, cobre, rojo) y chatarra general.  
El polígono industrial cuenta con suministro municipal de agua y electricidad.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos no peligrosos, por lo que queda sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004,del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La parcela en la que se ubicará la actividad objeto de estudio no se halla afectada por ninguna figura de protección medioambiental. No muestra riesgo de inundación según PATRICOVA y la vulnerabilidad de acuíferos es media.  
La repercusión que puede originar el funcionamiento de la actividad sobre el medio ambiente se debe, principalmente, a: producción de gases debido a la utilización de vehículos en el transporte y a la maquinaria elevadora en el movimiento interior de materiales; consumo de energía eléctrica; polvo en movimiento de materiales; riesgo para la sanidad y seguridad del personal al servicio de la empresa; la producción de ruidos y vibraciones y al riesgo de incendio.  
Como medida correctora en la producción de polvo se realiza un barrido y almacenado dos veces por semana.  
Respecto a la producción de ruidos, tiene su origen fundamentalmente en el funcionamiento de las máquinas utilizadas en el proceso industrial. El nivel sonoro máximo producido en el funcionamiento de los elementos de trabajo se estima en un máximo de 80 dBA por similitud con industrias de tipo similar. El estudio acústico presentado indica que la actividad cumple con lo establecido en la Ley 7/2002, el Decreto 266/2004 y el Decreto 104/2006 además de lo establecido por las ordenanzas municipales. Se toman como medidas correctoras las existentes en la construcción del edificio ampliado tales como cerramientos exteriores y cerramientos medianeros formados por bloque de hormigón de 20 cm de espesor enfoscado en ambas caras. En cuanto a la transmisión de vibraciones, toda maquinaria susceptible de producir vibraciones estará dotada en su anclaje de tacos de goma tipo silent-block. El resto de máquinas dadas sus características no se les dotará de ningún tipo de material antivibratorio, a pesar de ello, guardarán conveniente distancia en su posición de mayor aproximación respecto de pilares y paredes.  
El riesgo de incendio tiene su origen en la presencia de materias combustibles, fundamentalmente en la materia almacenada (plásticos, cajas de cartón y palets de madera) y al mobiliario de las oficinas (muebles), así como el depósito de almacenamiento de gasóleo de 3000 lts. Se adoptarán los medios de prevención contra incendios establecidos en el anexo III, del Reglamento de Seguridad de protección contra incendios de los establecimientos industriales (RD 2267/2004).  
No se utiliza agua en el proceso industrial. El consumo de agua es exclusivamente para el personal de la actividad, es decir, los servicios higiénicos se surten de la red de agua potable de la población. Las aguas fecales residuales procedentes de los servicios se verterán al alcantarillado municipal. En la zona de patio al exterior donde se producirán trabajos de manipulado de materia prima descrita en proyecto y en previsión de algún posible derrame de líquidos o partes sólidas que pudieran existir en las piezas y partes a tratar y debido a que en esta zona se produce al aire libre, podría verse afectada por la mezcla de agua de lluvia con líquidos o pequeños sólidos procedentes de las partes o piezas a tratar, por tanto y en previsión de esto se dispondrá de un sistema de desagües y pendientes adecuadas, conectados con un separador-decantador.  
Para posibles derrames de máquinas o vehículos se dispone de tierra absorbente.  
No se producen residuos sólidos en el desarrollo de la actividad, únicamente los provenientes de cajas, envases, papeles, etc. que se recogerán diariamente y se eliminarán en los correspondientes contenedores, para posteriormente ser retirados por los Servicios Municipales de limpieza de la población.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental, se centra en la vigilancia de la limpieza del local; una vez por semana se procederá al barrido de la nave para evitar la acumulación excesiva de polvo, el operario o persona encargada de esta tarea firmará una hoja de control, se revisará también en ese momento las existencias de adsorbentes y el estado del suelo y cubiertas que deben encontrarse en perfectas condiciones para que todas las medidas correctoras sean eficaces. Si se detectara alguna deficiencia en estos aspectos se comunicará a la dirección inmediatamente y se anotará la deficiencia en la hoja de control que deberá ser revisada por la gerencia.   
También se revisará periódicamente (mensualmente) y sobretodo en días de lluvia (diariamente) el separador-decantador para proceder a su vaciado, si fuera necesario, siempre por gestor autorizado.  
A la puesta en funcionamiento de la actividad se realizará una auditoría acústica y posteriormente las correspondientes de acuerdo a la periodicidad establecida en el artículo 18 del decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la Contaminación Acústica.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 25 de enero de 2008, tuvo entrada en este servicio, escrito del Ayuntamiento de Alaquàs por el que se solicitaba la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto de solicitud de licencia ambiental  
- Proyecto de ejecución  
- Estudio de impacto ambiental  
- Ampliación de la memoria  
Con fecha 6 de marzo de 2008 se remitió, por parte de este servicio, requerimiento al Ayuntamiento de Alaquàs, con el fin de que se ampliara la documentación aportada. Dicho requerimiento fue contestado en fecha 14 de mayo de 2008.  
Con fecha 9 de mayo de 2008, se reiteró al Ayuntamiento de Alaquàs, la necesidad de remitir el certificado de información pública con el fin de poder constituir un expediente completo e iniciar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental, recibiendo, en fecha 28 de mayo de 2009, el certificado de información pública del Ayuntamiento de Alaquàs, junto con unas observaciones realizadas por Oxidoc Exclusivas, SL, como actividad colindante. Se recibió respuesta en fecha 12 de junio de 2008.  
Con fecha 11 de junio de 2008, se requirió de nuevo el certificado de información pública, y se adjuntó el informe emitido por la Abogacía General de la Generalitat en relación al cumplimiento del trámite de información pública en el procedimiento de concesión de licencia ambiental. En fecha 21 de octubre de 2008, se recibió el certificado de información pública junto con un informe de los Servicios Técnicos del Ayuntamiento de Alaquàs referidos a las inspecciones realizadas en las fechas 31 de julio de 2008 y 8 de octubre de 2008.  
Con fecha 17 de noviembre de 2008 se remitió nuevo escrito de ampliación de documentación al Ayuntamiento de Alaquàs, respecto a la existencia de discrepancias entre el proyecto y estudio de impacto ambiental.  
Con fecha 27 de enero de 2009, se reiteró la necesidad de un nuevo certificado de información pública puesto que los anteriormente remitidos eran no válidos o insuficientes para iniciar el trámite de evaluación de impacto ambiental. En fecha 3 de abril de 2009, se recibió repuesta al mismo, y al requerimiento de fecha 17 de noviembre de 2008.  
El último escrito de remisión certifica que el proyecto y estudio de impacto ambiental han sido sometidos a información pública durante el plazo de treinta días hábiles sin que se hayan producido alegaciones al respecto.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6-c, del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del Artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos sometidos a la misma.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Actividad de Selección, Almacén y Gestión de Residuos Metálicos y Automoción, promovido por Chatarras Hermanos Guerrero, SL, a ubicar en el polígono industrial Els Mollons, calle Cullerers, 7, del término municipal de Alaquàs, provincia de Valencia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado, así como del apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá obtener el preceptivo permiso municipal de vertido a la red municipal de alcantarillado para las aguas residuales sanitarias y pluviales.  
2. En caso de superarse los niveles máximos de ruido permitidos por la ley en materia de contaminación acústica, se deberán establecer medidas correctoras al respecto.  
3. Queda prohibida la limpieza de las instalaciones por baldeo debiendo efectuarse mediante barrido en seco.  
4. En ningún caso, la altura de almacenamiento de chatarra podrá superar en más de 1.5m la altura de los cerramientos verticales de la zona de almacenamiento descubierta. No se podrán realizar almacenamientos fuera de las zonas destinadas a tal fin.  
5. El programa de vigilancia ambiental, contenido en el estudio de impacto ambiental, deberá complementarse mediante: control mensual por parte del propio titular del correcto estado de los sistemas de recogida de derrames, de la ausencia de los vertidos al suelo y de la ausencia de fugas de líquidos en los sistemas de recogida, así como el seguimiento de las condiciones de almacenamiento de los residuos (separación por tipo, envasado y etiquetado) y mantenimiento de la maquinaria.  
6. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
7. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
8. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 18 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 315/08-AIA.  
Título: Plan Especial de Reserva de Suelo para la EDAR de Peñíscola.  
Promotor: Ayuntamiento de Peñíscola.  
Autoridad sustantiva: CTU y Ayuntamiento de Peñíscola.  
Localización: Parcelas 43, 91 a 103 del polígono 2, junto a la Rambla de Alcalá.  
  
Antecedentes  
En fecha 14 de noviembre de 2003 la Dirección General de Gestión del Medio Natural emitió estimación de impacto ambiental favorable con condicionantes del expediente 162/02-AIA relativo al Proyecto Básico de la Estación Depuradora de Aguas Residuales y Colectores Generales de Peñíscola, situada en el polígono 7, parcela 90 del paraje Monchells del término municipal de Peñíscola, promovido por Sanejament d'Aigües de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objeto del presente plan especial es la reserva de suelo dotacional para la implantación de la estación depuradora de aguas residuales, que conlleve la mejora del actual sistema de saneamiento del municipio, consistente en un sistema de pretratamiento previo al vertido al mar a través de un emisario submarino.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El ámbito del plan especial corresponde con las parcelas 43 y de la 91 a 103 del polígono 2, al noroeste del término municipal, en el paraje denominado Poachos, con una superficie total de 99.120 m². El desarrollo del proyecto está previsto que destine 47.500 m² para las instalaciones de depuración, en las parcelas situadas entre el camino de Molinés y la antigua vía de ferrocarril, dejando el resto para la creación de barreras vegetales y para la futura ampliación de las instalaciones.  
Los terrenos previstos para la implantación de la EDAR se encuentran situados junto a la rambla de Alcalá, el antiguo trazado del ferrocarril y próximos al enlace existente de la N-340 con la CV-441. El acceso a estos terrenos se realiza actualmente mediante un camino vecinal, que partiendo desde el enlace citado conduce hasta el vertedero municipal.  
Para el dimensionamiento de la EDAR se ha estimado un caudal medio en temporada alta (durante los meses de julio y agosto) y un caudal medio de temporada baja (período comprendido entre octubre y mayo), partiendo de los datos de caudales tratados en la estación de pretratamiento, facilitados por la Entitat de Sanejament d'Aigües de la Generalitat Valenciana. Del estudio de caudales se ha determinado para la 1.ª fase de la actuación un caudal medio en temporada alta de 24.000 m³/día y de 9.000 m³/día en temporada baja. Para la ampliación futura de las instalaciones se ha adoptado unos caudales medios de 36.000 m³/día en temporada alta y de 14.000 m³/día en temporada baja. Asimismo se ha estimado para la depuradora una capacidad de 39.000 habitantes-equivalentes en temporada baja y de 104.000 habitantes equivalentes en temporada alta.   
No se han incluido en el proyecto ni la definición ni el trazado de los colectores necesarios para el funcionamiento de la instalación.   
El abastecimiento de energía eléctrica está previsto que se realice mediante la línea eléctrica de media tensión colindante con la parcela más próxima a la AP-7.  
En el estudio de impacto ambiental (EIA) se ha propuesto una línea de tratamiento, de la cual se realiza una descripción general de los elementos que conformarán el sistema de depuración de la EDAR. El sistema de depuración incluirá un pretratamiento, reactores biológicos, decantación secundaria, filtración sobre arena y desinfección ultravioleta, para la línea de agua. En lo que respecta a la línea de fango, está previsto el espesamiento y deshidratación de los mismos previo a su evacuación.   
Con la documentación presentada no es posible efectuar la evaluación ambiental de la estación de depuración de aguas residuales y sus instalaciones auxiliares, por lo que se evaluará únicamente la reserva de suelo para las instalaciones, dejando la evaluación ambiental completa de las instalaciones para el pertinente proyecto constructivo de la EDAR, que se encuentra en proceso de redacción.   
3. Alternativas  
Se ha efectuado en el EIA un estudio de diferentes opciones de líneas de tratamiento, atendiendo a la gran variabilidad de caudales existente entre las temporadas alta y baja.  
Por otra parte, respecto a la ubicación de las instalaciones y tras un proceso en el que se plantearon varias alternativas, de las cuales una de ellas consta como antecedente en esta Dirección General en el paraje Monchells, se decidió por el emplazamiento que se propone en el plan especial. La decisión viene motivada, entre otras circunstancias, por su ubicación suficientemente alejada tanto de zonas urbanizadas como de espacios protegidos, además de contar con una mayor aceptación social respecto al anterior emplazamiento propuesto.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de noviembre de 2008 el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio remitió el estudio de impacto ambiental y el instrumento de planeamiento, relativo al Plan Especial de Reserva de Suelo para la EDAR de Peñíscola, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se ha sometido a información pública, junto al resto de la documentación técnica, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5842 de 4 de septiembre de 2008 durante el plazo de 30 días hábiles.   
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de Peñíscola.   
Solicitud de informes sectoriales  
Se solicita informe a los Servicios Territorial de Medio Ambiente de Castellón y a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Informes sectoriales  
En contestación con las consultas efectuadas, se reciben los informes de la Confederación Hidrográfica del Júcar y de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de Castellón.  
En fecha 18 de mayo de 2009 la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe indicando lo siguiente:  
«.... Por las características de la actuación que se pretende realizar, la misma, en principio, no supone una alteración del régimen de corrientes ni supone una nueva demanda de recursos hídricos por lo que, habiendo comprobado además que las parcelas objeto de la actuación se sitúan en zona de policía de la rambla de Alcalá pero fuera de la zona de servidumbre, a los efectos previstos en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y en el artículo 19.2 de la Ley de la Generalitat Valenciana de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, esta Confederación Hidrográfica informa favorablemente el Plan Especial de Reserva de Suelo para la EDAR de Peñíscola (Castellón), recordando al Ayuntamiento de Peñíscola que:  
1. Previamente a la realización del vertido deberá contar con la autorización de este Organismo, según lo dispuesto en el artículo 100 del texto refundido de la Ley de Aguas (RD 1/2001), debiendo presentar, para su tramitación, la solicitud y declaración de vertidos así como la documentación complementaria que puede consultar en la página web de este Organismo (Menú Oficina Virtual).  
2. Del mismo modo, previamente a la ejecución de las obras de la EDAR, deberá contar con la autorización de este Organismo, por estar ubicada la misma en zona de policía de la rambla de Alcalá, debiendo para ello presentar la documentación que puede consultar en la página web de este organismo (Menú Oficina Virtual)».  
En fecha 5 de marzo de 2009 el jefe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón emite informe indicando que:  
«Comprobada la documentación obrante en el Servicio Territorial de Medio Ambiente se observa que la zona de afección, entendiendo la misma como las parcelas en gris de la cartografía aportada, parcelas 43, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102 y 103 del polígono 2, es atravesada por la vía pecuaria núm. 5 denominada Colada del Camino de Molinés, clasificada por la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de fecha de 21 de mayo de 1987, publicada en el DOGV de fecha de 8 de junio de 1987.  
Dicha vía pecuaria está clasificada con una anchura legal y necesaria de 6 mts. No existiendo constancia de deslinde firme de la misma.  
Concretamente al atravesar la zona de afección colinda con las parcelas 96 y 97 por su límite noroeste y con las parcelas 98 y 102 por su límite suroeste, coincidiendo con un camino grafiado en la cartografía.»  
En fecha 2 de febrero de 2009, el Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Territorio y Paisaje remite informe referente al estudio de integración paisajística del plan especial de referencia, estableciendo la necesidad de subsanar la documentación aportada en cumplimiento de lo establecido en la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje (LOTPP) y el Decreto 120/2006 por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunidad Valenciano (RPJECV).  
En fecha 10 de junio de 2009, el Servicio Territorial de Urbanismo remite el informe favorable al estudio de integración paisajística del Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional para la EDAR de Peñíscola, emitido por el Servicio de Apoyo Técnico perteneciente a la Dirección General de Territorio y Paisaje. El informe, de carácter favorable, está condicionado a la incorporación de los siguientes condicionantes:  
«1. Plan de participación pública   
- El estudio de integración paisajística incorpora un plan de participación pública de conformidad con el capítulo II del título I del RPJECV. Se deberá aportar justificación de su ejecución y resultados del mismo...   
6. Medidas de integración y mitigación de impactos y programa de implementación  
- El estudio contempla medidas de integración paisajística para mitigar o disminuir los posibles impactos paisajísticos y mejorar la calidad del paisaje del entorno, que se consideran adecuadas para esta fase en la que se estudia un uso determinado para la reserva del suelo. No obstante deberá tenerse en cuenta lo siguiente:  
a. Se deberá añadir como medida de integración el mantenimiento de la vía pecuaria y el respeto de una franja de afección respecto de la rambla de Alcalá (mayor que la simple zona de policía), dándoles a ambas un tratamiento adecuado en el proyecto de desarrollo como corredores ecológicos y visuales que formarán parte del sistema de espacios abiertos del municipio.  
b. Todas las medidas descritas, y no solo las que se incluyen en el resumen del estudio de integración deberán incluirse, bien como Normas de Integración Paisajística que se incluirán en la normativa del plan especial, bien como condicionantes para el desarrollo del mismo, garantizando así que el proyecto de la estación depuradora las tendrá en cuenta.  
c. Se considera que, dadas las características del plan especial, se podrá desarrollar el programa de implementación cuando se elabore el proyecto de la estación depuradora.»  
Afecciones legales  
Espacios naturales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial no se han detectado, en el área de estudio, afecciones a figura ambiental alguna.  
Vías pecuarias  
Existe en el ámbito de la actuación una vía pecuaria clasificada que atraviesa los terrenos anexos a la ubicación de las obras previstas, que discurre por el límite oriental de esta:  
- Colada del Camino Molinés, de anchura legal y necesaria 6 metros, clasificada por la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de fecha 21 de mayo de 1987.  
Esta vía pecuaria deberá ser respetada en todo su trazado y anchura de acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias y la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.   
Patrimonio cultural  
No consta en el expediente el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, informando favorablemente el proyecto de referencia a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 28 de mayo de 2009 el Servicio Territorial de Urbanismo remite copia de la solicitud de prospección arqueológica presentada ante la Dirección Territorial de Castelló de Patrimonio Cultural.   
Hidrografía  
Las parcelas objeto de la actuación se sitúan dentro de la zona de policía de la rambla de Alcalá, estando previsto el vertido de pluviales y alivios accidentales de la planta a la misma, por lo que deberá contar con la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
PATRICOVA.  
Después de revisar la cartografía temática del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), se observa que el ámbito de la actuación no presenta riesgo de inundación. En el estudio de impacto ambiental se incluye documentación relativa al Estudio de Inundabilidad de la Rambla de Alcalá entre la AP-7 y el FFCC, Peñíscola (Castellón), realizado en el año 2007 por la consultora CIOPU, SL, en el que se determina que existe un resguardo suficiente para garantizar el nivel de seguridad exigido para este tipo de infraestructuras.  
Consideraciones ambientales  
De acuerdo a la documentación presentada, la presente evaluación de impacto ambiental comprende únicamente la reserva de suelo para las instalaciones propuestas, al considerar que la carencia de datos o la descripción de carácter general de algunos de los elementos a proyectar no es suficiente para una correcta evaluación ambiental en la presente declaración de impacto ambiental.   
El área objeto del estudio se sitúa al noroeste del término municipal de Peñíscola. Los terrenos propuestos, situados en el margen izquierdo de la rambla de Alcalá presentan cierto desnivel al tratarse de parcelas abancaladas destinadas a cultivos de leñosos, encontrándose en la actualidad la mayoría de ellos sin cultivar y en estado de abandono. Se destaca únicamente la presencia de algún ejemplar de porte considerable de olivo y algarrobo y la vegetación asociada a la rambla de Alcalá próxima a la actuación.  
Los principales efectos ambientales derivados de la reserva de suelo propuesta en el plan especial de referencia, son principalmente los referentes a la ocupación de suelo con la consiguiente pérdida de suelo agrícola de muy elevada capacidad de uso agrario, los movimientos de tierra necesarios, el vertido de pluviales y alivios a la rambla de Alcalá, la ocupación de la vía pecuaria, la adecuación de los accesos y las posibles limitaciones que se deriven del emplazamiento previsto en relación con el resto de instalaciones a proyectar asociadas a la instalación principal, que se deberán estudiar y desarrollar con un grado de detalle suficiente en el pertinente EIA del proyecto constructivo de la EDAR.   
De las actuaciones a incluir en el futuro proyecto constructivo de la EDAR, se quiere hacer especial hincapié del previsible efecto negativo derivado de la adecuación de los accesos previstos a la planta de tratamiento en el cruce con la rambla de Alcalá.   
Otros efectos negativos a destacar que tendrán lugar durante las fases de ejecución y de funcionamiento de las instalaciones son los correspondientes al incremento del nivel sonoro, la posibilidad de contaminación del agua superficial y subterránea y las modificaciones paisajísticas. Asimismo, durante la fase de funcionamiento de las instalaciones se pueden producir efectos como la emisión de olores e impactos lumínicos que pueden ocasionar molestias a la población.  
Las medidas correctoras más significativas que se establecen en el EIA durante la fase de construcción, se dirigen principalmente a mitigar los impactos derivados de los movimientos de tierra necesarios, la gestión de los residuos de obra y la ocupación de terrenos.  
En la fase de funcionamiento están previstas, entre otras, medidas correctoras para minimizar la contaminación por malos olores mediante un sistema de desodorización, instalación de una pantalla vegetal formada por plantaciones arbóreas y arbustivas acordes con el entorno, creación de zonas verdes, reutilización del agua depurada para riego y valorización de los lodos generados en el proceso de depuración mediante su aplicación en agricultura conforme a lo dispuesto en el Real Decreto 1310/1990, de 29 de octubre, por el que se regula la utilización de lodos de las depuradoras en el sector agrario.   
Las medidas correctoras propuestas y el programa de vigilancia ambiental se deberán presupuestar en el correspondiente proyecto de construcción de la EDAR.   
El estudio establece un programa de vigilancia ambiental que incluye una serie de controles a efectuar tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento.   
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, encontrándose incluido el proyecto en el Anexo I.8.g-3 del Decreto 32/2006 que modifica el Anexo del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007 de 27 de julio del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial de Reserva de Suelo para la EDAR de Peñíscola, promovido por el Ayuntamiento de Peñíscola, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo, quedando sujeta a una resolución complementaria el proyecto constructivo de la EDAR, en la que se evaluarán las infraestructuras necesarias para el funcionamiento de la misma.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes, los cuales se deberán incorporar al proyecto constructivo de la EDAR:  
1. La calidad del agua depurada responderá a las características establecidas en la normativa sectorial aplicable, según sea su destino final para la reutilización en riego o vertido a cauce público. En todo caso, se tramitarán para su obtención las autorizaciones preceptivas del correspondiente Organismo de Cuenca.  
2. En caso de afectar a acequias de riego en funcionamiento, deberá garantizarse su continuidad durante las obras, y su reposición una vez finalizadas las mismas. De igual modo, los cultivos colindantes que se vean afectados por las obras, deberán restituirse a su estado original.  
3. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras, evitando la ocupación del cauce y de los suelos agrícolas colindantes.   
4. En caso de afección a la vía pecuaria Colada del Camino de Molinés, deberá comunicarse, previamente al comienzo de las obras, a los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castelló, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
5. Se deberá recabar el informe preceptivo de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, incorporando en su caso las prescripciones que en él se establezcan, de acuerdo a los efectos patrimoniales que se establecen en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. Asimismo, si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Los ejemplares de olivos y algarrobos que se vean afectados por las obras, se deberán trasplantar y emplear en la creación de las zonas verdes de la instalación, en las pantallas vegetales previstas o en los terrenos anexos a las instalaciones.  
7. Como parte del PVA se remitirá, al menos con periodicidad anual, un informe sobre la calidad del efluente vertido así como del cumplimiento de las medidas correctoras establecidas y otras posibles incidencias de carácter ambiental que se hayan podido producir.   
8. Cabe tener en cuenta las especificaciones establecidas por el Servicio de Apoyo Técnico de la DG de Territorio y Paisaje, informe emitido en fecha 29 de mayo de 2009.  
9. Los residuos de obra, las tierras excedentarias, así como los materiales procedentes de las demoliciones de las construcciones existentes en la parcela, se gestionarán de acuerdo con su tipología.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 18 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 40/2009-AIA.  
Título: Plan Especial de Abastecimiento al Consorcio de Aguas Plà de l'Arc y al aeropuerto de Castellón.  
Autoridad sustantiva: Diputació de Castelló y Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localización: términos municipales de Vilanova d'Alcolea, La Torre d'en Doménec y Benlloch.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
Con la documentación presentada es posible efectuar la evaluación ambiental tanto del plan especial como de la infraestructura correspondiente, por lo que se procede a describir ambas actuaciones objeto del presente procedimiento de evaluación.  
El objeto del plan especial es establecer las condiciones de integración y funcionalidad, desde el punto de vista urbanístico, del abastecimiento al Consorcio de aguas Plà de l'Arc y al aeropuerto de Castellón, consistente en un depósito de regulación de, aproximadamente, 5.000 m³, situado junto al sondeo perforado por Acuamed, así como los tramos de conducción de agua potable que desde dicho depósito conectarán con las redes de abastecimiento de agua potable de los municipios de La Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea, Benlloch, así como con las instalaciones aeroportuarias, y posibilitar la iniciación de un expediente expropiatorio para su ejecución forzosa, mediante la delimitación de los terrenos necesarios para el desarrollo de la infraestructura.  
La red de conducciones de abastecimiento proyectada se ha divido en una serie de tramos:  
- Tramo 1: Depósito mancomunado-Conexión tramo Cabanes-La Pobla Tornesa. Conducción de gravedad que discurre desde el nuevo depósito mancomunado situado junto al sondeo de ACUAMED en Vilanova d'Alcolea, hasta el punto de conexión con el tramo que conducirá el agua potable hasta los municipios de Cabanes y La Pobla Tornesa. En la parte inicial de dicho tramo las conducciones parten del depósito y discurren en paralelo a la carretera CV-154, a una distancia de 5 metros, fuera de la zona de dominio público, en dirección al núcleo urbano de La Torre d'en Doménec. Una vez bordeado el casco urbano de La Torre d'en Doménec, la conducción discurre aprovechando un camino agrícola, llegando hasta el casco urbano de Vilanova d'Alcolea, bordeándolo por el este para tomar, posteriormente, un nuevo camino agrícola que comunica dicho casco urbano con el camino de servicio situado en el perímetro noroeste de las instalaciones aeroportuarias de Castellón, donde se ha previsto una derivación que permita la conexión con la red de abastecimiento de las instalaciones aeroportuarias. Posteriormente, la conducción discurre por dicho camino de servicio hasta abandonarlo para ir a buscar un nuevo camino agrícola que comunica con el casco urbano de Benlloch.  
- Tramo 2: Bifurcación Tramo 1-Benlloch. Nada más iniciarse este tramo se produce el cruce del mismo bajo la carretera CV-10. Una vez llegado al casco urbano de Benlloch, la conducción atraviesa el mismo a través de alguna de sus calles para terminar conectando con una conducción mancomunada que abastece de agua potable tanto al municipio de Benlloch como al de Vall d'Alba.  
- Depósito mancomunado: Se ha situado en una ladera montañosa junto a la carretera CV-154 que comunica La Torre d'en Doménec con Sarratella, en una parcela ubicada en el término municipal de Vilanova d'Alcolea. El depósito proyectado tiene una capacidad aproximada de 5.175 m³, estando formado por dos compartimentos con dimensiones internas de 29,50x19, 50 y una altura máxima de almacenamiento de 4,50 m.  
2. Alternativas  
No se han planteado alternativas para el emplazamiento del nuevo depósito ya que la altura a la que se encuentra el pozo de ACUAMED que lo abastecerá, así como su emplazamiento, hacen óptima la ubicación el depósito.  
El trazado de la nueva tubería ha planteado la propuesta de cuatro diferentes alternativas, todas ellas partiendo del depósito de regulación antes mencionado. Todas las alternativas tienen un trazado inicial (hasta el PK 1+400) que es común, así como el tramo final, que recorre el núcleo urbano de Benlloch.  
Las alternativas propuestas son:  
- Alternativa 1: La conducción de abastecimiento parte del depósito de regulación a construir junto al sondeo y se ha previsto que su trazado se sitúe durante unos 1.400 metros en paralelo a la carretera CV-154. Antes de llegar al casco urbano de La Torre d'en Doménec se separa de la misma para discurrir a través de una serie de caminos agrícolas hasta el casco urbano de Benlloch. A lo largo de este tramo, la conducción se cruza con las actuales tuberías de abastecimiento de La Torre d'en Doménec y Vilanova d'Alcolea, pudiendo conectar con las mismas. Será necesario un tramo adicional de conducción que conecte a través del camino de Subarra con las instalaciones aeroportuarias de Castellón.  
- Alternativa 2: La conducción parte del depósito de regulación a construir junto al sondeo, discurriendo en paralelo a la carretera CV-154 hasta llegar al casco urbano de La Torre d'en Doménec. En este primer tramo, la conducción conecta con el depósito municipal de La Torre d'en Doménec. Una vez atravesado el casco urbano, la conducción discurre a través de una serie de caminos agrícolas en dirección al casco urbano de Vilanova d'Alcolea, atravesando en su trayecto la carretera CV-10, tras lo cual el trazado pasa a situarse junto al camino de Llacunes, hasta llegar al camino de Subarra, donde se bifurcará, dirigiéndose, por un lado, a las instalaciones aeroportuarias, y por el otro, al casco urbano de Benlloch.  
- Alternativa 3: El trazado discurre, prácticamente en su totalidad, en paralelo, primero, a la carretera CV-154 y, después, a la carretera CV-10, llegando a través de la misma hasta el camino de Subarra, donde se bifurcará dirigiéndose hacia las instalaciones aeroportuarias y hacia el casco urbano de Benlloch.  
- Alternativa 4: El trazado coincide con el de la alternativa 2 hasta llegar a la carretera CV-10. Una vez cruzada esta carretera, la conducción discurre a través de una serie de caminos agrícolas en dirección al casco urbano de Vilanova d'Alcolea. Poco antes de llegar a este casco urbano, se produce la conexión con su red de abastecimiento municipal. La tubería continua a través de diversos caminos agrícolas llegando hasta el camino de servicio de las instalaciones aeroportuarias, donde conectará con su red de abastecimiento. La conducción llega al camino Subarra y, a través del mismo, se dirigirá hasta el casco urbano de Benlloch.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 6 de marzo de 2009 se remite del Servicio Territorial de Urbanismo, la documentación del Plan Especial, Estudio de Impacto Ambiental y Estudio de Integración Paisajística de Abastecimiento de aguas al Consorcio de Aguas Pla de l'Arc de Cabanes y Aeropuerto, así como la aprobación provisional por parte de la Diputación Provincial de Castellón de fecha 25 de febrero de 2009 y el certificado de información pública.  
El Proyecto de Construcción, Estudio de Impacto Ambiental, Estudio de Integración Paisajística y Plan Especial complementario del proyecto Abastecimiento al Consorcio de aguas Plà de l'Arc y al aeropuerto de Castellón, se han sometido al trámite de información pública mediante anuncio de la Diputación de Castellón en el BOP núm. 155, de 23 de diciembre de 2008, y en el Periódico Mediterráneo, de 24 de diciembre de 2008, durante un periodo de 45 días hábiles.  
Según certificado suscrito por el oficial mayor de la Diputación Provincial de Castellón, complementariamente a dicha información pública, y de conformidad con lo establecido en el artículo 83.2.a de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, se acordó someter a información pública por el plazo de un mes contado a partir de la inserción del edicto en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, el proyecto de construcción, estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística y plan especial complementario del proyecto y no se ha presentado reclamación o alegación a los mismos.  
2. Resumen de alegaciones  
Durante el primer periodo de información pública se presentaron alegaciones de carácter ambiental. A continuación se transcriben aquellas de interés.  
- Asociación de afectados por el aeropuerto.  
«En los tramos de caminos que haya suficiente anchura plantar árboles forestales. Tramos de monte bajo, carrasca Quercus y pinos halepensis (tramo PK 5+520 al PK 5+900, tramo PK 7+300 al PK 7+800, tramo PK 9+200 al PK 9+500) cada 15 metros al tresbolillo. Colocar protector para evitar daños de los conejos.  
Tramos de tierra de labor y frutales plantar morera, lledoner y cervera (Cervus aucuparia)  
En la zona del río PK 4+400 al PK 4+600 plantar chopos, albers y sauces.  
Plantar moreras en el acceso a la población desde el PK 6+700 al PK 6+800.  
Se pide incorporar esas mejoras y medidas correctoras en la correspondiente DIA y que se hagan las ofertas y la licitación del proyecto una vez aprobada la DIA».  
- Consejo Agrario Municipal del Municipio de Vilanova d'Alcolea.  
«En los tramos afectados donde haya maleza, solicitamos se repoblen con pinos y otras especies autóctonas.»  
- Ayuntamiento de Vilanova d'Alcolea.  
«En los tramos afectados donde haya maleza, solicitamos se repoblen con pinos y otras especies autóctonas.  
No se justifica la dotación de 1.300 m³ de agua diarios al aeropuerto de Castellón.  
Los alegantes desconocen si existe concesión para el suministro del agua potable y su titular.»  
- Ayuntamiento de Benlloch.  
«No se justifica la dotación de 1.300 m³ de agua diarios al aeropuerto de Castellón».  
Durante el periodo complementario de información pública no se realizó ninguna alegación al proyecto.  
Las respuestas dadas por parte del promotor desestiman todas las alegaciones de carácter ambiental. Se resumen a continuación dichas respuestas:  
«- En el proyecto tan solo se ha previsto la plantación de árboles y otras especies vegetales en la parcela donde se construirá el depósito de regulación. En general, el trazado de la conducción discurre por caminos públicos, por lo cual no se han realizado expropiaciones de parcelas sino tan solo ocupaciones temporales y, en ocasiones, servidumbres de paso, de una franja de las parcelas colindantes para poder realizar las obras. Así pues, los únicos terrenos que están totalmente disponibles son los de los propios caminos, los cuales son, generalmente de escasa anchura y no permiten la plantación de árboles ni arbustos. Por último, no resulta aconsejable plantar árboles en zonas demasiado próximas a la conducción a ejecutar, ya que, a largo plazo, las raíces de los mismos podrían perjudicar a dicha conducción.  
- El procedimiento de licitación de las obras puede tramitarse de forma independiente a la tramitación de los documentos de carácter territorial y ambiental, si bien el inicio de las obras no podrá producirse hasta la ocupación de los terrenos una vez producido el pago o depósito de la valoración establecida en la hoja de aprecio de la Administración expropiante o, en su caso, la aprobación del instrumento de formalización del documento por el que, de cualquier otra forma, se haga efectivo el pago del justiprecio.  
- En lo que se refiere a la dotación de 1.300 m³/día prevista en dicho estudio para las instalaciones aeroportuarias, esta corresponde a un caudal medio de 15,05 l/s que resulta muy similar a los 14,62 l/s que se indican en el proyecto de las instalaciones aeroportuarias como caudal punta de diseño para la conducción de abastecimiento hasta el depósito regulador de agua potable de las mismas.  
- De acuerdo con lo establecido en los Convenios suscritos entre la Generalitat Valenciana, la Diputación de Castellón y de acuerdo con los acuerdos de constitución del propio Consorcio Pla de l'Arc, será este el que tendrá que ostentar la concesión para el abastecimiento de agua potable a los distintos municipios afectados. En aras a las competencias que ostentan las diferentes Administraciones se ha articulado este procedimiento en virtud del cual se asume el coste y la ejecución de la obra pública de forma que se posibilite, paralelamente, la tramitación y otorgamiento de la concesión al Consorcio por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.»  
3. Consultas  
Se han realizado consultas a los siguientes departamentos:  
- Servicio de Biodiversidad perteneciente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural  
- Servicio de Apoyo Técnico, perteneciente a la Dirección General de Territorio y Paisaje  
- Área de Planificación del Territorio y el Litoral, perteneciente a la Dirección General de Territorio y Paisaje  
- servicios territoriales de Medio Ambiente en Castellón  
- Confederación Hidrográfica del Júcar  
4. Informes sectoriales  
Informe del Servicio de Biodiversidad  
De fecha 22 de abril de 2009, informa sobre los siguientes aspectos:  
«- Las únicas especies amenazadas localizadas próximas a la traza son: águila perdicera, nutria, aguilucho cenizo y galápago europeo.  
  
- La nutria y el galápago se localizan en el Riu de les Coves y, evaluados los trabajos del cruce de la conducción sobre este cauce, se considera que no afectan significativamente al hábitat de estas especies.  
- El aguilucho cenizo se localiza en las proximidades de la conducción, pero los únicos datos sobre su presencia en cuadrículas UTM de 1x1 km afectadas por las obras se dan en la BE4955, donde criaron en 2003-2004 y de donde desaparecieron con la construcción del aeropuerto. Por tanto, no se produce una afección significativa sobre la especie.  
- Se conoce la ubicación de un nido de águila perdicera relativamente próximo al depósito de regulación. Dadas las dimensiones del mismo y la relativa lejanía (algo más de 1 km) no se prevé una afección significativa de su hábitat ni molestias notables.»  
Informe del Área de Planificación del Territorio y el Litoral  
De fecha 8 de mayo de 2009, informa sobre los siguientes aspectos:  
«- La traza proyectada se encuentra afectada por el Corredor de Infraestructuras a su paso por los términos municipales de Vilanova d'Alcolea y Benlloch. En estos casos, el Decreto 78/2005 por el que se aprueba el PAT de Carácter Sectorial de Corredores de Infraestructuras de la Comunitat Valenciana estipula, en su artículo 14.4 que las afecciones en materia de aguas se regularán por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, aprobatorio del Texto Refundido de la Ley de Aguas, y el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, aprobatorio del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
- Además, la traza proyectada se encuentra afectada por el PATRICOVA en tres zonas a su paso por el TM de Benlloch. En concreto, son zonas afectadas por riesgo de inundación de tipo 4. La línea de abastecimiento proyectada en estas zonas deberá atenerse a las condiciones generales de adecuación de las mismas indicadas en el artículo 26.3 de la normativa del PATRICOVA.»  
Informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón  
De fecha 11 de mayo de 2009, informa sobre los siguientes aspectos:  
«A lo largo del trazado propuesto discurren vías pecuarias que podrían verse afectadas.  
En el término municipal de Benlloch:  
- VP1 Vereda del Camino de la Fusta (Clasificación aprobada por OM-03/02/1969: anchura legal de 20,89 m)  
- VP5 Colada del Camino de los Romanos (Modificación de la clasificación aprobada por Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de 14/03/1988: anchura legal de 4,00 m)  
- VP7 Vereda del Ventorrillo (Modificación de la clasificación aprobada por Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de 14/03/1988: anchura legal de 20,89 m)  
En el término municipal de Vilanova d'Alcolea:  
- VP1 Vereda del Paso Real (Clasificación aprobada por OM-20/05/1974: anchura legal de 37,61 m reducida a 20,89 m)  
- VP3 Colada de los Romanos (Clasificación aprobada por OM-20/05/1974: anchura legal de 20,89 m reducida a 8,00 m)  
Según el catálogo de montes gestionados por la CMAAUV, el inicio del trazado en un tramo de, aproximadamente, 200 metros, afecta al Monte CS-1032 Santa Bárbara, en el término municipal de Vilanova d'Alcolea.  
Se deberá tener en cuenta:  
1. Cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias y, en especial, con la Instrucción de 7 de julio de 2008 de la DGGMN sobre procedimientos administrativos de autorizaciones singulares y de ocupación temporal de vías pecuarias, según la cual «requerirán autorización y se resolverán por la Dirección Territorial: las conducciones subterráneas de luz, gas, agua y telecomunicaciones».  
2. Tener en cuenta la afección al suelo clasificado como forestal y al Monte CS-1032 Santa Bárbara.  
3. Adoptar las máximas medidas de seguridad según la mejor tecnología disponible para evitar accidentes que puedan generar incendios forestales u otro tipo de riesgos.  
4. Utilizar corredores que tengan fácil accesibilidad por la existencia de caminos o por la poca abruptuosidad de los terrenos.  
5. Cumplir con lo establecido en el Decreto 7/2004 de 23 de enero del Consell por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. Los trabajos autorizados se suspenderán en caso de que la alerta de riesgo de incendio sea 3.»  
Informe del Servicio de Apoyo Técnico   
De fecha 26 de marzo de 2009, informa sobre los siguientes aspectos:  
«Analizada la documentación aportada y teniendo en cuenta el objeto de la actuación, se considera que el estudio de integración paisajística analiza la incidencia de dicha actuación en el paisaje, conteniendo expresamente medidas de integración paisajística y programa de implementación con eficacia normativa que deberán contemplarse en la ejecución del proyecto, cuya materialización se asumirá en el desarrollo de las instalaciones. En el momento de la ejecución, deberá asegurarse la conservación de zonas que puedan constituir recursos paisajísticos, tales como elementos identificados en el estudio arqueológico, o caminos que puedan constituir recorridos escénicos como la vía Augusta u otras vías pecuarias presentes en el ámbito de la actuación.   
Por todo ello se emite informe favorable, en cumplimiento de lo establecido en la LOTPP y el RPJECV.»  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar   
De fecha 5 de junio de 2009, informa sobre los siguientes aspectos:  
«1. En cumplimiento de lo establecido en el artículo 59 y siguientes de la Ley de Aguas, los usuarios del sondeo ejecutado en el término municipal de Vilanova d'Alcolea (Consorcio de Abastecimiento de Plà de l'Arc y Aeropuerto de Castellón), deberán solicitar y obtener la concesión de aguas.  
2. El promotor o titular de las obras, debe elaborar los oportunos planos, reflejando en ellos la situación de cada una de las obras proyectadas en cuanto afecten a un cauce público [...]. Se transcribe a continuación los artículos del Reglamento de Dominio Público Hidráulico incluyendo la última modificación del mismo, en cuanto a distancias a respetar desde las márgenes del cauce y otras condiciones a tener en cuenta antes de la ejecución de una obra en zona de afección de un cauce [...]»  
Afecciones legales  
1. Patrimonio:   
En fecha 30 de octubre de 2008 se autorizó, por parte de la Conselleria de Cultura y Deporte, la prospección arqueológica en relación con el proyecto de abastecimiento al aeropuerto de Castellón en los términos municipales de Vilanova d'Alcolea y Torre Endoménech.  
Se presenta un informe de la prospección arqueológica realizada, en el que se analizan las posibles afecciones patrimoniales del proyecto. Se debe presentar informe favorable definitivo según el artículo 11 de la Ley de Protección del Patrimonio Cultural.  
2. Plan de Acción Territorial De Carácter Sectorial Sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana  
Según el PATRICOVA, el trazado del eje principal de la tubería de abastecimiento entre, aproximadamente, el PK 10+415 y 11+615, así como el trazado del eje secundario entre, aproximadamente, el PK 0+000 y 0+220 y el PK 1+940 a 2+000, discurre por una zona clasificada con Riesgo 4 (frecuencia media (100 años) y calado bajo (<0,80 m).   
3. Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial de Corredores De Infraestructuras de la Comunitat Valenciana:   
La traza de la conducción cruza, en el tramo de estudio, en dos puntos a la infraestructura, en torno a los PK 5+000 y 10+400.   
Dicha afección no ha sido tenida en cuenta en el plan especial.  
4. Dominio público hidráulico  
Los barrancos afectados por el trazado de la tubería son:  
- La Carrasqueta (PK 3+380)  
- Les Passeres (PK 4+550)  
- Les Danses (PK 1+000)  
- La Fuente (PK 2+040)  
5. Dominio público viario  
La tubería principal cruza en una ocasión la carretera CV-10, en el PK 4+010 y la secundaria lo hace en el PK 0+010.  
La tubería principal discurre, en su primer tramo (PK 0+000 a PK 2+180), paralela a la CV-154, pero fuera de la zona de dominio público. Asimismo, discurre paralela a la CV-10 en su tramo final (PK 10+440 a 11+230), también fuera de la zona de dominio público.  
6. Vías pecuarias  
Se cruzan las siguientes vías pecuarias:  
- Colada Los Romanos (Vía Augusta). Conducción principal (PK 3+970) y conducción secundaria (PK 0+010)  
- Vereda del Paso Real. Conducción principal (PK 4+160)  
- Vereda Camino de la Fusta. Conducción secundaria (PK 0+710)  
Y se ocuparía la Vereda del Ventorrillo (conducción principal PK 10+120 a PK 10+420).  
En el proyecto presentado, se hace referencia a las vías pecuarias afectadas por el trazado de la tubería de abastecimiento, pero esta información no coincide exactamente con la disponible en la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
7. Suelo forestal  
Se afecta a terrenos clasificados como forestales y al monte de código CS1032 Santa Bárbara patrimonial de la Generalitat Valenciana.  
8. Clasificación y calificación urbanística  
Según el planeamiento vigente de los municipios afectados, el depósito y prácticamente todo el trazado de la tubería discurre por suelo no urbanizable sin protección. En los tramos del trazado donde la tubería transcurre por el casco urbano de La Torre d'en Doménec, Vilanova d'Alcolea y Benlloch, el suelo se encuentra calificado de uso urbano residencial.  
El plan especial tiene como objeto compatibilizar los usos del planeamiento vigente con la incorporación de la nueva infraestructura.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por la actuación.  
- Climatología: Se trata de un clima mediterráneo subtropical, caracterizado por unas temperaturas moderadas, con inviernos templados y veranos cálidos. Se combinan periodos de aridez con fenómenos extremos de gota fría en épocas otoñales.   
- Geología, geomorfología y edafología: La zona corresponde a terrenos modernos de litología variable, formados por arenas, arcillas y gravas, entremezcladas o individualizadas. La morfología es llana. El riesgo de erosión actual del terreno puede considerarse entre moderado a muy bajo y el riesgo de erosión potencial se establece entre muy alto y bajo.   
- Hidrología: según el estudio de impacto ambiental, en su apartado 6 Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas o ambientales claves, cuando habla de hidrología superficial, indica lo siguiente: «en la zona no se localizan cursos de agua con caudales permanentes y únicamente existen barrancos que conducen caudales de forma temporal, caracterizados por presentar un régimen típicamente mediterráneo, con fuertes avenidas de escasa duración y estiajes muy prolongados». Sin embargo, en el mismo apartado 6, pero cuando habla de fauna, se indica que se atraviesan dos cauces con agua permanente, que son el barranco de La Carrasqueta y el de Les Passeres (o río Chorro). Los cauces que conducen caudales de forma temporal afectados por el trazado de la tubería son los siguientes: Les Danses y La Fuente.  
- Vegetación: en el área de estudio, la vegetación más representativa son los campos de cultivo de secano, lo que determina que la presencia y gran proliferación de especies nitrófilas que necesitan un alto contenido en nitratos para su desarrollo. El cultivo dominante en el área de estudio es el de cultivos herbáceos de secano, almendros, olivos y con alguna parcela dispersa de cítricos de regadío. En cuanto a la vegetación natural atravesada por la actuación, se verá afectada una superficie de pinar de pino carrasco de repoblación, parcelas de cultivos abandonados y otras ocupadas por matorral.  
- Fauna: se cruza en dos puntos cauces con agua permanente que pueden albergar especies protegidas como el sapo común (Bufo bufo), la rana verde común (Rana perezi) y el galápago europeo (Emys orbicularis). La población de aguilucho cenizo se distribuye principalmente por el centro y norte de la provincia, los núcleos principales de la población interior los encontramos en los términos municipales de Vilanova d'Alcolea, Benlloch y Cabanes. Respecto a los mamíferos, la garduña (Martes foina) puede resultar frecuente en la zona, así como el tejón (Meles meles), especie asociada a zonas que dispongan de buena corbertura vegetal alternada con zonas abiertas y que su presencia será frecuente a lo largo del trazado propuesto. También serán especies frecuentes en gran parte de la zona de actuación el musgaño enano (Suncus etruscus), la musaraña gris (Crocidura russula), la comadreja (Mustela nivalis) y la ardilla roja (Sciurus vulgaris), ligada principalmente a zonas boscosas.  
- Paisaje: margen derecha del Barranc de les Voltes, en el último tramo del mismo dentro de la Serra d'Engarcerán. La vegetación predominante es de matorral mediterráneo y, gracias a su orientación norte, es posible el desarrollo de un estrato arbóreo frente a otros terrenos colindantes. Siguiendo el curso del barranco discurre la CV-154. Visualmente conforma una unidad cerrada correspondiente al tramo del Barranc de les Voltes, a excepción de las cotas más altas, con una mayor exposición visual.  
- Vías pecuarias: en el estudio de impacto ambiental se hace referencia a la afección de 4 vías pecuarias, que son camino de los Romanos (Vía Augusta), cordel del Paso Real, colada del camino de los Romanos, vereda del Camino de la Fusta. Además de las indicadas en el estudio se produciría la ocupación de la vereda del Ventorrillo.  
- Patrimonio arqueológico y cultural: en la zona de estudio existen referencias de la posible presencia de restos de la antigua Vía Augusta en los PK 4+000 y 10+340.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación.   
Así pues, durante las obras, cabe destacar:  
- Emisión de polvo e incorporación de partículas y gases contaminantes procedentes de la maquinaria pesada y del transporte de material.  
- Destrucción, por eliminación o compactación, de los suelos.  
- Posibilidad de vertidos accidentales de sustancias contaminantes procedentes de maquinaria y vehículos de obra.  
- Deterioro de los suelos con aptitudes agrícolas por acopio o depósito de materiales.  
- Barrera para las aguas superficiales por el depósito de acopios durante la ejecución de las obras.  
- Desbroce de vegetación natural.  
- Alteraciones sobre la fauna por efectos de eliminación de vegetación, emisión de partículas de polvo y de ruidos.  
- Incremento de los niveles sonoros existentes en el área derivado de los distintos frentes de trabajo.  
- Respecto al patrimonio, el estudio de impacto ambiental indica que se afecta a la Vía Augusta y que será necesario realizar una excavación arqueológica de la zona en los momentos previos a la modificación de la superficie del suelo.  
Durante la fase de explotación, cabe destacar:  
- Durante la realización de trabajos de mantenimiento de la tubería pueden producirse alteraciones en la calidad de las aguas superficiales por eventuales vertidos de sustancias tóxicas o contaminantes y emisiones a la atmósfera debido al tránsito de vehículos.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado medidas correctoras encaminadas a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a las conducciones. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.   
Las medidas correctoras propuestas son:  
- Realizar el transporte de áridos en camiones entoldados.  
- Emplear maquinaria que cuente con certificado de cumplimiento legislativo en cuanto a emisión de gases y que cumpla las directivas de la CEE en emisión de ruido.  
- Realizar las actividades en horario diurno.  
- Realizar riegos preventivos para minimizar el efecto de la emisión de polvo producido durante la ejecución de la obra en todas aquellas zonas en las que sea previsible un importante movimiento de maquinaria pesada y en la totalidad de la traza de la zanja por la que discurrirá la nueva tubería, especialmente en las proximidades a los núcleos urbanos.  
- Clasificación del territorio a efectos de localización de elementos auxiliares temporales y permanentes.  
- Jalonamiento de la zona de ocupación.  
- Impermeabilización del suelo del parque de maquinaria para evitar la posibilidad de contaminación de los suelos del parque donde se tenga previsto realizar tareas de reparación de maquinaria y vehículos, limpieza de motores y hormigones. Una vez acabadas las obras, el parque de maquinaria se desmantelará y se procederá a la restauración de la zona.  
- Descompactación de los suelos del entorno de las obras y en las zonas de acopios temporales.  
- Recuperación y mantenimiento de la capa superior de tierra vegetal en acopios que no superen 1,5 metros de altura, evitando cualquier tipo de compactación o consolidación. Mientras permanezcan acopiados deberán someterse a un tratamiento de siembra y abonado.  
- Tratamiento y gestión de residuos. Los puntos de recogida y almacenamiento de los residuos de aceites, combustibles, cementos y otros sólidos generados durante cualquier fase de la obra descansarán sobre una losa de hormigón impermeable con un muro perimetral. La zona podrá estar cubierta por una capa de material absorbente (arena o bentonita), así como a cubierto de la lluvia. Se colocarán zanjas filtrantes perimetrales que recojan el agua de escorrentía superficial. Se permitirá la canalización de las aguas residuales hacia una planta de tratamiento formada por un conjunto de desarenador-desengrasador y balsa de decantación. Los residuos recogidos se entregarán a gestores autorizados.  
- Selección de especies a utilizar en la restauración de la zona de ubicación del depósito y de las zonas de acopio.  
- Preparación de la superficie para la restauración vegetal, mediante extendido de tierra vegetal sobre el terreno previamente escarificado.  
- Restauración ambiental de cauces afectados mediante revegetaciones con especies óptimas para este tipo de ambientes, reimplantando el hábitat que se ha alterado.  
- Se procederá al transplante de los ejemplares de palmito (Chamaerops humilis) que puedan resultar afectados por las obras u ocupaciones temporales.  
- Antes de las labores de desbroce y retirada del suelo vegetal en las zonas de acopio de materiales e instalaciones auxiliares, se procederá al rescate de individuos de las especies faunísticas presentes en las áreas de interés que vayan a ser directamente afectadas.  
- El calendario de obras se adaptará a los periodos más sensibles para las especies de anfibios de la zona (durante su periodo reproductor), evitando las actuaciones de mayor perturbación entre finales de invierno y primavera.  
- Medidas de integración paisajística: optimización del uso de la explanación existente para minimizar la afección a la vegetación, propuesta del uso de materiales, texturas y colores para el depósito y reposición de la cubierta vegetal en los espacios resultantes de la implantación del depósito.  
- En el caso de existir yacimientos, se deberá proceder a la delimitación general de la zona arqueológica mediante jalonamiento y las protecciones necesarias para garantizar la no afección a yacimientos catalogados próximos a la traza. La realización de las obras, desde el desbroce superficial hasta los movimientos de tierras, debe ser objeto del seguimiento y vigilancia arqueológica.  
- Se minimizará la ocupación de superficie de las vías pecuarias por la infraestructura durante la obra, así como el tiempo de ocupación, además de asegurar el mantenimiento del tránsito ganadero. Una vez terminadas las obras, se procederá a la reposición de las vías pecuarias, garantizando el mantenimiento de sus características.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental, tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de todas las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
En fase de construcción:  
- Protección del medio geofísico:  
1. Aire: mantener el aire libre de polvo, minimizar la presencia de polvo en la vegetación y protección de los niveles sonoros diurnos y nocturnos en zona residencial.  
2. Suelo: retirada de suelos vegetales para su conservación, evitar la presencia de rechazos en la tierra vegetal y preparación del terreno previo a las plantaciones.  
3. Sistema hidrológico y calidad de las aguas: evitar vertidos a cauces procedentes de las obras a realizar en sus proximidades, tratamiento y gestión de residuos y evitar la localización de depósitos de maquinaria y materiales sobre las zonas excluidas para instalaciones auxiliares.  
- Protección del medio biótico:  
Vegetación: protección de la vegetación en zonas colindantes, preparación de la superficie del terreno para plantaciones y seguimiento de las plantaciones.  
- Protección del medio cultural:  
Patrimonio arqueológico y cultural  
El equipo de Control y Vigilancia deberá realizar un seguimiento del avance y ritmo de los trabajos y de las modificaciones que puedan producirse en el programa de obras, informando mensualmente a la Dirección de Obra.  
Consideraciones jurídicas  
1. El plan especial examinado, en virtud de lo dispuesto en los artículos 2 y 3 de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, se puede considerar de reducido ámbito territorial, por lo que la protección del medio ambiente y la integración ambiental pueden conseguirse de forma similar, bien mediante la aplicación de la evaluación ambiental del plan, bien mediante la aplicación de la evaluación de impacto ambiental del proyecto que lo realiza. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007 de 27 de julio del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar Aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el plan especial «Abastecimiento al Consorcio de Aguas Plà de l'Arc y al Aeropuerto de Castellón», así como el propio proyecto de ejecución, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se estará a lo que disponga el informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte acerca de la conformidad del Proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 5/2007, de 9 de febrero.  
Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Se debe obtener la autorización de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Vivienda y Urbanismo conforme a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, y a la Instrucción de 7 de julio de 2008 de la Dirección General de Gestión del Medio Natural sobre procedimientos administrativos de autorizaciones singulares y de ocupación temporal de vías pecuarias.  
3. Se debe obtener la autorización de ocupación de los terrenos pertenecientes al monte catalogado CS1032 «Santa Bárbara», afectados por las obras, de conformidad con lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana y la Ley 14/2003, de 10 de abril, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana.  
4. Se debe obtener la autorización preceptiva para las obras a ejecutar que afecten al dominio público hidráulico y la correspondiente concesión para el suministro de agua potable por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
5. Se debe obtener la autorización preceptiva para las obras a ejecutar que afecten al dominio público viario por parte de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
6. Se deberán contemplar en la ejecución del proyecto las medidas de integración paisajística y programa de implementación con eficacia normativa contenidas en el estudio de integración paisajística. En el momento de la ejecución, deberá asegurarse la conservación de zonas que pueden constituir recursos paisajísticos, tales como los elementos identificados en el estudio arqueológico, o caminos que puedan constituir recorridos escénicos como la Vía Augusta u otras vías pecuarias presentes en el ámbito de la actuación.  
7. En las obras a realizar en los cruces de cauces de caudal continuo se deberán tomar medidas minimizadoras de impacto mediante técnica de colocación de ataguías, garantizando que no se interrumpa el curso de agua, y en los cruces de cauces de escorrentía ocasional, se realizarán las obras en momentos en los que no haya flujo superficial. Se intentará causar el menor perjuicio posible a la vegetación y fauna con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
8. Las instalaciones auxiliares se ubicarán en zonas libres de vegetación natural y lo más alejado posible de los núcleos urbanos, de manera que se generen las menores molestias posibles a la población cercana.  
9. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.  
10. La restauración de la zona se realizará con especies propias de la flora local, evitándose el empleo de especies exóticas, en especial, de aquellas de carácter invasor, que aparecen en los anexos de la Orden de 10 de septiembre de 2007 de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se aprueban medidas para el control de las especies vegetales exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana. La revegetación de terrenos forestales y cauces se llevará a cabo con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria.  
11. Se controlará el funcionamiento de la planta de tratamiento del agua procedente de la escorrentía superficial de las zonas de acopios y residuos contaminantes.  
12. Se deberá determinar el destino final de los materiales sobrantes de la excavación, bien para su uso en la propia obra como material reutilizable, bien como residuos inertes adecuados en el marco del decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat. En ningún caso, se abandonarán los materiales sobrantes en el propio emplazamiento.  
13. Los materiales de relleno, las zahorras y las arenas que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán estas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.  
14. Se deberán reponer todos los muros de piedra de bancales que se afecten con las obras.  
15. Se adoptarán las máximas medidas de seguridad según la mejor tecnología disponible para evitar accidentes que puedan generar incendios forestales u otro tipo de riesgos. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. Los trabajos autorizados se suspenderán en caso de que la alerta de riesgo de incendio sea 3.  
16. Se tendrán en cuenta las indicaciones del informe del Área de Planificación del Territorio y el Litoral de fecha 8 de mayo de 2009.  
17. Durante la ejecución de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto. No se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las obras, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.  
18. Se ampliará el programa de vigilancia ambiental al seguimiento de las medidas preventivas y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental y las derivadas del presente condicionado.   
19. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 19 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
Valencia, 31 de octubre de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML