Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 1939, del 08-01-1993 (1993/826836)

ACORD de 28 de desembre de 1992, del Govern Valencià, pel qual aprova definitivament la modificació puntual, relativa a l'activitat cinegètica, del Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera, i disposa la publicació de la normativa del pla.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   1939

Data del DOGV
:   08-01-1993

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1993/826836

CVE


Data del document
:   28-12-1992

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Acord

Anàlisi jurídica

Acord de 28 de desembre de 1992, del Govern Valencià, pel qual aprova definitivament la modificació puntual, relativa a l'activitat cinegètica, del Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera, i disposa la publicació de la normativa del pla.  
El Govern Valencià, en la reunió del dia 28 de desembre de 1992, adoptà l'acord següent:  
Per Acord de 1 d'octubre de 1990, el Govern Valencià va aprovar definitivament el Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera.  
Pel que fa a l'activitat cinegètica als vedats inclosos al parc natural, l'article 17.1.f) de les normes generals de regulació d'usos i activitats del pla especial disposa que la pràctica cinegètica es permet durant dos dies no consecutius per setmana en els mesos d'octubre, novembre i desembre; considera la Conselleria de Medi Ambient que convé de modificar aquesta normativa, de manera que permeta l'activitat cinegètica en els esmentats mesos en dos dies consecutius, per estimar, amb això, que el pla especial s'aproxima a les activitats cinegètiques tradicionals, sense perjudicar els valors ecològics del parc i sense imposar una menor protecció d'aquests.  
Amb data 2 de juliol de 1991, el consell directiu del parc va informar favorablement l'inici de l'expedient per a la modificació de l'article 17 quant als dies hàbils de caga i en el sentit dés apuntat.  
Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 1991, el Director de l'Agència de Medi Ambient va aprovar inicialment la citada modificació del Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera.  
El projecte va ser exposat en informació pública mitjançant la inserció dels respectius anuncis als butlletins oficials i diaris de major circulació de la província, i sent, després, sotmesa la modificació a informe dels ajuntaments territorialment afectats i organismes estatals i autonòmics competents per raó de la matèria. De manera que, durant el període d'informació pública, van ser presentats un total de 13 documents que contenint al·legacions, i sent, totes, degudament informades pels serveis tècnics del Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, que en proposà la desestimació, per no coincidir el contingut de l'al·legació amb la modificació proposada.  
La Junta Rectora de l'Albufera, en sessió de 25 de juny de 1992, va acordar d'informar favorablement, tant la modificació proposada con la contestació a les al·legacions presentades, acordant, a més, aprofitar l'esmentat informe, tant per a l'aprovació provisional con definitiva.  
Per Resolució de 15 de desembre de 1992, el Conseller de Medi Ambient ha aprovat provisionalment la modificació proposada, desestimant les al·legacions presentades.  
En la tramitació de l'expedient han estat complertes les determinacions substantives i de procediment legalment establertes; havent estat complerts els pertinents tràmits d'audiència i havent estat favorablement informat per la junta rectora.  
L'objecte de la modificació proposada no està determinat en els supòsits legals i reglamentaris referents a sotmetre'l a estudi, avaluació i declaració d'impacte ambiental, previst tant en la Llei de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, com en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Govern Valencià, pel qual aprova el reglament per a executar-la.  
El Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera va ser dictat a l'empara de la normativa urbanística, seguint per aprovar-lo el procediment establert en l'esmentada normativa, amb les especialitats pròpies de l'organització de la Generalitat Valenciana i de la normativa ambiental, raó per la qual és d'aplicació l'article 128 del text refós de la Llei del Sòl, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/1992, de 26 de juny, havent de subjectar la modificació del pla especial a les disposicions utilitzades per a la tramitació i l'aprovació i, doncs, als procediment establert en l'actual article 116 del precitat text refós de la Llei del Sòl, abans contemplat a l'article 41 de la Llei sobre Règim del Sòl i Ordenació Urbana de 1976.  
Havent aprovat inicialment i provisionalment la modificació del pla especial, l'aprovació definitiva correspon al Govern Valencià, segons disposa el precitat article 128 del Reial Decret Legislatiu 1/1992, de 26 de juny (en establir per a la modificació el mateix procediment que per a l'aprovació dels plans), i, en definitiva, per ser modificació de l'acord del Govern Valencià d'1 d'octubre de 1990.  
Vistos els preceptes citats i la resta de genèrica i específica aplicació, a proposta del Conseller de Medi Ambient, el Govern Valencià  
ACORDA  
Primer  
Aprovar definitivament la modificació de l'article 17.1.f) del Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera, que queda redactat de la següent manera:  
«f) La pràctica cinegètica als vedats inclosos dins del parc natural és permet durant dos (2) dies per setmana, consecutius o no, segons ho acorda el consell directiu, d'acord amb les circumstàncies concretes de cada temporada, en els mesos d'octubre, novembre i desembre, i un (1) dia per setmana en la resta dels mesos».  
Segon  
Publicar íntegrament en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el text de la normativa del Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera, amb aquesta modificació.  
Tercer  
Aquest acord entrarà en vigor l'endemà de la publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Contra aquest acorda que tanca la via administrativa, cal interposar recurs de reposició davant el Govern Valencià, en el termini d'un mes comptador d'ençà de publicar-lo.  
València, 28 de desembre de 1992.  
El Conseller Secretari del Govern Valencià,  
EMERIT BONO I MARTINEZ  
NORMATIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIO DEL PARC NATURAL DE L'ALBUFERA  
TITOL I  
Disposicions generals  
Article primer. Naturalesa del pla  
1. Aquest pla especial és redactat a l'empara de l'article 76.3 del Reglament de Planejament Urbanístic i constitueix, doncs, un dels plans especials previstos en els articles 17 i següents del text refós de la Llei sobre Règim del Sòl i Ordenació Urbana, aprovat mitjançant el Reial Decret 1345/1976, de 9 d'abril.  
2. La redacció d'aquest pla ve manada per l'article 4 del Decret 89/1986, de 8 de juliol, de la Generalitat Valenciana.  
Article segon. Ambit  
L'àmbit d'aquest pla especial s'estén a la totalitat dels terrenys compresos al Parc Natural de l'Albufera, creat mitjançant el Decret 89/1986, de 8 de juliol, de la Generalitat Valenciana, segons apareix delimitat en la cartografia d'ordenació (plànols núm. 15 al 20).  
Article tercer. Efectes  
1. Segons disposa l'article 57 de la Llei del Sòl, les disposicions d'aquest pla vincularan tant a l'administració com als particulars.  
2. Les determinacions d'aquest pla seran d'aplicació directa, subsidiàriament, a tots els municipis que:  
a) Manquen de pla general d'ordenació urbana o normes subsidiàries de planejament, d'àmbit municipal, en vigor, tot i que compten amb el corresponent projecte de delimitació de sòl urbà.  
b) Tot i comptar amb planejament urbanístic municipal, aquest no continga les determinacions oportunes i detallades per a la protecció dels valors naturals que hi ha al parc natural.  
3. En aplicació l'article 3.3.c) del Decret 89/1986, el planejament urbanístic en vigor quan siga aprovat aquest pla especial serà modificat en tot allò que calga per tal d'adaptar-lo a les prescripcions d'aquest darrer en matèria de protecció i defensa del medi ambient.  
4. Els plans generals d'ordenació urbana, les normes complementàries o subsidiàries de planejament i la resta d'instruments de planejament urbanístic del mateix o inferior rang, que siguen aprovades després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial, hauran de ser ajustades a les determinacions protectores que hi siguen contingudes, assignant les qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris ací establerts, de manera que siguen respectades les limitacions d'ús imposades pel pla especial.  
5. Si de la informació detallada elaborada per a la redacció dels plans urbanístics resulta discrepància entre els documents d'aquest pla i la realitat existent, serà aplicada la normativa que millor s'ajuste a aquesta realitat, tret del supòsit que la discrepància siga causada per accions o intervencions produïdes després de l'aprovació d'aquest pla, cas en què seran aplicables les determinacions que fixa i serà exigida l'adopció de mesures necessàries per a restituir el terreny a l'estat reflectit al pla especial.  
6. Les determinacions d'aquest pla seran enteses sense perjudici de les contingudes en la legislació agrària, forestal, d'aigües, d'altres legislacions sectorials i, en particular, de les normes, reglamentacions o plans que siguen aprovats per al desplegament i compliment de la finalitat protectora del parc natural. Cas que la normativa continguda en aquest pla resultés més detallada o protectora, serà aplicada aquesta, amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no siga en contradicció amb la finalitat d'aquesta legislació. En qualsevol cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys serà realitzat d'acord amb les previsions d'aquest pla especial.  
7. L'establiment de zones de protecció i categories de sòls o activitats és realitzat, únicament, als electes protectors d'aquest pla, sense que això pressupose l'existència d'altres consideracions urbanístiques o d'ordenació territorial. Les normes i recomanacions contingudes en aquest pla constitueixen un element més, a tenir en compte a l'hora de fer l'ordenació integral del territori mitjançant el corresponent planejament general o director.  
8. Les determinacions contingudes en aquest pla no suposen classificació urbanística del sòl ni prejutgen la classificació que se'n faça als plans generals d'ordenació municipal o a les normes subsidiàries de planejament municipal.  
Article quart. Vigència i revisió  
1. Les determinacions del pla especial entraran en vigor l'endemà de la publicació de l'acord d'aprovació definitiva al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i seguiran vigents mentre no siga revisat el pla, per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.  
2. La revisió o modificació de les determinacions del pla podrà ser realitzada en qualsevol moment, tot seguint els mateixos tràmits fets per tal d'aprovar-lo.  
3. No serà considerada revisió o modificació del pla especial, l'alteració dels límits de les zones de protecció que té assenyalades, introduïda pels plans generals d'ordenació o normes subsidiàries de planejament municipal que siguen aprovades amb posteriotat, sempre que l'esmentada alteració:  
a) tinga com a finalitat ajustar les determinacions del pla especial a la realitat existent quan siga aprovat;  
b) siga d'escassa entitat i no modifique la superfície protegida en més d'un 3%,  
c) i siga justificada, segons el parer de l'òrgan que haja de concedir l'aprovació definitiva del pla general o de les normes subsidiàries de què es tracte.  
Article cinqué. Contingut  
1. Normativa.  
La normativa d'aquest pla es divideix en dos grans apartats. El primer és dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que afecten el medi natural. El segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats per raó dels valors que contenen.  
2. Plànols.  
El pla especial inclou els següents plànols:  
i) Cartografia informativa (plànols números 1 al 14).  
ii) Cartografia d'ordenació (plànols números 15 al 20).  
3. Programa d'actuació.  
4. Estudi econòmico-financer.  
Article sisé. Interpretació  
1. En la interpretació d'aquest pla especial caldrà atenir-se al que resulte de considerar-lo com un tot unitari, i s'utilitzarà sempre la memòria com a document on es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.  
2. En el cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, tret que la interpretació derivada dels plànols vinga avalada també per la memòria, de manera que es faça palesa l'existència d'alguna errada material en les normes.  
3. En l'aplicació d'aquest pla especial prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del parc natural.  
Article seté. Informe del consell directiu del parc natural  
En tots aquells supòsits en què calga l'emissió d'informes pel consell directiu del parc natural, d'acord amb el que preveu l'article 7.3 del Decret 89/1986, s'hauran d'obtenir aquests abans de la llicència o autorització corresponent. L'informe negatiu de l'esmentat consell directiu impedirà la concessió de la llicència o autorització; però si és de caràcter positiu, això no prejutja de cap manera la legalitat de l'actuació, per la qual cosa caldrà denegar la llicència o autorització sempre que no siga ajustada a les previsions del planejament i la legislació aplicables.  
TITOL II  
Normes generals de regulació d'usos i activitats  
Secció primera  
Normes sobre protecció de recursos i del domini públic  
Article vuitè. Protecció de recursos hidrològics  
1. Llits, ribes i marges dels cursos d'aigua.  
a) La realització d'obres o activitats a les lleres públiques i als marges que tenen serà sotmesa als tràmits i requisits exigits per l'article 69 de la Llei d'Aigües de 1985. Resten prohibides les obres, construccions, plantacions o activitats que puguen dificultar el curs de les aigües als llits dels canals, sèquies i barrancs; així com també a les zones inundables delimitades d'acord amb el que es preveu en la legislació d'aigües, qualsevol que siga el règim de propietat i la qualificació dels terrenys.  
b) En aplicació de l'article 90 de la Llei d'Aigües de 1985, en la tramitació d'autoritzacions i concessions, com també en els expedients per a la realització d'obres, amb qualsevol finalitat, incloent-hi la correcció de conques, que puguen afectar els llits i les zones de protecció que tenen, serà exigida la presentació d'un estudi d'impacte ambiental, on siga justificat que no es produiran conseqüències que afecten adversament la qualitat de les aigües i el medi ambient.  
c) Les ribes dels canals, séquies i barrancs seran dedicats preferentment a usos de caràcter forestal, siga mitjançant la regeneració amb espècies apropiades, sia mitjançant la conservació de les espècies autòctones existents. En aquest sentit, seran promogudes les accions necessàries per tal d'assegurar la titularitat pública d'aquests terrenys.  
d) Prèviament a la realització d'activitats de neteja, poda, estassada i dragatge de canals, séquies, barrancs i els marges que tenen, caldrà informar la direcció del parc natural que podrà, amb aquest efecte, dictar les corresponents recomanacions a què hauran de ser ajustades les dites actuacions.  
2. Llac i llacunes.  
a) Amb caràcter general i amb l'excepció de les actuacions necessàries per a la pràctica del conreu de l'arròs, resten prohibits aquells usos i activitats que contribuesquen a deteriorar la qualitat i a disminuir la quantitat de les aigües als ecosistemes lacustres, així com també aquelles obres i infrastructures que alteren el flux hídric o que suposen un maneig abusiu del dit flux i dels recursos naturals que té, tret de les accions necessàries per tal de millorar la qualitat de les aigües.  
b) Amb independència de les limitacions previstes per l'article 88 de la Llei d'Aigües de 1985, és establert un perímetre de protecció per al llac de l'Albufera, de 500 metres al voltant de la línia que delimiten les parcel·les de conreu més a prop del llac; perímetre que és contingut al plànol d'ordenació. Dins l'esmentat perímetre serà exigit l'informe favorable del consell directiu del parc natural, prèviament a la concessió d'autorització o llicència per a la realització de qualsevol activitat que comporte o puga ocasionar una degradació del medi físic, com és l'obertura de camins, les obres d'asfaltat, les instal·lacions o infrastructures de qualsevol tipus, o les obres d'edificació.  
c) Dins la franja de protecció de 500 metres, només seran admeses aquelles activitats lligades al manteniment dels usos agraris i forestals actualment existents, sense perjudici del que es disposa al punt anterior. En aquesta franja es prohibeix, igualment, la construcció de qualsevol tipus de nou habitatge o edificació, incloses les vinculades a l'explotació dels recursos primaris.  
d) Resten prohibides al llac de l'Albufera i a la resta de complexos lacustres, la navegació recreativa en general, incloent-hi les planxes de surf a vela (windsurfing) i la utilització de mitjans com el foraborda i els aerolliscadors (hovercrafts), tret dels que expressament autoritzen l'Ajuntament de València i la direcció del parc.  
e) Resten prohibides la pràctica cinegètica i la pesca esportiva.  
f) Les disposicions de les normes particulars per a la categoria d'espais subjectes al grau de protecció especial integral complementen les d'aquest article per a tots els ecosistemes lacustres.  
g) Són prohibides les obres de dragatge del fons del llac, a excepció de les que afecten una superfície reduïda, i haurà de ser justificada suficientment mitjançant un estudi i la corresponent avaluació de l'impacte ambiental.  
3. Protecció d'ullals.  
a) Amb caràcter general, són prohibits aquells usos i activitats que suposen una alteració de la qualitat i la quantitat de les aigües en aquests ecosistemes, així com també aquelles obres i infrastructures que alteren el flux hídric o que en suposen clarament un maneig abusiu, com són les captacions d'aigua, vessaments, etc.  
b) Resta prohibit qualsevol tipus d'aprofitament dels recursos vius continguts en aquests espais, inclosos els de caràcter esportiu o recreatiu.  
c) Per a aquests espais és establert un perímetre de protecció de 25 metres a partir de la línia definida pel mínim nivell aconseguit per l'aigua, on únicament seran permeses aquelles activitats compatibles amb el manteniment de les condicions. necessàries per a conservar-los.  
d) Serà promoguda l'adquisició pública d'aquests espais i la franja de protecció que tenen.  
4. Protecció d'aigües subterrànies.  
a) Resta prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals, que puguen produir per la toxicitat o la composició química i bacteriològica que tenen, la contaminació de les aigües profundes o superficials.  
b) La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'habitatges només podrà ser autoritzada quan es donen les suficients garanties per tal que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies. En el cas que hi haja dubtes sobre la innocuïtat de les fosses o quan així ho aconselle la magnitud o concentració del projecte, serà exigida la presentació, amb la sol·licitud de llicència urbanística, dels estudis hidrogeològics necessaris per a garantir aquests aspectes.  
5. Vessaments.  
a) En aplicació de l'article 89 de la Llei d'Aigües de 1985, és prohibit el vessament directe o indirecte als llits, llacunes o aqüífers subterranis, d'aigües residuals, la composició química o contaminació bacteriològica de les quals puga alterar les aigües amb danys per a la salut pública o per als aprofitaments inferiors, tant comuns com especials. Així mateix, resta prohibit d'acumular residus sòlids, enderrocs o substàncies de qualsevol naturalesa, que constituesquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o de degradació de l'entorn que tenen.  
b) Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar vessaments de qualsevol naturalesa, tret de les autoritzades per a connectar directament amb la xarxa general de clavegueram, serà exigida la justificació del tractament que calga donar-los a fi d'evitar la contaminació de les aigües superficials o subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser ajustat a les condicions de qualitat exigides per als usos a què vaja destinada.  
c) En aplicació de l'article 95 de la Llei d'Aigües de 1985, l'atorgament de llicència urbanística o d'obertura per a aquestes activitats serà condicionada a l'obtenció de la corresponent autorització de vessament, sense perjudici del que disposa el punt anterior.  
6. Captacions d'aigua.  
a) Vista la importància que suposa l'aportació d'aigües subterrànies per al conjunt del sistema hídric del parc natural i per al manteniment de l'equilibri dels ecosistemes que conté, resten prohibides les obertures de nous pous o captacions d'aigua dins els límits del pare, tret de les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infrastructures d'ús públic, sempre que es justifique aquesta com a l'única manera de proveïment possible.  
Article nové. Protecció de la vegetació silvestre  
1. Formacions vegetals.  
Són considerades formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest pla totes aquelles no conreades o resultants de l'activitat agrària.  
2. Tala i recol·lecció.  
La tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres en àrees no conreades a l'àmbit del parc natural resta sotmesa a l'informe previ favorable del consell directiu.  
3. Espècies exòtiques.  
Resta prohibida la introducció i repoblació amb espècies no autòctones a l'àmbit del pare. A les zones actualment enjardinades serà evitada la invasió de les espècies exòtiques als espais naturals confrontants, i hauran de ser de substituïdes per espècies autòctones a les àrees enjardinades de domini públic.  
4. Regeneració de les formacions vegetals.  
A la franja de protecció del llac de l'Albufera serà promogut, com a ús preferent, l'ecològic, basat en l'adquisició de sòl públic i la regeneració de la vegetació natural de caràcter palustre.  
Article deu. Protecció de la fauna  
1. Amb caràcter general es prohibeixen les activitats que puguen comportar la destrucció o deterioració irreversible de la fauna silvestre, com és la destrucció de nius i caus, tràfic, manipulació i comerç de pollets, ous i adults, i la instal·lació de trampes i esquers.  
2. Espècies exòtiques.  
Resta prohibida la introducció d'espècies animals no autòctones a l'àmbit del parc natural, tret de la utilització per al control biològic de plagues que realitze la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
3. Espècies protegides.  
La caga i captura d'espècies animals haurà de respectar sempre la normativa establerta pels reials decrets 3181/1980, de 30 de desembre, i 1497/1986, de 6 de juny, pel Decret 97/1986, de 21 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, i per la resta de legislació mitjançant la qual es protegeixen determinades espècies.  
4. Limitació del trànsit.  
Els òrgans gestors i administradors del parc podran, a instància dels serveis tècnics, quan així ho estimen convenient, delimitar puntualment aquells sectors del territori d'accés públic on seran controlats, amb caràcter transitori, la permanència i el trànsit de persones i/o vehicles i embarcacions per raons ecològiques, com per exemple les àrees de cria, els ecosistemes en regeneració i les àrees de major concentració faunística.  
Article onze. Protecció dels sòls  
1. Moviment de terres.  
Seran subjectes a llicència urbanística prèvia, tramitació per a la qual serà requisit indispensable l'informe previ favorable del consell directiu del parc. Són exceptuades de l'obtenció de la llicència les labors de preparació i condicionament de sòls relacionades amb l'activitat agrícola, com l'anivellament de terrenys, la llaura i el fangueig.  
2. Protecció de vessants.  
Als vessants amb pendent superior al 15% mai no s'admetrà l'abancalament del terreny ni la destrucció de la vegetació existent per a transformar-lo en agrícoles o per a qualsevol altre ús. En aquestes àrees serà promogut com a ús preferent el forestal, fomentant les activitats de regeneració de la coberta vegetal amb espècies autòctones, a l'efecte d'evitar problemes d'erosió i millorar la qualitat paisatgística d'aquests espais.  
Article dotze. Protecció del paisatge  
1. Publicitat estàtica.  
a) Es prohibida, tret dels sòls classificats com a urbans o urbanitzables, la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent-hi la publicitat amb suport directe o construïda tant sobre elements naturals del territori (penyals, arbres o aiguavessants) com sobre les edificacions. Seran admesos, només, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per la grandària, el disseny i la col·locació siguen adequats a l'estructura ambiental on siguen instal·lats, així com també tots els de caràcter institucional que siguen considerats necessaris per a la correcta gestió del parc.  
b) Es consideren fora d'ordenació els elements de publicitat actualment existents que es troben en contradicció amb el que es disposa al punt anterior, per la qual cosa no podran ser renovades les concessions actualment vigents i caldrà fer-ne el desmuntatge havent conclòs els terminis de concessió.  
2. Fites i elements naturals i paisatgístics singulars.  
El planejament municipal tindrà present, i tindrà cura en fer-ne l'ordenació, de la integració al paisatge d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com penyals, dunes, arbres exemplars, etc., per als quals seran establerts perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que en garantesquen la prominència a l'entorn.  
3. Protecció de les característiques constructives tradicionals.  
a) Els elements constructius tradicionals existents a l'àmbit del parc natural, com les ermites, barraques i casetes de motor seran objecte d'especial protecció, a fi de garantir la conservació i recuperació dels valors arquitectònics i tipològics relacionats amb les activitats tradicionalment desenvolupades al territori, conformement al que s'estableix a la Llei 13/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol.  
b) Per a restaurar-les, la iniciativa privada podrà recaptar la col·laboració tècnica i econòmica de l'administració competent, que l'atorgarà segons els mitjans humans i materials de què dispose.  
Article tretze. Protecció del litoral  
1. Al domini públic marítimo-terrestre no podran ser realitzades més construccions que les directament vinculades a conservar-lo o als serveis de salvament i socorrisme, segons el que s'estableix a la Llei 22/1988, de Costes.  
2. Les activitats constructives i residencials als espais situats a la franja costanera respectaran les servituds legals establertes per la Llei de Costes.  
3. Als espais qualificats de protecció especial integral no es podrà realitzar la neteja de platges per mitjans mecànics, ni dur a terme obres i infrastructures marítimo-terrestres de caràcter permanent, submergides o no.  
4. Sense perjudici del compliment dels requisits establerts en la legislació de costes, la implantació d'instal·lacions, amb qualsevol finalitat, a les platges del parc haurà de tenir en compte la necessitat d'adequar-les a l'entorn on siguen assentades, quant a la tipologia, els elements constructius i les dimensions, havent de comptar amb l'informe previ favorable del consell directiu per a la tramitació de la corresponent llicència urbanística.  
5. Es prohibida l'extracció d'àrids a les platges i formacions arenoses incloses a l'àmbit d'aquest pla especial, tret de les obres de defensa i regeneració de platges que es puguen emprendre.  
6. Les zones d'estacionament seran localitzades a llocs que eviten la degradació del paisatge i l'obstrucció de la panoràmica sobre i des de la mar.  
7. Seran admissibles, tret que ho especifiquen les normes particulars, només els equipaments directament vinculats a la mar, com els serveis de la platja (dutxes, papereres, lavabos, etc.) i instal·lacions d'esports nàutics, a les àrees especialment delimitades per a ubicar-los, que hauran de ser concebuts de manera que siguen integrats a l'entorn on siguen assentats.  
8. Les obres de regeneració de platges i de les formacions de dunes que hagen de ser dutes a terme a l'àmbit del parc hauran de comptar amb l'informe favorable del consell directiu, previ a la concessió de la llicència. Per fer-ho, serà indispensable la presentació de la corresponent avaluació d'impacte ambiental on, si més no, siguen justificats i avaluats els següents aspectes:  
- Adequació de l'obra als objectius naturístics de protecció i regeneració establerts en aquest pla especial,  
- Origen i tipologia de les arenes i l'impacte que tenen, tant al lloc d'extracció com al de dipòsit,  
- Actuacions de manteniment posterior i, en especial, d'aquelles encaminades a la regeneració natural d'aquests sistemes,  
- Quan calga fixar els cordons de dunes, només podran utilitzar-se aquelles espècies que siguen pròpies dels ecosistemes de dunes de la zona o que constituesquen la vegetació autòctona d'aquests ambients.  
Secció segona  
Normes sobre regulació d'activitats  
Article catorze. Infrastructures  
1. Requisits.  
La realització d'obres per a la instal·lació d'infrastructures de qualsevol classe haurà d'atenir-se a les disposicions que li siguen pròpies per raó de la matèria i, a més, als següents requisits:  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de ser realitzats tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, per a evitar la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o els rebliments dels cursos, la degradació de la vegetació natural o els impactes paisatgístics.  
b) Durant la realització de les obres hauran de ser preses les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i s'haurà de fer, en acabar les obres, la restauració del terreny i de la coberta vegetal. Així mateix, serà evitada la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
2. Estudi d'impacte ambiental.  
a) La realització d'obres d'infrastructura haurà de ser duta a terme tenint en compte, entre d'altres aspectes, la necessitat de minimitzar l'impacte mediambiental que tinguen. Amb aquest fi, els projectes d'obra de nova planta o ampliació per a la construcció de: línies elèctriques i telefòniques; infrastructures de proveïment d'aigües i sanejament; carreteres i camins; vies fèrries, i d'altres infrastructures en general, hauran de ser acompanyades del corresponent estudi d'impacte ambiental, per tal de possibilitar l'emissió de l'informe preceptiu pel consell directiu del parc.  
b) L'estudi d'impacte ambiental de les obres d'infrastructura contindrà les mesures que han de ser preses per a la restauració paisatgística de l'àrea i analitzarà, no només l'impacte final de les infrastructures, sinó també el de les obres necessàries per a executar-les, presentant les opcions de traçat o d'emplaçament considerades, els criteris d'avaluació utilitzats i la justificació de l'opció triada.  
c) L'informe favorable del consell directiu del parc serà requisit indispensable per a la tramitació de la corresponent llicència urbanística.  
d) Als espais subjectes al grau de protecció especial integral, les infrastructures actualment existents hauran de ser adequades a les condicions paisatgístiques de l'entorn per a minvar l'eventual impacte negatiu que puguen produït. Així mateix, les línies telefòniques i elèctriques de baixa tensió existents en aquests espais i als respectius perímetres de protecció que tenen hauran d'anar soterrades.  
Article quinze. Activitats extractives i mineres  
Resten prohibides a l'àmbit del parc natural les activitats extractives i mineres.  
Article setze. Activitats agràries  
1. Concepte i normes aplicables  
Seran considerades agràries o agro-pecuàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl i la cria, reproducció i aprofitament d'espècies animals. L'exercici d'aquestes activitats haurà de ser sotmès a les normes i plans sectorials que els siguen aplicables.  
2. Construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrària.  
a) Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària, les instal·lacions de primera transformació de productes i les infrastructures de servei a l'explotació guardaran una relació de dependència i proporció adequades a la tipologia dels aprofitaments a què siga dedicada l'explotació on hagen de ser instal·lades.  
b) Les construccions, instal·lacions i infrastructures, inclosos, els hivernacles permanents o d'obra consolidada, hauran de comptar amb l'autorització del consell directiu amb caràcter previ a l'obtenció de la corresponent llicència urbanística.  
c) Sempre caldrà per a la concessió de la llicència, justificar-la mitjançant un informe previ de la Conselleria d'Agricultura i Pesca on es demostre la vinculació directa d'aquestes construccions, instal·lacions o infrastructures a l'explotació agrària, així com també la seua conformitat amb els plans o normes de caràcter sectorial.  
d) Les normes particulars d'aquest pla estableixen les categories de protecció en les quals aquestes construccions, instal·lacions o infrastructures són prohibides.  
3. Productes fito-sanitaris.  
a) L'ús de productes fito-sanitaris haurà de ser ajustat a les normes i plans sectorials que els siguen aplicables, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establerts pels organismes competents i amb les determinacions contigudes en aquest pla especial.  
b) Als perímetres de protecció definits al voltant del llac i dels ullals, l'ús de productes fito-sanitaris serà sotmès a regulació especifica pels organismes competents, amb caràcter més restrictiu que a la resta del parc i tenint en compte les recomanacions que establesquen, per a l'ús que tinguen, els serveis tècnics del parc.  
4. Instal·lacions ramaderes.  
Les instal·lacions ramaderes són prohibides a l'àmbit del parc natural.  
5. Piscifactories.  
a) Es prohibida la implantació de piscifactories intensives a l'àmbit del parc natural, entenent-les per instal·lacions dedicades a la cria astacícola i piscícola de caràcter intensiu amb fins comercials, la producció de les quals ultrapasse els 500 quilos per hectàrea i any de biomassa. En qualsevol cas, la dotació d'aigua de renovació per hectàrea no podrà ser superior a la de l'arrossar, no admetent-hi infrastructures que comporten obres de fabrica distintes de les permeses per les normes particulars d'aquest pla.  
b) Les normes particulars d'aquest pla estableixen les categories de protecció on siga permès aquest tipus d'instal·lacions.  
Article disset. Cala i pesca  
1. Activitat cinegètica.  
a) L'activitat cinegètica a l'àmbit del parc serà ajustada als períodes i condicions establerts en la legislació específica, així com també a les determinacions contingudes respecte d'això en aquest pla especial.  
b) Serà promoguda la qualificació dels terrenys, que es troben fora dels vedats de caça actualment existents com a zones de reserva, pels organismes competents, així com també la d'aquells terrenys que resten lliures després de l'aprovació d'aquest pla especial.  
c) Es prohibida l'activitat cinegètica als espais subjectes a protecció especial integral per aquest pla especial, així com també als perímetres de protecció delimitats a l'efecte, en la cartografia d'ordenació.  
d) La pràctica de les cabiles o períodes de caça continuada no ha de ser realitzada per un temps superior a tres dies i resta condicionada a l'existència d'un règim de vedats.  
e) Els vedats que desitgen realitzar cabiles hauran de sol·licitar-ho prèviament a la direcció del parc natural, especificant la zona del vedat on seran practicades, la qual restarà convenientment delimitada i no arribarà a superar el 70% de la superfície total del vedat.  
f) La pràctica cinegètica als vedats inclosos dins del parc natural es permet durant dos (2) dies per setmana, consecutius o no, segons ho acorda el consell directiu, d'acord amb les circumstàncies concretes de cada temporada, en els mesos d'octubre, novembre i desembre, i un (1) dia per setmana en la resta dels mesos.  
g) La veda no podrà ser oberta abans del 15 d'octubre ni finalitzar després del 31 de gener, mai no sumant més de trenta (30) dies hàbils per temporada. Als vedats sotmesos al règim de vedats, podrà ser avançada la data d'obertura de la veda, tot aplicant el règim d'excepcionalitat previst a l'article 6è. del Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre.  
h) El consell directiu proposarà a l'organisme competent l'exclusió temporal o permanent del conjunt d'espècies susceptibles d'aprofitament, de totes aquelles les poblacions de les quals precisen de protecció per qualsevol causa.  
2. Activitat pesquera.  
a) L'activitat pesquera de caràcter professional a l'àmbit del parc natural restarà sotmesa als plans i normes específiques establerts pels organismes competents.  
b) La pesca esportiva és permesa en aquells espais que no s'hi troben inclosos en la categoria de protecció especial integral.  
Article divuit. Activitat industrial  
1. Per ser considerades incompatibles amb els objectius del parc natural, resten prohibides les noves implantacions d'activitats industrials de qualsevol tipus a l'àmbit d'aquest pla especial.  
2. Les indústries actualment existents, que són assentades sobre sòl qualificat per a ús industrial prèviament a l'aprovació d'aquest pla podran continuar-ne l'activitat, conservant i millorant les instal·lacions actuals. Als espais no sotmesos als nivells de protecció especial integral o protecció especial ecològica, serà admissible l'ampliació del volum edificat en una proporció no superior al 25% del total de la instal·lació existent al moment d'aprovació d'aquest pla, no podent ser incrementada l'altura a les noves edificacions. En aquelles indústries que siguen ajustades a les condicions assenyalades abans i que siguen confrontants amb el límit del parc natural serà admès, a més, un increment de superfície no superior al 25% de l'ocupat al moment de l'aprovació d'aquest pla especial. Sempre serà preceptiu l'informe favorable del consell directiu del pare, previ a la concessió de la llicència urbanística escaient.  
3. Els edificis sitis a sòl no urbanitzable que, prèviament a l'aprovació del pla especial continguen indústries no relacionades amb la manipulació, emmagatzemament o envasat de productes agrícoles, i que no siguen ajustats a les determinacions de l'apartat anterior tindran la consideració, a efectes urbanístics, de fora d'ordenació; sent-los aplicable el règim establert pels articles 60 i 61 de la Llei del Sòl.  
4. La continuïtat dels usos industrials existents al moment de l'aprovació del pla especial resta vinculada a la continuació de les activitats actualment existents. Mai no serà admesa la substitució dels usos actuals per altres usos industrials, tret dels relacionats amb la manipulació i emmagatzemament de productes agraris.  
Article dinou. Activitats recreatives  
1. Instal·lacions i adequacions.  
a) La construcció d'instal·lacions o edificacions de caràcter recreatiu només serà permesa en aquells espais expressament indicats per a aquest tipus d'ús en l'ordenació d'aquest pla especial i en les condicions que hi són establertes. L'aprovació de projectes d'urbanització o l'atorgament de llicències urbanístiques o d'activitat exigirà l'informe previ favorable del consell directiu del parc.  
b) Les construccions i instal·lacions actualment existents en algun d'aquests espais, sempre que no entren en contradicció amb les determinacions d'aquest pla i amb les normes particulars establertes per a aquests espais, hauran de ser ajustades a la normativa sectorial que els és aplicable, a l'efecte de regularitzar-ne la situació.  
c) Les construccions o instal·lacions, existents al moment de l'entrada en vigor d'aquest pla, que no siguen ajustades a les previsions que conté o a les determinacions de la legislació sectorial aplicable, seran considerades, a efectes urbanístics, fora d'ordenació i, doncs, sotmeses al règim previst als articles 60 i 61 de la Llei del Sòl.  
2. Construccions noves i canvis d'ús.  
a) La construcció d'instal·lacions o edificacions de qualsevol classe, que hagen de ser emplaçades als espais degudament indicats per a aquest tipus d'ús per aquest pla especial, sempre serà subjecta a l'obtenció prèvia de llicència urbanística i d'obertura; tot i que siguen instal·lacions desmuntables de caràcter provisional, després d'haver obtingut el corresponent informe favorable del consell directiu.  
b) Els mateixos requisits seran aplicables per a la implantació d'usos turístics i recreatius que resulten de la reconversió d'edificis ja existents. La reconversió no podrà comportar un augment de l'altura de l'edificació, haurà de resoldre adequadament la depuració de vessaments i serà ajustada als trets paisatgístics de la zona.  
c) La localització de les instal·lacions i construccions permeses per les normes particulars en aquest tipus d'espais sempre serà realitzada als sectors més degradats, havent de ser preservades estrictament aquelles fites, elements i enclavaments naturals destacats que continguen aquestes àrees, per a tots els quals haurà de ser-ne garantida la preservació i integració en el conjunt de les actuacions.  
3. Campaments de turisme.  
a) Per a l'obtenció de llicència urbanística, després d'aconseguir l'informe favorable del consell directiu, haurà de ser presentat el corresponent projecte amb les dades tècniques i de disseny referents a accessos, zones d'acampament, instal·lacions i serveis comuns, zones de protecció, dotació d'aigua i evacuació de les residuals, que en justifiquen l'adequació a les disposicions d'aquest pla, sense perjudici del compliment de les disposicions contingudes al Decret 63/1986, de 19 de maig, al Decret 73/1989, de 15 de maig, tots dos de la Generalitat Valenciana, sobre requisits mínims d'infrastructura als allotjaments turístics, i a la resta de la normativa sectorial aplicable.  
b) Les finques sobre les quals siga autoritzada la instal·lació de campaments de turisme adquiriran la condició d'indivisibles, fent-la constar mitjançant anotació al Registre de la Propietat. Per a la cancel·lació de la dita anotació caldrà presentar certificació acreditativa de la terminació de l'ús de la finca com a campament de turisme, expedida per la comissió províncial d'urbanisme. L'existència de vies i infrastructures exigides per a instal·lar-los mai no podrà generar drets de reclassificació del sòl; restant obligats els promotors de restituir el terreny a l'estat original que tenia, tot eliminant les infrastructures realitzades quan així se'ls requeresca.  
4. Acampament lliure.  
Es prohibit a tot l'àmbit del parc natural.  
Article vint. Activitats d'urbanització i edificació  
1. Criteris de localització.  
a) Les activitats d'urbanització seran prohibides dins els espais sotmesos a qualsevol de les categories de protecció previstes en aquest pla, havent d'orientar preferentment la demanda cap als nuclis urbans o, en els casos i amb les condicions que establesca el planejament general, cap a les zones on la dita activitat resulte compatible amb les previsions d'aquest pla.  
b) En qualsevol cas, és prohibida l'edificació d'habitatges de qualsevol classe al sòl no urbanitzable.  
2. Construccions vinculades a explotacions agràries.  
a) Són autoritzades només les construccions no residencials lligades inexcusablement a l'explotació de recursos agraris o a la guarderia d'instal·lacions o infrastructures, restant excloses a totes aquelles zones on així ho disposen expressament les normes particulars d'aquest pla especial.  
b) Les normes urbanístiques del planejament municipal podran completar les condicions i característiques d'edificació per al sòl no urbanitzable, sempre que no contradiguen les disposicions assenyalades a les normes generals i particulars d'aquest pla.  
Article vint-i-u. Abocadors  
Són prohibits els abocadors de qualsevol tipus a l'àmbit d'aplicació d'aquest pla especial, inclosos els actualment existents, que hauran de ser desmuntats i on caldrà restaurar els terrenys afectats, a partir de l'aprovació d'aquest pla.  
Article vint-i-dos. Construccions i edificacions d'utilitat pública i interés social  
1. Requisits.  
a) Les construccions o instal·lacions vinculades a fins d'utilitat pública o interés social seran sotmeses als tràmits previstos en l'article 44.2 del Reglament de Gestió Urbanística, previ compliment dels següents requisits:  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Declaració d'utilitat pública i interés social.  
- Autorització expressa de l'organisme sectorial competent.  
- Informe favorable del consell directiu del parc.  
b) L'adaptació o transformació d'edificacions existents als usos citats precisarà dels mateixos requisits, tret dels centres d'ensenyament i culturals, que seran assimilats al cas de l'adaptació d'edificacions existents a usos turístico-recreatius.  
c) Les normes particulars d'aquest pla determinen les zones on aquestes construccions i edificacions públiques són expressament prohibides.  
Secció tercera  
Edificació  
Article vint-i-tres. Condicions d'edificació  
1. Es permesa l'edificació de nova planta (amb les limitacions que establesca el planejament urbanístic municipal), només en aquelles àrees no subjectes a qualsevol dels graus de protecció establerts en aquest pla.  
2. La implantació de noves activitats o l'ampliació de les existents, destinades a facilitar l'ús públic i el gaudi o la conservació del parc natural, serà realitzada preferentment a edificacions existents al moment de l'aprovació del pla.  
Article vint-i-quatre. Condicions estètiques i ambientals  
- A les obres de nova planta i a les de condicionament i reestructuració seran aplicables les següents condicions ambientals i estètiques, sempre que el planejament municipal manque d'ordenances reguladores d'aquesta matèria:  
1. Les noves construccions i les modificacions de les existents hauran de respondre en el disseny i la composició als trets predominants de l'ambient on hagen de ser emplaçades. Amb aquest fi, es posarà especial cura d'harmonitzar sistemes de coberta, cornisa, posició de forges, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color i detalls constructius. A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'aquestes edificacions a l'entorn que tenen, podrà ser exigida l'aportació de les anàlisis de l'impacte sobre el medi on siguen localitzats, amb utilització de documents gràfics.  
2. Les façanes dels edificis públics o privats, així com també les mitgeres i les parets unides al descobert, tot i que no siguen visibles des de la via pública, hauran de ser conservades en les degudes condicions de seguretat, higiene i estètica. Els propietaris seran obligats de fer-ne l'arrebossada, pintura o emblanquinament sempre que ho dispose l'autoritat municipal.  
3. Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de ser tractats amb iguals materials i qualitat que les façanes, sent-ne prohibida la impermeabilització amb materials bituminosos de colors foscos o qualssevol altres revestiments no adaptats als trets del medi quant a la incidència visual, tret que aquests siguen recoberts o emblanquinats.  
Les façanes laterals' i posteriors seran tractades amb condicions de composició i materials semblants als de la façana principal.  
4. Els cossos construïts sobre la coberta de l'edifici: torrasses d'escala, torres de refrigeració, dipòsits d'aigua, xemeneies, pannells de captació d'energia solar, etc., restaran integrats en la composició de l'edifici o ocults. Es procurarà especialment la integració, ocultant-los o encastant-los als paraments. Les línies de conducció elèctriques i telefòniques, així com també les antenes de televisió i ràdio no han de ser visibles des de la via pública.  
5. Les obres de nova edificació han de ser projectades considerant els trets naturals del terreny, així corn també la posició que tenen respecte de fites o d'altres elements paisatgístics i la incidència visual sobre l'entorn i el perfil de la zona. Així mateix, hauran de tenir en compte l'adequació de la solució formal a la tipologia i materials característics de l'àrea i de la resta de paràmetres definidors de la integració al medi (altura de l'edifici, volum d'edificació, etc.)  
Els ajuntaments podran exigir que siga aportat un estudi de visualització del paisatge en els estats actual i futur, amb la implantació de l'edifici projectat, així com també imposar criteris selectius o opcionals per a l'ús harmoniós dels materials d'edificació, urbanització i enjardinament i sobre les coloracions admissibles.  
6. Es prohibit el desguarniment o demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals, com els motors, molins, etc., relacionats amb les labors agrícoles, per als quals seran potenciades les actuacions que en suposen la millora, restauració i conservació.  
7. Les edificacions actualment existents que resulten incompatibles amb els objectius i determinacions del pla especial restaran qualificades com a fora d'ordenació i, doncs, sotmeses al règim previst als articles 60 i 61 de la Llei del Sòl.  
TITOL III  
Normes particulars  
Secció primera  
Concepte i aspectes generals  
Article vint-i-cinc. Concepte  
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establertes mitjançant aquest pla, han estat distingides les següents zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les necessitats pròpies de protecció, conservació i millora:  
- Espais subjectes al grau de protecció especial integral.  
- Espais subjectes al grau de protecció especial ecològica I i protecció especial ecològica II.  
- Espais subjectes al grau de protecció especial recreativa o naturística.  
- Espais subjectes al grau de protecció especial agrícola.  
2. Les determinacions inherents a cada una d'aquestes categories de protecció constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir la intensitat dels usos i de les activitats permeses i prohibides per aquest pla especial.  
Article vint-i-sis. Interpretació  
A tot allò que no regulen aquestes normes particulars seran aplicables, subsidiàriament, les disposicions contingudes a les normes generals de regulació d'usos i activitats.  
Secció segona  
Protecció especial integral  
Article vint-i-set. Caracterització  
Tenen aquesta consideració aquells espais del parc natural que per la fragilitat i els rellevants valors ecològics, geomorfològics i paisatgístics que tenen, constitueixen el màxim exponent de la singularitat i excepcionalitat dels diferents subsistemes del parc. L'extraordinari valor d'aquests espais i la vital importància que suposen per al manteniment d'un gran nombre d'espècies animals i vegetals exigeixen una regulació d'usos excepcionalment restrictiva, que n'assegure la conservació dins el regressiu conjunt de les zones humides litorals mediterrànies.  
Article vint-i-vuit. Localització geogràfica  
Són inclosos en aquesta categoria l'espai constituït pel llac de l'Albufera, incloent les mates i el cinturó de vegetació perilacustre, així com també d'altres espais lacustres de menor dimensió, com la Bassa de Sant Llorenç i la marjal que l'envolta, i l'Estany de la Plana. També són inclosos dins aquesta categoria l'espai format per la Devesa, tret de les àrees urbanitzades i qualificades com a de protecció especial recreativa o naturística; les formacions de dunes poc alterades situades al terme municipal de Cullera, la duna fòssil o Penyeta del Moro i d'altres àrees de dunes actives a l'àrea del Perellonet. I, finalment, són objecte de protecció especial integral els ullals existents a l'àmbit del parc natural. Tots aquests espais són assenyalats i delimitats en la corresponent cartografia d'ordenació.  
Article vint-i-nou. Usos permesos  
1. Són usos permesos, amb caràcter general, tots aquells dirigits a aconseguir una millor i més efectiva conservació i potenciació dels recursos renovables o no. Així doncs, aquests espais seran dirigits preferentment a les activitats científiques, de conservació i interpretació de la natura.  
2. L'activitat tradicional de la pesca professional que hi ha en aquests espais restarà com a ús permès d'acord amb les limitacions disposades en aquest pla especial.  
3. Seran considerats usos excepcionalment autoritzables aquells de caràcter recreatiu o naturístic que no suposen eventuals riscos de degradació mediambiental i que impliquen una utilització passiva de l'espai, tals com el senderisme controlat, la recreació passiva o el piragüisme degudament autoritzat i regulat pel consell directiu del parc.  
4. Labors de conservació i regeneració d'ecosistemes, supressió de vials i d'altres infrastructures, així com també les accions encaminades a possibilitar les activitats científiques, naturístiques i didàctico-ecològiques que contribuesquen a difondre el coneixement d'aqueixos importants ecosistemes.  
5. Instal·lació d'infrastructures i adequacions científiques, naturístiques i didàctico-ecològiques, les quals hauran de comptar amb l'informe favorable del consell directiu del parc.  
6. Infrastructures de caràcter bla (senderes, tancats, barreres, defenses anticirculació, etc.) quan siguen destinades a donar suport a l'execució de les activitats compatibles amb les necessitats de protecció per a aquests espais.  
Article trenta. Usos prohibits  
1. Seran considerats usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, seran considerats estrictament prohibits aquells usos i activitats que puguen suposar un maneig abusiu de les aigües i que contribuesquen a alterar-ne la quantitat i la qualitat; així com també els que puguen afectar la riquesa biològica del parc.  
Resten específicament prohibits en aquests espais:  
2. Les activitats cinegètiques i qualsevol aprofitament dels recursos vius, tret dels especificats als articles 17 i 29 d'aquestes normes.  
3. La tala, estassada i recol·lecció de la vegetació silvestre, tret que siga autoritzat expressament per la direcció del parc amb fins científics o de manteniment.  
4. Les obres de captació d'aigües que puguen alterar en algun grau les condicions dels complexos humits o les que suposen retenció, apropiació o maneig abusiu dels fluxos hídrics.  
5. Les obres de desboscament, aterrament i rebliments.  
6. La construcció o instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació dels recursos vius, incloent-hi les instal·lacions de primera transformació, hivernacles, estables, piscifactories, astacifactories i qualsevol tipus d'infrastructures vinculades a l'explotació de recursos.  
7. Les construccions i edificacions públiques singulars no relacionades amb els usos permesos.  
8. Les construccions residencials de qualsevol tipus.  
9. Els establiments, infrastructures i equipaments de qualsevol tipus, fins i tot desmuntables, no relacionades directament amb els usos permesos.  
10. La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, així com també qualsevol forma de publicitat que no siga de caràcter institucional destinada a proporcionar informació sobre l'espai objecte de protecció, sense que suposen deterioració del paisatge.  
11. Els aprofitaments agrícola i ramader.  
12. El trànsit motoritzat i l'equitació, tret que es referesca als serveis propis del parc, i el passeig de vianants acompanyat d'animals domèstics solts que puguen provocar danys i molèsties a la fauna.  
Secció tercera  
Protecció especial ecològica  
Article trenta-un. Caracterització  
Constitueixen aquesta categoria aquells espais de marcada uniformitat i homogeneïtat amb alta singularitat paisatgística i amb una funció ambiental complementària de destacada importància, que solen presentar, generalment un aprofitament productiu tradicional, centrat en el conreu de l'arròs.  
En aquests espais, resulta imprescindible limitar la realització d'activitats constructives i transformadores del medi, tret d'aquelles estrictament necessàries per al manteniment d'aquest aprofitament, que resulta compatible amb la preservació dels trets que té i dels valors protegits que conté.  
Les zones d'horta i àrees degradades actualment, existents dins l'àmbit d'afecció d'aquesta categoria seran subjectes a les normes particulars corresponents als espais de protecció especial ecològica, sent promoguda la restitució de l'ús tradicional basat en el conreu de l'arròs.  
A fi de permetre l'aplicació d'una normativa més precisa i ajustada als trets, tant fisiogràfics com sòcio-econòmics del territori, els espais inclosos en aquesta categoria resten subdividits en dos nivells subjectes a distint grau de protecció, definits com:  
- Protecció especial ecològica I.  
- Protecció especial ecològica II.  
Article trenta-dos. Localització geogràfica  
La constitueixen, bàsicament, la zona de marjal a l'entorn del llac de l'Albufera, solcada per una densa xarxa de séquies i canals comunicada amb la mar a través de les goles del Pujol, el Perellonet i el Perelló i pels relleus calcaris del Cabeçol. Finalment, completa aquesta categoria la franja del domini públic marítimo-terrestre que no és inclosa als espais subjectes al grau de protecció especial integral. Les àrees que integren dins aquesta categoria els dos nivells de protecció: protecció especial ecològica I i protecció especial ecològica II, apareixen assenyalades a la cartografia d'ordenació.  
Article trenta-tres. Usos permesos  
1. Activitats o actuacions encaminades a la recuperació, regeneració o restauració dels ecosistemes més representatius (bosc de riba, vegetació palustre, bosc i bosquina mediterranis als relleus calcaris, etc.) mitjançant la repoblació amb espècies autòctones característiques d'aquest medi (salzes, oms, carrasques, garroferes, etc.).  
2. Seran autoritzades les adequacions naturístiques i recreatives amb equipaments i infrastructures de suport, en aquells llocs especialment indicats per aquest pla.  
3. Actuacions de caràcter infrastructural que ineludiblement hagen de ser localitzades en aquests espais i que no resulten incompatibles amb els objectius de protecció d'aquest pla especial, seguint les disposicions de l'article 14 d'aquestes normes.  
4. A la zona de marjal són permeses aquelles activitats directament relacionades amb el conreu de l'arròs. En aquests espais hauran de ser-ne mantinguts els trets fisiogràfics, adoptant-hi les mesures necessàries que en garantesquen la inundabilitat, per raó de la important funció equilibradora que aquest fet comporta al sistema natural del parc.  
5. Es permesa la pesca esportiva i tradicional en les condicions establertes per la legislació sectorial vigent a les goles, séquies i canals.  
6. Es permesa expressament la continuïtat de les edificacions i instal·lacions existents a l'entrada en vigor d'aquest pla, lligades directament a l'emmagatzemament, manipulació o envasat de productes agraris. ºnicament són autoritzades les de nova construcció, previ informe favorable del consell directiu, quan siguen directament relacionades amb el conreu, manipulació o transformació de l'arròs, incloent l'alberg de collites i maquinària. L'altura màxima de cornisa serà de sis metres per al conjunt d'espais de protecció especial ecològica, restant limitada la superfície màxima per als espais de protecció especial ecològica I a 100 m2.  
7. Els enclavaments d'horta seran subjectes a les normes particulars establertes per a aquesta categoria. Es permès aquest tipus d'aprofitaments, sense que puguen realitzar-s'hi obres de consolidació de l'horta.  
8. El conreu opcional a l'arrossar durant la temporada hivernal als Espais de protecció especial ecològica de nivell II, sense que això puga constituir una reducció definitiva de la superfície inundable, ni calga la utilització d'infrastructures permanents que faciliten el dessecament, com són aportació de terres, murets, tubs soterrats, canals d'obra o qualsevol altra obra de fàbrica.  
9. Amb caràcter excepcional, la direcció del parc podrà autoritzar als espais subjectes al grau de protecció especial ecològica de nivell II, la pràctica de conreus distints de l'arròs amb caràcter rotatiu, sempre que això no supose un canvi definitiu en l'orientació productiva d'aquest espai ni en les condicions fisiogràfiques que en defineixen els trets de marjal.  
Article trenta-quatre. Usos prohibits  
1. En general, qualsevol ús o activitat que comporte: impacte visual, acústic, degradació mediambiental o disminució de la coberta vegetal, com són les activitats extractives, abocadors, dipòsits d'enderrocs, cementiris d'automòbils.  
2. Especialment, resta prohibida la realització de qualsevol activitat constructiva o transformadora del medi, que puga suposar una degradació dels valors ecològics o paisatgístics, com són els hivernacles i tancats d'obra.  
3. Els canvis d'ús del sòl o la transformació que impliquen un pèrdua de la coberta forestal o de la superfície inundable; especialment els dessecaments mitjançant l'aportació de terres, soterrament de tubs de drenatge, construcció de murets, canals d'obra i qualsevol obra de fabrica, sense perjudici del que s'estableix a l'article 33.  
4. Les construccions i edificacions industrials, tret de les directament relacionades amb la manipulació o transformació de l'arròs i les ja existents dedicades a l'emmagatzemament, manipulació o envàs de productes agraris, sense perjudici del que es preveu a l'article 18 d'aquestes normes.  
5. La construcció d'habitatges de qualsevol classe. Els habitatges actualment existents destinats a segona residència o no vinculat directament a l'atenció i conreu de l'arrossar resten qualificat com a fora d'ordenació, sent-los aplicable el règim establert pels articles 60 i 61 de la Llei del Sòl.  
6. Les construccions i edificis destinats a ús públic que han de ser emplaçats al medi rural, quan no siguen expressament incloses entre els usos permesos.  
7. La utilització de productes fito-sanitaris no autoritzats per la legislació específica i dels admesos, fora dels períodes assenyalats per a aplicar-los i/o en desacord amb les limitacions i condicions establertes.  
8. Instal·lacions esportives, incloent-hi camps de tir, coberts o no. En general, qualsevol tipus d'instal·lacions destinades a usos recreatius fora de les àrees específicament delimitades per fer-ho.  
9. Establiments de restauració (restaurants, bars, menjadors a l'aire lliure i paellers) fora de les àrees delimitades específicament per a aquest ús, tret dels que siguen ubicats a edificacions prèviament existents i situades a parcel·les confrontants amb la xarxa local de carreteres, que presenten usos no compatibles segons es disposa en aquest article, havent de ser ajustats, a més, a les següents condicions:  
- La superfície màxima edificada serà de 700 m2, havent de constituir-la un màxim del 10% de la superfície total de parcel·la.  
- La superfície lliure d'edificació serà destinada a jocs infantils, àrees enjardinades i àrees d'estacionament.  
- El projecte precisarà de l'informe previ favorable del consell directiu del parc segons es disposa a l'article 19.2 d'aquestes normes. El projecte haurà de presentar les corresponents dades tècniques i de disseny referents a accessos, instal·lacions i usos de les àrees lliures, zones de protecció, dotació d'aigua i evacuació de residuals, trets de l'edificació i disseny d'aquesta, acompanya un esquema gràfic idealitzat que reflectesca l'estat de la zona després de l'execució del projecte.  
10. Les estacions de servei.  
11. L'obertura de camins o carreteres que no siguen incloses en el Programa d'Actuació d'aquest pla especial, tret de casos excepcionals, com són la concentració de parcel·les o la utilització conjunta d'obres d'infrastructura, previ informe favorable de la Conselleria d'Agricultura i del consell directiu del parc.   
12. La cementació i reforç d'obra dels marges del canal i séquies d'amplària mitjana superior a 75 centímetres (amidats des del bord de cada marge) als espais de protecció especial ecològica de nivell I i a canals i sèquies d'amplària superior a 150 centímetres als de nivell II.  
Aquest tipus de construccions sempre haurà de comptar amb la preceptiva autorització de la direcció del parc i mai no afectarà els fons de canals i sèquies.  
13. Les instal·lacions ramaderes de qualsevol tipus, tret de les que siguen convenientment legalitzades abans de l'entrada en vigor d'aquest pla, les quals no podran ser ampliades ni en superfície ni en volum d'edificació, havent de ser ajustades, a més, a les següents determinacions:  
- Les explotacions seran de bestiar vacum o cavallí.  
- Hauran de comptar amb sistema de depuració de residus i emissions en condicions reglamentàries.  
- Seran ajustades a la resta de condicions que establesca la legislació sectorial per a aquest tipus d'instal·lacions.  
14. Les piscifactories intensives, les condicions de les quals són definides a l'article 16 d'aquestes normes.  
Secció quarta  
Protecció especial agrícola  
Article trenta-cinc. Caracterització  
Aquesta categoria és integrada pels terrenys ocupats principalment per conreus d'horta, per als quals, atenent la conservació dels valors productius que té, han estat plantejades fortes limitacions per a totes aquelles activitats que no són directament relacionades amb l'aprofitament agrari i que, doncs, suposen ara greus conflictes d'usos (activitats constructives residencials, industrials, abocaments incontrolats, etc.). Alguns dels espais inclosos en aquesta categoria presenten alts valors paisatgístics, especialment pel que fa a la tipologia d'horta tradicional.  
Article trenta-sis. Localització geogràfica  
Es correspon bàsicament amb els espais d'horta, poblada d'arbres o no, que s'estenen principalment pel cordó litoral i el sector occidental de la marjal i són delimitats i cartografiats en els plànols d'ordenació.  
Article trenta-set. Usos permesos  
1. Amb caràcter general, són permeses totes aquelles activitats i instal·lacions relacionades amb l'aprofitament agrari de l'horta.  
2. La instal·lació de tancats, tant per explotacions agrícoles com ramaderes, sempre que siga realitzat amb materials naturals o, preferentment, mitjançant bardisses, a l'efecte d'evitar l'impacte generat pels tancats realitzats amb materials constructius.  
3. Les construccions, instal·lacions i infrastructures estrictament vinculades a l'explotació agrària amb una altura màxima de 6 metres. A la zona de protecció especial agrícola del cordó litoral, situada al marge oriental de la carretera VP-1041, la superfície màxima per a aquest tipus d'instal·lacions serà de 100 m2, amb una altura màxima de 5 metres i una superfície mínima de parcel·la conreada lligada a l'edificació de 8.000 m2. Per a la tramitació de la corresponent llicència urbanística caldrà justificar-la mitjançant informe previ de la Conselleria d'Agricultura i Pesca i informe favorable del consell directiu del parc.  
4. Les instal·lacions i adequacions naturístiques i recreatives amb els equipaments i infrastructures de suport que tenen, en aquells llocs especialment indicats per aquest pla.  
Amb caràcter excepcional, seran autoritzables els espais de protecció especial agrícola del tram litoral comprés entre Pinedo i el polisportiu del Saler, les adequacions d'ús recreatiu, ajustant-les a les següents condicions:  
- La ubicació serà feta preferentment sobre àrees degradades o que tinguen usos no compatibles amb les disposicions d'aquest article.  
- Els usos compatibles seran els d'establiments de restauració, àrees d'estacionament, jocs infantils i àrees enjardinades.  
- La superfície neta mínima de parcel·la serà de 10.000 m2 i la superfície màxima edificable no serà superior al 10% de l'anterior.  
- L'altura màxima serà de 5 metres d'altura de cornisa i una planta només.  
- Les adequacions lligades a la zona de platges hauran de garantir escrupolosament les condicions necessàries d'accés públic i no suposaran cap minva en el gaudi i ús social del domini públic marítimo-terrestre.  
- El projecte precisarà de l'informe favorable del consell directiu del parc segons es disposa a l'apartat 2 de l'article 19 d'aquestes normes. Així mateix, haurà de presentar les corresponents dades tècniques i de disseny referents a accessos, instal·lacions i usos de les àrees lliures, zones de protecció, dotació d'aigua i evacuació de residuals, característiques de l'edificació i disseny d'aquesta, acompanyant un esquema gràfic idealitzat que reflectesca l'estat de la zona després de l'execució del projecte.  
5. Actuacions de caràcter infrastructural que ineludiblement hagen de ser localitzades en aquests espais i que no resulten incompatibles amb els objectius de protecció d'aquest pla especial. Quan es tracte d'infrastructures viàries, hidràuliques, de sanejament, proveïment o vinculades al sistema general de telecomunicacions serà preceptiu l'informe favorable del consell directiu, prèviament a la concessió de llicència urbanística.  
6. Les instal·lacions destinades a emmagatzemament, manipulació i envàs de productes agrícoles existents al moment de l'entrada en vigor del pla especial i les noves que es basen en la reconversió d'instal·lacions industrials ja existents.  
Article trenta-vuit. Usos prohibits  
1. Les construccions i edificacions destinades a ús industrial, tret de les ja existents dedicades a l'emmagatzemament, manipulació o envàs de productes agraris, sense perjudici del que es preveu a l'article 18 d'aquestes normes.  
2. La construcció d'habitatges de qualsevol tipus. Totes les construccions residencials, actualment existents, que entren en contradicció amb les normes Generals i Particulars d'aquest pla són qualificades com a fora d'ordenació, sent-los aplicable el règim establert pels articles 60 i 61 de la Llei del Sòl.  
3. Amb caràcter general, les instal·lacions destinades a ús recreatiu que no siguen ajustades a les disposicions de l'apartat 4 de l'article 37 d'aquestes normes.  
4. La localització d'abocadors, dipòsits d'enderrocs, dipòsits de ferralla, dipòsits d'automòbils o residus de qualsevol tipus.  
5. Les construccions i edificacions públiques singulars, tret de les que ineludiblement hagen de ser instal·lades en aquest tipus d'espais.  
6. L'ús de productes fito-sanitaris no autoritzats per la legislació específica, així com també l'ús en desacord amb els períodes, condicions i limitacions degudament establerts.  
7. L'obertura de camins o carreteres que no hi siguen al Programa d'Actuació d'aquest pla especial, tret de casos excepcionals, com són la concentració de parcel·les o la utilització conjunta d'obres infrastructurals, previ informe favorable de la Conselleria d'Agricultura i del consell directiu del parc.  
8. Les piscifactories i les instal·lacions pecuàries tret de les que siguen convenientment legalitzades a l'entrada en vigor d'aquest pla, les quals hauran de ser ajustades, a més, a les determinacions assenyalades respecte d'això als articles 16.5, 34.13 i 34.14 d'aquestes normes.  
Secció cinquena  
Protecció especial recreativa o naturística  
Article trenta-nou. Caracterització  
Hi ha inclosos aquells espais que, per l'especial localització que tenen, compleixen b poden complir un destacat paper com a àrees d'oci i esbargiment. Solen presentar un elevat índex d'ocupació i utilització pública tradicional i alguns d'ells comporten els mateixos valors paisatgístics que els espais d'interés als quals són associats. També s'hi inclouen alguns espais degradats de difícil recuperació que, tanmateix, presenten una bona disponibilitat per a la ubicació d'activitats turístico-recreatives o de caràcter naturístic.  
Article quaranta. Localització geogràfica  
1. Aquests espais, la finalitat bàsica dels quals és limitar la dispersió de l'ús públic i recreatiu actualment existent al parc, són concentrats a unitats o àrees específiques, delimitades i definides a la cartografia d'ordenació.  
2. Es diferencien, atenent al grau d'ús i capacitat que tenen, en:  
a) Arees d'ús recreatiu intensiu, conformades pel conjunt d'espais on és permesa la presència d'elements que demanen obres d'urbanització o es basen sobre edificis i instal·lacions existents, destinades a potenciar l'ús públic del parc, entre les quals es distingeixen: establiments de restauració, campaments de turisme, instal·lacions esportives no cobertes i aparcaments.  
b) Arees d'ús recreatiu extensiu, constituïdes per aquells espais en els quals són admeses adequacions de caràcter bla, sense obres d'urbanització, basades en la utilització d'elements naturals que possibiliten l'existència d'una infrastructura mínima de suport a l'ús públic i recreatiu del parc, com són: àrees de picnic, senderes de vianants, zones verdes, àrees de jocs infantils, establiments de temporada desmuntables i adequacions per a aparcament.  
c) Arees d'ús naturístic intensiu, compostes pel conjunt d'equipaments i infrastructures basades preferentment sobre edificacions existents, dirigides a potenciar el coneixement i gaudi dels distints complexos, ambientals del pare: aules de la natura, centres d'interpretació i informació, centres de recuperació i aclimatació de la fauna, etc.  
d) Arees d'ús naturístic extensiu, on és inclòs el conjunt d'infrastructures i equipaments de caràcter bla, destinats a facilitar l'ús didàctico-naturístic del parc, com a itineraris ecològics, senderes, miradors i infrastructures de suport.  
Article quaranta-u. Usos permesos a les àrees d'ús Recreatiu Intensiu  
1. Usos turístico-recreatius a les zones específicament delimitades per a cada tipus d'ús dins aquesta categoria. Amb caràcter general, per a les instal·lacions situades a les àrees d'ús Recreatiu Intensiu, la tramitació anirà precedida d'informe favorable preceptiu del consell directiu del parc.  
2. Els usos turístics i recreatius que es basen sobre edificacions existents, previ informe favorable del consell directiu.  
3. Les actuacions de caràcter infrastructural són considerades usos excepcionalment autoritzables quan siga demostrada la ineludible necessitat de localitzar-les en aquestes àrees i compten amb informe previ favorable del consell directiu.  
4. La instal·lació de campaments de turisme (CT) als espais delimitats a la cartografia d'ordenació, on es permet amb caràcter exclusiu aquest tipus d'ús i segons les condicions que especifique el planejament general o, si de cas hi manquen, les següents:  
- Us característic: campaments de turisme.  
- Usos compatibles: oficines, sanitaris i assistencial, necessaris per al funcionament de la instal·lació; habitatge guarderia de la instal·lació, i espais lliures.  
- Condicions de posició: qualsevol edificació haurà de guardar una separació entre plans de façana i adjacents igual o superior a cinquanta metres.  
- Condicions d'ocupació: l'ocupació màxima per l'edificació principal i complementària, instal·lacions i serveis annexos, serà del 2%.  
L'espai lliure de parcel·la serà destinat a accessos, zona d'acampada, jardí, aparcament en superfície o usos esportius no coberts.  
A les zones d'acampada només serà autoritzada la instal·lació d'albergs transportables, entenent-los com aquells que compten amb mitjans propis de propulsió o puguen ser fàcilment transportats per un automòbil de turisme.  
- Condicions d'edificabilitat i aprofitament: l'edificabilitat màxima (sumant les distintes de cada ús admissible) serà de 3 m2 de superfície construïda per cada 100 m2 de superfície neta de parcel·la (0,03 m2/m2), referits a l'edificació principal i complementària.  
- Condicions de volum i forma dels edificis: l'altura màxima serà de dues plantes (la baixa més una altra) o set metres d'altura de cornisa. No són admeses plantes sota rasant.  
- D'altres condicions: compliran la reglamentació sectorial que els siga aplicable i en especial el Decret 63/1986, de 19 de maig, sobre ordenació dels campaments de turisme a la comunitat.  
5. La instal·lació d'establiments de restauració (ER) als següents espais, delimitats a la cartografia d'ordenació, on és permès amb caràcter exclusiu aquest tipus d'ús i d'acord amb les condicions que especifique el planejament general o, si de cas hi manquen, les següents:  
ER1, front costaner de Pinedo.  
- Us característic: establiments de restauració i equipaments annexos.  
- Usos compatibles: sanitari, habitatge guarderia de la instal·lació, espais lliures, instal·lacions d'esports nàutics, dutxes, lavabos, equipaments de salvament i socorrisme, aparcaments i jocs infantils.  
- Les condicions de parcel·la, edificació, ocupació, edificabilitat i aprofitament seran definides a través de les normes complementàries de planejament.  
- Les llicències per a la construcció de viaris i d'altres infrastructures necessàries per a l'adequació de la zona seran concedides amb caràcter provisional, raó per la qual l'existència d'aqueixes infrastructures mai no podrà generar drets de reclassificació del sòl, restant obligats els promotors a restituir-ne el terreny a l'estat original, eliminant les infrastructures realitzades quan acabe l'ús autoritzat amb caràcter exclusiu.  
ER2, establiments de restauració al Mareny Blau i al Dosser.  
- Us característic: establiments de restauració.  
- Usos compatibles: espais lliures i habitatge guarderia de la instal·lació.  
- Condicions de parcel·la: és establerta com a parcel·la mínima edificable la que tinga una superfície neta no inferior a 400 m2.  
- Condicions d'ocupació: l'ocupació màxima serà del 40%, referit a l'edificació principal i complementària. L'espai lliure de parcel·la podrà ser dedicat a àrees enjardinades, terrasses i aparcament.  
- Condicions d'edificabilitat i aprofitament: l'edificabilitat màxima (sumant les distintes de cada ús admissible) serà de 40 m2 de superfície construïda per cada 100 m2 de superfície neta de parcel·la (0,40 m2/m2), referits a l'edificació principal i complementària.  
L'edificació haurà d'atenir-se a una alineació obligatòria, definida per la línia paral·lela al camí d'accés paral·lel a la costa i a 10 metres del mateix camí. De l'alineació obligatòria seran admeses reculades en un màxim del 40% de la longitud de façana de l'edifici.  
Qualsevol edificació haurà de guardar una separació entre plans de façana igual o superior a 4 metres.  
- Condicions de volum i forma dels edificis: l'altura màxima serà d'una planta o quatre metres d'altura de cornisa.  
- D'altres condicions: compliran la reglamentació sectorial que els siga aplicable i, en especial, l'Ordre de 17 de març de 1965, per la qual és aprovada l'ordenació turística de restaurants (BOE de 20.03.65); l'Ordre de 19 de juny de 1970, per la qual s'inclouen en l'ordenació turística de restaurants els cafès, bars, sales de festa, clubs i semblants (BOE de 23.06.70), i l'Ordre de 18 de març de 1965, per la qual s'aprova l'ordenació turística de cafeteries (BOE de 29.03.65).  
ER3, àrea d'ús recreatiu intensiu del port de Catarroja.  
- Us característic: establiments de restauració i equipaments de suport.  
- Usos compatibles: espais lliures (àrees enjardinades, jocs infantils i instal·lacions per a esports nàutics), habitatge destinat a guarderia de la instal·lació.  
- Condicions de parcel·la: és establerta com a parcel·la mínima edificable la que tinga una superfície neta no inferior a 500 m2.  
Per acord de la Junta Rectora de data 27 de setembre de 1990 i com a conseqüència de l'al·legació presentada per l'Ajuntament de Catarroja, les condicions d'ocupació, edificabilitat i aprofitament de parcel·la i de volum i forma dels edificis, hauran de ser establertes conjuntament per l'Ajuntament de Catarroja i l'Agència de Medi Ambient en la redacció del projecte d'adequació de l'àrea d'ús recreatiu intensiu del port de Catarroja.  
- D'altres condicions: compliran la reglamentació sectorial que els siga aplicable i en especial l'Ordre de 17 de març de 1965, per la qual s'aprova l'ordenació turística de restaurants (BOE de 29.03.65); l'Ordre de 19 de juny de 1970, per la qual s'inclouen en l'ordenació turística de restaurants els cafès, bars, sales de festa, clubs i semblants (BOE de 23.06.70), i l'Ordre de 18 de març de 1965, per la qual s'aprova l'ordenació turística de cafeteries (BOE de 29.03.65).  
ER4, establiments de restauració al port del Palmar:  
- Us característic: establiments de restauració i equipaments annexos.  
- Usos compatibles: habitatge guarderia de la instal·lació, espais lliures, aparcaments i jocs infantils.  
- Condicions de parcel·la: s'estableix com a parcel·la mínima edificable la que tinga una superfície neta no inferior a 1.200 m2.  
- Condicions d'ocupació: l'ocupació màxima serà del 15% referit a l'edificació principal i complementària. L'espai lliure de parcel·la podrà ser dedicat a àrees enjardinades, terrassa i aparcaments; aquest darrers hauran de ser situats sempre a la part davantera de l'edificació, a prop de la via d'accés.  
- Condicions d'edificabilitat i aprofitament: l'edificabilitat màxima (sumant les distintes de cada ús admissible) serà de 18 m2 de superfície construïda per cada 100 m2 de superfície neta de parcel·la (0,18 m2/m2), referits a l'edificació principal i complementària. La coberta dels aparcaments no computarà com a superfície edificada.  
L'edificació serà reculada, a la façana, una distància igual o superior a 20 metres respecte del camí d'accés paral·lel a la sèquia que envolta per l'oest el nucli urbà del Palmar i, pel fons, la reculada serà superior a 30 metres respecte del canal de la Reina.  
Qualsevol edificació haurà de guardar una separació entre plans de façana i límit igual o superior a tres metres.  
- Condicions de volum i forma dels edificis: l'altura màxima serà de dues plantes (la planta baixa més una altra) o set metres d'altura de cornisa. No són admeses plantes sota rasant. La superfície màxima de la planta superior no haurà de sobrepassar el 20% de la inferior.  
- D'altres condicions: compliran la reglamentació sectorial que els siga aplicable i en especial l'Ordre de 17 de març de 1965, per la qual s'aprova l'ordenació turística de restaurants (BOE de 29.03.65); l'Ordre de 19 de juny de 1970, per la qual s'inclouen en l'ordenació turística de restaurants els bars, sales de festa, clubs i semblants (BOE de 23.06.70), i l'Ordre de 18 de març de 1965, per la qual s'aprova l'ordenació turística de cafeteries (BOE de 29.03.65).  
6. Les instal·lacions esportives als espais delimitats a la cartografia d'ordenació com a ID, on es permet amb caràcter exclusiu aquest tipus d'ús, als projectes corresponents dels quals haurà de ser justificada adequadament la superfície reservada per a aparcaments, segons la capacitat d'acollida o d'ús a què vagen destinades les dites instal·lacions, havent de situar-les sempre a la zona més a prop de les vies d'accés. Com a usos compatibles són admesos els serveis mínims o bàsics associats en aquestes instal·lacions, com els lavabos, dutxes, oficines i serveis mèdics, bar cafeteria, així com també espais lliures (àrees enjardinades i jocs infantils).  
A les parcel·les que es destinen en aquest tipus d'usos, la superfície mínima de parcel·la serà de 1.500 m2. L'edificabilitat màxima serà de quaranta metres quadrats per cada cent metres quadrats de superfície neta de parcel·la (0,40 m2/m2), mai no arribant a superar un total de 2.000 m2. L'ocupació màxima serà del 60% per a totes les instal·lacions, fins i tot les descobertes. L'altura màxima serà d'una planta o de quatre metres d'altura de cornisa, admetent-se excepcionalment majors altures quan siga justificada al projecte aqueixa necessitat segons els trets propis de l'ús i, doncs, de l'edifici que haja de ser construït. Caldrà destinar per a enjardinament i arbratge, si més no, el 15% de la superfície de la parcel·la.  
7. Adequacions per a aparcaments al servei d'aquestes instal·lacions, no pavimentats amb materials asfàltics, cement o materials de fàbrica, havent sempre d'anar proveïdes d'arbratge. La coberta dels aparcaments només es podrà realitzar mitjançant elements naturals o blans, fàcilment desmuntables.  
Article quaranta-dos. Usos permesos a les àrees d'ús Recreatiu Extensiu.  
1. Usos recreatius de temporada, sempre que es basen en instal·lacions no permanents o desmuntables, com són les casetes, quiosquets, dutxes, etc. a les àrees d'adequació de platges (AP), assenyalades a la cartografia d'ordenació, segons es disposa en l'estudi de normes de disseny i instal·lació dels establiments i serveis de temporada al parc que es recull al Programa d'Actuació. Fins que no siguen aprovades les normes, en aquestes àrees, la instal·lació de quiosquets serà realitzada atenent una tipologia integrada a l'entorn, sense impactes visuals o paisatgístics. La superfície d'ocupació d'aquestes instal·lacions serà de 20 metres de fons i no podrà superar els 25 metres de front. L'altura màxima serà d'una planta i l'altura màxima de cornisa de quatre metres. Caldrà destinar, si més no, el seixanta per cent de la superfície de parcel·la per a terrasses, enjardinament i arbratge. A les àrees d'Adequació de platges de la zona del Saler, les instal·lacions desmuntables de temporada hauran de ser ubicades sobre l'actual zona d'aparcaments al sector més a prop de la platja.  
La separació mínima entre aquests establiments de temporada serà de 100 metres a les àrees d'adequació de platges de la zona del Saler, assenyalades en la cartografia d'ordenació com a AP i de 50 metres per a la resta de les àrees. En els altres aspectes els seran aplicables les normes sectorials vigents en aquesta matèria.  
2. L'equipament de les zones verdes o espais enjardinats (ZV) i àrees de picnic (PN), delimitats en la cartografia d'ordenació, mitjançant elements de mobiliari urbà i senyalització, com són bancs, taules, papereres i jocs infantils.  
3. Adequacions per a aparcament no pavimentades amb materials asfàltics, cement o materials de fàbrica, havent, en qualsevol cas, d'anar proveïts d'arbratge. La coberta d'aquests només podrà ser realitzada mitjançant materials naturals o blans, fàcilment desmuntables.  
Article quaranta-tres. Usos permesos a les àrees d'ús naturístic intensiu  
1. Els usos naturístics intensius i científico-ecològics que es basen sobre edificacions existents, primant-ne la ubicació en aquells edificis de caire tradicional existents al parc.  
2. Les instal·lacions o equipaments com són els centres d'interpretació (CR), aules de natura (AN), construccions per a serveis de guarderia del parc i serveis de bombers, sent preceptiu l'informe favorable del consell directiu.  
Article quaranta-quatre. Usos permesos a les àrees d'ús naturístic extensiu  
Actuacions que comporten únicament i exclusiva adequacions del medi, a fi de possibilitar el coneixement i gaudi del pare, sempre amb instal·lacions de caràcter bla i que mai no comportaran obres d'urbanització, com són miradors (M), senderes ecològiques (S) i xarxes de senyalització de caràcter interpretatiu.  
Article quaranta-cinc. Usos prohibits als espais de protecció especial recreativa o naturística  
1. En general, tots els que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'aquests espais i/o dificulten la realització dels usos preferents.  
2. Resten especialment prohibits:  
a) La construcció o instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació dels recursos vius.  
b) Amb caràcter general, les construccions residencials, hoteleres, discoteques, comerços, magatzems i qualsevol altra que no haja estat permesa expressament.  
c) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic, com són els cementiris d'automòbils, indústries, abocadors i dipòsits d'enderrocs, i edificacions no integrades a l'entorn.  
d) La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, tret d'aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que per la dimensió, el disseny i la col·locació que tenen siguen adequats a l'estructura paisatgística de l'espai, així com també els de caràcter institucional que siguen considerats necessaris per a la correcta gestió del parc, els quals sempre s'atendran a les normes que siguen establertes de disseny i instal·lació.  
e) La construcció d'habitatges de qualsevol tipus, tret de les especificacions a l'article 41 anterior.  
f) La utilització de foc mitjançant fornets, fogueres, barbacoes, etc., tret de les àrees especialment habilitades per fer-ho.  
DISPOSICIO TRANSITORIA  
En aplicació de l'article 3.3.c) del Decret 89/1986, de declaració del Parc Natural de l'Albufera, el planejament urbanístic dels municipis inclosos al Parc Natural de l'Albufera, les determinacions del qual entren en contradicció amb les disposicions d'aquest pla especial, disposarà d'un termini màxim de dos anys per a ser modificat i adaptat a partir de l'aprovació del pla especial.  
DISPOSICIO ADDICIONAL  
En aplicació de l'article 3.3.b) i c) del Decret 89/1986 de declaració del Parc Natural de l'Albufera, per a l'espai en procés d'urbanització del terme municipal de Cullera delimitat en la cartografia d'ordenació a la zona del Dosser, a excepció del pla Parcial aprovat a la dita zona, conegut com a Palau d'Avinyó, serà permesa exclusivament l'edificació unifamiliar aïllada, amb una edificabilitat màxima de 0,2 m2/m2 sobre una parcel·la mínima de 800 m2 de superfície neta i un front mínim de parcel·la de 20 metres.  
L'edificació guardarà una reculada mínima d'adjacents de 5 metres i l'altura màxima permesa serà de dues plantes o de set metres d'altura de cornisa. La superfície màxima de la planta superior no podrà sobrepassar el 50% de la inferior.  
Les edificacions existents en aquest espai prèviament a l'aprovació del pla especial que no siguen ajustades a les determinacions adés assenyalades restaran fora d'ordenació, permetent-ne només obres de conservació sempre que no comporten un increment del volum edificat.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 1939, del 08-01-1993 (1993/826836)

ACUERDO de 28 de diciembre de 1992, del Gobierno Valenciano, por el que aprueba definitivamente una modificación puntual, relativa a la actividad cinegética, del Plan Especial de Protección del Parque Natural de la Albufera, y dispone la publicación de la normativa del plan.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   1939

Fecha DOGV
:   08-01-1993

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1993/826836

CVE


Fecha del documento
:   28-12-1992

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Acuerdo

Análisis jurídico

Acuerdo de 28 de diciembre de 1992, del Gobierno Valenciano, por el que aprueba definitivamente una modificación puntual, relativa a la actividad cinegética, del Plan Especial de Protección del Parque Natural de la Albufera, y dispone la publicación de la normativa del plan.  
l Govern Valencià, en la reunión del día 28 de diciembre de 1992, adoptó el siguiente acuerdo:  
Por Acuerdo de 1 de octubre de 1990, el Govern Valencià aprobó definitivamente el Plan Especial de Protección del Parque Natural de la Albufera.  
En lo referente a la actividad cinegética en los cotos incluidos en el parque natural, el artículo 17.1.f) de las normas generales de regulación de usos y actividades del plan especial dispone que la práctica cinegética se permite durante dos días no consecutivos por semana en los meses de octubre, noviembre y diciembre. La Conselleria de Medi Ambient considera que conviene modificar dicha normativa, permitiendo la actividad cinegética en dichos meses en dos días consecutivos, por estimar que con ello el plan especial se aproxima a las actividades cinegéticas tradicionales, sin perjudicar los valores ecológicos del parque y sin imponer una menor protección de éstos.  
Con fecha 2 de julio de 1991, el consejo directivo del parque informó favorablemente el inicio del expediente para la modificación del artículo 17 en cuanto a los días hábiles de caza y en el sentido anteriormente apuntado.  
Mediante Resolución de 9 de agosto de 1991, el Director de l'Agència de Medi Ambient aprobó inicialmente la citada modificación del Plan Especial de Protección del Parque Natural de la Albufera.  
El proyecto fue expuesto a información pública mediante la inserción de los respectivos anuncios en los boletines oficiales y diarios de mayor circulación de la provincia; siendo, con posterioridad, sometida la modificación a informe de los ayuntamientos territorialmente afectados y organismos estatales y autonómicos competentes por razón de la materia. De forma que durante el período de información pública fueron presentados un total de trece documentos conteniendo alegaciones, siendo todas ellas debidamente informadas por los servicios técnicos del Servei d'Espais Naturals de la Conselleria de Medi Ambient, proponiendo su desestimación, por no coincidir el contenido de las alegaciones con la modificación propuesta.  
La Junta Rectora de la Albufera, en sesión de 25 de junio de 1992, acordó informar favorablemente tanto la modificación propuesta como la contestación a las alegaciones presentadas, acordando además servir dicho informe tanto para la aprobación provisional como definitiva.  
Por Resolución de 15 de diciembre de 1992, del Conseller de Medi Ambient, se ha aprobado provisionalmente la modificación propuesta, desestimando las alegaciones presentadas.  
En la tramitación del expediente se han cumplido las determinaciones sustantivas y procedimentales legalmente establecidas, habiéndose cumplido los pertinentes trámites de audiencia y habiendo sido favorablemente informado por la junta rectora.  
El objeto de la modificación propuesta no está determinado en los supuestos legales y reglamentarios referentes al sometimiento a estudio, evaluación y declaración de impacto ambiental previsto tanto- en la Ley de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, como en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Govern Valencià, por el que aprobó el reglamento para su ejecución.  
El Plan Especial de Protección del Parque Natural de la Albufera se dictó al amparo de la normativa urbanística, siguiéndose para su aprobación el procedimiento contemplado en dicha normativa, con las especialidades propias de la organización de la Generalitat Valenciana y de la normativa ambiental; por lo que es de aplicación el artículo 128 del texto refundido de la Ley del Suelo, aprobado por el Real Decreto Legislativo 1/1992, de 26 de junio, debiendo sujetarse la modificación del plan especial a las disposiciones utilizadas para su tramitación y aprobación, y por ende, al procedimiento establecido en el actual artículo 116 del precitado texto refundido de la Ley del Suelo, y anteriormente contemplado en el artículo 41 de la Ley sobre Régimen del Suelo y Ordenación Urbana de 1976.  
Aprobada inicial y provisionalmente la modificación del plan especial, la aprobación definitiva de la misma corresponde al Govern Valencià, a tenor de lo dispuesto en el precitado artículo 128 del Real Decreto Legislativo 1/1992, de 26 de junio (al establecer para la modificación el mismo procedimiento que para la aprobación de los planes), y, en definitiva, por ser modificación del Acuerdo del Govern Valencià de 1 de octubre de 1990.  
Vistos los preceptos citados y demás de genérica y específica aplicación, a propuesta del Conseller de Medi Ambient, el Govern Valencià  
ACUERDA  
Primero  
Aprobar definitivamente la modificación del artículo 17.1.f) del Plan Especial de Protección del Parque Natural de la Albufera, quedando redactado de la siguiente forma:  
. «f) La práctica cinegética en los cotos incluidos dentro del parque natural se permite durante dos (2) días por semana, consecutivos o no, según acuerde el consejo directivo de acuerdo con las circunstancias concretas de cada temporada, en los meses de octubre, noviembre y diciembre, y un (1) día por semana en los meses restantes».  
Segundo  
Publicar íntegramente en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el texto de la normativa del Plan Especial de Protección del Parque Natural de la Albufera, con la indicada modificación.  
Tercero  
El presente acuerdo entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Contra el presente acuerdo, que agota la vía administrativa, cabe interponer recurso de reposición ante el Govern Valencià, en el plazo de un mes a contar desde su publicación.  
Valencia, 28 de diciembre de 1992.  
El Conseller Secretari del Govern Valencià,  
EMERIT BONO I MARTINEZ  
NORMATIVA DEL PLAN ESPECIAL DE PROTECCION DEL PARQUE NATURAL DE LA ALBUFERA  
TITULO I   
Disposiciones generales  
Artículo primero. Naturaleza del plan  
1. El presente plan especial se redacta al amparo del artículo 76.3 del Reglamento de Planeamiento Urbanístico, y constituye, por tanto, uno de los planes especiales previstos en los artículos 17 y siguientes del texto refundido de la Ley sobre Régimen del Suelo y Ordenación Urbana, aprobado mediante Real Decreto 1345/1976, de 9 de abril.  
2. La redacción de este plan especial viene mandada por el artículo 4 del Decreto 89/1986, de 8 de julio, de la Generalitat Valenciana.  
Artículo segundo. Ambito  
El ámbito del presente plan especial se extiende a la totalidad de los terrenos comprendidos en el Parque Natural de la Albufera, creado mediante Decreto 89/1986, de 8 de julio, de la Generalitat Valenciana, tal como aparece delimitado en la cartografía de ordenación (planos números 15 al 20).  
Artículo tercero. Efectos  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 57 de la Ley del Suelo, las disposiciones de este plan vincularán tanto a la administración como a los particulares.  
2. Las determinaciones de este plan serán de aplicación directa, con carácter subsidiario, en todos aquellos municipios que:  
a) Carezcan de plan general de ordenación urbana o normas subsidiarias de planeamiento de ámbito municipal en vigor, aunque cuenten con su correspondiente proyecto de delimitación de suelo urbano.  
b) Aún contando con planeamiento urbanístico municipal, éste no contenga las determinaciones oportunas y detalladas púa la protección de los valores naturales presentes en el parque natural.  
3. En aplicación del artículo 3.3.c) del Decreto 89/1986, el planeamiento urbanístico en vigor en el momento de aprobarse este plan especial será modificado en cuanto resulte necesario para adaptarlo a las prescripciones de este último en materia de protección y defensa del medio ambiente.  
4. Los planes generales de ordenación urbana, las normas complementarias o subsidiarias de planeamiento y demás instrumentos de planeamiento urbanístico del mismo o inferior rango que se aprueben con posterioridad a la entrada en vigor de este plan especial deberán ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el plan especial.  
5. Cuando de la información detallada elaborada para la redacción de los planes urbanísticos resultase discrepancia entre los documentos de este plan y la realidad existente, se aplicará la normativa que mejor se ajuste a dicha realidad, salvo en el supuesto de que dicha discrepancia se deba a acciones o intervenciones producidas con posterioridad a la aprobación de este plan, en cuyo caso serán de aplicación las determinaciones del mismo y se exigirá la adopción de las medidas necesarias para restituir el terreno al estado reflejado en el plan especial.  
6. Las determinaciones de este plan se entenderán sin perjuicio de las contenidas en la legislación agraria, forestal, de aguas, y demás legislaciones sectoriales, y en particular de las normas, reglamentaciones o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora del parque natural. En el caso de que la normativa contenida en este plan resultara más detallada o protectora se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este plan especial.  
7. El establecimiento de zonas de protección y categorías de suelos o actividades se realiza únicamente a los efectos protectores de este plan, sin que ello presuponga la existencia de otras consideraciones urbanísticas o de ordenación territorial. Las normas y recomendaciones contenidas en este plan constituyen un elemento más a tener en cuenta a la hora de proceder a la ordenación integral del territorio mediante el correspondiente planeamiento general o director.  
8. Las determinaciones contenidas en este plan no suponen clasificación urbanística del suelo ni prejuzgan la clasificación que el mismo haya de recibir en los planes generales de ordenación municipal o las normas subsidiarias de planeamiento municipal.  
Artículo cuarto. Vigencia y revisión  
1. Las determinaciones del plan especial entrarán en vigor al día siguiente de la publicación del acuerdo de su aprobación definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el plan por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.  
2. La revisión o modificación de las determinaciones del plan podrá realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se han seguido para su aprobación.  
3. No se considerará revisión o modificación del plan especial la alteración de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo introducida por los planes generales de ordenación o normas subsidiarias de planeamiento municipal que se aprueben con posterioridad, siempre que dicha alteración:  
a) tenga como finalidad ajustar las determinaciones del plan especial a la realidad existente en el momento de la aprobación del mismo;  
b) sea de escasa entidad no modifique la superficie protegida en más de un 3%; y  
c) se halle justificada a juicio del órgano que haya de conceder la aprobación definitiva del plan general o las normas subsidiarias de que se trate.  
Artículo quinto. Contenido  
1. Normativa:  
La normativa del presente plan se divide en dos grandes apartados. El primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.  
2. Planos:  
El plan especial incluye los siguientes planos:  
i) Cartografía informativa (planos números 1 al 14).  
ii) Cartografía de ordenación (planos números 15 al 20).  
3. Programa de actuación.  
4. Estudio económico-financiero.  
Artículo sexto. Interpretación  
1. En la interpretación de este plan especial deberá atenderse a lo que resulte de, su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del plan.  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del plan prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.  
3. En la aplicación de este plan especial prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del parque natural.  
Artículo séptimo. Informe del Consejo Directivo del Parque Natural  
En todos aquellos supuestos en que resulte necesaria la emisión de informe por parte del Consejo Directivo del Parque Natural de acuerdo con lo previsto en el artículo 7.3 del Decreto 89/1986, deberá obtenerse éste con anterioridad a la licencia o autorización correspondiente. El informe negativo de dicho consejo directivo impedirá la concesión de la licencia o autorización, pero su carácter positivo no prejuzga en ningún modo la legalidad de la actuación propuesta, por lo que deberá denegarse la licencia o autorización siempre que no se ajuste a las previsiones del planeamiento y la legislación aplicables.  
TITULO II  
Normas generales de regulación de usos y actividades  
Sección primera   
Normas sobre protección de recursos y del dominio público  
Artículo octavo. Protección de recursos hidrológicos  
1. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua.  
a) La realización de obras o actividades en los cauces públicos y sus márgenes se someterán a los trámites y requisitos exigidos por el artículo 69 de la Ley de Aguas de 1985. Quedan prohibidas las obras, construcciones, plantaciones o actividades que puedan dificultar el curso de las aguas en los cauces de los canales, acequias y barrancos, así como en las zonas inundables delimitadas con arreglo a lo previsto en la legislación de aguas, cualquiera que sea el régimen de propiedad y la calificación de los terrenos.  
b) En aplicación del artículo 90 de la Ley de Aguas de 1985, en la tramitación de autorizaciones y concesiones, así como en los expedientes para la realización de obras, con cualquier finalidad, incluyendo la corrección de cuencas, que puedan afectar a los cauces y sus zonas de protección, se exigirá la presentación de un estudio de impacto ambiental, en el que se justifique que no se producirán consecuencias que afecten adversamente a la calidad de las aguas y al medio ambiente.  
c) Las riberas de los canales, acequias y barrancos se dedicarán preferentemente a usos de carácter forestal, bien mediante su regeneración con especies apropiadas, bien mediante la conservación de las especies autóctonas existentes. En este sentido, se promoverán las acciones necesarias para asegurar la titularidad pública de estos terrenos.  
d) Previamente a la realización de actividades de limpieza, monda, desbroce y dragado de canales, acequias, barrancos y sus márgenes, deberá informarse a la dirección del parque natural que podrá, a tal efecto, dictar las correspondientes recomendaciones a que deberán ajustarse dichas actuaciones.  
2. Lago y lagunas.  
a) Con carácter general y con la excepción de las actuaciones necesarias para la práctica del cultivo del arroz, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad y a disminuir la cantidad de las aguas en los ecosistemas lacustres, así como aquellas obras e infraestructuras que alteren el flujo hídrico o supongan un manejo abusivo del mismo y de sus recursos naturales, salvo las acciones necesarias para mejorar la calidad de las aguas.  
b) Con independencia de las limitaciones previstas por el artículo 88 de la Ley de Aguas de 1985, se establece un perímetro de protección para el lago de la Albufera de 500 metros alrededor de la línea que delimitan las parcelas de cultivo más próximas al lago, y se recoge en el plano de ordenación. En dicho perímetro se exigirá el informe favorable del Consejo Directivo del Parque Natural con carácter previo a la concesión de autorización o licencia para la realización de cualquier actividad que lleve aparejada o pueda acarrear una degradación del medio físico, tales como apertura de caminos, obras de asfaltado, instalaciones o infraestructuras de cualquier tipo, obras de edificación.  
c) Dentro de la franja de protección de 500 metros, sólo se admitirán aquellas actividades ligadas al mantenimiento de los usos agrarios y forestales actualmente existentes, sin perjuicio de lo dispuesto en el punto anterior. En esta franja se prohibe igualmente la construcción de cualquier tipo de nueva vivienda o edificación, incluidas las vinculadas a la explotación de los recursos primarios.  
d) Quedan prohibidas en el lago de la Albufera y demás complejos lacustres la navegación recreativa en general, incluyendo las tablas a vela (windsurfing) y la utilización de medios como el fueraborda y los aerodeslizadores (hovercrafts), con excepción de los expresamente autorizados por el Ayuntamiento de Valencia y la dirección del parque.  
e) Quedan prohibidas la práctica cinegética y la pesca deportiva.  
f) Las disposiciones de las normas particulares para la categoría de espacios sujetos al grado de protección especial integral complementan las del presente artículo para todos los ecosistemas lacustres.  
g) Se prohiben las obras de dragado del fondo del lago, con excepción de las que afecten a una superficie reducida debiendo ser justificada suficientemente mediante un estudio y la correspondiente evaluación del impacto ambiental.  
3. Protección de ullals.  
a) Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que supongan una alteración de la calidad y cantidad de las aguas en estos ecosistemas, así como aquellas obras e infraestructuras que alteren el flujo hídrico o supongan manifiestamente un manejo abusivo del mismo tales como captaciones de agua, vertidos, etc.  
b) Queda prohibido cualquier tipo de aprovechamiento de los recursos vivos contenidos en estos espacios, incluidos los de carácter deportivo o recreativo.  
c) Para estos espacios se establece un perímetro de protección de 25 metros a partir de la línea definida por el mínimo nivel alcanzado por el agua, en el que únicamente se permitirán aquellas actividades compatibles con el mantenimiento de las condiciones necesarias para su conservación.  
d) Se promoverá la adquisición pública de estos espacios y su franja de protección.  
4. Protección de aguas subterráneas.  
a) Queda prohibido, el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas profundas o superficiales.  
b) La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de viviendas sólo podrá ser autorizada cuando se den las suficientes garantías de que no suponen riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas. En caso de existir dudas sobre la inocuidad de las fosas o cuando así lo aconseje la magnitud o concentración del proyecto, se exigirá la presentación, con la solicitud de licencia urbanística, de los estudios hidrogeológicos necesarios para garantizar tales extremos.  
5. Vertidos.  
a) En aplicación del artículo 89 de la Ley de Aguas de 1985, se prohibe el vertido directo o indirecto a los cauces, lagunas o acuíferos subterráneos, de aguas residuales cuya composición química o contaminación bacteriológica puedan alterar las aguas con daños para la salud pública o para los aprovechamientos inferiores, tanto comunes como especiales. Asimismo, queda prohibido acumular residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o de degradación de su entorno.  
b) Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, exceptuando las autorizadas para conectar directamente con la red general de alcantarillado, se exigirá la justificación del tratamiento que haya de darse a los mismos a fin de evitar la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a que vaya destinada.  
c) En aplicación del artículo 95 de la Ley de Aguas de 1985, el otorgamiento de licencia urbanística o de apertura para estas actividades quedará condicionado a la obtención de la correspondiente autorización de vertido, sin perjuicio de lo dispuesto en el punto anterior.  
6. Captaciones de agua.  
a) Dada la importancia que supone el aporte de aguas subterráneas para el conjunto del sistema hídrico del parque natural y para el mantenimiento del equilibrio de sus ecosistemas, quedan prohibidas las aperturas de nuevos pozos o captaciones de agua dentro de los límites del propio parque, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de uso público, siempre que se justifique ésta como la única forma de abastecimiento posible.  
Artículo noveno. Protección de la vegetación silvestre  
1. Formaciones vegetales.  
a) Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente plan todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agraria.  
2. Tala y recolección.  
La tala y recolección de especies vegetales silvestres en áreas no cultivadas en el ámbito del parque natural queda sometida a informe previo favorable del consejo directivo.  
3. Especies exóticas.  
Queda prohibida la introducción y repoblación con especies no autóctonas en el ámbito del parque. En las zonas actualmente ajardinadas se evitará la invasión de las especies exóticas en los espacios naturales colindantes, debiendo sustituirse éstas por especies autóctonas en las áreas ajardinadas de dominio público.  
4. Regeneración de las formaciones vegetales.  
En la franja de protección del lago de la Albufera se promoverá como uso preferente el ecológico, basado en la adquisición de suelo público y la regeneración de la vegetación natural de carácter palustre.  
Artículo diez. Protección de la fauna  
1. Con carácter general se prohiben las actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de pollos, huevos y adultos e instalación de trampas y cepos.  
2. Especies exóticas.  
Queda prohibida la introducción de especies animales no autóctonas en el ámbito del parque natural, con excepción de su utilización para el control biológico de plagas que realice la Conselleria d'Agricultura i Pesca.  
3. Especies protegidas.  
La caza y captura de especies animales deberá respetar en todo caso la normativa establecida en los reales decretos 3181/1980, de 30 de diciembre, y 1497/1986, de 6 de junio, y el Decreto 97/1986, de 21 de julio, del Consell de la Generalitat, y demás legislación por la que se protegen determinadas especies.  
4. Limitación de tránsito.  
Los órganos gestores y administradores del parque podrán, a instancia de los servicios técnicos, cuando así lo estimen conveniente, delimitar puntualmente aquellos sectores del territorio de acceso público donde se controlará, con carácter transitorio, la permanencia y el tránsito de personas y/o vehículos y embarcaciones por razones ecológicas como por ejemplo áreas de cría, ecosistemas en regeneración y áreas de mayor concentración faunística.  
Artículo once. Protección de los suelos  
1. Movimientos de tierras.  
Estarán sujetos a previa licencia urbanística, para cuya tramitación será requisito indispensable el informe previo favorable del consejo directivo del parque. Quedan exceptuadas de la obtención de licencia las labores de preparación y acondicionamiento de suelos relacionadas con la actividad agrícola, tales como nivelación de terrenos, arado y fangueo.  
2. Protección de vertientes.  
En las vertientes con pendiente superior al 15% no se admitirá, en ningún caso, el aterrazamiento del terreno ni la destrucción de la vegetación existente para su transformación agrícola o cualquier otro uso. En estas áreas se promoverá como uso preferente el forestal, fomentándose las actividades de regeneración de la cubierta vegetal con especies autóctonas, a efectos de evitar problemas de erosión Y mejorar la calidad paisajística de estos espacios.  
Artículo doce. Protección del paisaje  
1. Publicidad estática.  
a) Se prohibe, fuera de los suelos clasificados como urbanos o urbanizables, la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio (roquedos, árboles o laderas) como sobre las edificaciones. Se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados a la estructura ambiental, donde se instalen, así como todos los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del parque.  
b) Se consideran fuera de ordenación los elementos de publicidad actualmente existentes que se hallen en contradicción con lo dispuesto en el punto anterior, por lo que no podrán renovarse las concesiones actualmente vigentes y deberá procederse a su desmantelamiento una vez concluidos los plazos de concesión.  
2. Hitos y elementos naturales y paisajísticos singulares.  
El planeamiento municipal tendrá presente, y cuidará en su ordenación, la integración en el paisaje de aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como roquedos, dunas, árboles ejemplares, etc., para los que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.  
3. Protección de las características constructivas tradicionales.  
a) Los elementos constructivos tradicionales existentes en el ámbito del parque natural, tales como ermitas, barracas, casetas de motor, serán objeto de especial protección, a fin de garantizar la conservación y recuperación de los valores arquitectónicos y tipológicos relacionados con las actividades tradicionalmente desarrolladas en el territorio, conforme a lo establecido por la Ley 13/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español.  
b) Para su restauración, la iniciativa privada podrá recabar colaboración técnica y económica de la administración competente, que la otorgará en función de los medios humanos y materiales de que disponga.  
Artículo trece. Protección del litoral  
1. En el dominio público marítimo-terrestre no podrán realizarse más construcciones que las directamente vinculadas a la conservación del mismo o los servicios de salvamento y socorrismo, conforme a lo establecido por la Ley 22/1988, de Costas.  
2. Las actividades constructivas y residenciales en los espacios situados en la franja costera respetarán las servidumbres legales establecidas por la Ley de Costas.  
3. En los espacios calificados como de protección especial integral no se podrá realizar la limpieza de playas por medios mecánicos, ni llevar a cabo obras e infraestructuras marítimo-terrestres de carácter permanente, sumergidas o no.  
4. Sin perjuicio del cumplimiento de los requisitos establecidos en la legislación de costas, la implantación de instalaciones, sea cual sea su finalidad, en las playas del parque deberá tener en cuenta la necesidad de adecuación de las mismas al entorno en que se asienten en cuanto a tipología, elementos constructivos y dimensiones, debiendo contar con el informe previo favorable del consejo directivo para la tramitación de la correspondiente licencia urbanística.  
5. Se prohibe la extracción de áridos en las playas y formaciones arenosas incluidas en el ámbito de este plan especial, con excepción de las obras de defensa y regeneración de playas que puedan emprenderse.  
6. Las zonas de estacionamiento se localizarán en lugares que eviten la degradación del paisaje y la obstrucción de la panorámica sobre y desde el mar.  
7. Serán admisibles, salvo cuando lo especifiquen las normas particulares, únicamente los equipamientos directamente vinculados al mar, tales como servicios de playa (duchas, papeleras, aseos, etc) e instalaciones de deportes náuticos, en las áreas especialmente delimitadas para su ubicación, debiendo estar concebidos de manera que se integren en el entorno donde se asienten.  
8. Las obras de regeneración de playas y de las formaciones de dunas que se deban llevar a cabo en el ámbito del parque habrán de contar con el informe favorable del consejo directivo previo a la concesión de licencia. Para ello será indispensable la presentación de la correspondiente evaluación de impacto ambiental en la que, al menos, se justifiquen y evalúen los siguientes aspectos:  
- Adecuación de la obra a los objetivos naturalísticos de protección y regeneración establecidos en este plan especial.  
- Origen y tipología de las arenas y su impacto, tanto en el lugar de extracción como en el de depósito.  
- Actuaciones de mantenimiento posterior y, en especial, de aquellas que tiendan a la regeneración natural de estos sistemas.  
- Cuando sea necesario fijar los cordones de dunas, sólo podrán emplearse aquellas especies que sean propias de los ecosistemas de dunas de la zona o que constituyan la vegetación autóctona de estos ambientes.  
Sección segunda Normas sobre regulación de actividades.  
Artículo catorce. Infraestructuras  
1 . Requisitos.  
La realización de obras para la instalación de infraestructuras de cualquier clase deberá atenerse, además de a las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, a los siguientes requisitos:  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, para evitar la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.  
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.  
2. Estudio de impacto ambiental.  
a) La realización de obras de infraestructura deberá llevarse a cabo teniendo en cuenta, entre otros aspectos, la necesidad de minimizar el impacto medioambiental de las mismas. A tal fin, los proyectos de obra de nueva planta o ampliación para la construcción de: tendidos eléctricos y telefónicos; infraestructuras de abastecimiento de aguas y saneamiento; carreteras y caminos; vías férreas, y otras infraestructuras en general, deberán acompañarse del correspondiente estudio de impacto ambiental, a efectos de posibilitar la emisión del informe preceptivo por parte del consejo directivo del parque.  
b) El estudio de impacto ambiental de las obras de infraestructura contendrá las medidas que deben tomarse para la restauración paisajística del área, y analizará no sólo el impacto final de las infraestructuras, sino también el de las obras necesarias para su ejecución, presentando las alternativas de trazado o de emplazamiento consideradas, los criterios de evaluación utilizados y la justificación de la alternativa escogida.  
c) El informe favorable del consejo directivo del parque será requisito indispensable para la tramitación de la correspondiente licencia urbanística.  
d) En los espacios sujetos al grado de protección especial integral, las infraestructuras actualmente existentes deberán adecuarse a las condiciones paisajísticas del entorno para aminorar el eventual impacto negativo que puedan producir. Asimismo, las líneas telefónicas y eléctricas de baja tensión existentes en estos espacios y en sus respectivos perímetros de protección deberán discurrir enterradas.  
Artículo quince. Actividades extractivas y mineras  
Quedan prohibidas en el ámbito del parque natural las actividades extractivas y mineras.  
Artículo dieciséis. Actividades agrarias  
1 . Concepto y normas aplicables.  
Se considerarán agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales. El ejercicio de estas actividades deberá someterse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación.  
2. Construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad agraria.  
a) Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria, las instalaciones de primera transformación de productos, y las infraestructuras de servicio a la explotación, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la tipología de los aprovechamientos a que se dedique la explotación en que hayan de instalarse.  
b) Las construcciones, instalaciones e infraestructuras, incluidos los invernaderos permanentes o de obra consolidada, deberán contar con la autorización del consejo directivo, con carácter previo a la obtención de la correspondiente licencia urbanística.  
e) En todos los casos, será necesario para la concesión de la licencia su justificación mediante un informe previo de la Conselleria d'Agricultura i Pesca en el que se demuestre la vinculación directa de estas construcciones, instalaciones o infraestructuras a la explotación agraria, así como su conformidad con los planes o normas de carácter sectorial.  
d) Las normas particulares de este plan establecen las categorías de protección en las que estas construcciones, instalaciones o infraestructuras quedan prohibidas.  
3. Productos fitosanitarios.  
a) El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes, y a las determinaciones contenidas en este plan especial.  
b) En los perímetros de protección definidos en tomo al lago y ullals se someterá el uso de productos fitosanitarios a regulación específica por parte de los organismos competentes, con carácter más restrictivo que en el resto del parque y teniéndose en cuenta las recomendaciones que establezca para su empleo, los servicios técnicos del parque.  
4. Instalaciones ganaderas.  
Quedan prohibidas las instalaciones ganaderas en el ámbito del parque natural.  
5. Piscifactorías.  
a) Se prohibe la implantación de piscifactorías intensivas en el ámbito del parque natural, entendiéndose éstas por instalaciones dedicadas a la cría astacícola y piscícola de carácter intensivo con fines comerciales cuya producción sobrepase los 500 kgs/ha/año, de biomasa. En cualquier caso, la dotación de agua de renovación por hectárea no podrá ser superior a la del arrozal, no admitiéndose infraestructuras que conlleven obras de fábrica distintas de las permitidas por las normas particulares de este plan.  
b) Las normas particulares de este plan establecen las categorías de protección en las que se permiten este tipo de instalaciones.  
Artículo diecisiete. Caza y pesca  
1. Actividad cinegética.  
a) La actividad cinegética en el ámbito del parque se ajustará a los períodos y condiciones establecidos en la legislación específica, así como a las determinaciones contenidas al respecto en este plan especial.  
b) Se promoverá la calificación de los terrenos que se hallen fuera de los cotos de caza actualmente existentes como zonas de reserva por parte de los organismos competentes, así como la de aquellos terrenos que queden libres con posterioridad a la aprobación de este plan especial.  
e) Queda prohibida la actividad cinegética en los espacios sujetos a protección especial integral por este plan especial, así como en los perímetros de protección delimitados, al efecto, en la cartografía de ordenación.  
d) La práctica de las «cabilas» o períodos de caza continuada no debe realizarse por un período superior a tres (3) días, quedando ésta condicionada a la existencia de un régimen de vedados.  
e) Los cotos que deseen realizar «cabilas» deberán solicitarlo previamente a la dirección del parque natural, especificando la zona del coto en que se van a practicar que quedará convenientemente delimitada y no llegará a superar el 70% de la superficie total del coto.  
f) La práctica cinegética en los cotos incluidos dentro del parque natural se permite durante dos (2) días por semana, consecutivos o no, según acuerde el consejo directivo de acuerdo con las circunstancias concretas de cada temporada, en los meses de octubre, noviembre y diciembre, y un (1) día por semana en los meses restantes.  
g) La veda no podrá ser abierta antes del 15 de octubre, ni finalizar posteriormente al 31 de enero; no llegando a sumar, en ningún caso, más de treinta (30) días hábiles por temporada. En los cotos sometidos al régimen de vedados, se podrá adelantar la fecha de apertura de la veda en aplicación del régimen de excepcionalidad previsto en el artículo 6º del Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre.  
h) El consejo directivo propondrá al organismo competente la exclusión temporal o permanente del conjunto de especies susceptibles de aprovechamiento de todas aquellas cuyas poblaciones precisen de protección por cualquier causa.  
2. Actividad pesquera.  
a) La actividad pesquera de carácter profesional en el ámbito del parque natural quedará sometida a los planes y normas específicas establecidos por los organismos competentes. ,  
b) Se permite la pesca deportiva en aquellos espacios que no se hallen incluidos en la categoría de protección especial integral.  
Artículo dieciocho. Actividad industrial  
1. Por considerarse incompatible con los objetivos del parque natural, quedan prohibidas las nuevas implantaciones de actividades industriales de cualquier tipo en el ámbito de este plan especial.  
2. Las industrias, actualmente existentes, que se asienten sobre suelo calificado para uso industrial previamente a la aprobación de este plan, podrán continuar su actividad, conservando y mejorando las instalaciones actuales. En los espacios no sometidos a los niveles de protección especial integral o protección especial ecológica, será admisible 19 ampliación del volumen edificado en una proporción no superior al 25% del total de la instalación existente en el momento de aprobación de este plan, no pudiendo incrementarse la altura en las nuevas edificaciones. En aquellas industrias que se ajusten a las condiciones señaladas anteriormente y se hallen situadas colindantes con el límite del parque natural, se admitirá, además, un incremento de superficie no superior al 25% del ocupado en el momento de la aprobación de este plan especial. En cualquier caso, será preceptivo el informe favorable del consejo directivo del parque con carácter previo a la concesión de la correspondiente licencia urbanística.  
3. Los edificios sitos en suelo no urbanizable que previamente a la aprobación del plan especial alberguen industrias no relacionadas con la manipulación, almacenamiento o envasado de productos agrícolas y que no se ajusten a las determinaciones del apartado anterior, tendrán la consideración, a efectos urbanísticos, de fuera de ordenación, siéndoles de aplicación el régimen establecido por los artículos 60 y 61 de la Ley del Suelo.  
4. La continuidad de los usos industriales existentes en el momento de la aprobación del plan especial queda vinculada a la continuación de las actividades actualmente existentes. En ningún caso se admitirá la sustitución de los usos actuales por otros usos industriales, excepto los relacionados con la manipulación y almacenamiento de productos agrarios.  
Artículo diecinueve. Actividades recreativas  
1. Instalaciones y adecuaciones.  
a) La construcción de instalaciones o edificaciones de carácter recreativo sólo se permitirá en aquellos espacios expresamente indicados para este tipo de uso en la ordenación de este plan especial y en las condiciones establecidas en el mismo. La aprobación de proyectos de urbanización o el otorgamiento de licencias urbanísticas o de actividad exigirá el informe previo favorable del consejo directivo del parque.  
b) Las construcciones e instalaciones actualmente existentes en alguno de estos espacios, siempre que no entren en contradicción con las determinaciones de este plan, y con las normas particulares establecidas para estos espacios, deberán ajustarse a la normativa sectorial que les sea de aplicación, a efectos de regularizar su situación.  
c) Las construcciones o instalaciones existentes en el momento de la entrada en vigor de este plan que no se ajusten a las previsiones del mismo o a las determinaciones de la legislación sectorial aplicable se considerarán, a efectos urbanísticos, fuera de ordenación y, por tanto, sometidas al régimen previsto en los artículos 60 y 61 de la Ley del Suelo.  
2. Construcciones nuevas y cambios de uso.  
a) La construcción de instalaciones o edificaciones de cualquier clase que hayan de emplazarse en los espacios debidamente indicados para este tipo de uso por este plan especial, estará en todo caso sujeta a la previa obtención de licencia urbanística y de apertura, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional, una vez obtenido el correspondiente informe favorable del consejo directivo.  
b) Los mismos requisitos serán de aplicación para la implantación de usos turísticos y recreativos que resulten de la reconversión de edificios ya existentes. La reconversión no podrá conllevar un aumento de la altura de la edificación, deberá resolver adecuadamente la depuración de vertidos y se ajustará a las características paisajísticas de la zona  
c) La localización de las instalaciones y construcciones permitidas por las normas particulares en este tipo de espacios siempre se realizará en los sectores más degradados debiendo preservarse estrictamente aquellos hitos, elementos y enclaves naturales destacados, que contengan estas áreas, para los que deberá garantizarse su preservación e integración en el conjunto de las actuaciones.  
3. Campamentos de turismo.  
a) Para la obtención de licencia urbanística, una vez conseguido el informe favorable del consejo directivo, deberá presentarse el correspondiente proyecto con los datos técnicos y de diseño referentes a accesos, zonas de acampada, instalaciones y servicios comunes, zonas de protección, dotación de agua y evacuación de residuales, que justifiquen su adecuación a lo dispuesto en este plan, sin perjuicio del cumplimiento de las disposiciones contenidas en el Decreto de 63/1986, de 19 de mayo, el Decreto GV 73/1989, de 15 de mayo, sobre requisitos mínimos de infraestructura en los alojamientos turísticos y demás normativa sectorial aplicable.  
b) Las fincas sobre las que se autorice la instalación de campamentos de turismo adquirirán la condición de indivisibles, haciéndose constar la misma mediante anotación en el registro de la propiedad. Para la cancelación de dicha anotación será necesario presentar certificación acreditativa de la terminación del uso de la finca como campamento de turismo, expedida por la comisión provincial de urbanismo. La existencia de viario e infraestructura exigidos para su instalación no podrá, en ningún caso, generar derechos de reclasificación del suelo, viniendo obligados los promotores a restituir el terreno a su estado original eliminando las infraestructuras realizadas cuando sean requeridos para ello.  
4. Acampada libre.  
Queda prohibida en todo el ámbito del parque natural.  
Artículo veinte. Actividades de urbanización y edificación.  
1. Criterios de localización.  
a) Las actividades de urbanización estarán prohibidas dentro de los espacios sometidos a cualquiera de las categorías de protección previstas en este plan, debiendo orientarse preferentemente la demanda hacia los núcleos urbanos o, en los casos y con las condiciones que establezca el planeamiento general, hacia las zonas en que dicha actividad resulte compatible con las previsiones del presente plan.  
b) En cualquier caso, queda prohibida la edificación de viviendas de cualquier clase en suelo no urbanizable.  
2. Construcciones vinculadas a explotaciones agrarias.  
a) Se autorizan únicamente las construcciones no residenciales ligadas inexcusablemente a la explotación de recursos agrarios o a la guardería de instalaciones o infraestructuras, quedando excluidas en todas aquellas zorras en que así lo dispongan expresamente las Normas Particulares de este plan especial.  
b) Las normas urbanísticas del planeamiento municipal podrán completar las condiciones y características edificatorias para el suelo no urbanizable, siempre y cuando no contravengan las disposiciones señaladas en las normas generales y particulares de este plan.  
Artículo veintiuno. Vertederos  
Quedan prohibidos los vertederos de cualquier tipo en el ámbito de aplicación de este plan especial, incluidos los actualmente existentes, que deberán ser desmantelados y restaurados los terrenos afectados, a partir de la aprobación de este plan.  
Artículo veintidós. Construcciones y edificaciones de utilidad pública e interés social  
1. Requisitos.  
a) Las construcciones o instalaciones vinculadas a fines de utilidad pública o interés social se someterán a los trámites previstos en el artículo 44.2 del Reglamento de Gestión Urbanística, previo cumplimiento de los siguientes requisitos:  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Declaración de utilidad pública e interés social.  
- Autorización expresa del organismo sectorial competente.  
- Informe favorable del consejo directivo del parque.  
b) La adaptación o transformación de edificaciones existentes a los usos citados precisará de los mismo requisitos, salvo para los centros de enseñanza y culturales, que se asimilarán al caso de la adaptación de edificaciones existentes a usos turístico- recreativos.  
c) Las normas particulares de este plan determinan las zonas en que estas construcciones y edificaciones públicas quedan expresamente prohibidas.  
Sección tercera  
Edificación  
Artículo veintitrés. Condiciones de edificación  
1. Se permite la edificación de nueva planta (con las limitaciones que establezca el planeamiento urbanístico municipal), sólo en aquellas áreas no sujetas a cualquiera de lo s grados de protección establecidos en este plan.  
2. La implantación de nuevas actividades o ampliación de las existentes destinadas a facilitar el uso público y disfrute o la conservación del parque natural se realizará preferentemente en edificaciones existentes en el momento de la aprobación del plan.  
Artículo veinticuatro. Condiciones estéticas y ambientales  
En las obras de nueva planta y en las de acondicionamiento y reestructuración serán de aplicación las siguientes condiciones ambientales y estéticas, siempre y cuando el planeamiento municipal carezca de ordenanzas reguladoras de esta materia:  
1. Las nuevas construcciones y las modificaciones de las existentes deberán responder en su diseño y composición a las características predominantes del ambiente en que hayan de emplazarse. A tal fin, se pondrá especial cuidado en armonizar sistemas de cubierta, comisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición , materiales, color y detalles constructivos. A los fines de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis del impacto sobre el medio en que se localicen, con utilización de documentos gráficos.  
2. Las fachadas de los edificios públicos o privados, así como sus medianeras y paredes unidas al descubierto, aunque no sean visibles desde la vía pública, deberán conservarse en las debidas condiciones de seguridad, higiene y estética. Los propietarios vendrán obligados a proceder a su revoco, pintura o blanqueo siempre que lo disponga la autoridad municipal.  
3. Todos los paramentos visibles desde el exterior deberán tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose la impermeabilización de los mismos con materiales bituminosos de colores oscuros o cualesquiera otros revestimientos no adaptados a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que estos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán con condiciones de composición y materiales similares a los de la fachada principal.  
4. Los cuerpos construidos sobre la cubierta del edificio: torreones de escalera, torres de refrigeración, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc., quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Se procurará especialmente la integración, ocultándolos o empotrándolos en los paramentos. Las líneas de conducción eléctricas y telefónicas, así como las antenas de televisión y radio no han de ser visibles desde la vía pública.  
5. Las obras de nueva edificación deben proyectarse considerando las características naturales del terreno, así como su posición respecto a hitos u otros elementos paisajísticos, su incidencia visual sobre el entorno y el perfil de la zona. Asimismo, deberán tener en cuenta la adecuación de la solución formal a la tipología y materiales característicos del área y demás parámetros definidores de su integración en el medio (altura del edificio, volumen de edificación, etc.).  
Los Ayuntamientos podrán exigir que se aporte un estudio de visualización y del paisaje en sus estados actual y futuro, con la implantación del edificio proyectado, así como imponer criterios selectivos o alternativos para el empleo armonioso de los materiales de edificación, urbanización y ajardinamiento y sobre las coloraciones admisibles.  
6. Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales, tales como motores, molinos, etc, relacionados con las labores agrícolas, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación.  
7. Las edificaciones actualmente existentes que resulten incompatibles con los objetivos y determinaciones del plan especial quedarán calificadas como fuera de ordenación y, por lo tanto, sometidas al régimen previsto en los artículos 60 y 61 de la Ley del Suelo.  
TITULO III  
Normas particulares  
Sección primera  
Concepto y aspectos generales.  
Artículo veinticinco. Concepto  
1. A los efectos de. particularizar las normas protectoras establecidas mediante este plan, se han distinguido las siguientes zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades propias de protección, conservación y mejora:  
- Espacios sujetos al grado de protección especial integral.  
- Espacios sujetos al grado de protección especial ecológica 1 y protección especial ecológica II.  
- Espacios sujetos al grado de protección especial recreativa o naturalística.  
- Espacios sujetos al grado de protección especial agrícola.  
2. Las determinaciones inherentes a cada una de estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer la intensidad de los usos y las actividades permitidas y prohibidas por este plan especial.  
Artículo veintiséis. Interpretación  
En todo lo no regulado por estas normas particulares serán de aplicación, subsidiariamente, las disposiciones contenidas en las normas generales de regulación de usos y actividades.  
Sección segunda  
Protección especial integral  
Artículo veintisiete. Caracterización  
Tienen esta consideración aquellos espacios del parque natural que por su fragilidad y sus relevantes valores ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos, constituyen el máximo exponente de la singularidad y excepcionalidad de los diferentes subsistemas del parque. El extraordinario valor de estos espacios y su vital importancia para el mantenimiento de un gran número de especies animales y vegetales, exigen una regulación de usos excepcionalmente restrictiva que asegure su conservación dentro del regresivo conjunto de las zonas húmedas litorales mediterráneas.  
Artículo veintiocho. Localización geográfica  
Se incluyen en esta categoría el espacio constituido por el lago de la Albufera, incluyendo las matas y el cinturón de vegetación perilacustre, así como otros espacios lacustres de menor dimensión, como la Bassa de Sant Llorenç y su marjal circundante y el Estany de La Plana. También quedan incluidos dentro de esta categoría el espacio formado por la Devesa, con excepción de las áreas urbanizadas y calificadas como de protección especial recreativa o naturalística; las formaciones de dunas poco alteradas situadas en el término municipal de Cullera, la duna fósil o Penyeta del Moro y otras dunas activas en el área de el Perellonet. Y, finalmente, son objeto de protección especial integral los ullals existentes en el ámbito del parque natural. Todos estos espacios quedan señalados y delimitados en la correspondiente cartografía de ordenación.  
Artículo veintinueve. Usos permitidos  
1. Son usos permitidos, con carácter general, todos aquellos dirigidos a conseguir una mejor y más efectiva conservación y potenciación de los recursos renovables o no. Así pues, estos espacios, estarán preferentemente dirigidos hacia actividades científicas, de conservación e interpretación de la naturaleza.  
2. La actividad tradicional de la pesca profesional que se desarrolla en estos espacios quedará como uso permitido de acuerdo con las limitaciones dispuestas en este plan especial.  
3. Se considerarán usos excepcionalmente autorizables aquellos de carácter recreativo o naturalístico que no supongan eventuales riesgos de degradación medioambiental y que impliquen una utilización pasiva del espacio, tales como senderismo controlado, recreo pasivo, piragüismo debidamente autorizado y regulado por el consejo directivo del parque.  
4. Labores de conservación y regeneración de ecosistemas, supresión de viales y otras infraestructuras, así como las acciones tendentes a posibilitar las actividades científicas, naturalísticas y didáctico- ecológicas que contribuyan a difundir el conocimiento de estos importantes ecosistemas.  
5. Instalación de infraestructuras y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico- ecológicas, las cuales deberán contar con el informe favorable del consejo directivo del parque.  
6. Infraestructuras de carácter blando (senderos, cercados, barreras, defensas anti- circulación, etc.) cuando su destino sea el de apoyo a la ejecución de las actividades compatibles con las necesidades de protección para estos espacios.  
Artículo treinta. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos con carácter general todos los que comporten alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se consideran estrictamente prohibidos aquellos usos y actividades que puedan suponer un manejo abusivo de las aguas y contribuyan a alterar la cantidad y calidad de las mismas; así como los que puedan afectar a la riqueza biológica del parque.  
Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:  
2. Las actividades cinegéticas y cualquier aprovechamiento de los recursos vivos, salvo los especificados en los artículos 17 y 29 de estas normas.  
3. La tala, desbroce y recolección de la vegetación silvestre excepto cuando sea autorizado expresamente por la dirección del parque con fines científicos o de mantenimiento.  
4. Las obras de captación de aguas que puedan alterar en algún grado las condiciones de los complejos húmedos o las que supongan retención, apropiación o manejo abusivo de los flujos hídricos.  
5. Las obras de desmontes, aterramientos y rellenos.  
6. La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de los recursos vivos, incluyendo dentro de las mismas las instalaciones de primera transformación, invernaderos, establos, piscifactorías, astacifactorías y cualquier tipo de infraestructuras vinculadas a la explotación de recursos.  
7. Las construcciones y edificaciones públicas singulares no relacionadas con los usos permitidos.  
8. Las construcciones residenciales de cualquier tipo.  
9. Los establecimientos, infraestructuras y equipamientos de cualquier tipo, incluso desmontables, no relacionadas directamente con los usos permitidos.  
10. La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, así como cualquier forma de publicidad que no sea de carácter institucional destinada a proporcionar información sobre el espacio objeto de protección, sin que supongan deterioro del paisaje.  
11. Los aprovechamientos agrícola y ganadero.  
12. El tráfico motorizado y la equitación, excepto cuando se refiera a los servicios propios del parque, y el paseo peatonal acompañado de animales domésticos sueltos que puedan provocar daños y molestias a la fauna.  
Sección tercera  
Protección especial ecológica  
Artículo treinta y uno. Caracterización  
Constituyen esta categoría aquellos espacios de marcada uniformidad y homogeneidad con alta singularidad paisajística y con una función ambiental complementaria de destacada importancia, que suelen presentar, por lo general, un aprovechamiento productivo tradicional, centrado en el cultivo del arroz.  
En estos espacios, resulta imprescindible limitar la realización de actividades constructivas y transformadoras del medio, a excepción de aquellas estrictamente necesarias para el mantenimiento de este aprovechamiento, que resulta compatible con la preservación de sus características y valores protegidos.  
Las zonas de huerta y áreas degradadas actualmente existentes dentro del ámbito de afección de esta categoría estarán sujetas a las normas particulares correspondientes a los espacios de protección especial ecológica, promoviéndose la restitución del uso tradicional basado en el cultivo del arroz.  
Con objeto de permitir la aplicación de una normativa más precisa y ajustada a las características, tanto fisiográficas como socioeconómicas del territorio, los espacios incluidos en esta categoría quedan subdivididos en dos niveles sujetos a distinto grado de protección, definidos como:  
Protección especial ecológica I.  
Protección especial ecológica II.  
Artículo treinta y dos. Localización geográfica  
Está constituida básicamente, por la zona de marjal que se extiende en tomo al lago de la Albufera, surcada por una densa red de acequias y canales y comunicada con el mar a través de las golas del Puçol, el Perellonet y el Perelló y por los relieves calcáreos del Cabeçol. Finalmente, completan esta categoría la franja del dominio público marítimo- terrestre que no se halla incluida en los espacios sujetos al grado de protección especial integral. Las áreas que se integran dentro de esta categoría los dos niveles de protección: protección especial ecológica I y protección especial ecológica II, aparecen señaladas en la cartografía de ordenación.  
Artículo treinta y tres. Usos permitidos  
1. Actividades o actuaciones tendentes a la recuperación, regeneración o restauración de los ecosistemas más representativos (bosque ribereño, vegetación palustre, bosque y matorral mediterráneos en los relieves calcáreos, etc.), mediante la repoblación con especies autóctonas características de este medio (sauces, olmos, carrascas, algarrobos, etc.).  
2. Serán autorizables las adecuaciones naturalísticas y recreativas con sus equipamientos e infraestructuras de apoyo, en aquellos lugares especialmente indicados por este plan.  
3. Actuaciones de carácter infraestructural que ineludiblemente deban localizarse en estos espacios y que no resulten incompatibles con los objetivos de protección de este plan especial, estando a lo dispuesto en el artículo 14 de estas normas.  
4. En la zona de marjal se permiten aquellas actividades directamente relacionadas con el cultivo del arroz. En estos espacios deberán ser mantenidas sus características fisiográficas, adoptándose las medidas necesarias que garanticen su inundabilidad, dada la importante función equilibradora que este hecho comporta en el sistema natural del parque.  
5. Se permite la pesca deportiva y tradicional en las condiciones establecidas por la legislación sectorial vigente en las golas, acequias y canales.  
6. Se permite expresamente la continuidad de las edificaciones e instalaciones existentes en el momento de la entrada en vigor de este plan que se hallen directamente ligadas al almacenamiento, manipulación o envasado de productos agrarios. Unicamente se autorizan las de nueva construcción, previo informe favorable del consejo directivo, cuando se hallen directamente relacionadas con el cultivo, manipulación o transformación del arroz, incluyendo el albergue de cosechas y maquinaria. La altura máxima de comisa será de seis metros (6 m) para el conjunto de espacios de protección especial ecológica, quedando limitada la superficie máxima para los espacios de protección especial ecológica I a 100 m2.  
7. Los enclaves de huerta estarán sujetos a las normas particulares establecidas para los espacios de protección especial ecológica. Se permite este tipo de aprovechamiento, sin que se puedan realizar en los mismos obras de consolidación de la huerta.  
8. El cultivo alternativo al arrozal durante la temporada invernal en los espacios de protección especial ecológica de nivel H, sin que ello pueda constituir una reducción definitiva de la superficie inundable, ni sea necesaria la utilización de infraestructuras permanentes que faciliten la desecación, tales como aporte de tierras, muretes, tubos enterrados, canales de obra o cualquier otra obra de fábrica.  
9. Con carácter excepcional, la dirección del parque podrá autorizar en los espacios sujetos al grado de protección especial ecológica de nivel II, la práctica de cultivos distintos del arroz con carácter rotatorio, siempre que ello no suponga un cambio definitivo en la orientación productiva de este espacio ni en las condiciones fisiográficas que definen sus características de marjal.  
Artículo treinta y cuatro. Usos prohibidos  
1. En general cualquier uso o actividad que comporte: impacto visual, acústico, degradación medioambiental o disminución de la cubierta vegetal, tales como las actividades extractivas, vertederos, escombreras, cementerios de automóviles.  
2. Especialmente, queda prohibida la realización de cualquier actividad constructiva o transformadora del medio, que pueda suponer una degradación de los valores ecológicos o paisajísticos, tales como invernaderos y vallados de obra.  
3. Los cambios de uso del suelo o transformación del mismo que, impliquen una pérdida de la cubierta forestal o de la superficie inundable; especialmente las desecaciones mediante el aporte de tierras, enterramiento de tubos de drenaje, construcción de muretes, canales de obra y cualquier obra de fábrica, sin perjuicio de lo establecido en el artículo 33.  
4. Las construcciones y edificaciones industriales, excepto las directamente relacionadas con la manipulación o transformación del arroz y las ya existentes dedicadas al almacenamiento, manipulación o envasado de productos agrarios, sin perjuicio de lo previsto en el artículo 18 de estas normas.   
5. La construcción de viviendas de cualquier clase. Las viviendas actualmente existentes destinadas a segunda residencia o no vinculadas directamente al cuidado y cultivo del arrozal quedan calificadas como fuera de ordenación, siéndoles de aplicación el régimen establecido por los artículos 60 y 61 de la Ley del Suelo.  
6. Las construcciones y edificios destinados a uso público que deban emplazarse en el medio rural, cuando no se hallen expresamente incluidas entre los usos permitidos.  
7. La utilización de productos fitosanitarios no autorizados por la legislación específica y de los admitidos, fuera de los períodos señalados para su aplicación y/o en desacuerdo con las limitaciones y condiciones establecidas.  
8. Instalaciones deportivas, incluyendo campos de tiro, cubiertos o no. En general, cualquier tipo de instalaciones destinadas a usos recreativos fuera de las áreas específicamente delimitadas para ello.  
9. Establecimientos de restauración (restaurantes, bares, merenderos y paelleros) fuera de las áreas delimitadas específicamente para este uso, salvo los que se implanten en edificaciones previamente existentes y situadas en parcelas colindantes con la red local de carreteras, que presenten usos no compatibles con arreglo a lo dispuesto en este artículo, debiendo ajustarse, además, a las siguientes condiciones:  
- La superficie máxima edificada será de 700 m2, debiendo constituir ésta un máximo del 10% de la superficie total de parcela.  
- La superficie libre de edificación se destinará a juegos infantiles, áreas ajardinadas y áreas de estacionamiento.  
- El proyecto precisará del informe previo favorable del consejo directivo del parque conforme a lo dispuesto en al artículo 19.2 de estas normas. El proyecto deberá presentar los correspondientes datos técnicos y de diseño referentes a accesos, instalaciones y usos de las áreas libres, zonas de protección, dotación de agua y evacuación de residuales, características de la edificación y diseño de ésta, acompañando un esquema gráfico idealizado que refleje el estado de la zona tras la ejecución del proyecto.  
10. Las estaciones de servicio.  
11. La apertura de caminos o carreteras que no se hallen contempladas en el programa de actuación de este plan especial, salvo en casos excepcionales, tales como concentración de parcelas o utilización conjunta de obras infraestructurales, previo informe favorable de la Conselleria d'Agricultura i Pesca y del consejo directivo del parque.  
12. La cementación y refuerzo de obra de los márgenes de canales y acequias de anchura media superior a 75 centímetros (medidos desde el borde de cada margen) en los espacios de protección especial ecológica de nivel I y en canales y acequias de anchura superior a 150 centímetros en los de nivel II. En cualquier caso, este tipo de actuaciones deberá contar con la preceptiva autorización de la dirección del parque y no afectará nunca a los fondos de canales y acequias.  
13. Las instalaciones ganaderas de cualquier tipo, excepto las que se encuentren convenientemente legalizadas antes de la entrada en vigor de este plan, las cuales no podrán ser ampliadas ni en superficie ni en volumen de edificación, debiendo ajustarse, además, a las siguientes determinaciones:  
- Las explotaciones serán de ganado vacuno o caballar.  
- Deberán contar con sistema de depuración de residuos y emisiones en condiciones reglamentarias.  
- Se ajustarán al resto de condiciones que establezca la legislación sectorial para este tipo de instalaciones.  
14. Las piscifactorías intensivas, cuyas condiciones se definen en el artículo 16 de estas normas.  
Sección cuarta  
Protección especial agrícola.  
Artículo treinta y cinco. Caracterización  
Está integrada esta categoría por los terrenos ocupados principalmente por cultivos de huerta, para los cuales, en atención a la conservación de sus valores productivos, se han planteado fuertes limitaciones para todas aquellas actividades que no están directamente relacionadas con el aprovechamiento agrario y que, por tanto, suponen en la actualidad graves conflictos de usos (actividades constructivas residenciales, industriales, vertidos incontrolados, etc.). Algunos de los espacios incluidos en esta categoría presentan altos valores paisajísticos, especialmente en lo que concierne a la tipología de huerta tradicional.  
Artículo treinta y seis. Localización geográfica  
Se corresponde básicamente con los espacios de huerta, arbolada o no, que se extiende principalmente por el cordón litoral y el sector occidental del marjal, y se encuentran delimitados y cartografiados en los planos de ordenación.  
Artículo treinta y siete. Usos permitidos  
1. Con carácter general, se permiten todas aquellas actividades e instalaciones, relacionadas con el aprovechamiento agrario de la huerta.  
2. La instalación de cercados, tanto para explotaciones agrícolas como ganaderas, siempre que se realice con materiales naturales o, preferentemente, mediante setos vivos, a efectos de evitar el impacto generado por los vallados realizados con materiales constructivos.  
3. Las construcciones, instalaciones e infraestructuras estrechamente vinculadas a la explotación agraria con una altura máxima de 6 metros. En la zona de protección especial agrícola del cordón litoral, situada en la margen oriental de la carretera VP- 1041, la superficie máxima para este tipo de instalaciones será de 100 m2, con una altura máxima de 5 metros y una superficie mínima de parcela cultivada ligada a la edificación de 8.000 m2. Para la tramitación de la correspondiente licencia urbanística se precisará su justificación, mediante informe previo de la Conselleria d'Agricultura i Pesca e informe favorable del consejo directivo del parque.  
4. Las instalaciones y adecuaciones naturalísticas y recreativas con sus equipamientos e infraestructuras de apoyo en aquellos lugares especialmente indicados por este plan.  
Con carácter excepcional, serán autorizables en los espacios de protección especial agrícola del tramo litoral comprendido entre Pinedo y el polideportivo de el Saler, las adecuaciones de uso recreativo, ajustándose a las siguientes condiciones:  
- Su ubicación se hará preferentemente sobre áreas degradadas o que soporten usos no compatibles con lo dispuesto en este artículo.  
- Los usos compatibles serán los de establecimientos de restauración, áreas de estacionamiento, juegos infantiles y áreas ajardinadas.  
- La superficie neta mínima de parcela será de 10.000 m2 y la superficie máxima edificable no será superior al 10% de la anterior.  
- La altura máxima será de 5 metros de altura de comisa y una sola planta.  
- Las adecuaciones ligadas a la zona de playas deberán garantizar escrupulosamente las condiciones necesarias de acceso público y no supondrán ninguna merma en el disfrute y uso social del dominio público marítimo- terrestre.  
- El proyecto precisará del informe favorable del consejo directivo del parque conforme a lo dispuesto en el apartado 2 del artículo 19 de estas normas. Asimismo, deberá presentar los correspondientes datos técnicos y de diseño referentes a accesos, instalaciones y usos de las áreas libres, zonas de protección, dotación de agua y evacuación de residuales, características de la edificación y diseño de ésta, acompañando un esquema gráfico idealizado que refleje el estado de la zona tras la ejecución del proyecto.  
5. Actuaciones de carácter infraestructural que ineludiblemente deban localizarse en estos espacios y que no resulten incompatibles con los objetivos de protección de este plan especial. Cuando se trate de infraestructuras viarias, hidráulicas, de saneamiento, abastecimiento o vinculadas al sistema general de telecomunicaciones será preceptivo el informe favorable del consejo directivo, previamente a la concesión de licencia urbanística.  
6. Las instalaciones destinadas a almacenamiento, manipulación y envasado de productos agrícolas existentes en el momento de la entrada en vigor del plan especial y las nuevas que se apoyen en la reconversión de instalaciones industriales ya existentes.  
Artículo treinta y ocho. Usos prohibidos  
1. Las construcciones y edificaciones destinadas a uso industrial, excepto las ya existentes dedicadas al almacenamiento, manipulación o envasado de productos agrarios, sin perjuicio de lo previsto en el artículo 18 de estas normas.  
2. La construcción de viviendas de cualquier tipo. Todas las construcciones residenciales, actualmente existentes, que entren en contradicción con las normas generales y particulares de este plan se califican como fuera de ordenación, siéndoles de aplicación el régimen establecido por los artículos 60 y 61 de la Ley del Suelo.  
3. Con carácter general, las instalaciones destinadas a uso recreativo que no se ajusten a lo dispuesto en el apartado 4 del artículo 37 de estas normas.  
4. La localización de vertederos, escombreras, depósitos de chatarra, depósitos de automóviles o residuos de cualquier tipo.  
5. Las construcciones y edificaciones públicas singulares, salvo las que ineludiblemente deban instalarse en este tipo de espacios.  
6. El empleo de productos fitosanitarios no autorizados por la legislación específica, así como el uso en desacuerdo con los períodos, condiciones y limitaciones debidamente establecidos.  
7. La apertura de caminos o carreteras que no se contemplen en el programa de actuación de este plan especial, salvo en casos excepcionales, tales como concentración de parcelas o utilización conjunta de obras infraestructurales, previo informe favorable de la Conselleria d'Agricultura i Pesca y del consejo directivo del parque.  
8. Las piscifactorías y las instalaciones pecuarias con excepción de las que se encuentren convenientemente legalizadas a la entrada en vigor de este plan, las cuales deberán ajustarse, además, a las determinaciones señaladas al respecto en los artículos 16.5, 34.13 y 34.14 de estas normas.  
Sección quinta  
Protección especial recreativa o naturalística.  
Artículo treinta y nueve. Caracterización  
Se incluyen aquí aquellos espacios que por su especial localización cumplen o pueden cumplir un destacado papel como áreas de ocio y esparcimiento. Suelen presentar un elevado índice de ocupación y utilización pública tradicional, y algunos de ellos comportan los mismos valores paisajísticos que los espacios de interés a los que se encuentran asociados. También se incluyen aquí algunos espacios degradados de difícil recuperación que, sin embargo, presentan una buena disponibilidad para la ubicación de actividades turístico- recreativas o de carácter naturalístico.  
Artículo cuarenta. Localización geográfica  
1. Estos espacios, cuya finalidad básica es limitar la dispersión del uso público y recreativo actualmente existente en el parque, se concentran en unidades o áreas específicas, delimitadas y definidas en la cartografía de ordenación.  
2. Se diferencian en atención al grado de uso y cabida de las mismas en:  
a) Areas de uso recreativo intensivo, conformadas por el conjunto de espacios donde se permite la presencia de elementos que requieren obras de urbanización o se apoyan sobre edificios e instalaciones existentes, destinadas a potenciar el uso público del parque, entre las que se distinguen: establecimientos de restauración, campamentos de turismo, instalaciones deportivas no cubiertas y aparcamientos.  
b) Areas de uso recreativo extensivo, constituidas por aquellos espacios en los que se admiten adecuaciones de carácter blando, sin obras de urbanización, basadas en la utilización de elementos naturales que posibiliten la existencia de una infraestructura mínima de apoyo al uso público y recreativo del parque, tales como: áreas de picnic, senderos peatonales, zonas verdes, áreas de juegos infantiles, establecimientos de temporada desmontables y adecuaciones para aparcamiento.  
c) Areas de uso naturalístico intensivo, compuestas por el conjunto de equipamientos e infraestructuras apoyadas preferentemente sobre edificaciones existentes, dirigidos a potenciar el conocimiento y disfrute de los distintos complejos ambientales del parque: aulas de naturaleza, centros de interpretación e información, centros de recuperación y aclimatación de la fauna, etc.  
d) Areas de uso naturalístico extensivo, donde se incluye el conjunto de infraestructuras y equipamientos de carácter blando, destinados a facilitar el uso didáctico- naturalístico del parque, como itinerarios ecológicos, senderos, miradores e infraestructuras de apoyo.  
Artículo cuarenta y uno. Usos permitidos en las áreas de uso recreativo intensivo  
1. Usos turístico- recreativos en las zonas específicamente delimitadas para cada tipo de uso dentro de esta categoría. Con carácter general, para las instalaciones situadas en las áreas de uso recreativo intensivo, su tramitación irá precedida de informe favorable preceptivo del consejo directivo del parque.  
2. Los usos turísticos y recreativos que se apoyen sobre edificaciones existentes, previo informe favorable del consejo directivo.  
3. Las actuaciones de carácter infraestructural se consideran usos excepcionalmente autorizables cuando se demuestre la ineludible necesidad de su localización en estas áreas y cuenten con informe previo favorable del consejo directivo.  
4. La instalación de campamentos de turismo (CT) en los espacios delimitados en la cartografía de ordenación, donde se permite con carácter exclusivo este tipo de uso y con arreglo a las condiciones que especifique el planeamiento general o, en su defecto, las siguientes:  
- Uso característico: campamentos de turismo.  
- Usos compatibles: oficinas, sanitarios y asistencial, necesarios para el funcionamiento de la instalación; vivienda- guardería de la instalación; espacios libres.  
- Condiciones de posición: cualquier edificación deberá guardar una separación entre planos de fachada y linderos igual o superior a cincuenta (50) metros.  
- Condiciones de ocupación: la ocupación máxima por la edificación principal y complementaria (instalaciones y servicios anexos será del dos por ciento (2%).  
El espacio libre de parcela se destinará a accesos, zona de acampada, jardín, aparcamiento en superficie o usos deportivos no cubiertos.  
En las zonas de acampada solo se autorizará la instalación de albergues transportables, entendiendo por tales aquellos que cuenten con sus propios medios de propulsión o puedan ser fácilmente transportados por un automóvil de turismo.  
- Condiciones de edificabilidád y aprovechamiento: la edificabilidad máxima (sumando las distintas de cada uso admisible) será de 3 m2 de superficie construida por cada 100 m2 de superficie neta de parcela (0,03 m2/m2), referidos a la edificación principal y complementaria.  
- Condiciones de volumen y forma de los edificios: la altura máxima será de dos plantas (baja más una) o siete (7) metros de altura de comisa. No se admiten plantas bajo rasante.  
- Otras condiciones: cumplirán la reglamentación sectorial que les sea de aplicación y en especial el Decreto 63/1986, de 19 de mayo, sobre ordenación de los campamentos de turismo en la comunidad.  
5. La instalación de establecimientos de restauración (ER) en los siguientes espacios, delimitados en la cartografía de ordenación, donde se permite con carácter exclusivo este tipo de uso y con arreglo a las condiciones que especifique el planeamiento general o, en su defecto, las siguientes:  
ER1, frente costero de Pinedo.  
- Uso característico: establecimientos de restauración y equipamientos anexos.  
- Usos compatibles: sanitario, vivienda- guardería de la instalación, espacios libres, instalaciones de deportes náuticos, duchas, aseos, equipamientos de salvamento y socorrismo, aparcamientos y juegos infantiles.  
- Las condiciones de parcela, edificación, ocupación, edificabilidad y aprovechamiento se definirán a través de normas complementarias de planeamiento.  
- Las licencias para la construcción de viario y otras infraestructuras necesarias para la adecuación de la zona se concederán con carácter provisional, por lo que la existencia de tales infraestructuras no podrá, en ningún caso, generar derechos de reclasificación del suelo, viniendo obligados los promotores a restituir el terreno a su estado original eliminando las infraestructuras realizadas cuando cese el uso que se autoriza con carácter exclusivo.  
ER2, establecimientos de restauración en Mareny Blau y al Dosser.  
- Uso característico: establecimientos de restauración.  
- Usos compatibles: espacios libres y vivienda- guardería de la instalación.  
Condiciones de parcela: se establece como parcela mínima edificable la que tenga una superficie neta no inferior a 400 m2.  
- Condiciones de ocupación: la ocupación máxima será del 40%, referido a la edificación principal y complementaria. El espacio libre de parcela se podrá dedicar a áreas ajardinadas, terrazas y aparcamiento.  
- Condiciones de edificabilidad y aprovechamiento la edificabilidad máxima (sumando las distintas de cada uso admisible) será de cuarenta (40) m2 de superficie construida por cada 100 m2 de superficie neta de parcela (0,40 m2/m2), referidos a la edificación principal y complementaria.  
La edificación se atendrá a una alineación obligatoria, definida por la línea paralela al camino de acceso paralelo a la costa y a diez (10) metros del mismo. De la alineación obligatoria se admitirán retranqueos en un máximo del 40% de la longitud de fachada del edificio.  
Cualquier edificación deberá guardar una separación entre planos de fachada igual o superior a cuatro (4) metros.  
- Condiciones de volumen y forma de los edificios: la altura máxima será de una planta o cuatro (4) metros de altura de comisa.  
- Otras condiciones: cumplirán la reglamentación sectorial que les sea de aplicación y en especial la Orden de 17 de marzo de 1965, por la que se aprueba la ordenación turística de restaurantes (BOE de 29.03.65); la Orden de 19 de junio de 1970, por la que se incluyen en la ordenación turística de restaurantes a cafés, bares, salas de fiesta, clubes y similares (BOE de 23.06.70), y la Orden de 18 de marzo de 1965, por la que se aprueba la ordenación turística de cafeterías (BOE de 29.03.65).  
ER3, área de uso recreativo intensivo del puerto de Catarroja.  
- Uso característico: establecimientos de restauración y equipamientos de apoyo.  
- Usos compatibles: espacios libres (áreas ajardinadas, juegos infantiles e instalaciones para deportes náuticos), vivienda destinada a guardería de la instalación.  
- Condiciones de parcela: se establece como parcela mínima edificable la que tenga una superficie neta no inferior a 500 m2.  
Por acuerdo de la junta rectora de fecha 27 de septiembre de 1990 y como consecuencia de la alegación presentada por el Ayuntamiento de Catarroja, las condiciones de ocupación, edificabilidad y aprovechamiento de parcela y de volumen y forma de los edificios deberán establecerse conjuntamente por el Ayuntamiento de Catarroja y la Agencia del Medi Ambient en la redacción del proyecto de adecuación del área de uso recreativo intensivo del puerto de Catarroja.  
- Otras condiciones: cumplirán la reglamentación sectorial que les sea de aplicación y en especial la Orden de 17 de marzo de 1965, por la que se aprueba la ordenación turística de restaurantes (BOE de 29.03.65); la Orden de 19 de junio de 1970, por la que se incluyen en la ordenación turística de restaurantes a cafés, bares, salas de fiesta, clubes y similares (BOE de 23.06.70), y la Orden de 18 de marzo de 1965, por la que se aprueba la ordenación turística de cafeterías (BOE de 29.03.65).  
ER4, establecimientos de restauración en el puerto de el Palmar.  
- Uso característico: establecimientos de restauración y equipamientos anexos.  
- Usos compatibles: vivienda- guardería de la instalación, espacios libres, aparcamientos y juegos infantiles.  
- Condiciones de parcela: se establece como parcela mínima edificable la que tenga una superficie neta no inferior a 1.200 m2.  
- Condiciones de ocupación: la ocupación máxima será del 15%, referido a la edificación principal y complementaria. El espacio libre de parcela podrá dedicarse a áreas ajardinadas, terraza y aparcamientos; estos últimos deberán situarse siempre en la parte delantera de la edificación, próxima a la vía de acceso.  
- Condiciones de edificabilidad y aprovechamiento: la edificabilidad máxima (sumando las distintas de cada uso admisible) será de 18 m2 de superficie construida por cada 100 m2 de superficie neta de parcela (0,18 m2/m2), referidos a la edificación principal y complementaria. La cubrición de los aparcamientos no computará como superficie edificada.  
La edificación se retranqueará, en su frente, una distancia igual o superior a 20 metros respecto al camino de acceso paralelo a la acequia que bordea por el oeste el casco urbano de el Palmar y, por el fondo, el retranqueo será superior a 30 metros respecto al canal de la Reina.  
Cualquier edificación deberá guardar una separación entre planos de fachada y lindero igual o superior a tres (3) metros.  
- Condiciones de volumen y forma de los edificios: la altura máxima será de dos plantas (baja más una) o siete (7) metros de altura de comisa. No se admiten plantas bajo rasante. La superficie máxima de la planta superior no deberá sobrepasar el 20% de la inferior.  
- Otras condiciones: cumplirán la reglamentación sectorial que les sea de aplicación y en especial la Orden de 17 de marzo de 1965, por la que se aprueba la ordenación turística de restaurantes (BOE de 29.03.65); la Orden de 19 de junio de 1970, por la que se incluyen en la ordenación turística de restaurantes a cafés, bares, salas de fiesta, clubes y similares (BOE de 23.06.70), y la Orden de 18 de marzo de 1965, por la que se aprueba la ordenación turística de cafeterías (BOE de 29.03.65).  
6. Las instalaciones deportivas en los espacios delimitados en la cartografía de ordenación como ID. donde se permite con carácter exclusivo este tipo de uso, en cuyos correspondientes proyectos deberá justificarse adecuadamente la superficie reservada para aparcamientos, en función de la capacidad de acogida o de uso a que vayan destinadas dichas instalaciones, debiendo situarse siempre en la zona más próxima al viario de acceso. Como usos compatibles se admiten los servicios mínimos o básicos asociados a estas instalaciones, como aseos, duchas, oficinas y servicios médicos, bar- cafetería así como espacios libres (áreas ajardinadas y juegos infantiles).  
En las parcelas que se destinen a este tipo de usos, la superficie mínima de parcela será de 1.500 m2. La edificabilidad máxima será de cuarenta (40) metros cuadrados por cada cien (100) metros cuadrados de superficie neta de parcela (0,40 m2/m2), no llegando a superar nunca un total de 2.000 m2. La ocupación máxima será del 60% para todas las instalaciones, incluso las descubiertas. La altura máxima será de una planta o cuatro (4) metros de altura de comisa, admitiéndose excepcionalmente mayores alturas cuando se justifique en el proyecto tal necesidad en base a las características propias del uso y, por tanto, del edificio que deba construirse. Deberá destinarse para ajardinamiento y arbolado, al menos, el 15% de la superficie de la parcela.  
7 Adecuaciones para aparcamientos al servicio de estas instalaciones, no pavimentados con materiales asfálticos, cemento o materiales de fábrica, debiendo en todo caso ir provistas de arbolado. La cubrición de los aparcarmientos sólo se podrá realizar mediante elementos naturales o blandos, fácilmente desmontables.  
Artículo cuarenta y dos. Usos permitidos en las áreas de uso recreativo extensivo.  
1. Usos recreativos de temporada, siempre que se apoyen en instalaciones no permanentes o desmontables, tales como casetas, chiringuitos, duchas, etc., en las áreas de adecuación de playas (AP), señaladas en la cartografía de ordenación, conforme a lo dispuesto en el estudio de normas de diseño e instalación de los establecimientos y servicios de temporada en el parque que se recoge en el programa de actuación. Hasta tanto no se aprueben las normas, en estas áreas, la instalación de chiringuitos se realizará atendiendo a una tipología integrada en el entorno, sin impactos visuales o paisajísticos. La superficie de ocupación de estas instalaciones será de 20 metros de fondo y no podrán superar los 25 metros de frente. La altura máxima será de una planta y la altura máxima de comisa de cuatro (4) metros. Deberá destinarse, al menos, el sesenta por ciento (60%) de la superficie de parcela para terrazas, ajardinamiento y arbolado. En las áreas de adecuación de playas de la zona del Saler, las instalaciones desmontables de temporada deberán ubicarse sobre la actual zona de aparcamientos en el sector más próximo a la playa.  
La separación mínima entre estos establecimientos de temporada será de 100 metros en las áreas de adecuación de playas de la zona del Saler, señaladas en la cartografía de ordenación como (AP) y de 50 metros para el resto de las áreas. En los demás aspectos les serán de aplicación las normas sectoriales vigentes en esta materia.  
2. El equipamiento de las zonas verdes o espacios ajardinados (ZV) y áreas de picnic (PN), delimitados en la cartografía de ordenación, mediante elementos de mobiliario urbano y señalización, tales como bancos, mesas, papeleras y juegos infantiles.  
3. Adecuaciones para aparcamiento no pavimentadas con materiales asfálticos, cemento o materiales de fábrica, debiendo en cualquier caso ir provistos de arbolado. La cubrición de éstos sólo podrá realizarse mediante materiales naturales o blandos, fácilmente desmontables.  
Artículo cuarenta y tres. Usos permitidos en las áreas de uso naturalístico intensivo  
1. Los usos naturalísticos intensivos y científico- ecológicos que se apoyen sobre edificaciones existentes, primándose su ubicación en aquellos edificios de carácter tradicional existentes en el parque.  
2. Las instalaciones o equipamientos tales como centros de interpretación (CR), aulas de naturaleza (AN), construcciones para servicios de guardería del parque y servicios de bomberos, siendo preceptivo el informe favorable del consejo directivo.  
Artículo cuarenta y cuatro. Usos permitidos en las áreas de uso naturalístico extensivo  
Actuaciones que comporten única y exclusivamente adecuaciones del medio, en orden a posibilitar el conocimiento y disfrute del parque, siempre con instalaciones de carácter blando y que en ningún caso conllevarán obras de urbanización, tales como miradores (M), senderos ecológicos (S), redes de señalización de carácter interpretativo.  
Artículo cuarenta y cinco. Usos prohibidos en los espacios de protección especial recreativa o naturalística  
1. En general, cuantos comporten una degradación ambiental o paisajística de estos espacios y/o dificulten la realización de los usos preferentes.  
2. Quedan especialmente prohibidos:  
a) La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de los recursos vivos.  
b) Con carácter general, las construcciones residenciales, hoteleras, discotecas, comercios, almacenes y cualquier otra que no haya sido permitida expresamente.  
c) Usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico, tales como cementerios de automóviles, industrias, vertederos y escombreras, y edificaciones no integradas en el entorno,  
d) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados a la estructura paisajística del espacio, así como los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del parque, los cuales, en todos los casos, se atendrán a las normas que se establezcan de diseño e instalación.  
e) La construcción de viviendas de cualquier tipo, salvo lo especificado en el artículo 41 anterior.  
f) La utilización de fuego mediante hornillos, hogueras, barbacoas, etc., fuera de las áreas especialmente habilitadas para ello.  
DISPOSICION TRANSITORIA  
En aplicación del artículo 3.3.c del Decreto 89/1986, de declaración del Parque Natural de la Albufera, el planeamiento urbanístico de los municipios incluidos en el Parque Natural de la Albufera cuyas determinaciones entren en contradicción con lo dispuesto por este plan especial, dispondrá de un plazo máximo de dos años para su modificación y adaptación a partir de la aprobación del plan especial.  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
En aplicación del artículo 3.3.b y c del Decreto 89/1986, de declaración del Parque Natural de la Albufera, para el espacio en proceso de urbanización del término municipal de Cullera, delimitado en la cartografía de ordenación en la zona del Dosser, con excepción del plan parcial aprobado en dicha zona, conocido como Palau Aviñó, se permitirá exclusivamente la edificación unifamiliar aislada, con una edificabilidad máxima de 0,2 m2/m2 sobre una parcela mínima de 800 m2 de superficie neta y un frente mínimo de 20 m.  
La edificación guardará un retranqueo mínimo de linderos de 5 metros y la anchura máxima permitida será de dos plantas o siete (7) metros de altura de comisa. La superficie máxima de la planta superior no podrá sobrepasar el 50% de la inferior.  
Las edificaciones existentes en este espacio previamente a la aprobación del plan especial que no se ajusten a las determinaciones antes señaladas quedarán fuera de ordenación, permitiéndose únicamente obras de conservación de las mismas siempre que no conlleven un incremento del volumen edificado.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML