Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9510, del 12-01-2023 (2022/12472)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies en la partida Carrascal, polígon 35, parcel·la 137, al terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló). Expedient: (1662965) 13/2021/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9510

Data del DOGV
:   12-01-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/12472

CVE


Data del document
:   21-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies en la partida Carrascal, polígon 35, parcel·la 137, al terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló). Expedient: (1662965) 13/2021/AIA.  
 [2022/12472]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1662965) 13/2021/AIA.  
Títol: Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies.  
Titular: Sr. Reiner Frank Oelsner.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló. Expedient ASOSUB/2020/307.  
Localització: en la partida Carrascal, polígon 35, parcel·la 137, de Cervera del Maestre (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
La parcel·la 137 del polígon 35, en la partida Carrascal del terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló), té una superfície d'uns 45.147 m². El promotor també és propietari de la parcel·la 193 del polígon 35, en la partida Carrascal del terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló), que té una superfície de 2.891 m². Ambdues parcel·les formen una única finca registral. Ateses les característiques de la finca i la problemàtica d'aigua en aquesta, volen realitzar una captació per a ús domèstic excepte consum humà, piscina, i reg de fruiters, horta i jardí, mitjançant degoteig d'una superfície conjunta de 3.349 m². En els plans es desglossa la superfície regable, que correspon a un total de 0,3349 ha (jardí i fruiters: 0,1223 ha; fruiters: 0,0864 ha; horta: 0,0851 ha; jardí: 0,0411 ha).  
Per la qual cosa se sol·licita l'autorització per a efectuar una perforació per a ús propi, amb un consum anual inferior als 7.000 m³.  
S'ha detectat un aqüífer sota el terreny a una profunditat d'uns 225 m. El cabal és d'uns 100 € 150 l/min i s'estima que la profunditat que aconseguirà la perforació serà de 250 m. Prèviament a la fase de construcció, es procedirà a l'anivellament de la superfície d'emplaçament de la perforadora. A causa dels materials que es preveu travessar en la perforació (calcàries i margues), s'ha triat com a sistema de perforació la rotopercussió. La perforació es realitzarà mitjançant una màquina perforadora amb martell en fons; la màquina emprada serà una perforadora sobre camió més un compressor degudament homologats, i es considera aquest tipus de perforació el més idoni per a l'execució d'aquest tipus de sondeig d'acord amb el tipus de terreny que es preveu travessar. El diàmetre de la perforació serà de 220 mm de 0 a 250 m. L'entubament del pou es realitzarà amb canonada de ferro de 180 mm de diàmetre i 5 mm de grossària de xapa. La zona d'admissió de l'aigua al pou serà de tipus ranurat, i es realitzarà directament sobre la canonada. Es farà una cementació de l'espai anul·lar fins a una profunditat de 2 m. Posteriorment, l'aigua serà elevada mitjançant bomba submergible, que es col·locarà a una profunditat d'aproximadament 210 m.  
  
Durant la perforació, es generaran uns llots propis d'aquest tipus de projectes. A fi de gestionar-los correctament, es té prevista la construcció d'una bassa d'evacuació de llots juntament amb la perforació, que buidarà periòdicament una empresa registrada per a la gestió de residus no perillosos.  
No cal fer cap tipus d'accés, ja que es pot accedir perfectament a la zona utilitzant els camins ja existents.   
En el punt on es pretén realitzar el sondeig no hi ha infraestructures de canalització enterrades que pogueren resultar afectades per la perforació pretesa.  
La perforació es realitza en la massa d'aigua subterrània 080.109 € Maestrat oriental, que es troba en bon estat; el recurs disponible és superior a la demanda actual i el volum anual sol·licitat amb aquesta captació és, així mateix, escàs.  
  
  
Tramitació administrativa  
El 09.03.2021 té entrada un escrit del cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (exp. ASOSUB/2020/307) que dona trasllat del projecte i el document ambiental, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, i també de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció dels quals desapareixerà només es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap de pou.  
  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a la terminació de les obres, el d'una setmana a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament.  
Pel que fa als treballs necessaris per a realitzar la perforació, consistiran a aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la perforació d'un sondeig de 200 m de profunditat, consistents en roca triturada que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica d'ambdós és molt similar i, en els dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02 (absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) Pel que fa a l'acumulació d'efectes negatius respecte d'altres projectes, indica que no es té coneixement de l'existència de pous pròxims al lloc de la perforació que ara es projecta, almenys en un radi mínim de 100 m. Respecte al cabal, es van detectar aparentment entre 250 i 300 litres per minut, que són suficients per a les necessitats hídriques d'aigua de la peticionària. La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigües és de més de 100 m.  
En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza al municipi de Cervera del Maestre (Castelló) i el punt de perforació es troba en les coordenades UTM (ETRS 89) FUS 30: X = 782.036; I = 4.483.354; Z = 117 ± 5 msnm. No requereix l'execució de nous accessos, s'utilitzen els existents.  
  
La zona on es projecta el sondeig es troba a la vall formada per la rambla de Cervera, en una zona altament antropitzada pel pas de diferents infraestructures com la CV-135, els nuclis de població de Cervera del Maestre i Càlig, camins rurals i finques agrícoles amb predomini de cultius de secà.  
b) L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú, no afectada per sòl forestal del PATFOR, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana.  
El projecte està situat en el paisatge de rellevància regional PRR07: oliverars de Sant Rafael, inclòs en el conjunt paisatgístic del grup 2: corredors prelitorals de Castelló. No obstant això, atesos l'escassa entitat i àmbit espacial del projecte, així com les mesures d'integració paisatgística a adoptar, no és previsible afecció paisatgística a destacar.  
  
Quant a altres afeccions territorials, l'actuació no afecta espais naturals protegits, espais integrants de Xarxa Natura 2000, vies pecuàries o forests d'utilitat pública.  
No es troba afectada per risc d'inundació del PATRICOVA. En la cartografia d'àrees crítiques contra el canvi climàtic de la cartografia de la Generalitat Valenciana, es troba en zona corresponent a àrea amb escàs interés quant a recàrrega d'aqüífers. La permeabilitat del sòl està catalogada com a baixa. La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies en la zona de projecte és baixa, d'acord amb la cartografia temàtica (antiga COPUT).  
c) No es coneix cap element historicoartístic, arqueològic o paleontològic que poguera ser afectat per la perforació del sondeig. S'indica en la documentació que no s'han trobat evidències que puguen existir aquests elements en la zona d'actuació. Per tant, l'afecció de l'actuació sobre el patrimoni cultural es considera nul·la. Malgrat això anterior, si en el transcurs de les obres es localitzara alguna resta arqueològica o paleontològica, es comunicaria a la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Generalitat Valenciana perquè condicionara les accions a seguir per a la protecció d'aquesta troballa. Cal assenyalar que, si escau, s'acomplirà el que s'estableix en els articles 63é i 65é de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que són competència de l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) No es preveu que el sondeig produïsca cap alteració sobre els components del medi, ni modificació que afecte la dinàmica general de l'ecosistema una vegada posat en funcionament.  
Correspon a la zona agrària núm. 0900204 € Servol. La zona d'estudi es troba en el marge dret de la conca de la rambla de Cervera. Dins de la zona d'estudi no va cap llit d'importància i per tant no s'afectarà el domini públic hidràulic. La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigües és de més de 100 m.  
  
No es preveuen descensos d'importància en els nivells de l'aqüífer per l'extracció del cabal sol·licitat, ja que aquest presenta una alta transmissivitat i bona recàrrega. A més, la massa d'aigua subterrània 080.109 € Maestrat oriental en la qual se situa el sondeig, es troba en bon estat; el recurs disponible és superior a la demanda actual i el volum anual sol·licitat amb aquesta captació és, així mateix, escàs.  
  
c) En relació amb el paisatge, en la documentació s'indica que en aquest cas no es considera una alteració significativa del paisatge, ja que es tracta d'una alteració de tipus temporal per la curta duració de les obres, causada per la presència de la maquinària necessària per a realitzar la perforació i l'espai alterat per l'ocupació d'aquesta. Atés que es tracta d'una zona allunyada de qualsevol nucli urbà, es considera un impacte mínim de tipus negatiu compatible. No obstant això, considera l'adopció de mesures d'integració paisatgística de les obres, indicant-hi que en els terrenys afectats per les obres es recuperarà el relleu original i la capa superior de terra vegetal. Valora que es donarà un impacte visual mentre siga present la maquinària en l'obra. Aquest impacte no serà d'especial rellevància a causa de la curta duració de les obres.  
d) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
No es preveu la generació d'un altre tipus de residus excepte els procedents d'eventuals tasques de manteniment de la maquinària (olis, filtres, etc.), que en cas de produir-se seran gestionats a través d'un gestor autoritzat.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental per a les fases inicial, de perforació i d'explotació.  
Per la qual cosa, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació per al sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc resolc:  
  
Primer   
Estimar que l'execució del projecte per a sondeig d'investigació d'aigües subterrànies, a realitzar en el polígon 35, parcel·la 137, del terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló), promogut per Reiner Frank Oelsner, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que es troba en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental, i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2n) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
3r) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa, amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i ambdós inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de ser gestionats per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. També podria realitzar-se de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1.a. El terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia anàloga a la inicial.  
  
4t) En el cas que per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, etc.), se n'haurà de procedir a la clausura i el segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
5é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 21 de novembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9510, del 12-01-2023 (2022/12472)

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas, del término municipal en partida Carrascal, polígono 35 parcela 137 de Cervera del Maestre (Castelló). Expediente: (1662965) 13/2021/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9510

Fecha DOGV
:   12-01-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/12472

CVE


Fecha del documento
:   21-11-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas, del término municipal en partida Carrascal, polígono 35 parcela 137 de Cervera del Maestre (Castelló). Expediente: (1662965) 13/2021/AIA. [2022/12472]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (1662965) 13/2021/AIA.  
Título: Proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas.  
Titular: D. Reiner Frank Oelsner.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castelló.Expediente ASOSUB/2020/307.  
Localización: En partida Carrascal, polígono 35 parcela 137 de Cervera del Maestre (Castelló).  
  
Descripción del proyecto  
La parcela 137 del polígono 35, en la partida «Carrascal» del término municipal de Cervera del Maestre (Castellón), tiene una superficie de unos 45.147 m². El promotor también es propietario de la parcela 193 del polígono 35, en la Partida «Carrascal» del término municipal de Cervera del Maestre (Castellón), la cual tiene una superficie de 2.891 m². Ambas parcelas forman una única finca registral. Dadas las características de la misma, y la problemática de agua en ella, desean realizar una captación para uso doméstico excepto consumo humano, piscina, y riego de frutales, huerta y jardín mediante goteo de una superficie conjunta de 3.349 m². En los planos se desglosa la superficie regable que corresponde a un total de 0,3349 ha (jardín y frutales: 0.1223 ha; frutales: 0,0864 ha; huerta: 0,0851 ha; jardín: 0,0411 ha).  
Por lo que se solicita la autorización para efectuar una perforación para uso propio, con un consumo anual inferior a los 7.000 m³.  
Se ha detectado un acuífero bajo el terreno a una profundidad de unos 225 m. El caudal es de unos 100 € 150 l/min, y se estima que la profundidad que alcanzará la perforación será de 250 metros. Previamente a la fase de construcción, se procederá a la nivelación de la superficie de emplazamiento de la perforadora. Debido a los materiales que se prevén atravesar en la perforación (calizas y margas) se ha elegido como sistema de perforación la rotopercusión. La perforación se realizará mediante una máquina perforadora con martillo en fondo; la máquina empleada será una perforadora sobre camión más un compresor debidamente homologados, considerando este tipo de perforación el más idóneo para la ejecución de este tipo de sondeo de acuerdo con el tipo de terreno que se prevé atravesar. El diámetro de la perforación será de 220 mm de 0 a 250 m. El entubado del pozo se realizará con tubería de hierro de 180 mm de diámetro y 5 mm de espesor de chapa. La zona de admisión del agua al pozo será de tipo ranurado, realizándose directamente sobre la tubería. Se realizará una cementación del espacio anular hasta una profundidad de 2 metros. Posteriormente el agua será elevada mediante bomba sumergible, la cual será colocada a una profundidad de alrededor de 210 m.  
Durante la perforación, se generarán unos lodos propios de este tipo de proyectos. A fin de gestionarlos correctamente, se tiene previsto la construcción de una balsa de evacuación de lodos junto a la perforación, que será vaciada periódicamente, por una empresa registrada para la gestión de residuos no peligrosos.  
No es necesario realizar ningún tipo de acceso, ya que se puede acceder perfectamente a la zona empleando los caminos ya existentes.   
En el punto donde se pretende realizar el sondeo no existen infraestructuras de canalización enterradas, que pudieran verse afectadas por la perforación pretendida.  
La perforación se realiza en la masa de agua subterránea 080.109 € Maestrazgo Oriental, la cual se encuentra en buen estado, siendo el recurso disponible superior a la demanda actual, siendo así mismo escaso el volumen anual solicitado con esta captación.  
  
  
Tramitación administrativa  
El 09.03.2021 tiene entrada escrito del Jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón (exp. ASOSUB/2020/307) dando traslado del proyecto y documento ambiental, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de Evaluación Ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada será la ocupada por el equipo de perforación, maquinaria, accesorios y balsa de lodos, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación y su instalación, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la cabeza de pozo.  
b) Se propone como plazo de ejecución, considerado como óptimo y suficiente para la terminación de las obras, el de una semana a partir de la firma del acta de comprobación de replanteo y autorización de comienzo.  
Por lo que respecta a los trabajos necesarios para realizar la perforación, consistirán en allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de los detritus extraídos de la perforación de un sondeo de 200 m de profundidad, consistentes en roca triturada que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos, que una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria: 15 02 02\* (absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) Respecto a la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos, indica que no se tiene conocimiento de la existencia de pozos próximos al lugar de la perforación que ahora se proyecta, al menos en un radio mínimo de 100 metros. Respecto al caudal, se detectaron aparentemente entre 250 y 300 litros por minuto, que son suficientes para las necesidades hídricas de agua de la peticionaria. La distancia más cercana a un barranco o curso de aguas es de más de 100 metros.  
En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
  
Ubicación del proyecto  
a) El sondeo se localiza en el municipio de Cervera del Maestre (Castelló), encontrándose el punto de perforación en las coordenadas UTM (ETRS 89) HUSO 30: X = 782.036; Y = 4.483.354; Z = 117 ± 5 msnm. No requiere la ejecución de nuevos accesos, utilizándose los existentes.  
La zona en donde se proyecta el sondeo se encuentra en el valle formado por la Rambla Cervera, en una zona altamente antropizada por el paso de diferentes infraestructuras como la CV-135, los núcleos de población de Cervera del Maestre y Càlig, caminos rurales y fincas agrícolas con predominio de cultivos de secano.  
b) El emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como suelo no urbanizable común, no afectada por suelo forestal del PATFOR, según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana.  
El proyecto se encuentra ubicado en el paisaje de relevancia regional PRR07: Olivares de San Rafael, incluido en el conjunto paisajístico del grupo2: Corredores prelitorales de Castellón. No obstante, dada la escasa entidad y ámbito espacial del proyecto, así como las medidas de integración paisajística a adoptar, no es previsible afección paisajística a reseñar.  
En cuanto a otras afecciones territoriales, la actuación no afecta a espacios naturales protegidos, espacios integrantes de Red Natura 2000, vías pecuarias o montes de utilidad pública.  
No se encuentra afectada por riesgo de inundación del PATRICOVA. En la cartografía de áreas Críticas frente al cambio climático de la cartografía de la Generalitat Valenciana, se encuentra en zona correspondiente a área con escaso interés en cuanto a recarga de acuíferos. La permeabilidad del suelo está catalogada como baja. La vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas en la zona de proyecto es baja, de acuerdo con la cartografía temática (antigua COPUT).  
c) No se conoce ningún elemento histórico-artístico, arqueológico o paleontológico que pudiera ser afectado por la perforación del sondeo. Indica en la documentación que no se han encontrado evidencias de que puedan existir estos elementos en la zona de actuación. Por lo tanto, la afección de la actuación sobre el patrimonio cultural se considera nula. A pesar de lo anterior, si en el transcurso de las obras se localizara algún resto arqueológico o paleontológico, se comunicaría a la Dirección General de Cultura y Patrimonio de la Generalitat Valenciana para que condicionase las acciones a seguir para la protección de dicho hallazgo. Hay que señalar que, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63º y 65º de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de una semana y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) No se prevé que el sondeo produzca alteración alguna sobre los componentes del medio, ni modificación que afecte a la dinámica general del ecosistema una vez puesto en funcionamiento.  
Corresponde a la zona agraria núm. 0900204 € Servol. La zona de estudio se encuentra en la margen derecha de la cuenca de la Rambla Cervera. Dentro de la zona de estudio no discurre ningún cauce de importancia y por tanto no se afectará el dominio público hidráulico. La distancia más cercana a un barranco o curso de aguas es de más de 100 metros.  
No se prevén descensos de importancia en los niveles del acuífero por la extracción del caudal solicitado, ya que este presenta una alta transmisividad y buena recarga. Además, la masa de agua subterránea 080.109 € maestrazgo oriental en la cual se sitúa el sondeo, se encuentra en buen estado, siendo el recurso disponible superior a la demanda actual, siendo así mismo escaso el volumen anual solicitado con esta captación.  
c) En relación con el paisaje, en la documentación se indica que en este caso no se considera una alteración significativa del paisaje, ya que se trata de una alteración de tipo temporal, por la corta duración de las obras, causada por la presencia de la maquinaria necesaria para realizar la perforación y el espacio alterado por la ocupación de esta. Dado que se trata de una zona alejada de cualquier casco urbano, se considera un impacto mínimo de tipo negativo compatible. No obstante, considera la adopción de medidas de integración paisajística de las obras indicando que en los terrenos afectados por las obras se recuperará el relieve original y la capa superior de tierra vegetal. Valora que se dará un impacto visual mientras esté presente la maquinaria en la obra. Este impacto no será de especial relevancia debido a la corta duración de las obras.  
d) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir un problema de eliminación.  
No se prevé la generación de otro tipo de residuos salvo los procedentes de eventuales tareas de mantenimiento de la maquinaria (aceites, filtros, etc.), que en caso de producirse serán gestionados a través de gestor autorizado.  
Se establece un Programa de vigilancia ambiental para las fases inicial, fase de perforación y fase de explotación,  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
La obra de perforación para el sondeo de investigación para la captación de aguas subterráneas constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero   
Estimar que la ejecución del proyecto para sondeo de investigación de aguas subterráneas, a realizar en el polígono 35, parcela 137, del término municipal de Cervera del Maestre (Castelló), promovido por Reiner Frank Oelsner, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
2º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
3º) El material extraído del sondeo está clasificado con el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el de la excavación de la balsa con el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Según la normativa, aunque sean de naturaleza muy similar, y ambos inertes, los materiales de excavación disponen de regulación específica y deberán gestionarse por la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. También podría realizarse de conformidad con el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1.a. El terreno deberá ser restaurado, quedando con su morfología análoga a la inicial.  
4º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
5º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 21 de noviembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML