Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8353, del 02-08-2018 (2018/7157)

RESOLUCIÓ de 10 de juliol de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 133/15-EAE Sant Mateu.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8353

Data del DOGV
:   02-08-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/7157

CVE


Data del document
:   10-07-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de juliol de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 133/15-EAE Sant Mateu. [2018/7157]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 133/15-EAE Sant Mateu.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal).  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Localització: demarcació forestal de Sant Mateu.  
Expedient: 133 € 2015 € EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 28 de juny de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de la demarcació forestal de Sant Mateu, en els termes següents:  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària de conformitat amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP). Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si es el cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest prèviament a la seua aprovació.  
El 30 de novembre de 2017 es rep de la Subdirecció General de Medi Natural la documentació següent (en format digital i en paper):  
  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i annexos:  
· Annex I: documentació arqueològica.  
· Annex II: estudi de paisatge.  
· Annex III: pla de participació pública.  
· Annex IV: resum no tècnic.  
- Pla del PORF de Sant Mateu i plànols.  
- Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica:  
· Resultat de les consultes, de la informació pública i del pla de participació pública.  
· Integració d'aspectes ambientals, funcionals i territorials i com s'han tingut en compte el DA (DR), l'EATE, les consultes i la participació pública.  
· Justificació del compliment de les previsions legals del procés d'EAE.  
· Anàlisi del compliment de paràmetres, determinacions i documents exigibles, amb mesures de seguiment.  
· Pla de seguiment.  
El 30 de novembre de 2017 es rep documentació complementària:  
  
- Certificat d'informació pública.  
- Compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigits per la normativa sectorial aplicable.  
El 5 d'abril de 2018 es va rebre, a requeriment del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la documentació següent:  
- Còpia de les consultes efectuades en la fase d'informació pública, així com còpia dels informes i respostes rebuts.  
- Còpia de la reiteració de consultes a diferents departaments, així com les tres respostes rebudes.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 25/06/15  
Emissió del document d'abast 25/05/16  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de documentació exigible, durant un període de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 21/11/16  
Remissió de la documentació per a emetre DATE pel subdirector general de Medi Natural. Document amb diligència del cap de servei d'Ordenació i Gestió Forestal que es tracta de documentació original que se sotmet a DATE. 30/11/17  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.1) Determinacions a tindre en consideració, assenyalades en el document d'abast.  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica s'ha inclòs un apartat de com s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DA de manera clara i detallada, que ha sigut de gran utilitat per a l'òrgan ambiental a l'hora d'efectuar la valoració tècnica.  
En línies generals s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DA, per exemple, s'han inclòs les directrius de restauració d'activitats mineres, detallant-les i completant-les, o s'ha acceptat el criteri indicat en el DA de no ús de purins amb finalitats de fertilització per a millora de pastures en terrenys forestals, el qual s'ha restringit només a terrenys agrícoles seguint el que s'estableix en la legislació sectorial.  
  
No obstant això, en algunes qüestions es considera necessari efectuar una sèrie de correccions, i així s'exposa a continuació i en apartats posteriors.  
- S'ha tingut en compte la normativa de les diferents figures de protecció a través de les directrius per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat, la qual cosa es considera positiva. Pel que fa a la figura de microreserves vegetals, es considera necessari establir una mesura preventiva addicional per a evitar afeccions negatives significatives a escala de projecte.  
- Per a tindre en compte, com s'indica en el DA, que hi ha zones de valor no previstes en les figures de protecció a una major escala, s'indica que s'han analitzat les dades del banc de biodiversitat delimitant una subunitat, 4.1 focus de biodiversitat de la Salzadella. Es tracta d'una zona en la qual hi ha una acumulació rellevant d'espècies d'interés. Es considera positiu el tractament efectuat però es considera necessari que s'adopten mesures a escala de pla per a evitar a escala de projectes efectes negatius significatius, i poder detectar a escala major zones de valor, com s'analitzarà en apartats següents.  
- Les consideracions efectuades en el DA respecte a efectuar estudis de les característiques dels matolls existents, propostes d'àrees tallafoc, etc., s'ha abordat parcialment.  
  
Pel que fa a l'estudi de matolls, s'ha efectuat a partir de la informació del PATFOR. Tenint en compte l'escala del PATFOR, es considera necessari, com a mesura preventiva, que en els instruments de gestió es faça una anàlisi prèvia, sense perjudici de la proposta de gestió dels matolls del PORF.  
En relació amb la gestió d'usos no forestals en interfície s'aporten unes directrius. Respecte a la gestió d'àrees tallafoc, s'indica que no s'incorpora res, en estar previstes en altres instruments de planificació com ara els plans de prevenció d'incendis.  
Es consideren positives les propostes de gestió de matolls i les directrius per a les zones d'interfície. No obstant això, es considera necessari adoptar mesures de prevenció addicionals a escala d'instruments de gestió, d'una banda per a analitzar amb més detall els matolls existents en la zona d'actuació, i d'una altra, per a analitzar i determinar el paper de les zones agrícoles existents.  
  
Pel que fa a les àrees tallafoc, es considera que és necessari realitzar prèviament a l'aprovació dels tractaments de defensa contra incendis les seues repercussions ambientals.  
- La cartografia de sòl forestal es presenta a escala 1:10.000 i la resta de cartografia a escala 1:100.000. S'ha augmentat l'escala d'1:250.000 a 1:100.000; no obstant això, no haver-la augmentat més en determinats elements resta eficàcia al pla.  
- Respecte a l'ús de purins, la rectificació de permetre l'ús només en terrenys agrícoles es considera adequada, i cal seguir com s'indica en la legislació sectorial, però a més, si escau, també el que s'estableix en les avaluacions d'impacte ambiental.  
- S'han incorporat gran part de les consideracions efectuades en el DA respecte a l'aprofitament de la biomassa amb finalitats energètiques i a l'aprofitament de producció de fusta amb altres fins; no obstant això, es considera necessari realitzar-lo de forma completa per a evitar efectes negatius significatius a escala de pla.  
A més, es considera, en relació amb l'aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb finalitats energètiques, que l'increment d'aquest tipus d'aprofitaments ha de supeditar-se a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment dels ecosistemes forestals, i haurà d'analitzar-se amb detall en cada instrument de gestió si la zona és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, i ajustar la intensitat d'ús als seus valors ambientals. Aquest criteri és necessari establir-lo per a evitar efectes negatius significatius sobre els ecosistemes.  
La demarcació presenta zones amb gran valor ambiental o funció protectora i altres zones amb sòls escassos o relleus acusats, per la qual cosa, en principi, tant els aprofitaments de fusta amb finalitats energètiques com amb altres finalitats, haurien de procedir de biomassa residual o d'actuacions que pretenguen l'evolució de les formacions vegetals a etapes més madures per a la protecció del sòl, etc. (restes de podes, tractaments silvícoles, etc.). No obstant això, hi ha zones que poden permetre aprofitaments amb una altra orientació, com per exemple terrenys forestals amb escàs valor ambiental, antics cultius abandonats amb escàs valor, zones de major productivitat, etc. Tenint en compte l'escala de treball del PORF i l'avaluació genèrica efectuada, es creu necessari que per a aquest tipus d'aprofitaments se'n justifiquen prèviament la conveniència i la compatibilitat amb els valors ambientals de la zona i la seua possible funció protectora, sense perjudici que s'haja establit una orientació en la unitat o subunitat, que ha de revisar-se per a cada cas concret.  
- S'ha incorporat, en general, en diferents apartats del PORF els criteris indicats en la memòria ambiental del PATFOR (apartat 6.2.3), i s'ha considerat molt positiu.  
  
No s'han incorporat per complet els criteris ambientals respecte als camins públics.  
- En relació amb la proposta d'anàlisi de destinar una superfície de la finca sense actuació, s'indica que s'estableixen zones de no-intervenció en les finques fins a un màxim d'un 5 % de la seua superfície. Aquesta norma s'estableix dins de les directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat. S'indica que s'aplicaran en aquelles unitats ambientals amb un ús potencial preferent de conservació-protecció preferent de la biodiversitat i el sòl. També s'indica que s'aplicaran en aquelles subunitats a les quals se'ls haja aplicat aqueix ús preferent i, a més, podran ser aplicades en altres unitats de la demarcació d'acord amb el criteri de l'administració forestal.  
La inclusió de la consideració efectuada en el DA sobre això, tal com s'ha efectuat en el PORF és acceptable ambientalment, encara que no s'ha incorporat tal com es va indicar en aquest, cosa que farà que siga menys útil en poder ser-ne el percentatge molt xicotet. La proposta en el DA era d'una superfície mínima amb caràcter general del 5 % en tots els projectes, la qual cosa podria permetre comparar la situació d'intervenció amb la de no-intervenció. Es tractaria de superfícies de no-intervenció o més exactament, de mínima intervenció.  
- L'Institut Aragonés de Gestió Ambiental del Govern d'Aragó en la fase de consulta del DA va indicar que, en cas que es duguen a terme accions que incidisquen localment en el territori aragonés, s'haurà de notificar aquesta circumstància a aqueix organisme prèviament a la seua execució per a determinar, si escau, emetre un informe o autorització ambiental, o qualsevol altre tipus d'autorització en el marc de la legislació forestal autonòmica, d'acord amb les característiques de l'actuació, la seua dimensió, i també els valors naturals existents en els terrenys que pogueren resultar afectats.  
Aquesta DATE considera que aquesta notificació ha d'efectuar-se tant a l'òrgan ambiental de la Comunitat Autònoma d'Aragó com a la de Catalunya, limítrofes ambdues amb l'àmbit del present PORF.  
  
B.2) Continguts d'acord amb el document d'abast.  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica es justifica amb detall i claredat com s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DA.  
L'EATE ha seguit en part les indicacions efectuades en el document d'abast.  
La documentació presentada permet efectuar una avaluació del pla i establir, com s'argumentarà més avant, les determinacions que hauran d'incorporar-se al pla prèviament a la seua aprovació.  
  
B.3) Continguts d'acord amb l'annex VII de la LOTUP.  
El contingut de l'EATE s'ajusta, en línies generals, a allò que s'estableix en l'annex VII de la LOTUP, i es considera suficient per a dur a terme l'avaluació ambiental del pla.  
L'EATE conté un apartat de mesures preventives i correctores.  
  
Pel que fa al seguiment, l'EATE assenyala els indicadors ambientals proposats en el document d'abast, i aporta els valors d'aquests de forma detallada. El protocol del seguiment s'aborda en el pla.  
  
  
B.4) Informació territorial  
L'àmbit d'actuació és la demarcació forestal de Sant Mateu, situada al nord de la província de Castelló, que abraça la totalitat dels municipis de la comarca dels Ports i part dels municipis de les comarques de l'Alt Maestrat i del Baix Maestrat.  
La relació de municipis (34) és la següent: Cervera del Maestre, Benicarló, Càlig, Canet lo Roig, Castell de Cabres, Xert, la Jana, Peníscola, la Pobla de Benifassà, Rossell, la Salzadella, San Rafael del Río, Sant Jordi, Sant Mateu, Traiguera i Vinaròs de la comarca del Baix Maestrat; Castellfort, Cinctorres, Forcall, Herbers, la Mata, Morella, Olocau del Rey, Palanques, Portell de Morella, Todolella, Vallibona, Villores i Zorita del Maestrazgo de la comarca dels Ports, i Albocàsser, Ares del Maestrat, Catí, Tírig i Vilafranca de la comarca de l'Alt Maestrat.  
La demarcació limita al nord amb la comunitat autònoma de Catalunya (Tarragona) i amb la comunitat autònoma d'Aragó (Terol), a l'oest amb la comunitat autònoma d'Aragó (Terol), a l'est amb el mar Mediterrani i al sud amb els municipis següents, d'oest a est, pertanyents a la demarcació forestal de la Vall d'Alba: Vistabella del Maestrazgo, Benasal, Vilar de Canes, Culla, Sierra Engarcerán, Sarratella, les Coves de Vinromà i Alcalà de Xivert.  
La superfície de la demarcació és de 233.338 hectàrees (ha) de les quals 156.762 ha (67,18 %) són forestals. La superfície forestal declarada d'utilitat pública és de 29.909 ha. En el període 1989-2008, les zones amb major nombre d'incendis forestals van ser Morella, la Pobla de Benifassà, Rossell, Xert, Sant Mateu, Cervera del Maestre i Peníscola.  
  
La comarca costanera del Baix Maestrat té àmplies zones de cultiu, fonamentalment d'olivar, fruiters i cítrics. Les comarques dels Ports i l'Alt Maestrat tenen més pastures que cultius, i aquests últims són de secà (cereal, fruiters, vinya).  
  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
En l'EATE s'analitzen tres alternatives en relació amb la zonificació i definició d'usos, i a la intensitat dels usos productius:  
1. Pel que fa a la zonificació i definició d'usos, es plantegen tres alternatives:  
- Alternativa zero: no zonificació.  
- Alternativa u: zonificació i definició d'usos en 14 unitats.  
- Alternativa dos: zonificació i definició d'ús en 7 unitats amb subzonificació.  
2. Pel que fa a la intensitat d'usos productius:  
- Alternativa zero: no actuació.  
- Alternativa u: per a aconseguir entre un 30-50 % de la capacitat d'acollida.  
- Alternativa dos: per a aconseguir un 100 % de la capacitat d'acolliment.  
  
L'alternativa triada respecte a la zonificació i definició d'usos és la segona, i respecte a la intensitat d'usos productius, la primera. Pel que fa a la intensitat d'usos productius, l'alternativa segona es descarta per diverses raons que impedeixen aconseguir-la, i es deixa per a posteriors revisions del PORF: situació molt allunyada de l'actualitat, minifundisme, elevat cost de la inversió pública, etc.  
L'alternativa 1 respecte a la intensitat dels usos productius pretén aconseguir el 50 % d'aprofitament de la possibilitat màxima sostenible per al cas de les zones de prioritat productora, i el 30 % per a les zones de prioritat no productiva.  
Es descriu l'alternativa triada:  
Segons s'indica, es realitza un diagnòstic del territori, descrivint i valorant els diferents elements; posteriorment, es fa una anàlisi a través d'una matriu DAFO (debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats), enriquit per un procés de participació pública. Es continua amb una anàlisi CAME (corregir debilitats, afrontar amenaces, mantindre fortaleses i explotar oportunitats) que condueix a unes estratègies de gestió. Es concreta una zonificació i uns objectius generals, i també uns objectius específics.  
S'han diferenciat i descrit set zones o unitats ambientals, indicant-hi el seu ús actual i assignant un ús principal o preferent i un o diversos usos secundaris, tots ells potencials.  
  
Els objectius generals del PORF són els següents:  
1. Establir un marc de planificació adequat que permeta la millora dels serveis ambientals subministrats per les forests de la demarcació, segons criteris de gestió forestal sostenible (es correspon amb les estratègies de gestió E1, E2, i E5).  
2. Compatibilitzar la conservació biològica amb la gestió forestal (E3).  
3. Crear un marc de governança que permeta una gestió administrativa àgil i una resposta adequada als problemes de la propietat forestal, amb directrius fàcils d'aplicar (E4).  
4. Recuperar la importància del sector forestal com a font de treball i factor de fixació de població en les zones rurals, a través d'una sèrie de criteris adequats per a les actuacions silvícoles, adaptats a la realitat de les masses forestals de la demarcació (E1, E5).  
5. Planificar l'ús social i les infraestructures (E5, E6).  
6. Establir un marc de planificació per a recuperar i restaurar les masses forestals que ho requerisquen (E8).  
7. Ajustar el marc de regulació de la planificació forestal tàcticament, servint de vincle entre el PATFOR i la resta de planificació estratègica i la planificació a escala de finca (totes les estratègies).  
  
Per al desenvolupament d'aquests s'estableixen uns objectius específics. Tant aquests com els generals seran compatibles amb els objectius ambientals estratègics que es van indicar en el document d'abast.  
  
Els objectius específics han d'impulsar els objectius generals i els ambientals estratègics, així com per a implementar les estratègies de gestió.  
S'estableixen dos grups d'objectius específics, els reguladors (ON) i els tàctics (OT). Els reguladors estan lligats al PORF mitjançant la creació d'una sèrie de directrius. Els tàctics es compliran a mesura que es desenvolupe el PORF, integrant-se amb els indicadors de seguiment.  
  
Els objectius tàctics són de diferent tipus:  
- De caràcter productiu.  
- De caràcter ambiental i de protecció.  
- De caràcter social i cultural.  
- De governança.  
Respecte a la compatibilitat d'usos s'estableix el següent:  
  
  
  
ÚS POTENCIAL CONSERVACIÓ-PROTECCIÓ PREFERENT DE BIODIVERSITAT I SÒL  
USOS PREFERENTS USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONATS  
Conservació de la biodiversitat Aprofitament fongs Activitat ramadera  
Conservació de sòls Aprofitament forestal menor Activitat agrícola  
Protecció del paisatge Activitat silvícola  
 Activitat cinegètica  
 Cultius forestals  
 Activitats recreatives  
  
  
  
ÚS POTENCIAL DE PRODUCCIÓ PREFERENT BÉNS AMB VALOR COMPRAT  
USOS PREFERENTS USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONATS  
Activitat ramadera Conservació de la biodiversitat Activitat cinegètica  
Activitat agrícola Conservació de sòls Cultius forestals  
Activitat silvícola Protecció del paisatge Activitats recreatives  
 Aprofitament   
fongs   
 Aprofitament forestal menor   
  
  
  
  
Imatge I. Zonificació. UA1: verd, UA2: morat, UA3: taronja, UA4: blau, UA5: rosa, UA6: groc i UA7: marró clar.  
En les zones o unitats ambientals es distingeixen subzones amb la finalitat d'establir directrius o condicionants en l'ús, tenint en compte les característiques d'aquestes.  
Subzones o subunitats:  
- Unitat 1:  
· Subunitat 1.1: LIC riu Bergantes. S'aplicaran directrius per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat.  
· Subunitat 1.2: zona amb presència de processos erosius en conca riu Bergantes. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
- Unitat 2:  
· Subunitat 2.1: Parc Natural de la Tinença de Benifassà. Aplicació de la normativa específica del parc.  
· Subunitat 2.2: zona amb presència de processos erosius del nord de Xert. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
- Unitat 3:  
· Subunitat 3.1: Parc Natural de la Tinença de Benifassà. Aplicació de la normativa específica del parc.  
- Unitat 4:  
· Subunitat 4.1: focus de biodiversitat de la Salzadella: simplement es recull cartogràficament.  
· Subunitat 4.2: Parc Natural de la Serra d'Irta. Aplicació de la normativa específica del Parc.  
- Unitat 5:  
· Subunitat 5.1: zona amb presència de processos erosius del nord d'Olocau del Rey i la Todolella. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
· Subunitat 5.1: LIC riu Bergantes i altres. S'aplicaran directrius per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat.  
  
S'estableixen directrius per a la millora de la provisió dels serveis subministrats per les forests:  
- Silvícoles per a les espècies arbòries principals de la demarcació (directrius específiques).  
- De gestió de pastures.  
- Per a la gestió del recurs micològic.  
- Per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat.  
  
- Silvícoles per al paisatge i la integració paisatgística.  
- Per a la plantació de fustes nobles.  
- Sobre apicultura productiva i de conservació.  
- Sobre recol·lecció i producció de plantes aromàtiques i medicinals.  
- Per a la conservació del sòl i control de l'erosió.  
- Silvícoles de recàrrega d'aqüífers i regulació d'avingudes.  
- Silvícoles de regulació climàtica i de control de la desertificació.  
  
- De gestió cinegètica i piscícola.  
- De restauració i repoblació forestal.  
  
S'efectuen propostes d'actuació per als serveis de producció, per als serveis de regulació i biodiversitat, per als serveis culturals i per a la governança forestal.  
Les propostes d'actuació per als serveis de regulació i biodiversitat: es plantegen actuacions en determinades zones del territori, partint de les delimitacions o la informació continguda en el PATFOR.  
- Programa d'actuacions silvícoles:  
· Reducció de combustibilitat en zones d'alta perillositat per incendis forestals.  
· Regulació climàtica i mitigació de la desertificació.  
· Recàrrega d'aqüífers.  
· Control del vesc i altres plagues forestals.  
· Mitigació de les inundacions.  
- Restauració de boscos de ribera i els seus voltants.  
- Millora de les masses procedents de la repoblació.  
- Millora dels recursos genètics forestals.  
- Actuacions en zones a menys de 15 km de la costa i en corredors d'infraestructures.  
  
  
  
El PORF inclou altres qüestions que tenen un caràcter més transversal i que no encaixen en les indicades abans, com són:  
- Prioritats i objectius generals de les ordenacions de forests.  
Es distingeix entre forests d'utilitat pública i forests de titularitat privada. S'estableixen prioritats per a ambdós grups i objectius de les ordenacions. En els primers els objectius prioritzen la funció protectora, ecològica i social per davant de les funcions productores. En els segons, les prioritats les establiran els propietaris sempre que siguen factibles des del punt de vista ambiental, econòmic i social.  
- Planificació del desenvolupament de les infraestructures lineals.  
S'ha realitzat una cartografia dels camins existents i un diagnòstic de l'accessibilitat, i s'ha establit en les forests d'utilitat pública la necessitat de millora de les infraestructures. Es plantegen unes directrius respecte a les característiques dels camins principals i primaris, i també pel que fa al manteniment.  
- Planificació de l'ús recreatiu.  
Es realitza una cartografia de l'ús recreatiu. S'estableixen directrius per a diferents usos: senderisme, bicicleta de muntanya, d'acampada i esplai d'àrees recreatives, descens de barrancs, escalada, espeleologia, etc.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica s'indica el resultat de les consultes, de la informació pública i de la participació pública, i també com s'han tingut en compte.  
El 5 d'abril de 2018 es va rebre, a requeriment del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, una còpia dels informes i respostes rebuts durant el període d'informació pública i consultes, així com quatre informes rebuts posteriorment en reiterar les consultes.  
En els annexos a l'EATE hi ha un annex de participació pública.  
  
C.1.) Fase de posada a la disposició del públic.  
D'acord amb la informació proporcionada es va rebre l'al·legació següent:  
- AMUFOR (Associació de Municipis Forestals de la Comunitat Valenciana): se suggereix la revisió de la proposta en relació amb els diferents objectius que han de tindre els terrenys forestals d'acord amb la seua propietat (estatal, municipal i privada).  
Se sol·licita la creació d'una comissió mixta entre la Generalitat, entitats locals i propietaris privats que assente les bases d'una reforma en profunditat de l'ordenació i gestió forestal sostenible en la demarcació forestal de Sant Mateu que es base en el principi de subsidiarietat i protagonisme de les societats rurals, sempre amb lleialtat institucional i sota el principi de cooperació i col·laboració entre les diferents administracions públiques i la societat civil. La resposta donada és que es considera d'interés, però que s'entén que el seu plantejament transcendeix el PORF i hauria de ser plantejada en un context administratiu de rang superior.  
  
C.2.) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor.  
Una vegada emés el document d'abast per a elaborar la versió del pla es va sotmetre a consulta de les administracions afectades d'acord amb l'indicat en aquest. es va rebre resposta de les administracions següents:  
  
Data informe Administració pública consultada  
30/11/16 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
02/12/16 Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló  
31/01/17 Confederació Hidrogràfica de l'Ebre  
09/01/17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
11/01/17 Ajuntament de Morella  
01/12/16 Servei d'Ordenació del Territori (adaptació a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana)  
29/11/16 Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
13/01/17 Servei de Vida Silvestre  
12/03/18 Servei de Caça i Pesca  
21/03/18 Direcció General de Cultura i Patrimoni  
27/06/18 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
En la documentació presentada s'adjunten els informes i les al·legacions presentats, així com la resposta a aquests. Dels informes rebuts, destaca el següent:  
- Ajuntament de Morella: sol·licita la creació de la comissió mixta com l'AMUFOR, sent la resposta la mateixa.  
- Servei d'Ordenació del Territori: s'indica que s'han considerat les condicions finals de l'anterior informe emés en la fase de DA. El PORF està afectat per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA.  
- Servei de Vida Silvestre: s'indica que s'han incorporat les recomanacions efectuades; no obstant això, pel que fa a les directrius d'escalada no ha quedat reflectit amb claredat, i s'indiquen les directrius que han d'incorporar-s'hi.  
- Servei de Caça i Pesca: s'efectuen una sèrie de correccions respecte a les directrius de gestió cinegètica de forma detallada.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni: des del punt de vista arqueològic, s'indica que el document ambiental hauria d'incloure la relació de jaciments inventariats, ubicació i coordenades, parcel·les afectades, grau de protecció i normativa, en la qual s'establira clarament que qualsevol obra que poguera afectar un jaciment arqueològic haurà de comptar amb l'autorització prèvia i preceptiva d'aqueixa direcció general.  
En relació amb el patrimoni etnològic, s'indica que es comprova que en la memòria no consta justificació tècnica respecte als continguts de la Llei de patrimoni, i es proposa una justificació de la incidència de la legislació patrimonial sobre el territori pel que fa al patrimoni etnològic amb una prospecció patrimonial.  
Des del punt de vista paleontològic, s'enumeren els municipis amb jaciments paleontològics indicant-hi que la seua presència ha de ser tinguda en compte davant l'execució d'accions en el seu entorn d'afecció. Es recorda la necessitat d'autorització en totes les intervencions que puguen tindre lloc en tots els àmbits on es conega o es presumisca, amb fonament, l'existència de restes de naturalesa paleontològica.  
La present DA destaca que en la documentació presentada s'adjunta un annex de béns materials i patrimoni cultural en el qual es detallen els elements patrimonials catalogats pels municipis, així com les mesures preventives a adoptar segons la normativa aplicable al patrimoni cultural valencià.  
Tenint en compte l'informe s'efectuaran les correccions que corresponguen i s'obtindrà un informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge: l'informe indica una sèrie de determinacions finals que han d'incorporar-se al PORF en matèria d'infraestructura verda i paisatge.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
L'EATE realitza una avaluació del PORF general destacant-ne fonamentalment els efectes positius, encara que també s'indiquen els efectes negatius que podran haver-hi, fonamentalment en l'àmbit dels projectes que es desenvolupen a partir del pla.  
L'avaluació consisteix a valorar les diferents actuacions o usos següents, amb indicació de la magnitud, durada, probabilitat, reversibilitat, acumulació i risc per a la salut humana: governança, zonificació, usos no forestals, usos no cinegètics, ús recreatiu, silvicultura, repoblació i infraestructures. S'indiquen els efectes sobre diferents elements o factors de manera genèrica. No s'ha efectuat una avaluació a dos nivells, objectius i directrius i propostes d'actuació.  
Es plantegen una sèrie de mesures preventives i correctores, indicant-se com a preventives les directrius utilitzades per a la gestió forestal sostenible. S'aporta un llistat de 30 mesures preventives i correctores amb un enfocament majoritari a escala de projecte. Aquestes mesures es consideren adequades per la qual cosa hauran d'incorporar-se al PORF i formar-ne part de les directrius.  
En l'EATE es fa una anàlisi de les alternatives plantejades i els motius de la seua selecció.  
L'assignació d'ús preferent de conservació o de producció es realitza utilitzant una sèrie de criteris: existència de figures de protecció i l'erosió actual en el primer cas, i en el segon cas, el pendent mitjà, la qualitat del sòl i l'ús de pastures.  
Respecte als criteris per a l'assignació de l'ús preferent de conservació, s'ha utilitzat bàsicament l'existència d'espais naturals protegits complementada per la informació del banc de dades de biodiversitat, la qual cosa ha ocasionat que es cree una subzona (subunitat 4.1 focus de biodiversitat de la Salzadella) per a proposar-se com alguna figura de protecció sobre aquest tema.  
Es considera positiva aquesta anàlisi; no obstant això, es creu que amb un estudi més detallat (l'escala utilitzada per a diferents elements com vegetació és 1:100.000) es podrien posar en relleu zones amb valor a escala municipal o local que no es detecten a aquesta escala. En conseqüència, cal que es tinga en compte aquesta circumstància en el procediment d'aprovació dels instruments tècnics de gestió. D'altra banda, les unitats ambientals o zones definides, malgrat haver delimitat subzones, no són completament homogènies, per la qual cosa és necessari en els instruments de gestió revisar l'assignació d'usos i les característiques de la zona d'actuació per a evitar efectes negatius significatius. S'han delimitat subzones o subunitats però seguint un criteri quasi preferent de l'existència de processos erosius o no i de figures de protecció, per la qual cosa es considera necessari que en l'àmbit de les subzones es revise amb major precisió l'assignació d'usos.  
  
La cartografia de les propostes d'actuacions s'ha efectuat partint del PATFOR, l'escala utilitzada és 1:100.000. En algun cas, la revisió efectuada ha descendit al detall d'1:10.000 (reducció de combustibilitat en zones d'alta perillositat per incendis forestals). No obstant això, l'escala general utilitzada, d'una banda no permet una valoració amb detall de les actuacions i, d'altra banda, l'avaluació ambiental efectuada és genèrica; en conseqüència, es considera que haurà de ser a través dels diferents instruments de gestió que es desenvolupen a partir del PORF quan es determine si són zones en les quals no ha d'actuar-se o, en cas de fer-ho, les condicions ambientals a establir amb detall.  
  
Les delimitacions de gestió efectuades s'han de prendre, en conseqüència, només a títol informatiu, ja que existeix incertesa sobre l'absència d'efectes a escala més detallada, i haurà de ser a través dels diferents instruments de gestió o les diferents actuacions plantejades quan es determine amb precisió si han d'haver-hi restriccions o condicions ambientals per a la seua realització o si, fins i tot, no han de dur-se a terme.  
Per exemple, no s'han avaluat les zones a repoblar amb detall; s'ha realitzat una avaluació genèrica i poden haver-hi zones concretes on hi haja limitacions ambientals, i és necessari establir les restriccions. En principi, les actuacions de repoblació es considera que seran positives depenent de les condicions d'aquestes; no obstant això, es considera necessari que en la fase d'aprovació dels diferents instruments de gestió que desenvolupen el PORF es realitze una anàlisi de major detall en aquest sentit.  
Les actuacions que requereixen una avaluació detallada, per la seua possible repercussió ambiental, són: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures i obres de correcció hidrologicoforestal.  
Es considera que el promotor de l'actuació ha de fer aquesta anàlisi i l'administració que autoritze ha de valorar aquests aspectes en tractar-se del tipus d'actuacions que podrien provocar efectes negatius significatius, i en no haver-se efectuat una anàlisi de major detall en l'àmbit del PORF, i quan així ho establisca la legislació sectorial mitjançant un procediment reglat d'avaluació d'impacte ambiental (EAI).  
  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i en quines condicions es duran a terme, s'utilitzaran criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, així com també criteris cientificotècnics d'acceptació general tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). Se n'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i uns altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció contra l'erosió.  
Les directrius plantejades es consideren acceptables des del punt de vista ambiental, i es considera que el signe de l'efecte ambiental (positiu o negatiu) dependrà de la manera d'aplicació. Per exemple, es considera positiu que en les directrius silvícoles de recàrrega d'aqüífers i regulació d'avingudes s'establisca com a prioritat el manteniment de les estructures abancalades.  
No obstant això, es considera necessari realitzar algunes matisacions o establir directrius addicionals o complementàries a les plantejades, com s'argumenta a continuació.  
En les directrius per a la millora de la provisió de serveis subministrats per la forest es fa referència dels principis de gestió forestal sostenible que desenvolupen les directrius i propostes d'actuació plantejades. Es considera necessari per a evitar efectes negatius significatius que en els diferents instruments tècnics de gestió es complisca el criteri següent d'acord amb el document d'abast, i se'n justifique el compliment: els aprofitaments dels recursos que es prevegen hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF.  
  
El PORF inclou una sèrie de directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat. S'indica que s'aplicaran en aquelles unitats ambientals amb un ús potencial preferent de conservació'protecció preferent de la biodiversitat i el sòl. També s'indica que s'aplicaran en aquelles subunitats a les quals se'ls haja aplicat aquest ús com a preferent, i, a més, podran ser aplicades en altres unitats de la demarcació segons el criteri de l'administració forestal. Les directrius es consideren acceptables des d'un punt de vista ambiental, i tindran un efecte positiu respecte a la conservació de la biodiversitat. No obstant això, i malgrat la zonificació realitzada, l'heterogeneïtat de les zones o unitats aconsella que prèviament a l'aprovació de cada instrument de gestió es revise la necessitat de l'aplicació d'aquestes directrius o part d'elles a l'actuació, sense perjudici que estiguen en zones en les quals l'ús preferent siga diferent al de conservació i protecció, i en caldrà justificació en cas de no aplicar-se.  
Cal tindre en compte, a més, que algunes directrius haurien de ser, en principi, d'aplicació general, com per exemple conservar tant l'arbre de nidificació d'àguila calçada i àguila marcenca com el seu entorn.  
  
Es considera necessari establir criteris que permeten evitar efectes negatius significatius en l'esfera de la conservació i millora dels boscos, relatius a la introducció d'espècies rebrotadores i productores de fruits carnosos per a potenciar la fauna i la capacitat de regeneració després d'incendi; on no n'hi haja prèviament o escassegen; a mesures de gestió específiques per a espècies estranyes, endèmiques i amenaçades; encaminats a procurar, en la mesura que siga possible, la salvaguarda de boscos madurs i vells com a reserva de biodiversitat; a la conservació de microhàbitats i ecosistemes especialitzats valuosos; a la conservació d'arbres monumentals i a la consideració de les àrees que pertanyen al catàleg valencià de base.  
Igualment, es considera necessari establir criteris per a evitar efectes negatius significatius en l'àmbit dels aprofitament de fusta de pinedes en relació a estudiar la necessitat d'establir limitacions en zones amb pendent elevat i en espais amb fonts o brolladors i en les conques de recàrrega d'aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat.  
  
En relació amb les actuacions de restauració i repoblació forestal, es considera necessari complementar les directrius aportades amb alguns criteris generals respecte als mètodes i les tècniques a emprar, per a evitar efectes negatius significatius pel que fa a la conservació dels sòls, així com per a la selecció d'espècies.  
Respecte als ecosistemes fluvials i a les correccions hidrologicoforestals, es consideren acceptables ambientalment les directrius proposades; no obstant això, es considera necessari complementar-les amb unes directrius generals que eviten afeccions negatives significatives.  
En relació amb l'estratègia valenciana per al canvi climàtic i tenint en compte l'informe (21.07.2015) que va emetre en la fase de consultes del document d'abast el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Prevenció del Control contra la Contaminació, es considera que diverses accions plantejades en la proposta del pla poden ser concordants amb les mesures plantejades en la estratègia indicada.  
Respecte a les actuacions de plantació de fustes nobles, les directrius plantejades es consideren acceptables ambientalment, no obstant això, es considera necessari establir uns criteris addicionals per a evitar efectes negatius significatius tenint en compte que la finalitat d'aquestes no és la recuperació dels ecosistemes. Els criteris han de basar-se en la determinació de quin tipus de zones són adequades per a aquest ús, en cas de terrenys forestals que siguen d'escàs valor.  
En les directrius de gestió cinegètica i piscícola, entre les propostes d'inversions de millora s'estableix la realització de desbrossaments en zones amb espessors complets de matoll, s'indica que els desbrossaments seran selectius i s'assenyala com a espècies a eliminar, entre altres, el llentiscle (Pistacia lentiscus), la cornicabra (Pistacia terebinthus) i l'aladern (Rhamnus alaternus). Aquestes espècies pertanyen a etapes intermèdies de successió vegetal, encara que de vegades formen la vegetació potencial d'una zona. Es considera que poden ser objecte de l'eliminació però de forma selectiva i parcial, i de forma excepcional, sempre que calga, ja que poden formar part del sotabosc de les formacions madures.  
Les normes d'integració paisatgística de l'estudi de paisatge s'integren en les directrius del PORF. Es considera necessari que els plans i projectes que es duguen a terme en el marc del PORF són avaluats per l'òrgan substantiu amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda, i en cas que l'alteren significativament es duga a terme un estudi d'integració paisatgístic i emeta informe el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. Tot això, amb la finalitat preventiva d'evitar efectes negatius a escala de major detall.  
  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En relació amb el seguiment, en l'EATE s'indica que s'efectuarà mitjançant indicadors, i s'utilitzaran els proposats en el document d'abast respecte als objectius ambientals, però no es detalla com s'efectuarà aqueix seguiment.  
La proposta de pla inclou un pla de seguiment, i s'hi indica que la vigència del pla és de 15 anys. S'aporten una sèrie d'indicadors comuns i altres d'específics, així com uns indicadors ambientals. Els indicadors ambientals són els que coincideixen amb els del document d'abast. La informació s'ha elaborat a partir dels inventaris forestals nacionals i del banc de dades de biodiversitat.  
La informació del banc de dades de biodiversitat s'actualitza per a espècies invasores cada cinc anys i per a espècies en general va actualitzant-se contínuament. Respecte a la resta d'indicadors depenen dels inventaris forestals nacionals i la seua periodicitat de realització, igual que l'escala de treball i el detall de les formacions vegetals que distingeix. Això pot restar eficàcia a aquests indicadors. Hauria sigut molt més eficaç que s'haguera elaborat una cartografia més detallada a escala de demarcació.  
El pla preveu un seguiment que inclourà l'actualització dels indicadors cada cinc anys.  
En relació amb els indicadors ambientals s'assenyala el següent:  
- Respecte a l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals poblades d'arbres o no s'han tingut en compte les figures d'espais naturals protegits, i s'havien d'haver tingut en compte també aquells que figuren en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc. En conseqüència, s'hi hauran d'incloure també.  
- Respecte a l'actualització dels indicadors ambientals cada cinc anys, en aquells casos en els quals es parteix d'informació o cartografia que no s'actualitze amb aqueixa periodicitat, per exemple l'inventari forestal, se n'haurà de fer, en la mesura que siga possible, una actualització en l'àmbit de la demarcació.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de demarcació forestal de Sant Mateu presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal), i s'haurà d'incorporar-hi, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
A. Prèviament a l'aprovació del PORF, s'obtindrà un informe de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció al patrimoni cultural, i s'adoptaran les mesures que s'indiquen, si escau.  
B. En cas d'afectar-se a microreserves vegetals, s'haurà d'obtindre prèviament un informe del Servei de Vida Silvestre sobre els condicionants i les limitacions a observar.  
C. Quan es duguen a terme accions que puguen incidir localment en territori de les comunitats autònomes limítrofes amb l'àmbit del PORF, es notificarà aquesta circumstància als òrgans ambientals respectius, prèviament a la seua execució, per a determinar, si escau, emetre un informe o autorització ambiental, o qualsevol altre tipus d'autorització en el marc de la legislació forestal autonòmica, d'acord amb les característiques de l'actuació, la seua dimensió, i també els valors naturals existents en els terrenys afectats i que pogueren resultr afectats.  
D. Directrius per als instruments tècnics de gestió de gestió forestal:  
  
D.1. Els instruments tècnics de gestió que s'aproven hauran de complir el criteri següent i justificar-ho: els aprofitaments dels recursos que es prevegen hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF.  
D.2. Prèviament a l'aprovació de l'instrument tècnic de gestió, es determinarà per a cada zona d'actuació concreta l'ús principal tenint en compte l'ús o usos principals definits en la zona general, l'àmbit de referència en el qual s'enquadra aquesta, justificant el compliment del criteri següent: els aprofitaments dels recursos que es prevegen hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF, i també amb els objectius de qualitat paisatgística establits en l'apartat 6 de l'estudi de paisatge, adaptats a l'àmbit que comprenga la zona de l'aprofitament. Es determinarà en cada cas el servei ambiental prioritari però sempre respectant allò indicat abans.  
  
Es determinarà si hi ha zones que haurien de quedar excloses d'actuació per motius ambientals o les condicions ambientals que han d'establir-se en cas d'actuació.  
D.3. Prèviament a l'aprovació de l'actuació o de l'instrument de gestió, s'haurà d'efectuar el següent:  
1. Estudi de la vegetació i fauna de la zona en la qual s'intervindrà, duent a terme una valoració d'aquesta. S'analitzarà detalladament els matolls i herbassars (raresa, diversitat, funció per a la fauna, funció protectora del sòl, etc.).  
En la mesura que siga possible i segons el tipus d'actuació, s'analitzarà la complexitat i composició dels diferents estrats presents, en aspectes relatius al grau de naturalitat i maduresa, i la singularitat i diversitat d'espècies, amb la finalitat de poder establir mesures per a la seua conservació i gestió.  
En relació amb l'estrat arbustiu serà d'important rellevància per a la gestió conéixer l'abundància i el grau de cobertura d'espècies d'estratègia rebrotadora i de les productores de fruits carnosos, espècies que són la clau per a la resiliència de l'ecosistema i de l'abundància d'interaccions mutualistes planta-animal en els boscos mediterranis.  
  
2. Es determinarà i justificarà si pel valor de la zona i el tipus d'actuació, la intervenció plantejada ha de dur-se a terme o no, i, en cas afirmatiu, sota quines condicions.  
3. L'òrgan substantiu consultarà, prèviament, el Servei de Vida Silvestre en relació a espècies de fauna i flora i hàbitats d'interés, que determinarà, si escau, les mesures a adoptar en cas de ser acceptable la intervenció.  
El tipus d'actuacions en les quals es considera necessari aquest procés, per la seua possible repercussió ambiental són: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures i obres de correcció hidrologicoforestal.  
Aquesta anàlisi la realitzarà el promotor de l'actuació i haurà de valorar aquests aspectes l'administració que l'autoritze, després de l'avaluació d'impacte ambiental prèvia per a aquells supòsits establits en la legislació sectorial en la matèria.  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i sota quines condicions es duran a terme, s'utilitzaran criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, així com també criteris cientificotècnics de general acceptació, tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). Se n'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció enfront de l'erosió.  
D.4. Prèviament a l'aprovació dels instruments tècnics de gestió forestal en aquelles unitats o subunitats l'ús potencial preferent de les quals no siga el de conservació-protecció preferent de la biodiversitat i el sòl, haurà d'analitzar-se la necessitat de l'aplicació de les directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat o part d'elles a l'actuació, i s'hi haurà de justificar en cas de no aplicar-se.  
  
E. Prèviament a l'aprovació dels tractaments de defensa contra incendis, s'analitzaran les propostes de gestió de les àrees tallafoc (ús de bestiar, espècies a mantindre, intensitat, funcionalitat com a via d'accés contra incendis, etc.), i també les seues repercussions ambientals des del punt de vista de l'ecosistema: fauna, flora d'interés, etc., per a adoptar, si escau, mesures correctores.  
Prèviament a l'aprovació dels instruments de gestió haurà d'analitzar-se la funció de les zones agrícoles existents en la zona en el seu paper de lluita contraincendis i també en la seua funció paisatgística i per a la fauna, per a adoptar mesures sobre aquest tema.  
F. L'ús de purins es restringeix exclusivament a terrenys de cultiu seguint la legislació sectorial i, a més, s'afegirà que se seguirà el que s'estableix en les avaluacions d'impacte ambiental, si escau.  
G. S'establiran els criteris següents en relació amb l'aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb fins energètics:  
  
- L'increment d'aquest tipus d'aprofitaments queda supeditat a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment general dels ecosistemes forestals, i analitzant amb detall, en cada instrument de gestió si la zona és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, ajustant, si escau, la intensitat de l'ús als valors ambientals.  
- Prèviament a l'aprovació de cada instrument tècnic de gestió, s'analitzarà amb detall els valors naturals de la zona d'actuació i es determinarà si es poden aplicar aquests aprofitaments i sota quines condicions, prevalent els criteris ambientals de conservació de la biodiversitat i paisatge enfront de criteris de productivitat i beneficis econòmics. Haurà de justificar-se igualment la compatibilitat de l'aprofitament amb la possible funció protectora de les formacions vegetals.  
  
- Prèviament a l'aprovació de l'instrument de gestió, s'analitzarà la decisió de l'aprofitament, d'una banda, amb l'efecte sobre el canvi climàtic derivat de la pèrdua de matèria vegetal (emissió - fixació de CO2), i d'una altra amb la pèrdua de material vegetal necessari per a la formació de sòl, i s'establiran mesures preventives que minimitzen els efectes negatius com per exemple deixar en la zona les porcions més fàcilment descomponibles (fullaraca i branques xicotetes).  
  
- Es coordinarà la planificació de l'aprofitament de la biomassa forestal amb la planificació de la biomassa agrícola en la zona.  
H. S'establiran com a criteris a seguir en les plantacions de fustes nobles els següents:  
- Hauran d'implantar-se preferentment en terrenys de cultiu.  
- Cas de plantejar-se en terrenys forestals, hauran de ser d'escàs valor ambiental, fonamentalment antics terrenys de cultiu amb caràcter forestal i d'escàs valor ambiental.  
- En cas de requerir aportacions hídriques mitjançant regs, haurà de justificar-se la disponibilitat d'aigua, i la no-afectació negativa als aqüífers de la zona.  
I. S'incorporaran els criteris ambientals següents respecte a camins forestals públics d'acord amb la memòria ambiental del PATFOR (apartat 6.2.3):  
1. Se'n maximitzarà l'ús amb la finalitat de disminuir la proliferació d'infraestructures del mateix tipus en terrenys forestals.  
2. En les finalitats concretes que es proposa, es tindrà en compte les possibles molèsties a fauna d'interés, la possibilitat de restringir l'accés als ecosistemes de major valor.  
J. Directrius per a la conservació i la millora dels boscos s'inclouran:  
- Es potenciarà, en la mesura que siga possible, les repoblacions amb espècies rebrotadores i productores de fruits carnosos, en els llocs on escassegen o estiguen absents.  
- Es procuraran mesures de gestió que no tinguen una incidència desfavorable en la conservació d'elements singulars (espècies estranyes, endèmiques i amenaçades).  
- En els instruments tècnics de gestió s'identificaran els rodals de boscos madurs i vells, sobre la base de criteris de naturalitat i complexitat estructural, i es procurarà, en la mesura que siga possible i sempre que siga convenient, la seua salvaguarda com a reserves de biodiversitat.  
- En els instruments de gestió s'assenyalaran els elements arboris monumentals que actualment formen part del catàleg valencià d'arbres monumentals i en caracteritzaran altres que potencialment puguen ser-hi inclosos.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar les àrees que pertanyen al catàleg valencià de materials de base (fonts de llavors, rodals selectes, poblacions de conservació de recursos genètics). S'haurà d'aconseguir en aquests casos un informe de la secció de conservació de recursos genètics forestals, que establirà les limitacions amb la finalitat de preservar la seua funció com a reserva de recursos genètics.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar l'heterogeneïtat territorial i proposar mesures de conservació i gestió, en cas de ser valuosos, dels microhàbitats o ecosistemes locals especialitzats existents en el seu àmbit com llocs molt pedregosos o rocosos, penyes, brolladors, llacunes temporals, etc.).  
K. En relació amb els aprofitaments de fusta de les pinedes:  
- Amb la finalitat de conservar els sòls, s'haurà d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en les àrees amb pendent elevat.  
- S'haurà d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en els espais de fonts o brolladors i en la conca de recàrrega dels aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat.  
L. S'inclouran com a criteris generals de restauració i repoblació:  
  
- Respecte a l'ús de mètodes o tècniques, els següents:  
· En relació amb els criteris de preparació del sòl, com a norma general, els tractaments per a la preparació dels sòls tindran un caràcter puntual, llevat de justificació.  
· Respecte a les tècniques a utilitzar: han d'utilitzar-se amb caràcter general tècniques de preparació del sòl puntuals com són els aclotaments i, només justificadament, tècniques que comporten un trencament continu i profund del perfil del sòl com ara tècniques de subsolatge profund per corbes de nivell i el de cavallonat amb desfonament en profunditat.  
- Respecte a l'elecció d'espècies: es realitzarà en col·laboració amb el servei amb competència en biodiversitat, a fi de triar aquelles espècies autòctones potencials de la zona i millor adaptades ecològicament. La selecció d'espècies haurà de basar-se també en el coneixement de la vegetació potencial de cada zona (associacions vegetals) i de la realitat de la demarcació forestal, tant en vegetació com en flora.  
  
M. S'inclouran les directrius següents en relació amb la restauració dels ecosistemes fluvials i les correccions hidrologicoforestals:  
  
- Directrius de restauració d'ecosistemes de ribera:  
1. Es considera fonamental l'adequació morfològica de les riberes quan siga necessari.  
2. És molt important disposar de superfície suficient per a la restauració dels ecosistemes de ribera, i s'ha de valorar-se la possibilitat d'adquisició de nous terrenys.  
3. Ocupació preferent, en aquelles situacions que ho permeten, de tècniques de bioenginyeria.  
4. Adequada elecció d'espècies basada en el coneixement previ de la vegetació de la zona i enfocada també a la restauració de l'ecosistema (funcionalitat per a la fauna).  
- Directrius de correccions hidrologicoforestals:  
1. Ús en la mesura que siga possible de tècniques de bioenginyeria en els llits.  
2. Buscar, en la mesura que siga possible, la compatibilitat de les diferents estructures que poden plantejar-se amb la vegetació per a millorar la integració paisatgística i la funcionalitat per als ecosistemes.  
N. S'efectuaran les correccions indicades pel servei de caça i pesca en el seu informe de data 12 de març de 2018.  
O. En les directrius de gestió cinegètica i piscícola, entre les propostes d'inversions de millora s'estableix la realització de desbrossaments en zones amb espessors complets de matoll, i s'estableix que els desbrossaments seran selectius, indicant-se com a espècies a eliminar, entre altres, el llentiscle (Pistacia lentiscus), la cornicabra (Pistacia terebinthus) i l'aladern (Rhamnus alaternus). Es considera que en el cas de plantejar-se l'eliminació d'aquestes espècies, per ser necessari, ha de ser selectiva i parcial, i de forma excepcional.  
P. S'inclouran les directrius següents relatives a la regulació de l'escalada:  
1. Zones amb flora catalogada: prohibició d'instal·lar vies noves i prohibició d'escalar en vies existents.  
2. Zones amb avifauna catalogada criant en la paret rocosa:  
2.1. Vies d'escalada instal·lades. Zona amb restricció temporal (prohibit escalar entre gener-juny).  
2.2. Prohibició d'instal·lar vies noves.  
3. En la resta de zones:  
3.1. Si hi ha vies d'escalada ja existents no hi ha cap restricció.  
3.2. Si es pretenguera instal·lar vies noves i estigueren en Xarxa Natura 2000 o hi haguera fauna o flora protegida, haurà de ser avaluat per l'òrgan competent.  
Q. S'inclouran en el PORF les determinacions de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
- Les superfícies qualificades amb valor alt o molt alt en el pla núm. 8, Valor del paisatge, de l'estudi de paisatge han de formar part de la infraestructura verda del territori delimitada pel pla (pla núm. 48 Infraestructura verda).  
- Els plans (en la mesura que zonifiquen o regulen usos) i projectes que es duguen a terme en el marc del PORF hauran de ser avaluats (per l'òrgan substantiu) amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda i, en el cas d'alterar significativament el caràcter o la percepció del paisatge o estar sotmesos a avaluació ambiental, elaborar un estudi d'integració paisatgística i obtindre informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
- Els programes de paisatge proposats en l'estudi de paisatge, -per al manteniment dels equipaments d'ús públic, per a la realització d'un inventari únic de senderes en la demarcació, per a conservar i recuperar els bancals de pedra, per a la millora en les masses forestals i per a la millora de les masses procedents de repoblació forestal-, han de quedar inclosos en el pla com a actuacions a executar en el marc de desenvolupament d'aquest.  
R. L'avaluació ambiental del PORF no exclou l'avaluació d'impacte ambiental d'aquells projectes o actuacions que el desenvolupen, subjectes a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria.  
S. Mesures preventives i correctores: les mesures preventives i correctores (30) indicades en l'EATE hauran d'incorporar-se al PORF com a directrius per al seu compliment.  
T. Seguiment del pla:  
- Indicadors ambientals:  
· En aquells indicadors en els quals es parteix d'informació o cartografia de l'inventari forestal nacional que no s'actualitze amb la periodicitat de cinc anys, se n'haurà de fer, en la mesura que siga possible, una actualització en l'àmbit de la demarcació.  
· S'haurà d'incloure, en la mesura que siga possible, en la informació de l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals poblades d'arbres o no aquells sòls que figuren en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, corresponguen en la via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que corresponguen en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de demarcació forestal de Sant Mateu, i s'hauran d'incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.  
   
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no és possible cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 3 de juliol de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 10 de juliol de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8353, del 02-08-2018 (2018/7157)

RESOLUCIÓN de 10 de julio de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 133/15-EAE Sant Mateu.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8353

Fecha DOGV
:   02-08-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/7157

CVE


Fecha del documento
:   10-07-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de julio de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 133/15-EAE Sant Mateu. [2018/7157]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental y territorial estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 133/15-EAE Sant Mateu.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Trámite: Evaluación ambiental de Plan.  
Promotor: Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental (servicio de ordenación y gestión forestal).  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Localización: Demarcación forestal de Sant Mateu.  
Expediente: 133 € 2015 € EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 28 de junio de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan de ordenación de los recursos forestales de la Demarcación forestal de Sant Mateu, en los siguientes términos:  
El objeto de la declaración ambiental estratégica y territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP). Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 30 de noviembre de 2017 se recibe de la subdirección General de Medio Natural la siguiente documentación (en formato digital y en papel):  
- Estudio ambiental y territorial estratégico (EATE) y anexos:  
· Anexo I: Documentación arqueológica.  
· Anexo II: Estudio de Paisaje.  
· Anexo III: Plan de participación pública.  
· Anexo IV: Resumen no técnico.  
- Plan del PORF de Sant Mateu y planos.  
- Expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica:  
· Resultado de las consultas, de la información pública y del plan de participación pública.  
· Integración de aspectos ambientales, funcionales y territoriales y cómo se han tenido en cuenta el DA (DR), el EATE, las consultas y la participación pública.  
· Justificación del cumplimiento de las previsiones legales del proceso de EAE.  
· Análisis del cumplimiento de parámetros, determinaciones y documentos exigibles, con medidas de seguimiento.  
· Plan de seguimiento.  
El 30 de noviembre de 2017 se recibe documentación complementaria:  
- Certificado de información pública.  
- Cumplimiento de los parámetros, determinaciones y documentos exigidos por la normativa sectorial de aplicación.  
El 5 de abril de 2018 se recibió, a requerimiento del servicio de evaluación ambiental estratégica la siguiente documentación:  
- Copia de las consultas efectuadas en la fase de información pública, así como copia de los informes y respuestas recibidos.  
- Copia de la reiteración de consultas a diferentes departamentos, así como las tres respuestas recibidas.  
- Informe de la dirección territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
  
  
A) Análisis del proceso de evaluación  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio 25/06/15  
Emisión del documento de alcance 25/05/16  
Participación pública y consultas de la versión preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo de 45 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 21/11/16  
Remisión de la documentación para emitir DATE por subdirector general de Medio Natural. Documento con diligencia del jefe de servicio de ordenación y gestión forestal que se trata de documentación original que se somete a DATE. 30/11/17  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico  
B.1) Determinaciones a tener en consideración, señaladas en el documento de alcance  
En el expediente de evaluación ambiental estratégica se ha incluido un apartado de cómo se han tenido en cuenta las consideraciones efectuadas en el DA de forma clara y detallada, que ha sido de gran utilidad para el órgano ambiental a la hora de efectuar la valoración técnica.  
En líneas generales se han tenido en cuenta las consideraciones efectuadas en el DA, por ejemplo, se han incluido las directrices de restauración de actividades mineras, detallándolas y completándolas, o se ha aceptado el criterio indicado en el DA de no uso de purines con fines de fertilización para mejora de pastos en terrenos forestales, restringiéndolo solo a terrenos agrícolas siguiendo lo establecido en la legislación sectorial.  
No obstante, en algunas cuestiones se estima necesario efectuar una serie de correcciones, y así se expone a continuación y en posteriores apartados.  
- Se ha tenido en cuenta la normativa de las diferentes figuras de protección a través de las directrices para la compatibilización de la gestión forestal con la biodiversidad, lo que se considera positivo. Respecto a la figura de microrreservas vegetales se estima necesario establecer una medida preventiva adicional para evitar afecciones negativas significativas a nivel de proyecto.  
- Para tener en cuenta como se indica en el DA que existen zonas de valor no contempladas en las figuras de protección a una mayor escala, se indica que se han analizado los datos del banco de biodiversidad delimitando una subunidad, 4.1 «hotspot» de biodiversidad de la Salzadella. Se trata de una zona en la que existe una acumulación relevante de especies de interés. Se considera positivo el tratamiento efectuado pero se estima necesario que se adopten medidas a nivel de plan para evitar a nivel de proyectos efectos negativos significativos, y poder detectar a escala mayor zonas de valor, como en apartados siguientes se analizará.  
- Las consideraciones efectuadas en el DA respecto a efectuar estudios de las características de los matorrales existentes, propuestas de áreas cortafuegos, etc., se ha abordado parcialmente.  
  
Respecto al estudio de matorrales se ha efectuado a partir de la información del PATFOR. Teniendo en cuenta la escala del PATFOR, se estima necesario, como medida preventiva, que en los instrumentos de gestión se realice un análisis previo, sin perjuicio la propuesta de gestión de los matorrales del PORF.  
En relación a la gestión de usos no forestales en interfaz se aportan unas directrices. Respecto a la gestión de áreas cortafuegos, se indica que no se incorpora nada, al estar previstas en otros instrumentos de planificación como los planes de prevención de incendios.  
Se consideran positivas las propuestas de gestión de matorrales y las directrices para las zonas de interfaz, no obstante se considera necesario adoptar medidas de prevención adicionales a nivel de instrumentos de gestión, por una parte para analizar con más detalle los matorrales existentes en la zona de actuación, y por otra, para analizar y determinar el papel de las zonas agrícolas existentes.  
  
Respecto a las áreas cortafuegos se estima que es necesario realizar previamente a la aprobación de los tratamientos de defensa contra incendios sus repercusiones ambientales.  
- La cartografía de suelo forestal se presenta a escala 1:10.000 y el resto de cartografía a escala 1:100.000. Se ha aumentado la escala de 1:250.000 a 1:100.000, no obstante no haberla aumentado más en determinados elementos resta eficacia al plan.  
- Respecto al uso de purines, la rectificación de permitir el uso solo en terrenos agrícolas se estima adecuada, debiendo seguirse como se indica la legislación sectorial, pero además, en su caso, también lo establecido en las evaluaciones de impacto ambiental.  
- Se han incorporado gran parte de las consideraciones efectuadas en el DA respecto al aprovechamiento de la biomasa con fines energéticos y al aprovechamiento de producción de madera con otros fines, no obstante, se estima necesario realizarlo de forma completa para evitar efectos negativos significativos a nivel de plan.  
Además se considera, en relación con el aprovechamiento forestal para madera y de biomasa forestal con fines energéticos, que el incremento de este tipo de aprovechamientos debe supeditarse a su compatibilidad con la conservación de la biodiversidad, el mantenimiento de los ecosistemas forestales, y deberá analizarse con detalle en cada instrumento de gestión si la zona es compatible o no con este aprovechamiento desde un punto de vista ambiental, y ajustar la intensidad de uso a sus valores ambientales. Este criterio es necesario establecerlo para evitar efectos negativos significativos sobre los ecosistemas.  
La demarcación presenta zonas con gran valor ambiental o función protectora y otras zonas con suelos escasos o relieves acusados, por lo que, en principio, tanto los aprovechamientos de madera con fines energéticos como con otros fines, deberían proceder de biomasa residual o de actuaciones que pretendan la evolución de las formaciones vegetales a etapas más maduras para la protección del suelo, etc. (restos de podas, tratamientos selvícolas, etc.). No obstante, existen zonas que pueden permitir aprovechamientos con otra orientación, como por ejemplo terrenos forestales con escaso valor ambiental, antiguos cultivos abandonados con escaso valor, zonas de mayor productividad, etc. Teniendo en cuenta la escala de trabajo del PORF y la evaluación genérica efectuada, se estima necesario necesario que para este tipo de aprovechamientos se justifiquen previamente su conveniencia y su compatibilidad con los valores ambientales de la zona y su posible función protectora, sin perjuicio de que se haya establecido una orientación en la unidad o subunidad, debiendo revisarse para cada caso concreto.  
- Se ha incorporado, en general, en diferentes apartados del PORF los criterios indicados en la memoria ambiental del PATFOR (apartado 6.2.3), considerándose muy positivo.  
  
No se han por incorporado por completo los criterios ambientales respecto a los caminos públicos.  
- En relación a la propuesta de análisis de destinar una superficie de la finca sin actuación, se indica que se establecen zonas de no intervención en las fincas hasta un máximo de un 5 % de su superficie. Esta norma se establece dentro de las directrices para compatibilizar la gestión forestal con la biodiversidad. Se indica que se aplicarán en aquellas unidades ambientales con un uso potencial preferente de conservación - protección preferente de la biodiversidad y el suelo. También se indica que se aplicarán en aquellas subunidades a las que se les haya aplicado eso uso preferente, y además podrán ser aplicadas en otras unidades de la demarcación a criterio de la administración forestal.  
La inclusión de la consideración efectuada en el DA a este respecto, tal y como se ha efectuado en el PORF es aceptable ambientalmente, aunque no se ha incorporado tal cual se indicó en el mismo, lo que hará que sea menos útil al poder ser el porcentaje muy pequeño. La propuesta en el DA era de una superficie mínima con carácter general del 5 % en todos los proyectos lo que podría permitir comparar la situación de intervención con la de no intervención. Se trataría de superficies de no intervención o más exactamente, de mínima intervención.  
- El Instituto Aragonés de Gestión Ambiental del Gobierno de Aragón en la fase de consulta del DA indicó que en caso de que se lleven a cabo acciones que incidan localmente en el territorio aragonés se deberá notificar dicha circunstancia a ese organismo previamente a su ejecución para determinar si procede emitir un informe o autorización ambiental, o cualquier otro tipo de autorización en el marco de la legislación forestal autonómica, en función de las características de la actuación, su dimensión, así como los valores naturales existentes en los terrenos que pudieran verse afectados.  
La presente DATE estima que esta notificación debe efectuarse tanto al órgano ambiental de la comunidad autónoma de Aragón como a la de Cataluña, limítrofes ambas con el ámbito del presente PORF.  
  
B.2) Contenidos acordes con el documento de alcance  
En el expediente de evaluación ambiental estratégica se justifica con detalle y claridad cómo se han tenido en cuenta las consideraciones efectuadas en el DA.  
El EATE ha seguido en parte las indicaciones efectuadas en el documento de alcance.  
La documentación presentada permite efectuar una evaluación del plan y establecer, como más adelante se argumentará las determinaciones que deberán incorporarse al plan previamente a su aprobación.  
  
B.3) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El contenido del EATE se ajusta, en líneas generales, a lo establecido en el anexo VII de la LOTUP, estimándose suficiente para llevar a cabo la evaluación ambiental del plan.  
El EATE contiene un apartado de medidas preventivas y correctoras.  
En relación al seguimiento, el EATE relaciona los indicadores ambientales propuestos en el documento de alcance, aportando valores de los mismos de forma detallada. El protocolo del seguimiento se aborda en el plan.  
  
B.4) Información territorial  
El ámbito de actuación es la demarcación forestal de Sant Mateu ubicada al norte de la provincia de Castellón, abarcando la totalidad de los municipios de la comarca de Els Ports, y parte de los municipios de las comarcas de L'Alt Maestrat y del Baix Maestrat.  
La relación de municipios (34) es la siguiente: Cervera del Maestre, Benicarló, Càlig, Canet lo Roig, Castell de Cabres, Chert, La Jana, Peñíscola, la Pobla de Benifassà, Rosell, La Salzadella, San Rafael del Río, San Jorge, Sant Mateu, Traiguera y Vinaròs de la comarca del Baix Maestrat; Castellfort, Cinctorres, Forcall, Herbés, La Mata, Morella, Olocau del Rei, Palanques, Portell de Morella, Todolella, Vallibona, Villores y Zorita del Maestrazgo de la comarca de Els Ports, y Albocàsser, Ares del Maestrat, Catí, Tírig y Villafranca de la comarca de L'Alt Maestrat.  
La demarcación limita al Norte con la Comunidad Autónoma de Cataluña (Tarragona) y con la Comunidad Autónoma de Aragón (Teruel), al oeste con la Comunidad Autónoma de Aragón (Teruel), al este con el mar Mediterráneo y al sur con los siguientes municipios, de oeste a este, pertenecientes a la demarcación forestal de Vall d'Alba: Vistabella del Maestrat, Benassal, Vilar de Canes, Culla, Sierra d'Engarcerán, La Serratella, Les Coves de Vinromà y Alcalà de Xivert.  
La superficie de la demarcación es de 233.338 hectáreas (ha) de las que 156.762 ha (67,18 %) son forestales. La superficie forestal declarada de utilidad pública es de 29.909 ha. En el período 1989-2008 las zonas con mayor número de incendios forestales fueron Morella, Pobla de Benifassà, Rosell, Xert, Sant Mateu, Cervera del Maestre y Peñíscola.  
La comarca costera del Baix Maestrat tiene amplias zonas de cultivo, fundamentalmente de olivar, frutales y cítricos. Las comarcas de Els Ports y el Alt Maestrat tiene más pastos que cultivos, siendo estos últimos de secano (cereal, frutales, vid).  
  
B.5) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
En el EATE se analizan tres alternativas en relación a la zonificación y definición de usos, y a la intensidad de los usos productivos:  
1. Respecto a la zonificación y definición de usos se plantean tres alternativas:  
- Alternativa cero: no zonificación.  
- Alternativa uno: zonificación y definición de usos en 14 unidades  
- Alternativa dos: zonificación y definición de uso en 7 unidades con subzonificación.  
2. Respecto a la intensidad de usos productivos:  
- Alternativa cero: no actuación.  
- Alternativa uno: para alcanzar entre un 30-50 % de la capacidad de acogida.  
- Alternativa dos: para alcanzar un 100 % de la capacidad de acogida.  
  
Las alternativa elegida respecto a la zonificación y definición de usos es la segunda, y respecto a la intensidad de usos productivos la primera. Respecto a la intensidad de usos productivos la alternativa segunda se descarta por diversas razones que impiden alcanzarla, dejándose para posteriores revisiones del PORF: situación muy alejada de la actualidad, minifundismo, elevado coste de la inversión pública, etc.  
La alternativa 1 respecto a la intensidad de los usos productivos pretende alcanzar el 50 % de aprovechamiento de la posibilidad máxima sostenible para el caso de las zonas de prioridad productora, y el 30 % para las zonas de prioridad no productiva.  
Se describe la alternativa elegida:  
Según se indica se realiza un diagnóstico del territorio, describiendo y valorando los diferentes elementos, posteriormente se hace un análisis a través de una matriz DAFO (Debilidades, Amenazas, Fortalezas y Oportunidades), enriquecido por un proceso de participación pública. Se continúa con un análisis CAME (Corregir debilidades, Afrontar amenazas, Mantener fortalezas y Explotar oportunidades) que conduce a unas estrategias de gestión. Se concreta una zonificación y unos objetivos generales y también unos específicos.  
Se han diferenciado y descrito siete zonas o unidades ambientales, indicando su uso actual, y asignando un uso principal o preferente y uno o varios usos secundarios, todos ellos potenciales.  
  
Los objetivos generales del PORF son los siguientes:  
1. Establecer un marco de planificación adecuado que permita la mejora de los servicios ambientales suministrados por los montes de la demarcación, según criterios de gestión forestal sostenible (se corresponde con las estrategias de gestión E1, E2, y E5).  
2. Compatibilizar la conservación biológica con la gestión forestal (E3).  
3. Crear un marco de gobernanza que permita una gestión administrativa ágil y una respuesta adecuada a los problemas de la propiedad forestal, con directrices fáciles de aplicar (E4).  
4. Recuperar la importancia del sector forestal como fuente de trabajo y factor de fijación de población en las zonas rurales, a través de una serie de criterios adecuados para las actuaciones silvícolas, adaptados a la realidad de las masas forestales de la demarcación (E1, E5).  
5. Planificar el uso social y las infraestructuras (E5, E6).  
6. Establecer un marco de planificación para recuperar y restaurar las masas forestales que lo requieran (E8).  
7. Ajustar el marco de regulación de la planificación forestal a nivel táctico, sirviendo de vínculo entre el PATFOR y el resto de planificación estratégica y la planificación a nivel de finca (todas las estrategias).  
  
Para el desarrollo de los mismos se establecen unos objetivos específicos. Tanto estos como los generales serán compatibles con los objetivos ambientales estratégicos que se indicaron en el documento de alcance.  
Los objetivos específicos deben impulsar los objetivos generales y los ambientales estratégicos, así como para implementar las estrategias de gestión.  
Se establecen dos grupos de objetivos específicos, los regulatorios (ON) y los tácticos (OT). Los regulatorios están ligados al PORF mediante la creación de una serie de directrices. Los tácticos se cumplirán a medida que se desarrolle el PORF integrándose con los indicadores de seguimiento.  
Los objetivos tácticos son de diferente tipo:  
- De carácter productivo.  
- De carácter ambiental y de protección.  
- De carácter social y cultural.  
- De gobernanza.  
Respecto a la compatibilidad de usos se estable lo siguiente:  
  
  
  
USO POTENCIAL CONSERV-PROTECC. PREFERENTE DE BIODIVERSIDAD Y SUELO  
USOS PREFERENTES USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONADOS  
Conservación de la biodiversidad Aprovechamiento hongos Actv. ganadera  
Conservación de suelos Aprovechamiento forestal menor Actv. agrícola  
Protección del paisaje Actv. silvícola  
 Actv. cinegética  
 Cultivos forestales  
 Actvs. recreativas  
  
  
  
USO POTENCIAL DE PRODUCC PREFERENTE BIENES CON VALOR MERCADO  
USOS PREFERENTES USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONADOS  
Actv. ganadera Conservación de la biodiversidad Actv. cinegética  
Actv. agrícola Conservación de suelos Cultivos forestales  
Actv. silvícola Protección del paisaje Actvs. recreativas  
 Aprovechamiento hongos   
 Aprovechamiento forestal menor   
  
  
  
  
Imagen I. Zonificación. UA1: verde, UA2: morado, UA3: naranja, UA4: azul, UA5: rosa, UA6: amarillo y UA7: marrón claro.  
En las zonas o unidades ambientales se distinguen subzonas con la finalidad de establecer directrices o condicionantes en el uso teniendo en cuenta las características de las mismas.  
Subzonas o subunidades  
- Unidad 1:  
· Subunidad 1.1: LIC riu Bergantes. Se aplicarán directrices para la compatibilización de la gestión forestal con la biodiversidad.  
· Subunidad 1.2: zona con presencia de procesos erosivos en cuenca río Bergantes. Se aplicarán directrices selvícolas de regulación climática y control de la desertificación.  
- Unidad 2:  
· Subunidad 2.1: Parque Natural de la Tinença de Benifassà. Aplicación de la normativa específica del Parque.  
· Subunidad 2.2: zona con presencia de procesos erosivos del norte de Xert. Se aplicarán directrices selvícolas de regulación climática y control de la desertificación.  
- Unidad 3:  
· Subunidad 3.1: Parque Natural de la Tinença de Benifassà. Aplicación de la normativa específica del Parque.  
- Unidad 4:  
· Subunidad 4.1: «Hotspot» de biodiversidad de La Salzadella:. Simplemente se recoge cartográficamente.  
· Subunidad 4.2: parque natural de la Serra d'Irta. Aplicación la normativa específica del Parque.  
- Unidad 5:  
· Subunidad 5.1: zona con presencia de procesos erosivos del norte de Olocau del Rey y Todolella. Se aplicarán directrices selvícolas de regulación climática y control de la desertificación.  
· Subunidad 5.1: LIC riu Bergantes y otros Se aplicarán directrices para la compatibilización de la gestión forestal con la biodiversidad.  
  
Se establecen directrices para la mejora de la provisión de los servicios suministrados por los montes:  
- Selvícolas para las especies arbóreas principales de la demarcación (directrices específicas).  
- De gestión de pastos.  
- Para la gestión del recurso micológico.  
- Para la compatibilización de la gestión forestal con la biodiversidad.  
- Selvícolas para el paisaje y la integración paisajística  
- Para la plantación de maderas nobles  
- Sobre apicultura productiva y de conservación  
- Sobre recolección y producción de plantas aromáticas y medicinales  
- Para la conservación del suelo y control de la erosión.  
- Silvícolas de recarga de acuíferos y regulación de avenidas.  
- Selvícolas de regulación climática y de control de la desertificación.  
- De gestión cinegética y piscícola.  
- De restauración y repoblación forestal.  
  
Se efectúan propuestas de actuación para los servicios de producción, para los servicios de regulación y biodiversidad, para los servicios culturales y para la gobernanza forestal.  
Las propuestas de actuación para los servicios de regulación y biodiversidad: se plantean actuaciones en determinadas zonas del territorio, partiendo de las delimitaciones o información contenida en el PATFOR.  
- Programa de actuaciones selvícolas:  
· Reducción de combustibilidad en zonas de alta peligrosidad por incendios forestales.  
· Regulación climática y mitigación de la desertificación.  
· Recarga de acuíferos  
· Control del muérdago y otras plagas forestales.  
· Mitigación de las inundaciones.  
- Restauración de bosques de ribera y sus inmediaciones.  
- Mejora de las masas procedentes de la repoblación.  
- Mejora de los recursos genéticos forestales.  
- Actuaciones en zonas a menos de 15 km de la costa y en corredores de infraestructuras.  
  
  
  
El PORF incluye otras cuestiones que tienen un carácter más transversal y que no encajan en las antes indicadas como son:  
- Prioridades y objetivos generales de las ordenaciones de montes.  
Se distingue entre montes de utilidad pública y montes de titularidad privada. Se establecen prioridades para ambos grupos y objetivos de las ordenaciones. En los primeros los objetivos priorizan la función protectora, ecológica y social por delante de las funciones productoras. En los segundos las prioridades las establecerán los propietarios siempre que sean factibles desde el punto de vista ambiental, económico y social.  
- Planificación del desarrollo de las infraestructuras lineales.  
Se ha realizado una cartografía de los caminos existentes y un diagnóstico de la accesibilidad, estableciendo en los montes de utilidad pública la necesidad de mejora de las infraestructuras. Se plantean unas directrices respecto a las características de los caminos principales y primarios, así como respecto al mantenimiento.  
- Planificación del uso recreativo.  
Se realiza una cartografía del uso recreativo. Se establecen directrices para diferentes usos: senderismo, bicicleta de montaña, de acampada y esparcimiento de áreas recreativas, descenso de barrancos, escalada, espeleología, etc.  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
En el expediente de evaluación ambiental estratégica se indica el resultado de las consultas, de la información pública y de la participación pública, y también cómo se han tenido en cuenta.  
El 5 de abril de 2018 se recibió, a requerimiento del servicio de evaluación ambiental estratégica, copia de los informes y respuestas recibidos durante el período de información pública y consultas, así como cuatro informes recibidos posteriormente al reiterar las consultas.  
En los anexos al EATE hay un anexo de participación pública.  
  
C.1.) Fase de puesta a disposición del público  
De acuerdo con la información proporcionada se recibió la siguiente alegación:  
- AMUFOR (Asociación de municipios forestales de la Comunitat Valenciana): se sugiere la revisión de la propuesta en relación a los diferentes objetivos que deben tener los terrenos forestales de acuerdo con su propiedad (estatal, municipal y privada).  
Se solicita la creación de una comisión mixta entre la Generalitat, entidades locales y propietarios privados que siente las bases de una reforma en profundidad de la ordenación y gestión forestal sostenible en la demarcación forestal de Sant Mateu que se base en el principio de subsidiareidad y protagonismo de las sociedades rurales, siempre con lealtad institucional y bajo el principio de cooperación y colaboración entre las distintas. Administraciones públicas y la sociedad civil. La respuesta dada es que se considera de interés, pero que se entiende que su planteamiento trasciende el PORF y debería ser planteada en un contexto administrativo de rango superior.  
  
C.2.) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Una vez emitido el Documento de Alcance para elaborar la versión del Plan se sometió a consulta de las administraciones afectadas de acuerdo con lo indicado en el mismo. Habiéndose recibido respuesta de las siguientes administraciones:  
  
Fecha informe Administración pública consultada  
30/11/16 Servicio territorial de urbanismo de Castellón  
02/12/16 Servicio territorial de industria y energía de Castellón  
31/01/17 Confederación Hidrográfica del Ebro  
09/01/17 Confederación Hidrográfica del Júcar  
11/01/17 Ayuntamiento de Morella  
01/12/16 Servicio de ordenación del territorio (adaptación a la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana  
29/11/16 Servicio de ordenación del territorio (PATRICOVA)  
13/01/17 Servicio de vida silvestre  
12/03/18 Servicio de caza y pesca  
21/03/18 Dirección General de Cultura y patrimonio  
27/06/18 Servicio de infraestructura verde y paisaje  
  
  
En la documentación presentada se adjuntan los informes y alegaciones presentados, así como la respuesta los mismos. De los informes recibidos se destaca lo siguiente:  
- Ayuntamiento de Morella: solicita la creación de la comisión mixta como el AMUFOR, siendo la respuesta la misma.  
- Servicio de ordenación del territorio: se indica que se han considerado las condiciones finales del anterior informe emitido en la fase de DA. El PORF se encuentra afectado por riesgo de inundación siendo compatible con las determinaciones normativas del PATRICOVA.  
- Servicio de vida silvestre: se indica que se han incorporado las recomendaciones efectuadas, no obstante respecto a las directrices de escalada no ha quedado reflejado con claridad, indicando las directrices que deben incorporarse.  
- Servicio de caza y pesca: se efectúan una serie de correcciones respecto a las directrices de gestión cinegética de forma detallada.  
- Dirección general de cultura y patrimonio: desde el punto de vista arqueológico se indica que el documento ambiental debería incluir la relación de yacimientos inventariados, ubicación y coordenadas, parcelas afectadas, grado de protección y normativa, en la que claramente se estableciera que cualquier obra que pudiera afectar a un yacimiento arqueológico, deberá contar con la previa y preceptiva autorización de esa Dirección General.  
En relación con el patrimonio etnológico se indica que se comprueba que en la memoria no consta justificación técnica respecto a los contenidos de la Ley de patrimonio, proponiéndose una justificación de la incidencia de la legislación patrimonial sobre el territorio en cuanto al patrimonio etnológico con una prospección patrimonial.  
Desde el punto de vista paleontológico se relacionan los municipios con yacimientos paleontológicos indicando que su presencia ha de ser tenida en cuenta ante la ejecución de acciones en su entorno de afección. Se recuerda la necesidad de autorización en todas las intervenciones que puedan tener lugar en todos los ámbitos donde se conozca o se presuma fundadamente la existencia de restos de naturaleza paleontológica.  
La presente DATE resalta que en la documentación presentada se adjunta un anejo de bienes materiales y patrimonio cultural en el que se relacionan los elementos patrimoniales catalogados por los municipios así como las medidas preventivas a adoptar según la normativa aplicable al patrimonio cultural valenciano.  
Teniendo en cuenta el informe se efectuarán las correcciones que correspondan y se obtendrá informe de la Dirección general de cultura y patrimonio.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje: el informe indica una serie de determinaciones finales que deben incorporarse al PORF en materia de infraestructura verde y paisaje.  
  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
El EATE realiza una evaluación del PORF general destacando fundamentalmente los efectos positivos, aunque también se indican los efectos negativos que podrán haber fundamentalmente a nivel de los proyectos que se desarrollen a partir del plan.  
La evaluación consiste en valorar las diferentes actuaciones o usos siguientes, indicando su magnitud, duración, probabilidad, reversibilidad, acumulación y riesgo para la salud humana: gobernanza, zonificación, usos no forestales, usos no cinegéticos, uso recreativo, silvicultura, repoblación e infraestructuras. Se indican los efectos sobre diferentes elementos o factores de manera genérica. No se ha efectuado una evaluación a dos niveles, objetivos y directrices y propuestas de actuación.  
Se plantean una serie de medidas preventivas y correctoras, indicándose como preventivas las directrices utilizadas para la gestión forestal sostenible. Se aporta un listado de 30 medidas preventivas y correctoras con un enfoque mayoritario a nivel de proyecto. Estas medidas se consideran adecuadas por lo que deberán incorporarse al PORF formando parte de las directrices del mismo.  
En el EATE se realiza un análisis de las alternativas planteadas y los motivos de su selección.  
La asignación de uso preferente conservación o de producción se realiza utilizando una serie de criterios: existencia de figuras de protección y la erosión actual en el primer caso y en el segundo caso, la pendiente media, la calidad del suelo y el uso de pastos.  
Respecto a los criterios para la asignación del uso preferente de conservación se ha utilizado básicamente la existencia de espacios naturales protegidos complementada por la información del banco de datos de biodiversidad, lo que ha ocasionado que se cree una subzona (subunidad 4.1 «hotspot» de biodiversidad de la Salzadella) para proponerse como alguna figura de protección al respecto.  
Se considera positivo este análisis, no obstante se estima que con un estudio más detallado (la escala utilizada para diferentes elementos como vegetación es 1:100.000) se podrían poner de relieve zonas con valor a escala municipal o local que no se detectan a esta escala. En consecuencia es necesario que se tenga en cuenta esta circunstancia en el procedimiento de aprobación de los instrumentos técnicos de gestión. Por otra parte, las unidades ambientales o zonas definidas, a pesar de haber delimitado subzonas, no son completamente homogéneas por lo que es necesario en los instrumentos de gestión revisar la asignación de usos y las características de la zona de actuación para evitar efectos negativos significativos. Se han delimitado subzonas o subunidades pero siguiendo un criterio casi preferente de la existencia de procesos erosivos o no y de figuras de protección, por lo que se estima necesario que a nivel de las subzonas se revise con mayor precisión la asignación de usos.  
La cartografía de las propuestas de actuaciones se ha efectuado partiendo del PATFOR, la escala utilizada es 1:100.000. En algún caso la revisión efectuada ha descendido al detalle de 1:10.000 (reducción de combustibilidad en zonas de alta peligrosidad por incendios forestales). No obstante, la escala general utilizada, por una parte no permite una valoración con detalle de las actuaciones, y por otra parte la evaluación ambiental efectuada es genérica, en consecuencia se estima que deberá ser a través de los diferentes instrumentos de gestión que se desarrollen a partir del PORF cuando se determine si son zonas en las que no debe actuarse o, en caso de hacerlo, las condiciones ambientales a establecer con detalle.  
Las delimitaciones de gestión efectuadas se deben, en consecuencia, tomar solo a título informativo, ya que existe incertidumbre sobre la ausencia de efectos a escala más detallada y deberá ser a través de los diferentes instrumentos de gestión o las diferentes actuaciones planteadas, cuando se determine con precisión si deben existir restricciones o condiciones ambientales para su realización, o si incluso no deben llevarse a cabo.  
Por ejemplo, no se han evaluado las zonas a repoblar con detalle, habiéndose realizado una evaluación genérica, pudiendo existir zonas concretas donde existen limitaciones ambientales, siendo necesario establecer las restricciones. En principio, las actuaciones de repoblación se considera que serán positivas dependiendo de las condiciones de las mismas, no obstante, se estima necesario que en la fase de aprobación de los diferentes instrumentos de gestión que desarrollen el PORF, se realice un análisis de mayor detalle en este sentido.  
Las actuaciones que requieren una evaluación detallada, por su posible repercusión ambiental, son: repoblaciones forestales, aprovechamientos para producción de madera y biocombustible, plantación de maderas nobles, aprovechamiento de pastos, y obras de corrección hidrológico forestal.  
Se considera que debe realizarse este análisis por parte del promotor de la actuación y valorarse estos extremos por la administración que autorice al tratarse del tipo de actuaciones que podrían provocar efectos negativos significativos, y al no haberse efectuado un análisis de mayor detalle a nivel del PORF, y cuando así lo establezca la legislación sectorial mediante un procedimiento reglado de evaluación de impacto ambiental (EAI).  
Para determinar el uso de las zonas de actuación y en qué condiciones se llevarán a cabo, se utilizarán criterios para la valoración de la flora, fauna y vegetación basados en los diferentes grados de protección establecidos en la legislación sectorial, así como también criterios científico-técnicos de general aceptación teniendo en cuenta el ámbito de referencia (demarcación). Se indican algunos, que son específicos para vegetación y ecosistemas, y otros pueden aplicarse también a especies:  
- Grado de rareza y amenaza.  
- Diversidad.  
- Fragilidad y reversibilidad.  
- Representatividad.  
- Grado de conservación o naturalidad (alteración humana).  
- Grado de madurez.  
- Presencia de ejemplares singulares por su desarrollo.  
- Importancia para la fauna, para el aprovechamiento humano (madera, pastos, etc.) y para la protección frente a la erosión.  
Las directrices planteadas se consideran aceptables desde el punto de vista ambiental, estimándo que el signo del efecto ambiental (positivo o negativo) dependerá del modo de aplicación. Por ejemplo, se estima positivo que en las directrices selvícolas de recarga de acuíferos y regulación de avenidas se establezca como prioridad el mantenimiento de las estructuras abancaladas.  
No obstante, se estima necesario realizar algunas matizaciones o establecer directrices adicionales o complementarias a las planteadas, como a continuación se argumenta.  
En las directrices para la mejora de la provisión de servicios suministrados por el monte se hace referencia de los principios de gestión forestal sostenible que desarrollan las directrices y propuestas de actuación planteadas. Se estima necesario para evitar efectos negativos significativos que en los diferentes instrumentos técnicos de gestión se cumpla con el siguiente criterio de acuerdo con el documento de alcance, y se justifique su cumplimiento: los aprovechamientos de los recursos que se prevean deberán ser compatibles con los objetivos ambientales estratégicos del PORF.  
El PORF incluye una serie de directrices para compatibilizar la gestión forestal con la biodiversidad. Se indica que se aplicarán en aquellas unidades ambientales con un uso potencial preferente de conservación - protección preferente de la biodiversidad y el suelo. También se indica que se aplicarán en aquellas subunidades a las que se les haya aplicado dicho uso como preferente, y además podrán ser aplicadas en otras unidades de la demarcación a criterio de la administración forestal. Las directrices se consideran aceptables desde un punto de vista ambiental, y tendrán un efecto positivo respecto a la conservación de la biodiversidad. No obstante, y a pesar de la zonificación realizada, la heterogeneidad de las zonas o unidades aconseja que previamente a la aprobación de cada instrumento de gestión se revise la necesidad de la aplicación de estas directrices o parte de ellas a la actuación sin perjuicio de que se encuentren en zonas en las que el uso preferente sea distinto al de conservación y protección, debiendo justificarse en caso de no aplicarse.  
Hay que tener en cuenta además, que algunas directrices deberían ser, en principio, de aplicación general, como por ejemplo conservar tanto el árbol de nidificación de águila calzada y águila culebrera como su entorno.  
Se considera necesario establecer criterios que permitan evitar efectos negativos significativos a nivel de la conservación y mejora de los bosques, relativos a la introducción de especies rebrotadoras y productoras de frutos carnosos para potenciar la fauna y la capacidad de regeneración tras incendio; donde no existan previamente o sean escaso; a medidas de gestión específicas para especies raras, endémicas y amenazadas; encaminados a procurar, en lo posible, la salvaguarda de bosques maduros y viejos como reserva de biodiversidad; a la conservación de microhábitats y ecosistemas especializados valiosos; a la conservación de árboles monumentales; y a la consideración de las áreas que pertenecen al catálogo valenciano de base.  
Igualmente se estima necesario establecer criterios para evitar efectos negativos significativos a nivel de los aprovechamiento de madera de pinares en relación a estudiar la necesidad de establecer limitaciones en zonas con pendiente elevada y en espacios con fuentes o manantiales y en las cuencas de recarga de acuíferos para proteger los recursos hídricos y la biodiversidad.  
En relación con las actuaciones de restauración y repoblación forestal, se estima necesario complementar las directrices aportadas con algunos criterios generales respecto a los métodos y técnicas a emplear para evitar efectos negativos significativos a nivel de la conservación de los suelos, así como para la selección de especies.  
Respecto a los ecosistemas fluviales y a las correcciones hidrológico forestales, se estiman aceptables ambientalmente las directrices propuestas, no obstante se estima necesario complementarlas con unas directrices generales que eviten afecciones negativas significativas.  
En relación a la estrategia valenciana para el cambio climático y teniendo en cuenta el informe (21.07.2015) que emitió en la fase de consultas del documento de alcance el servicio de lucha contra el cambio climático y prevención del control contra la contaminación, se estima que diversas acciones planteadas en la propuesta del plan pueden ser concordantes con las medidas planteadas en la referida estrategia.  
Respecto a las actuaciones de plantación de maderas nobles, las directrices planteadas se consideran aceptables ambientalmente, no obstante se estima necesario establecer unos criterios adicionales para evitar efectos negativos significativos teniendo en cuenta que la finalidad de las mismas no es la recuperación de los ecosistemas. Los criterios deben basarse en la determinación de qué tipo de zonas son adecuadas para este uso, en caso de terrenos forestales, que sean de escaso valor.  
En las directrices de gestión cinegética y piscícola, entre las propuestas de inversiones de mejora se establece la realización de desbroces en zonas con espesuras completas de matorral, y se indica que los desbroces serán selectivos indicándose como especies a eliminar entre otras, el lentisco (Pistacia lentiscus), la cornicabra (Pistacia terebinthus) y el aladierno (Rhamnus alaternus). Estas especies pertenecen a etapas intermedias de sucesión vegetal, aunque en ocasiones forman la vegetación potencial de una zona. Se estima que pueden ser objeto de la eliminación pero de forma selectiva y parcial y de forma excepcional, siempre que sea necesario, ya que pueden formar parte del sotobosque de las formaciones maduras.  
Las normas de integración paisajística del estudio de paisaje se integran en las directrices del PORF. Se estima necesario que los planes y proyectos que se lleven a cabo en el marco del PORF se evalúen por el órgano sustantivo con el fin de determinar su incidencia concreta en el paisaje y la infraestructura verde y en caso de que lo alteren significativamente se lleve a cabo un estudio de integración paisajístico y se informe por el servicio de infraestructura verde y paisaje, todo ello con la finalidad preventiva de evitar efectos negativos a escala de mayor detalle.  
  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
En relación al seguimiento, en el EATE se indica que se efectuará mediante indicadores, utilizando los propuestos en el documento de alcance respecto a los objetivos ambientales, pero no se detalla cómo se efectuará ese seguimiento.  
La propuesta de plan incluye un plan de seguimiento, indicándose que la vigencia del plan es de 15 años. Se aportan una serie de indicadores comunes y otros específicos, así como unos indicadores ambientales. Los indicadores ambientales son los que coinciden con los del documento de alcance. La información se ha elaborado a partir de los inventarios forestales nacionales y del banco de datos de biodiversidad.  
La información del banco de datos de biodiversidad se actualiza para especies invasoras cada 5 años y para especies en general se va actualizando continuamente. Respecto al resto de indicadores dependen de los inventarios forestales nacionales y su periodicidad de realización, al igual que la escala de trabajo y el detalle de la formaciones vegetales que distingue. Esto puede restar eficacia a estos indicadores. Habría sido mucho más eficaz que se hubiera elaborado una cartografía más detallada a nivel de demarcación.  
El plan prevé un seguimiento que incluirá la actualización de los indicadores cada 5 años.  
En relación con los indicadores ambientales se indica lo siguiente:  
- Respecto al indicador de superficie forestal protegida de áreas forestales arboladas o no se han tenido en cuenta las figuras de espacios naturales protegidos, debiendo haberse tenido en cuenta también aquellos que figuran en el planeamiento urbanístico con diferentes tipologías de protección relativas a ecosistemas forestales y paisaje: protección forestal, ecológica, paisajística, etc. Deberán en consecuencia incluirse también.  
- Respecto a la actualización de los indicadores ambientales cada 5 años, en aquellos casos en los que se parte de información o cartografía que no se actualice con esa periodicidad, por ejemplo el inventario forestal se deberá, en la medida de lo posible, hacer una actualización de los mismos a nivel de la demarcación.  
  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone emitir la presente Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan de ordenación de los recursos forestales de Demarcación forestal de Sant Mateu presentada por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental (servicio de ordenación y gestión forestal), debiéndose incorporar en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
A. Previamente a la aprobación del PORF se obtendrá informe de la Conselleria de Cultura respecto a la afección al patrimonio cultural, adoptándose las medidas que se indiquen, en su caso.  
B. En caso de afectarse a microrreservas vegetales deberá obtenerse previamente informe del servicio de vida silvestre sobre los condicionantes y limitaciones a observar.  
C. Cuando se lleven a cabo acciones que puedan incidir localmente en territorio de las comunidades autónomas limítrofes con el ámbito del PORF se notificará esta circunstancia a los órganos ambientales respectivos previamente a su ejecución para determinar si procede emitir un informe o autorización ambiental, o cualquier otro tipo de autorización en el marco de la legislación forestal autonómica, en función de las características de la actuación, su dimensión, así como los valores naturales existentes en los terrenos afectados y que pudieran verse afectados.  
D. Directrices para los instrumentos técnicos de gestión de gestión forestal:  
D.1. Los instrumentos técnicos de gestión que se aprueben deberán cumplir el siguiente criterio y justificarlo: los aprovechamientos de los recursos que se prevean deberán ser compatibles con los objetivos ambientales estratégicos del PORF.  
D.2. Previamente a la aprobación del instrumento técnico de gestión se determinará para cada zona de actuación concreta el uso principal teniendo en cuenta el uso o usos principales definidos en la zona general, el ámbito de referencia en el cual se encuadra la misma, justificando el cumplimiento del siguiente criterio: Los aprovechamientos de los recursos que se prevean deberán ser compatibles con los objetivos ambientales estratégicos del PORF, así como con los objetivos de calidad paisajística establecidos en el apartado 6 del Estudio de Paisaje, adaptados al ámbito que comprenda la zona del aprovechamiento. Se determinará en cada caso el servicio ambiental prioritario pero siempre respetando lo antes indicado.  
Se determinará si hay zonas que deberían quedar excluidas de actuación por motivos ambientales o las condiciones ambientales que deben establecerse en caso de actuación.  
D.3. Previamente a la aprobación de la actuación o del instrumento de gestión, se deberá efectuar lo siguiente:  
1. Estudio de la vegetación y fauna de la zona en la que se va a intervenir, llevando a cabo una valoración de la misma. Se analizará en detalle los matorrales y herbazales (rareza, diversidad, función para la fauna, función protectora del suelo, etc.).  
En la medida de lo posible y según el tipo de actuación, se analizará la complejidad y composición de los diferentes estratos presentes, en aspectos relativos al grado de naturalidad y madurez y la singularidad y diversidad de especies, con el fin de poder establecer medidas para su conservación y gestión.  
En relación con el estrato arbustivo será de importante relevancia para la gestión conocer la abundancia y grado de cobertura de especies de estrategia rebrotadora y de las productoras de frutos carnosos, especies que son la clave para la resiliencia del ecosistema y de la abundancia de interacciones mutualistas planta-animal en los bosques mediterráneos.  
2. Se determinará y justificará si por el valor de la zona y el tipo de actuación, la intervención planteada debe llevarse a cabo o no, y en caso afirmativo, bajo qué condiciones.  
3. Se consultará por el órgano sustantivo previamente al servicio de vida silvestre en relación a especies de fauna y flora y hábitats de interés, que determinará en su caso las medidas a adoptar en caso de ser aceptable la intervención.  
El tipo de actuaciones en las que se considera necesario este proceso, por su posible repercusión ambiental son: repoblaciones forestales, aprovechamientos para producción de madera y biocombustible, plantación de maderas nobles, aprovechamiento de pastos, y obras de corrección hidrológico forestal.  
Este análisis se realizará por parte del promotor de la actuación y deberán valorarse estos extremos por la administración que la autorice, previa evaluación de impacto ambiental para aquellos supuestos establecidos en la legislación sectorial en la materia.  
Para determinar el uso de las zonas de actuación y bajo qué condiciones se llevarán a cabo, se utilizarán criterios para la valoración de la flora, fauna y vegetación basados en los diferentes grados de protección establecidos en la legislación sectorial, así como también criterios científico-técnicos de general aceptación teniendo en cuenta el ámbito de referencia (demarcación). Se indican algunos, que son específicos para vegetación y ecosistemas, y otros pueden aplicarse también a especies:  
- Grado de rareza y amenaza.  
- Diversidad.  
- Fragilidad y reversibilidad.  
- Representatividad.  
- Grado de conservación o naturalidad (alteración humana).  
- Grado de madurez.  
- Presencia de ejemplares singulares por su desarrollo.  
- Importancia para la fauna, para el aprovechamiento humano (madera, pastos, etc.) y para la protección frente a la erosión.  
D.4. Previamente a la aprobación de los instrumentos técnicos de gestión forestal en aquellas unidades o subunidades cuyo uso potencial preferente no sea el de conservación - protección preferente de la biodiversidad y el suelo, deberá analizarse la necesidad de la aplicación de las directrices para compatibilizar la gestión forestal con la biodiversidad o parte de ellas a la actuación, debiendo justificarse en caso de no aplicarse.  
E. Previamente a la aprobación de los tratamientos de defensa contraincendios se analizarán las propuestas de gestión de las áreas cortafuegos (uso de ganado, especies a mantener, intensidad, funcionalidad como vía de acceso contraincendios, etc.), así como sus repercusiones ambientales desde el punto de vista del ecosistema: fauna, flora de interés, etc., para adoptar en su caso medidas correctoras.  
Previamente a la aprobación de los instrumentos de gestión deberán analizarse la función de las zonas agrícolas existentes en la zona en su papel de lucha contraincendios y también en su función paisajística y para la fauna, para adoptar medidas al respecto.  
F. El uso de purines se restringe exclusivamente a terrenos de cultivo siguiendo la legislación sectorial, y además se añadirá que se seguirá lo establecido en las evaluaciones de impacto ambiental en su caso.  
G. Se establecerán los siguientes criterios en relación con el aprovechamiento forestal para madera y de biomasa forestal con fines energéticos:  
- El incremento de este tipo de aprovechamientos queda supeditado a su compatibilidad con la conservación de la biodiversidad, el mantenimiento general de los ecosistemas forestales, y analizando con detalle, en cada instrumento de gestión si la zona es compatible o no con este aprovechamiento desde un punto de vista ambiental, y ajustando, en su caso, la intensidad del uso a los valores ambientales.  
- Previamente a la aprobación de cada instrumento técnico de gestión se analizará con detalle los valores naturales de la zona de actuación determinando si se pueden aplicar estos aprovechamientos y bajo qué condiciones, prevaleciendo los criterios ambientales de conservación de la biodiversidad y paisaje, frente a criterios de productividad y beneficios económicos. Deberá justificarse igualmente la compatibilidad del aprovechamiento con la posible función protectora de las formaciones vegetales.  
- Previamente a la aprobación del instrumento de gestión, se analizará la decisión del aprovechamiento, por una parte, con el efecto sobre el cambio climático derivado de la pérdida de materia vegetal (emisión - fijación de CO2), y por otra con la pérdida de material vegetal necesario para la formación de suelo, estableciendo medidas preventivas que minimicen los efectos negativos como por ejemplo dejar en la zona las porciones más fácilmente descomponibles (hojarasca y ramas pequeñas).  
- Se coordinará la planificación del aprovechamiento de la biomasa forestal con la planificación de la biomasa agrícola en la zona.  
H. Se establecerán como criterios a seguir en las plantaciones de maderas nobles los siguientes:  
- Deberán implantarse preferentemente en terrenos de cultivo.  
- Caso de plantearse en terrenos forestales, deberán ser de escaso valor ambiental, fundamentalmente antiguos terrenos de cultivo con carácter forestal y de escaso valor ambiental.  
- En caso de requerir aportes hídricos mediante riegos deberá justificarse la disponibilidad de agua, y la no afectación negativa a los acuíferos de la zona.  
I. Se incorporarán los siguientes criterios ambientales respecto a caminos forestales públicos de acuerdo con la memoria ambiental del PATFOR (apartado 6.2.3):  
1. Se maximizará su uso con el fin de disminuir la proliferación de infraestructuras del mismo tipo en terrenos forestales.  
2. En los fines concretos que se propone se tendrá en cuenta las posibles molestias a fauna de interés, la posibilidad de restringir el acceso a los ecosistemas de mayor valor.  
J. Directrices para la conservación y la mejora de los bosques se incluirán:  
- Se potenciará, en lo posible, las repoblaciones con especies rebrotadoras y productoras de frutos carnosos, en los lugares donde escaseen o estén ausentes.  
- Se procurarán medidas de gestión que no tengan una incidencia desfavorable en la conservación de elementos singulares (especies raras, endémicas y amenazadas).  
- En los instrumentos técnicos de gestión se identificarán los rodales de bosques maduros y viejos, en base a criterios de naturalidad y complejidad estructural, y se procurará, en lo posible y siempre que sea conveniente, su salvaguarda como reservas de biodiversidad.  
  
- En los instrumentos de gestión se señalarán los elementos arbóreos monumentales que actualmente forman parte del catálogo valenciano de árboles monumentales y caracterizarán otros que potencialmente puedan ser incluidos.  
- Los instrumentos de gestión deberán considerar las áreas que pertenecen al catálogo valenciano de materiales de base (fuentes de semillas, rodales selectos, poblaciones de conservación de recursos genéticos). Se deberá recabar en estos casos informe de la sección de conservación de recursos genéticos forestales, que establecerá las limitaciones con el fin de preservar su función como reserva de recursos genéticos.  
- Los instrumentos de gestión deberán considerar la heterogeneidad territorial y proponer medidas de conservación y gestión, en caso de ser valiosos, de los microhábitats o ecosistemas locales especializados existentes en su ámbito como lugares muy pedregosos o rocosos, roquedos, manantiales, lagunas temporales, etc.).  
K. En relación a los aprovechamientos de madera de los pinares:  
- Con la finalidad de conservar los suelos se deberán estudiar la necesidad de establecer limitaciones a los aprovechamientos de madera y a los trabajos silvícolas en las áreas con pendiente elevada.  
- Se deberá estudiar la necesidad de establecer limitaciones a los aprovechamientos de madera y a los trabajos silvícolas en los espacios de fuentes o manantiales y en la cuenca de recarga de los acuíferos para proteger los recursos hídricos y la biodiversidad.  
L. Se incluirán como criterios generales de restauración y repoblación:  
- Respecto al uso de métodos o técnicas los siguientes:  
· En relación a los criterios de preparación del suelo, como norma general los tratamientos para la preparación de los suelos tendrán un carácter puntual, salvo justificación.  
· Respecto a las técnicas a utilizar: deben utilizarse con carácter general técnicas de preparación del suelo puntuales como son los ahoyados, y solo justificadamente técnicas que supongan una rotura continua y profunda del perfil del suelo como técnicas de subsolado profundo por curvas de nivel y el de acaballonado con desfonde en profundidad.  
  
- Respecto a la elección de especies: se realizará en colaboración con el servicio con competencia en biodiversidad, con el objeto de elegir aquellas especies autóctonas potenciales de la zona y mejor adaptadas ecológicamente. La selección de especies deberá basarse también en el conocimiento de la vegetación potencial de cada zona (asociaciones vegetales) y de la realidad de la demarcación forestal, tanto a nivel de vegetación como de flora.  
M. Se incluirán las siguientes directrices en relación a la restauración de los ecosistemas fluviales y las correcciones hidrológico forestales:  
- Directrices de restauración ecosistemas de ribera:  
1. Se considera fundamental la adecuación morfológica de las riberas cuando sea necesario.  
2. Es muy importante disponer de superficie suficiente para la restauración de los ecosistemas de ribera, debiendo valorarse la posibilidad de adquisición de nuevas terrenos.  
3. Empleo preferente, en aquellas situaciones que lo permitan, de técnicas de bioingeniería.  
4. Adecuada elección de especies basada en el conocimiento previo de la vegetación de la zona y enfocada también a la restauración del ecosistema (funcionalidad para la fauna).  
- Directrices correcciones hidrológico forestales:  
1. Uso en la medida de lo posible de técnicas de bioingeniería en los cauces.  
2. Buscar, en la medida de lo posible, la compatibilidad de las diferentes estructuras que pueden plantearse con la vegetación para mejorar la integración paisajística y la funcionalidad para los ecosistemas.  
N. Se efectuarán las correcciones indicadas por el servicio de caza y pesca en su informe de fecha 12.03.2018.  
O. En las directrices de gestión cinegética y piscícola, entre las propuestas de inversiones de mejora se establece la realización de desbroces en zonas con espesuras completas de matorral, y se establece que los desbroces serán selectivos indicándose como especies a eliminar entre otras, el lentisco (Pistacia lentiscus), la cornicabra (Pistacia terebinthus) y el aladierno (Rhamnus alaternus). Se considera que caso de plantearse la eliminación de estas especies, por ser necesario, debe ser selectiva y parcial, y de forma excepcional.  
P. Se incluirán las siguientes directrices relativas a la regulación de la escalada:  
1. Zonas con flora catalogada: prohibición de instalar vías nuevas y prohibición de escalar en vías existentes.  
2. Zonas con avifauna catalogada criando en la pared rocosa:  
2.1. Vías de escalada instaladas. Zona con restricción temporal (prohibido escalar entre enero-junio).  
2.2. Prohibición de instalar vías nuevas.  
3. En el resto de zonas:  
3.1. Si hay vías de escalada ya existentes no hay restricción alguna.  
3.2. Si se pretendiera instalar vías nuevas y estuviesen en Red Natura 2000 o hubiese fauna o flora protegida deberá ser evaluado por el órgano competente.  
Q. Se incluirán en el PORF las determinaciones del informe del servicio de infraestructura verde y paisaje:  
- Las superficies calificadas con valor alto o muy alto en el plano núm. 8 «Valor del paisaje» del estudio de paisaje deben formar parte de la infraestructura verde del territorio delimitada por el Plan (plano núm. 48 «Infraestructura verde»).  
- Los planes (en la medida que zonifiquen o regulen usos) y proyectos que se lleven a cabo en el marco del PORF deberán ser evaluados (por el órgano sustantivo) con el fin de determinar su incidencia concreta en el paisaje y la infraestructura verde y, en el caso de alterar significativamente el carácter o la percepción del paisaje o estar sometidos a evaluación ambiental, elaborar un estudio de integración paisajística y obtener informe del servicio de infraestructura verde y paisaje.  
- Los programas de paisaje propuestos en el estudio de paisaje, -para el mantenimiento de los equipamientos de uso público, para la realización de un inventario único de senderos en la demarcación, para conservar y recuperar los bancales de piedra, para la mejora en las masas forestales y para la mejora de las masas procedentes de repoblación forestal-, deben quedar incluidos en el Plan como actuaciones a ejecutar en el marco de desarrollo del mismo.  
R. La evaluación ambiental del PORF no excluye la evaluación de impacto ambiental de aquellos proyectos o actuaciones desarrollo del mismo sujetas a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con la legislación sectorial en la materia.  
S. Medidas preventivas y correctoras: las medidas preventivas y correctoras (30) indicadas en el EATE deberán incorporarse al PORF como directrices para su cumplimiento.  
T. Seguimiento del plan:  
- Indicadores ambientales:  
· En aquellos indicadores en los que se parte de información o cartografía del inventario forestal nacional que no se actualice con la periodicidad de 5 años, se deberá, en la medida de lo posible, hacer una actualización de los mismos a nivel de la demarcación.  
· Se deberá incluir, en la medida de lo posible, en la información del indicador de superficie forestal protegida de áreas forestales arboladas o no aquellos suelos que figuran en el planeamiento urbanístico con diferentes tipologías de protección relativas a ecosistemas forestales y paisaje: protección forestal, ecológica, paisajística, etc.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.   
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Generalitat. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan de ordenación de los recursos forestales de Demarcación forestal de Sant Mateu, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 3 de julio de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 10 de julio de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML