Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7973, del 06-02-2017 (2017/870)

DECRET 9/2017, de 27 de gener, del Consell, pel qual s'estableix el model lingüístic educatiu valencià i se'n regula l'aplicació als ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2017/01/27/9/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7973

Data del DOGV
:   06-02-2017

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2017/870

CVE


Data del document
:   27-01-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [llengua estrangera](javascript:void(0))
    * [educació preescolar](javascript:void(0))
    * [ensenyament secundari](javascript:void(0))
    * [legislació escolar](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [llengua oficial](javascript:void(0))
    * [ensenyament professional](javascript:void(0))
    * [ensenyament d'idiomes](javascript:void(0))
    * [ensenyament primari](javascript:void(0))

DECRET 9/2017, de 27 de gener, del Consell, pel qual s'estableix el model lingüístic educatiu valencià i se'n regula l'aplicació als ensenyaments no universitaris de la Comunitat Valenciana. [2017/870]  
Preàmbul  
I. Conceptes claus  
II. L'educació plurilingüe a Europa  
III. Situació sociolingüística i marc legal  
IV. El valor social  
V. El model proposat  
Capítol I. Disposicions generals  
Article 1. Objecte  
Article 2. Àmbit d'aplicació  
Capítol II. Les llengües en el sistema educatiu  
Article 3. Les llengües de l'ensenyament  
Article 4. Les llengües en l'Administració educativa  
Article 5. Les llengües en el centre  
Article 6. Les llengües de l'alumnat  
Article 7. El model lingüístic educatiu del sistema educatiu valencià  
  
Capítol III. El marc institucional  
Article 8. Objectius i nivells bàsics de referència  
Article 9. El Programa d'educació plurilingüe dinàmic  
Article 10. Nivells en Educació Infantil i Primària  
Article 11. Nivells en Educació Secundària Obligatòria  
Article 12. Nivells en Batxillerat  
Article 13. Formació Bàsica de les Persones Adultes  
Article 14. Cicles formatius de Formació Professional  
Article 15. Accions preferents de la Conselleria  
Article 16. El currículum oficial de llengües  
Capítol IV. El Projecte lingüístic de centre  
Article 17. Característiques del Projecte lingüístic de centre  
Article 18. Objectius  
Article 19. Estructura del Projecte lingüístic de centre  
Article 20. Procediment d'elaboració i aprovació  
Article 21. Aplicació: la Programació general anual  
Article 22. Seguiment, avaluació i modificació del Projecte lingüístic de centre  
Capítol V. La intervenció didàctica en l'aula  
Article 23. La intervenció didàctica en l'aula  
Capítol VI. Aplicació del model d'educació plurilingüe i intercultural valencià  
Article 24. La metodologia i l'avaluació  
Article 25. L'ús de les llengües d'ensenyament i d'ús vehicular  
Article 26. Materials curriculars  
Article 27. Continuïtat entre Primària i Secundària  
Article 28. Relacions del centre amb les famílies  
Article 29. Escolarització de l'alumnat d'incorporació tardana al sistema educatiu valencià  
Article 30. Relacions del centre amb l'entorn  
Article 31. Assessorament als centres per a l'elaboració, aplicació i seguiment dels projectes lingüístics de centre  
Article 32. Inspecció d'Educació  
Article 33. Personal assessor tècnic docent en matèria d'educació plurilingüe  
Capítol VII. El professorat  
Article 34. Acreditació del coneixement de llengües: requisits específics per als llocs docents  
Article 35. Capacitació del professorat  
Article 36. Formació per a l'aplicació del Programa d'educació plurilingüe dinàmic  
Capítol VIII. L'avaluació global del model lingüístic educatiu  
  
Article 37. Finalitat de l'avaluació global del model lingüístic educatiu valencià  
Article 38. Àmbit d'actuació  
Article 39. Temporalitat  
Article 40. Organització de l'avaluació  
Article 41. Resultats de l'avaluació  
Disposició addicional primera. Aplicació d'aquest decret a altres ensenyaments del sistema educatiu  
Disposició addicional segona. Primer cicle d'Educació Infantil en centres d'Educació Infantil i Primària  
Disposició addicional tercera. Enfocaments globalitzats  
Disposició addicional quarta. El Programa d'educació plurilingüe dinàmic i el currículum  
Disposició addicional cinquena. Certificació de llengües a l'alumnat  
Disposició addicional sisena. Col·laboració amb altres organismes i entitats  
Disposició addicional setena. Mitjans de comunicació  
Disposició addicional huitena. Equivalències  
Disposició addicional novena. Incidència pressupostària  
Disposició addicional desena. Llibres de text i materials curriculars  
  
Disposició transitòria primera. Calendari d'implantació i normativa aplicable fins a la implantació del Programa d'educació plurilingüe dinàmic  
Disposició transitòria segona. Acreditació de la competència lingüística en anglés  
Disposició transitòria tercera. Correspondència dels nivells amb els regulats pel Decret 127/2012  
Disposició derogatòria única. Derogació normativa  
Disposició final primera. Desenvolupament reglamentari  
Disposició final segona. Programes experimentals  
Disposició final tercera. Entrada en vigor  
Annex I. Programa d'educació plurilingüe nivell bàsic 1  
Annex II. Programa d'educació plurilingüe nivell bàsic 2  
Annex III. Programa d'educació plurilingüe nivell intermedi 1  
Annex IV. Programa d'educació plurilingüe nivell intermedi 2  
Annex V. Programa d'educació plurilingüe nivell avançat 1  
Annex VI. Programa d'educació plurilingüe nivell avançat 2  
Annex VII. Programa d'educació plurilingüe nivell bàsic  
Annex VIII. Programa d'educació plurilingüe nivell intermedi  
Annex IX. Programa d'educació plurilingüe nivell avançat  
Annex X. Programa d'educació plurilingüe Formació Bàsica de les Persones Adultes  
Annex XI. Equivalències (Infantil i Primària)  
Annex XII. Calendari d'implantació  
  
  
PREÀMBUL  
  
I. Conceptes claus  
L'educació és un dels fonaments bàsics de la vida en comú en totes les societats humanes. Essencialment, consisteix en la transmissió intergeneracional de coneixements, destreses i valors, d'acord amb unes normes sancionades i per mitjà de les institucions adients. En la pràctica, l'educació integra la perspectiva de l'ensenyament i la de l'aprenentatge, com també els vehicles comunicatius de la transmissió. El més important d'aquests és la paraula, entesa com a repertori de llengües que es fan servir en el procés educatiu. L'educació comença al si de les famílies amb la transmissió dels rudiments d'una llengua, o de més d'una, com a objecte primer de transmissió. La llengua serveix per a aprendre a relacionar-se amb l'entorn, expressar emocions, satisfer necessitats bàsiques, construir els sabers i desenvolupar la personalitat individual. Aquest bagatge inicial es perfecciona en els estadis successius de l'educació reglada, en la qual concorren, en la majoria de les societats, diverses llengües que presenten una distribució d'ús variable.  
  
D'altra banda, la nomenclatura amb què es designa, en la bibliografia especialitzada, la concurrència de llengües en un mateix entorn social i moment històric és diversa. El terme multilingüisme sol referir-se a un context social o educatiu configurat per tres o més llengües que funcionen més aviat de manera independent. El plurilingüisme es refereix a la circumstància personal, social o escolar en què s'adquireixen i s'usen tres o més llengües de manera integrada, establint-hi una determinada interacció observable.  
Al llarg de la història, la tria de la llengua de formació, en la família o en els sistemes educatius, ha estat determinada per multitud de factors polítics, socials o econòmics. En moltes ocasions això ha generat situacions de diglòssia. Les societats occidentals han reproduït aquest esquema durant segles. Però a mesura que s'han modernitzat, assumint els valors polítics de la democràcia, la pluralitat i l'estat de dret, ha canviat la consideració de les llengües disponibles en un entorn determinat.  
  
  
II. L'educació plurilingüe a Europa  
Així, el multilingüisme europeu, com a expressió de la diversitat cultural i humana, lluny de ser ara com ara un obstacle per al creixement individual i per a la construcció política d'Europa, constitueix una oportunitat compartida per al conjunt de la ciutadania del continent. I ho és igualment en l'interior de cada un dels estats, amb independència del marc jurídic i polític vigent en cada cas.  
El 1992, sota els auspicis del Consell d'Europa, es va adoptar la Carta europea de les llengües regionals o minoritàries amb l'objectiu de promoure aquestes llengües, com el romaní entre unes altres. En matèria d'ensenyament, els països es comprometeren a fer possible, en el territori on aquestes llengües són usades, l'ensenyament de la llengua regional o minoritària i en aquesta llengua en tots els nivells educatius.  
La declaració conjunta dels ministres d'educació dels estats membres de la Unió Europea, reunits a Bolonya l'any 1999, va establir com a reptes de futur l'adquisició d'una competència plurilingüe per a l'accés al mercat laboral, la convergència acadèmica quant als estàndards de qualificació idiomàtica, la formació lingüística contínua al llarg de la vida i la integració als processos educatius de les tecnologies de la informació i la comunicació.  
L'any 2001, Any Europeu de les Llengües, el Consell d'Europa va establir el Marc europeu comú de referència per a les llengües (MECR), que reforçava la idea del multilingüisme com a riquesa comuna dels europeus i proposava sis nivells de competència lingüística (A1, A2, B1, B2, C1 i C2), com a estàndards homologables per a totes les llengües del continent.  
Posteriorment, en les conclusions de la reunió del Consell Europeu de Barcelona, de març de 2002, els caps d'estat i de govern es van comprometre a millorar la competència plurilingüe bàsica, definida com el coneixement d'una llengua materna i d'altres dues llengües, i van instar a la ciutadania de la Unió Europea a avançar-hi.  
A més a més, l'educació de la competència plurilingüe ha de considerar tant les llengües a l'abast de la ciutadania com els referents culturals que s'hi associen. Ha de posar en relació les destreses i habilitats comunicatives dels parlants, tenint en compte els nivells del MECR i evitant erigir en patró de mesura absoluta una llengua en particular. També ha de fomentar el respecte recíproc entre les comunitats de parlants, l'estima envers la seua història i experiències compartides i la valoració intrínseca de cada llengua, amb independència del pes mediàtic, econòmic o polític que tinga en un moment determinat.  
  
L'any 2008, per encàrrec de la Comissió Europea, un grup d'intel·lectuals constituïts com a Grup d'Intel·lectuals a Favor del Diàleg Intercultural va redactar un informe sobre els avantatges de fomentar el multilingüisme arreu d'Europa. Partint de la diversitat lingüística que caracteritza el nostre continent, els autors del document advocaven per superar el concepte de multilingüisme lligat exclusivament a les llengües majoritàries i per començar a treballar, des de la mateixa escola, per un model integrador en què les llengües amb menys parlants o sense estructures d'estat, comptaren amb els mateixos drets que les grans llengües europees.  
Les conclusions del Consell de la Unió Europea, de 12 de maig de 2009, sobre un marc estratègic per a la cooperació europea en l'àmbit de l'educació i la formació, estableixen, en relació amb l'aprenentatge de llengües, el fet de possibilitar que la ciutadania es comunique en dos idiomes, a més dels materns o oficials.  
A partir de les fites polítiques esmentades, i per raó dels plantejaments estratègics i els valors referits, els governs i les institucions han de desenvolupar accions polítiques tendents a incrementar el capital lingüístic de la ciutadania, superar les barreres idiomàtiques entre grups de parlants i eliminar els prejudicis negatius envers les llengües coexistents dins d'un mateix territori, considerant-les sota els principis d'equitat, respecte, cooperació recíproca i enriquiment territorial i cultural.  
  
Fet i fet, hui el multilingüisme és un fenomen inherent a la naturalesa oberta, fluctuant i contradictòria de les societats avançades. Presenta múltiples dimensions: econòmica, tecnològica, política, cultural i educativa, entre d'altres. De la mateixa manera, el plurilingüisme personal amplia l'horitzó formatiu de la ciutadania, multiplica les relacions personals i col·lectives i ofereix possibilitats de creixement individual i professional. Però sense regulació pot ser també un entrebanc per a les comunitats culturals i lingüístiques minoritàries, que les aboque, paradoxalment, a la discontinuïtat i la probable extinció. Per això és tan important que l'escola assumisca l'educació lingüística com a integració de competències comunicatives, les quals es manifesten en les llengües copresents a l'aula. I que ho faça sense perdre de vista els valors que han d'informar el conjunt de l'educació.  
  
III. Situació sociolingüística i marc legal  
El valencià, dins del conjunt de la seua àrea lingüística, ha sofert històricament un bandejament sociopolític i una estigmatització ideològica, encara que també s'ha beneficiat dels canvis sociopolítics i sociolingüístics i de les transformacions culturals i tecnològiques que s'han registrat en les darreres dècades. La voluntat política d'avançar en el camí de la plena recuperació de la llengua pròpia dels valencians i valencianes es fonamenta en el marc legal vigent, aprovat per un ampli consens de les forces polítiques que en cada moment han gaudit de representació parlamentària.  
La Constitució Espanyola de 1978 estableix, en l'article 3.1, que el castellà és la llengua espanyola oficial de l'Estat i que tots els ciutadans espanyols tenen el deure de conéixer-la i el dret d'usar-la. Així mateix, determina en el punt 3.2 que les altres llengües espanyoles han de ser també oficials en les respectives comunitats autònomes d'acord amb els seus estatuts. I en el punt 3.3 estipula que la riquesa de les diferents modalitats lingüístiques d'Espanya és un patrimoni cultural que ha de ser objecte d'especial respecte i protecció.  
L'article 6 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana vigent determina que la llengua pròpia de la Comunitat Valenciana és el valencià. I en el punt 6.2 precisa que el valencià és oficial a la Comunitat Valenciana, igual que ho és el castellà, que és l'idioma oficial a tot l'Estat. Tots tenen dret a conéixer-los i a usar-los i a rebre l'ensenyament del valencià i en valencià. A més a més, el punt 6.5 prescriu que s'ha d'atorgar especial protecció i respecte a la recuperació del valencià.  
  
Així mateix, la Llei 4/1983, de 23 de novembre, de la Generalitat, d'ús i ensenyament del valencià, dedica tot el títol segon a la regulació del valencià en l'ensenyament. En concret, l'article 18.1 estableix que la incorporació del valencià a l'ensenyament és obligatòria en tots els nivells educatius i que als territoris de predomini lingüístic castellà, enumerats en l'article 36 de la llei, la incorporació s'ha de fer de manera progressiva, atenent la situació sociolingüística particular, de la manera que reglamentàriament es determine. A més a més, l'article 19.2 prescriu que al final dels cicles en què es declara obligatòria la incorporació del valencià a l'ensenyament, i qualsevol que haja sigut la llengua habitual en iniciar els estudis, els alumnes han d'estar capacitats per a utilitzar, oralment i per escrit, el valencià en igualtat amb el castellà.  
  
El professorat valencià ha estat al llarg d'aquests anys una de les claus en la recuperació del valencià i un referent en pràctiques educatives innovadores amb relació a l'ensenyament-aprenentatge de llengües. No obstant això, les dades demolingüístiques disponibles i els informes d'avaluació educativa confirmen la necessitat de corregir els desequilibris de competència i ús del valencià en el conjunt de la població escolaritzada, com també la manca de domini efectiu de l'anglés com a llengua de comunicació internacional. Aquest fet, en un context com l'actual i amb els acords i objectius marcats per les institucions europees ja esmentats i la voluntat del govern valencià, ha de ser corregit i millorat decididament.  
  
IV. El valor social  
L'aprenentatge de llengües no s'hauria de circumscriure únicament a un període educatiu determinat. Les llengües ens han d'acompanyar al llarg de la vida i, per això, és convenient estar-hi en contacte permanent. Cal que la presència de les llengües en l'educació estiga garantida en totes les etapes educatives, en tots els ensenyaments, també en els universitaris, ja que el coneixement de llengües genera més oportunitats, obri portes de futur, millora l'ocupabilitat i enriqueix la ciutadania amb un major nombre de competències professionals.  
  
Tampoc l'aprenentatge de llengües pot quedar relegat a l'àmbit educatiu. Els mitjans de comunicació i tots els espais on es produeixen intercanvis comunicatius han de complir també un rol social pel que fa al contacte permanent amb les llengües. Els mitjans de comunicació han de tindre en compte la funció educativa que efectuen quant a la difusió de continguts lingüístics.  
La dimensió transversal de l'ensenyament i del coneixement de llengües s'ha d'incorporar a l'acció de les polítiques públiques, ja que són claus per a l'èxit de les seues actuacions. La coresponsabilitat de tots els òrgans del govern, la seua coordinació, col·laboració i complicitat és imprescindible en aquest nou enfocament. I més enllà dels poders públics, el diàleg amb els agents externs i la seua implicació en aquesta nova manera d'entendre el valor que ens aporta el coneixement de llengües, són irrenunciables i necessaris per a fer de la diversitat lingüística motor de noves i majors oportunitats personals i socials. És per això que aquest decret proposa una mirada global sobre l'aprenentatge i l'ús de les llengües i fa passos més enllà de les aules. Per aconseguir l'objectiu final d'aquest decret, és a dir, que tot l'alumnat valencià siga competent en l'anglés com a llengua de comunicació internacional i domine de forma efectiva les dues llengües oficials, és imprescindible la implicació del conjunt de la societat.  
  
V. Model proposat  
Observant les pràctiques més reeixides de societats multilingües avançades, i d'acord amb el consens dels especialistes en educació més reconeguts, una escola plurilingüe és la que pretén formar una ciutadania plurilingües amb capacitat de gestionar la seua multicompetència de manera estratègica, i aquesta capacitat només pot ser construïda amb mitjans educatius plurilingües.  
El capital cultural de les societats més avançades té un dels fonaments més profunds en l'educació lingüística de la ciutadania. Aquesta implica la integració d'una competència comunicativa, amb múltiples destreses lingüístiques en diàleg, els recursos adients per a obrir-se camí en l'era del ciberespai i les xarxes socials, i una sòlida formació en els valors de la dignitat i la llibertat individuals, el respecte als altres, l'equitat distributiva, la tolerància crítica i la supremacia del bé comú. Per això l'educació lingüística no es pot limitar a dotar l'alumnat d'instruments d'accés al coneixement. Ha de constituir, en si, un model d'educació obert, dinàmic, ric, participatiu i vinculat a l'entorn sociocultural i sociolingüístic.  
Es proposa un model que promoga els principis de sostenibilitat i complementarietat lingüístiques. Això tant en les àrees idiomàtiques, en què es treballa directament sobre les llengües, com en les altres àrees, en què les llengües són molt més que el suport de la instrucció educativa o el vehicle del saber. De fet, la copresència de diverses llengües en el procés educatiu, amb la distribució de temps, continguts i nivells de complexitat que escaiguen a cada context, ha de ser un dels principis fonamentals del sistema educatiu valencià. L'escola ha de reflectir la realitat social, però també hi ha d'introduir les correccions pertinents per tal de conciliar l'interés general, la protecció dels drets lingüístics i les necessitats formatives en llengua estrangera d'una ciutadania valenciana internacional i oberta al món. Així com l'escola ha de fomentar el respecte i el conreu equilibrat de totes les formes de vida, com a garantia de supervivència dels ecosistemes, també ha d'assumir i transmetre la idea d'un ecosistema de la comunicació, que té en la diversitat i acoblament de llengües el fonament primer. Comptat i debatut, una formació lingüística rica, plural, flexible i eficaç és premissa indefugible per a la correcció de les desigualtats socials i sociolingüístiques, individuals i col·lectives, comesa que l'escola ha d'assumir com a objectiu prioritari.  
  
D'altra part, l'educació lingüística s'ha de basar en la continuïtat del patrimoni cultural heretat, dotant-lo, però, d'un nou impuls crític i d'una projecció marcadament universalista. El redreçament de l'ús social de les llengües ha de servir per a vertebrar la societat valenciana en conjunt, aprofundir en les diverses varietats lingüístiques, promoure el respecte a la identitat plural, la cooperació entre territoris, el reconeixement del valencià com a llengua pròpia de la Comunitat i la necessitat d'aprenentatge de les llengües de comunicació internacional.  
  
Vistes les consideracions anteriors, és evident que la Comunitat Valenciana pot avançar col·lectivament cap a un context de bilingüisme simètric enriquidor per a les dues llengües oficials, en l'horitzó d'una societat multilingüe amb voluntat d'adquisició de nous idiomes, ben formada, dinàmica, oberta i respectuosa amb la diversitat cultural i lingüística.  
Fet i fet, l'objectiu final de l'educació plurilingüe és respondre a les exigències de la comunicació en una societat avançada, actuant de manera responsable i amb equitat. És a dir, formar persones amb el màxim de competència comunicativa en diverses llengües, capaces de respondre als reptes de la societat actual i d'interactuar en entorns multilingües, amb llibertat, imaginació i sentit crític.  
Per això, després de la negociació amb els agents representants de la comunitat educativa, amb el dictamen preceptiu del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana, a proposta del conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport d'acord amb el que es preveu en l'article 28.c de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 27 de gener de 2017,  
  
  
DECRETE  
  
CAPÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 1. Objecte  
L'objecte d'aquest decret és regular l'ensenyament i l'ús vehicular de les llengües curriculars, i la presència en l'itinerari educatiu de llengües no curriculars existents en els centres, en l'ensenyament no universitari, amb l'establiment d'un programa d'educació plurilingüe dinàmic, que s'aplicarà en les etapes d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, cicles formatius de Formació Professional i Formació Bàsica de les Persones Adultes (FBPA).  
  
  
Article 2. Àmbit d'aplicació  
1. Les disposicions d'aquest decret s'han d'aplicar en tots els centres d'educació no universitària públics i privats concertats de la Comunitat Valenciana, degudament autoritzats per a impartir ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, cicles formatius de Formació Professional i Formació Bàsica de les Persones Adultes.  
2. Tots els centres de l'educació no universitària sostinguts amb fons públics tenen els mateixos drets i obligacions pel que fa a l'aplicació del nou programa d'educació plurilingüe.  
3. Els centres privats no concertats poden acollir-se al que disposa aquest decret. En tots els casos, independentment de les seues característiques i de la seua autonomia de funcionament, han de garantir que l'alumnat, en acabar cada etapa de l'escolaritat no universitària, assolisquen els objectius i els nivells de referència que es determinen en aquest decret.  
  
  
CAPÍTOL II  
Les llengües en el sistema educatiu  
  
Article 3. Les llengües de l'ensenyament  
1. El sistema escolar valencià es defineix com un sistema educatiu plurilingüe que té com a llengües curriculars el valencià, com a llengua pròpia de la Comunitat Valenciana; el castellà, com a llengua oficial de l'Estat; l'anglés, com una llengua de comunicació internacional, i altres llengües estrangeres que, d'acord amb el Projecte lingüístic de centre, podran oferir els centres educatius.  
  
Article 4. Les llengües en l'Administració educativa  
1. En l'Administració educativa de la Comunitat Valenciana s'ha d'utilitzar, de manera general, el valencià. També s'ha d'utilitzar el valencià en les relacions d'aquesta amb la resta de l'Administració autonòmica i amb l'Administració local, i en les relacions amb les entitats públiques i privades de la Comunitat Valenciana, sense perjudici del dret d'opció lingüística davant l'administració de la ciutadania, d'acord amb la Llei 4/1983, de 23 de novembre, de la Generalitat, d'ús i ensenyament del valencià, i amb la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, de procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
2. En les actuacions administratives, en la comunicació institucional i en la comunicació amb les famílies i amb l'entorn, en els centres educatius s'ha d'actuar d'acord amb la normativa que regule els usos lingüístics i administratius.  
  
Article 5. Les llengües en el centre  
1. El professorat, en compliment de les seues obligacions docents, farà servir les llengües d'ensenyament adients, oralment i per escrit, en les matèries que impartisca i en la gestió de la classe, d'acord amb el que s'indica en aquest decret i amb les prescripcions del Projecte lingüístic de centre.  
2. Els centres educatius han de promoure un ús normal del valencià d'acord amb allò que disposa la Llei 4/1983, de 23 de novembre, de la Generalitat, d'ús i ensenyament del valencià. Per tant, se n'ha de potenciar l'ús habitual en tots els àmbits descrits en el Pla de normalització lingüística.  
3. El personal d'administració i serveis ha de contribuir amb la seua actuació a la consecució dels objectius del Programa d'educació plurilingüe dinàmic d'acord amb el que estableix el Pla de normalització lingüística.  
  
Article 6. Les llengües de l'alumnat  
1. Els centres, atenent les minories amb llengües pròpies diferents de les llengües de l'ensenyament, han de fer presents aquestes llengües i les cultures que representen en la comunicació social i en l'itinerari curricular, incloent-hi, si les circumstàncies ho permeten, el seu ensenyament en horari extracurricular.  
2. Cal garantir el dret a una educació plurilingüe a l'alumnat amb necessitats educatives especials. Des de l'Administració educativa es determinarà reglamentàriament el tractament lingüístic que s'ha de proporcionar a aquest alumnat i com podran integrar-se en el model d'educació plurilingüe i intercultural.  
  
Article 7. El model lingüístic educatiu del sistema educatiu valencià  
  
1. L'Administració educativa, per tal d'organitzar la diversitat de llengües, d'alumnat i de tractaments metodològics, estableix, en aquest decret, un model lingüístic educatiu constituït per tres àmbits: el marc institucional, el Projecte lingüístic de centre i la intervenció didàctica a l'aula.  
a) El marc institucional determina els objectius i nivells bàsics de referència, l'organització del Programa d'educació plurilingüe dinàmic, la dotació de recursos i l'avaluació, per part de l'Administració.  
  
b) El Projecte lingüístic de centre ha d'organitzar l'ensenyament i l'ús vehicular de les llengües i la normalització del valencià atenent el marc institucional i d'acord amb el context en què es trobe ubicat el centre.  
c) La intervenció didàctica ha de possibilitar entorns d'aprenentatge rics i una gestió estratègica de les llengües a l'aula, materialitzats en processos d'ensenyament-aprenentatge planificats i mitjançant l'actuació idònia del professorat.  
2. Sempre s'ha d'adoptar una configuració del Programa d'educació plurilingüe dinàmic que s'ajuste a les necessitats de l'alumnat i de la situació sociolingüística i educativa i aplicar-hi una intervenció didàctica adequada que garantisca l'assoliment dels objectius i nivells de referència bàsics que prescriu aquest decret.  
  
  
CAPÍTOL III  
El marc institucional  
  
Article 8. Objectius i nivells bàsics de referència  
1. El Programa d'educació plurilingüe dinàmic desenvolupat en aquest decret té els objectius següents:  
a) Proporcionar a l'alumnat una competència plurilingüe que comprenga el domini elevat i equivalent de les dues llengües cooficials, el domini funcional d'una o més llengües estrangeres i el contacte enriquidor amb les llengües i cultures no curriculars però pròpies d'una part de l'alumnat.  
b) Convertir a l'alumnat en usuari especialment preparat per a usar totes i cada una de les llengües del repertori plurilingüe personal com a instrument per a l'adquisició, construcció i vehiculació de coneixements, per a la fruïció i creació estètica, i per a l'anàlisi crítica i l'acció social a través del llenguatge.  
c) Proporcionar a l'alumnat, durant el procés de l'aprenentatge i ús de les llengües, competència en el multialfabetisme i les tecnologies de l'aprenentatge i el coneixement (TAC).  
d) Fer nàixer en l'alumnat la curiositat per les llengües, i proporcionar-los coneixements sobre com són i com funcionen, procediments per a la construcció d'aquests coneixements a partir de l'observació, manipulació i comparació de les diferents llengües presents en l'aula, i una perspectiva crítica sobre com s'usen.  
e) Convertir a l'alumnat en aprenents estratègics, autònoms i motivats per a l'aprenentatge de les llengües al llarg de la vida.  
f) Garantir que tot l'alumnat assolisca el seu màxim potencial pel que fa al coneixement i ús de les llengües, i la seua plena integració escolar i social, independentment de la procedència geogràfica, del nivell sociocultural de les famílies, de les competències comunicatives i experiències culturals amb què arriben al centre, i de les seues aptituds i estil d'aprenentatge.  
g) Formar l'alumnat per a la convivència i per a integrar-se com a ciutadania de ple dret en una societat multilingüe i multicultural, tot ajudant-los a construir-se una identitat pròpia, i que en aquesta construcció tinga un paper important el coneixement i experiència profunds de la llengua i cultura pròpies.  
h) Fer presents i promoure en els centres i en el currículum general les llengües i cultures de la immigració.  
i) Normalitzar l'ús social i institucional del valencià dins del sistema educatiu.  
j) Col·laborar en la consecució d'una societat valenciana multilingüe i multicultural, amb especial protecció del valencià com a llengua d'integració i cohesió.  
k) Promoure l'obertura europea i internacional de les escoles i del sistema educatiu.  
2. Dins del context dels objectius plurilingües i interculturals que figuren en l'apartat 1 d'aquest article, el model lingüístic educatiu configurat per aquest decret, pel que fa a les llengües curriculars, ha de garantir que tot l'alumnat, en acabar les diferents etapes, aconseguisca les competències orals i escrites definides pels nivells bàsics de referència següents del Marc europeu comú de referència per a les llengües:  
  
a) En acabar els ensenyaments obligatoris: valencià i castellà: entre un B1 i un B2; primera llengua estrangera: entre un A1 i un A2.  
b) En acabar els ensenyaments postobligatoris no universitaris: valencià i castellà: entre un B2 i un C1; primera llengua estrangera: entre un A2 i un B1.  
  
Article 9. El Programa d'educació plurilingüe dinàmic  
1. Al sistema educatiu valencià, en tots els centres educatius sostinguts amb fons públics, s'ha d'aplicar el Programa d'educació plurilingüe dinàmic.  
2. El Programa d'educació plurilingüe dinàmic és un programa que ha d'assegurar competències plurilingües i interculturals òptimes. Es dissenya a partir de les necessitats del context i va avançant amb criteris de cohesió social, de no-discriminació i d'igualtat a través dels diferents nivells.  
3. El Programa d'educació plurilingüe dinàmic consta de diferents nivells progressius, que van des del bàsic fins a l'avançat.  
4. Cada un dels centres sostinguts amb fons públics ha d'optar per un mateix nivell amb l'objectiu d'evitar qualsevol tipus de segregació de l'alumnat dins del mateix centre.  
  
Article 10. Nivells en Educació Infantil i Primària  
1. Nivell bàsic 1  
El nivell bàsic 1 en Educació Infantil i Primària que es contempla en l'annex I d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
1.1. Segon cicle d'Educació Infantil:  
a) L'anglés s'ha d'incorporar en el segon curs, inclòs en un enfocament d'obertura a les llengües o mitjançant la modalitat d'incorporació primerenca, amb un mínim de 2 hores i un màxim de 4 hores de l'horari curricular.  
b) De la resta de continguts globalitzats del segon cicle, s'han d'impartir en valencià 4 hores i en castellà, la resta del temps.  
1.2. Educació Primària  
a) El valencià, el castellà i l'anglés han de tenir un tractament com a àrea des del primer curs de l'Educació Primària.  
b) A partir del primer curs, s'ha d'incorporar l'anglés com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en una àrea a elegir entre Educació Física o Educació Artística. En Educació Artística es pot optar per Música, Plàstica o ambdues.  
c) En l'horari de la resta d'àrees no lingüístiques, s'ha d'impartir en valencià una àrea a elegir pel centre i la resta d'àrees s'han de vehicular en castellà.  
d) Almenys una hora de lliure disposició s'ha de destinar a la Competència Comunicativa Oral en valencià des de tercer fins a sisé. Aquesta àrea s'ha de destinar exclusivament a la competència oral a través d'activitats basades en la interacció entre l'alumnat. L'objectiu d'aquesta àrea és augmentar la comprensió i l'expressió d'idees sobre els temes més propers; dotar d'eines comunicatives per desenvolupar-se amb èxit en la majoria de situacions quotidianes i descriure experiències i desitjos, com també expressar l'opinió mitjançant eines com per exemple: els projectes interetapa, suports audiovisuals o musicals, jocs d'enginy i dramatitzacions.  
2. Nivell bàsic 2  
El nivell bàsic 2 en Educació Infantil i Primària que es contempla en l'annex II d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
2.1. Segon cicle d'Educació Infantil  
a) L'anglés s'ha d'incorporar en el segon curs, inclòs en un enfocament d'obertura a les llengües o mitjançant la modalitat d'incorporació primerenca, amb un mínim de 2 hores i un màxim de 4 hores de l'horari curricular.  
b) De la resta de continguts globalitzats del segon cicle, s'han d'impartir en valencià 4 hores en 3 anys, i 6 hores en 4 i 5 anys. En castellà, la resta del temps.  
2.2. Educació Primària  
a) El valencià, el castellà i l'anglés han de tindre un tractament com a àrea des del primer curs de l'Educació Primària.  
b) A partir del primer curs, s'ha d'incorporar l'anglés com a llengua vehicular, mitjançant l'enfocament tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en una àrea a elegir entre Educació Física o Educació Artística. En Educació Artística es pot optar per Música, Plàstica o ambdues.  
c) En l'horari de la resta d'àrees no lingüístiques, s'ha d'impartir en valencià una àrea des de primer a quart, Ciències Naturals o Ciències Socials. De cinqué a sisé, dues àrees: Ciències Socials i Ciències Naturals. La resta d'àrees s'han de vehicular en castellà.  
  
d) Almenys una hora de lliure disposició s'ha de destinar a la Competència Comunicativa Oral en valencià des de tercer fins a sisé. Aquesta àrea s'ha de destinar exclusivament a la competència oral a través d'activitats basades en la interacció entre l'alumnat. L'objectiu d'aquesta àrea és augmentar la comprensió i l'expressió d'idees sobre els temes més propers; dotar d'eines comunicatives per desenvolupar-se amb èxit en la majoria de situacions quotidianes i descriure experiències i desitjos, com també expressar l'opinió mitjançant eines com per exemple: els projectes interetapa, suports audiovisuals o musicals, jocs d'enginy i dramatitzacions.  
3. Nivell intermedi 1  
El nivell intermedi 1 en Educació Infantil i Primària que es contempla en l'annex III d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
  
3.1. Segon cicle d'Educació Infantil  
a) L'anglés s'ha d'incorporar en el segon curs, inclòs en un enfocament d'obertura a les llengües o mitjançant la modalitat d'incorporació primerenca, amb un mínim de 2 hores i un màxim de 4 hores de l'horari curricular.  
b) De la resta de continguts globalitzats del segon cicle, s'han d'impartir en valencià 8 hores. En castellà, la resta del temps.  
3.2. Educació Primària  
a) El valencià, el castellà i l'anglés han de tindre un tractament com a àrea des del primer curs de l'Educació Primària.  
b) A partir del primer curs, s'ha d'incorporar l'anglés com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en una àrea a elegir entre Educació Física o Educació Artística. En Educació Artística es pot optar per Música, Plàstica o ambdues. Si la Música o la Plàstica no es vehicula en anglés, es pot vehicular en valencià o en castellà.  
c) En l'horari de la resta d'àrees no lingüístiques, s'han d'impartir en valencià en tots els nivells educatius les àrees de Ciències Socials i Ciències Naturals. En cinqué i sisé, a més de Ciències Socials i Ciències Naturals, també es pot vehicular en valencià Educació Física o Educació Artística. La resta d'àrees s'han de vehicular en castellà.  
  
d) Almenys una hora de lliure disposició s'ha de destinar a la Competència Comunicativa Oral en valencià o en anglés des de tercer fins a sisé. Aquesta àrea s'ha de destinar exclusivament a la competència oral a través d'activitats basades en la interacció entre l'alumnat. L'objectiu d'aquesta àrea serà augmentar la comprensió i l'expressió d'idees sobre els temes més propers; dotar d'eines comunicatives per desenvolupar-se amb èxit en la majoria de situacions quotidianes i descriure experiències i desitjos, com també expressar l'opinió mitjançant eines com per exemple: els projectes interetapa, suports audiovisuals o musicals, jocs d'enginy i dramatitzacions.  
4. Nivell intermedi 2  
El nivell intermedi 2 en Educació Infantil i Primària que es contempla en l'annex IV d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
  
4.1. Segon cicle d'Educació Infantil:  
a) L'anglés s'ha d'incorporar al segon curs, inclòs en un enfocament d'obertura a les llengües o mitjançant la modalitat d'incorporació primerenca, amb un mínim de 2 hores i un màxim de 4 hores de l'horari curricular.  
b) De la resta de continguts globalitzats del segon cicle, s'han d'impartir en valencià 9 hores en 3 anys i, entre 8 hores i 9 hores, en 4 i 5 anys. En castellà, la resta del temps.  
4.2. Educació Primària  
a) El valencià, el castellà i l'anglés han de tindre un tractament com a àrea des del primer curs de l'Educació Primària.  
b) A partir del primer curs, s'ha d'incorporar l'anglés com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en una àrea a elegir entre Educació Física o Educació Artística. En Educació Artística es pot optar per Música, Plàstica o ambdues.  
c) En l'horari de la resta d'àrees no lingüístiques, s'han d'impartir en valencià en primer i segon curs les àrees de Ciències Socials i Ciències Naturals. De tercer a sisé s'han de vehicular en valencià les àrees de Ciències Socials, Ciències Naturals i Educació Física o Educació Artística. Si la Música o la Plàstica no es vehiculen en anglés, es poden vehicular en valencià o castellà. La resta d'àrees s'han de vehicular en castellà.  
d) Almenys una hora de lliure disposició s'ha de destinar a la Competència Comunicativa Oral en anglés des de tercer fins a sisé. Aquesta àrea s'ha de destinar exclusivament a la competència oral a través d'activitats basades en la interacció entre l'alumnat. L'objectiu d'aquesta àrea és augmentar la comprensió i l'expressió d'idees sobre els temes més propers; dotar d'eines comunicatives per desenvolupar-se amb èxit en la majoria de situacions quotidianes i descriure experiències i desitjos, com també expressar l'opinió mitjançant eines com per exemple: els projectes interetapa, suports audiovisuals o musicals, jocs d'enginy i dramatitzacions  
5. Nivell avançat 1  
El nivell avançat 1 en Educació Infantil i Primària que es contempla en l'annex V d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
  
5.1. Segon cicle d'Educació Infantil  
a) L'anglés s'ha d'incorporar en el segon curs, inclòs en un enfocament d'obertura a les llengües o mitjançant la modalitat d'incorporació primerenca, amb un mínim de 2 hores i un màxim de 4 hores de l'horari curricular.  
b) De la resta de continguts globalitzats del segon cicle, s'han d'impartir en castellà 4 hores en tots els nivells, i en valencià, la resta d'hores.  
c) Els centres amb alumnat majoritàriament no valencianoparlant poden ajornar la incorporació del castellà com a àrea fins al primer curs de l'Educació Primària i han d'aplicar el tractament integrat de llengües i continguts (TILC) d'acord amb la metodologia de segones llengües.  
  
5.2. Educació Primària  
a) El valencià, el castellà i l'anglés han de tindre un tractament com a àrea des del primer curs de l'Educació Primària.  
b) A partir del primer curs, s'ha d'incorporar l'anglés com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en una àrea a elegir entre Educació Física o Educació Artística. En Educació Artística es pot optar per Música, Plàstica o ambdues.  
c) En l'horari de la resta d'àrees no lingüístiques, s'ha d'impartir una àrea en castellà a elegir pel centre entre Matemàtiques, Religió o Valors Socials, Educació Artística o Educació Física. La resta d'àrees s'han d'impartir en valencià.  
d) Almenys una hora i mitja de lliure disposició s'ha de destinar a la Competència Comunicativa Oral en anglés des de tercer fins a sisé. Aquesta àrea s'ha de destinar exclusivament a la competència oral a través d'activitats basades en la interacció entre l'alumnat. L'objectiu d'aquesta àrea és augmentar la comprensió i l'expressió d'idees sobre els temes més propers; dotar d'eines comunicatives per desenvolupar-se amb èxit en la majoria de situacions quotidianes i descriure experiències i desitjos, com també expressar l'opinió mitjançant eines com per exemple: els projectes interetapa, suports audiovisuals o musicals, jocs d'enginy i dramatitzacions.  
6. Nivell avançat 2   
El nivell avançat 2 en Educació Infantil i Primària que es contempla en l'annex VI d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
  
6.1. Segon cicle d'Educació Infantil  
a) L'anglés s'ha d'incorporar en el segon curs, inclòs en un enfocament d'obertura a les llengües o mitjançant la modalitat d'incorporació primerenca, amb un mínim de 2 hores i un màxim de 4 hores de l'horari curricular.  
b) De la resta de continguts globalitzats del segon cicle, s'han d'impartir en castellà 4 hores en tots els nivells, i en valencià, la resta d'hores.  
c) Els centres amb alumnat majoritàriament no valencianoparlant poden ajornar la incorporació del castellà com a àrea fins al primer curs de l'Educació Primària i han d'aplicar el tractament integrat de llengües i continguts (TILC) d'acord amb la metodologia de segones llengües.  
  
6.2. Educació Primària  
a) El valencià, el castellà i l'anglés han de tindre un tractament com a àrea des del primer curs de l'Educació Primària.  
b) A partir del primer curs, s'ha d'incorporar l'anglés com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en una àrea a elegir entre Educació Física o Educació Artística. A partir de cinqué, dues àrees a elegir entre Educació Artística, Educació Física i Ciències Naturals. En Educació Artística es pot optar per Música, Plàstica o ambdues.  
c) En l'horari de la resta d'àrees no lingüístiques, s'ha d'impartir una àrea en castellà a elegir pel centre entre Matemàtiques, Religió o Valors Socials, Educació Artística o Educació Física. La resta d'àrees s'han d'impartir en valencià.  
d) Almenys una hora de lliure disposició s'ha de destinar a la Competència Comunicativa Oral en anglés des de tercer fins a sisé. Aquesta àrea s'ha de destinar exclusivament a la competència oral a través d'activitats basades en la interacció entre l'alumnat. L'objectiu d'aquesta àrea és augmentar la comprensió i l'expressió d'idees sobre els temes més propers, dotar d'eines comunicatives per desenvolupar-se amb èxit en la majoria de situacions quotidianes i descriure experiències i desitjos, com també expressar l'opinió mitjançant eines com per exemple: els projectes interetapa, suports audiovisuals o musicals, jocs d'enginy i dramatitzacions.  
Article 11. Nivells en Educació Secundària Obligatòria  
1. Nivell bàsic  
El nivell bàsic en Educació Secundària Obligatòria que es contempla en l'annex VII d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
  
a) Continua el tractament del valencià, el castellà i l'anglés com a matèries, i s'ha d'incorporar, com a Segona Llengua Estrangera Optativa d'oferta obligatòria, preferentment, una llengua romànica.  
b) L'anglés continua com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en una matèria no lingüística a elegir pel centre.  
c) En la resta de matèries no lingüístiques, el valencià ha de ser llengua vehicular en dues matèries. La resta de matèries no lingüístiques s'han d'impartir en castellà.  
2. Nivell intermedi   
El nivell intermedi en Educació Secundària Obligatòria que es contempla en l'annex VIII d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
a) Continua el tractament del valencià, el castellà i l'anglés com a matèries, i s'ha d'incorporar, com a Segona Llengua Estrangera Optativa d'oferta obligatòria, preferentment, una llengua romànica.  
b) L'anglés continua com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en una o dues matèries no lingüístiques a elegir pel centre.  
c) En la resta de matèries no lingüístiques el valencià ha de ser llengua vehicular en un mínim de tres matèries, de les quals una, com a mínim, ha de ser troncal. La resta de matèries no lingüístiques s'han d'impartir en castellà.  
d) Una hora de lliure disposició s'ha de destinar a la Competència Comunicativa Oral en anglés.  
3. Nivell avançat   
El nivell avançat en Educació Secundària Obligatòria que es contempla en l'annex IX d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
a) Continua el tractament del valencià, el castellà i l'anglés com a matèries, i s'ha d'incorporar, com a Segona Llengua Estrangera Optativa d'oferta obligatòria, preferentment, una llengua romànica.  
b) L'anglés continua com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en dues matèries no lingüístiques a elegir pel centre.  
c) El castellà ha de ser llengua vehicular en una matèria. La resta de matèries no lingüístiques s'han d'impartir en valencià.  
d) Una hora de lliure disposició s'ha de destinar a la Competència Comunicativa Oral Formal en valencià.  
  
Article 12. Nivells en Batxillerat  
1. Nivell bàsic  
El nivell bàsic en Batxillerat que es contempla en l'annex VII d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
a) Continua el tractament del valencià, el castellà i l'anglés com a matèries, i s'ha d'incorporar, com a Segona Llengua Estrangera Optativa d'oferta obligatòria, preferentment, una llengua romànica.  
b) L'anglés continua com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en una matèria no lingüística a elegir pel centre.  
c) En la resta de matèries no lingüístiques el valencià ha de ser llengua vehicular en dues matèries. La resta de matèries no lingüístiques s'han d'impartir en castellà.  
2. Nivell intermedi  
El nivell intermedi en Batxillerat que es contempla en l'annex VIII d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
a) Continua el tractament del valencià, el castellà i l'anglés com a matèries, i s'ha d'incorporar, com a Segona Llengua Estrangera Optativa d'oferta obligatòria, preferentment, una llengua romànica.  
b) L'anglés continua com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en una o dues matèries no lingüístiques a elegir pel centre.  
c) En la resta de matèries no lingüístiques el valencià ha de ser llengua vehicular en un mínim de tres matèries, de les quals una, com a mínim, ha de ser troncal. La resta de matèries no lingüístiques s'han d'impartir en castellà.  
d) Una hora de lliure disposició s'ha de destinar a la Competència Comunicativa Oral en anglés.  
3. Nivell avançat  
El nivell avançat en Batxillerat que es contempla en l'annex IX d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
a) Continua el tractament del valencià, el castellà i l'anglés com a matèries, i s'ha d'incorporar, com a Segona Llengua Estrangera Optativa d'oferta obligatòria, preferentment, una llengua romànica.  
b) L'anglés continua com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en dues matèries no lingüístiques a elegir pel centre.  
c) El castellà ha de ser llengua vehicular en una matèria. La resta de matèries no lingüístiques s'han d'impartir en valencià.  
d) Una hora de lliure disposició s'ha de destinar a la Competència Comunicativa Oral Formal en valencià.  
  
Article 13. Formació Bàsica de les Persones Adultes  
La concreció del Programa d'Educació Plurilingüe que es contempla en l'annex X d'aquest decret s'ha d'articular de la manera següent:  
  
1. El valencià i el castellà han de tindre un tractament com a mòduls en tots els nivells dels dos cicles. En el cicle II s'ha d'incorporar l'anglés com a mòdul en els dos nivells.  
2. En els dos nivells del cicle II es pot incorporar l'anglés, prioritàriament, o el francés com a llengua vehicular, mitjançant el tractament integrat de llengua i continguts en llengua estrangera (TILC en LE), en un mòdul a elegir pel centre.  
3. En la resta de mòduls no lingüístics, el valencià ha de ser llengua vehicular, com a mínim, en un mòdul en GES-1 i en dos mòduls en GES-2, a elegir pel centre. La resta d'àrees no lingüístiques s'han d'impartir en castellà.  
  
Article 14. Cicles formatius de Formació Professional  
1. En els títols de les famílies professionals relacionades amb les activitats físiques i esportives, amb les d'administració i gestió, amb les de comerç i màrqueting, amb les d'hostaleria i turisme, amb les d'imatge personal, amb les de sanitat i serveis socioculturals i a la comunitat, s'han d'impartir en valencià un mínim de dos mòduls, tant en primer com en segon curs, a triar entre tots els que configuren el currículum del cicle formatiu, tret del mòdul professional de Formació en Centres de Treball, com també el mòdul professional de Projecte. En la resta de titulacions s'ha de vehicular en valencià, com a mínim, un mòdul per curs en les mateixes condicions.  
2. Així mateix, s'ha d'impartir en anglés, almenys, un mòdul per curs (primer i segon) entre els que formen la totalitat de la titulació. Els moduls susceptibles de ser impartits en anglés son els relacionats amb les unitats de competència incloses en el títol.  
En cas que no siga possible impartir un mòdul en anglés, com a mínim, i atenent al que prescriu la normativa que regula els currículums a la Comunitat Valenciana, s'ha d'incorporar el mòdul d'Anglés Tècnic amb 2 hores en primer i 2 hores en segon curs, en els cicles formatius de grau mitjà, mentre que en els cicles formatius de grau superior la càrrega horària d'aquest mòdul ha de ser de 3 hores en primer curs i de 2 hores en segon curs.  
Els corresponents reials decrets de títol de Tècnic o de Tècnic Superior indiquen en quins títols de les diferents titulacions s'ha d'incorporar, amb caràcter prescriptiu, a més dels que s'ha indicat anteriorment, el mòdul professional d'Anglés.  
3. En els títols el currículum dels quals contempla el mòdul de Segona Llengua Estrangera, aquesta ha de ser preferentment una llengua romànica.  
  
Article 15. Accions preferents de la Conselleria  
1. La conselleria competent en matèria d'educació ha d'informar les famílies, incentivar el professorat i dotar els centres amb recursos addicionals perquè tot l'alumnat puga aconseguir els objectius i els nivells de referència bàsics establits.  
En relació amb els centres educatius, són considerades accions preferents de la conselleria competent en matèria d'educació les següents:  
a) Les actuacions realitzades en centres que apliquen el Programa d'educació plurilingüe dinàmic a alumnat majoritàriament no valencianoparlant dels nivells avançat 1 i avançat 2.  
b) Les actuacions realitzades en centres que escolaritzen alumnat socioeconòmicament i socioculturalment vulnerable.  
c) Les actuacions realitzades en centres que escolaritzen un nombre elevat de l'alumnat nouvingut.  
d) Les actuacions realitzades en centres que imparteixen el Programa d'educació plurilingüe dinàmic als territoris de predomini lingüístic castellà i no tenen exempcions.  
e) Les actuacions realitzades en centres que tinguen o estiguen adscrits a centres amb nivells significativament diferents del Programa d'educació plurilingüe dinàmic.  
2. La conselleria competent en matèria d'educació adoptarà les mesures necessàries per a garantir la progressivitat del Programa plurilingüe dinàmic i d'aquesta manera millorar la competència lingüística de l'alumnat.  
3. La conselleria competent en matèria d'educació organitzarà plans específics de formació del professorat d'aquells centres que vulguen avançar el calendari d'aplicació establert en la disposició transitòria primera d'aquest decret a fi que obtinguen la capacitació requerida.  
  
  
Article 16. El currículum oficial de llengües  
El currículum oficial de llengües s'ha d'elaborar a partir de la normativa bàsica i de les exigències de les configuracions possibles del Programa d'educació plurilingüe dinàmic amb la finalitat d'acomplir els objectius d'aquest decret.  
  
  
CAPÍTOL IV  
El projecte lingüístic de centre  
  
Article 17. Projecte lingüístic de centre  
1. Definició  
El Projecte lingüístic de centre constitueix el conjunt de decisions consensuades que pren l'equip docent per a organitzar l'ensenyament i l'ús de les llengües des d'una perspectiva plurilingüe, i la promoció de l'ús social i institucional del valencià en el centre. Aquest document ha de recollir la concreció del nivell del Programa d'educació plurilingüe dinàmic que aplicarà el centre.  
2. Tots els centres de la Comunitat Valenciana de nivell no universitari sostinguts amb fons públics han d'elaborar el seu Projecte lingüístic de centre.  
3. Característiques del Projecte lingüístic de centre  
El Projecte lingüístic de centre forma part del Projecte educatiu de centre i ha de presentar les característiques següents:  
a) S'ha d'elaborar dins dels paràmetres que proporciona el marc institucional, però tenint en compte, principalment, les exigències, expectatives, possibilitats i limitacions del context tant extern com intern del centre.  
b) Constitueix el nucli a partir del qual s'han d'elaborar les concrecions curriculars atenent també la resta de documents del Projecte educatiu de centre.  
  
Article 18. Objectius  
El Projecte lingüístic de centre té com a finalitat:  
1. Ajudar a aconseguir els objectius i els nivells bàsics de referència que figuren en l'article 8, a més d'aquells objectius propis que el centre determine a partir del context i de la seua proposta pedagògica.  
  
2. Facilitar l'acollida inicial i aconseguir la integració social i educativa de l'alumnat migrant i l'èxit en els resultats acadèmics.  
3. Proporcionar un tractament equitatiu a la diversitat d'alumnat i el suport necessari perquè tot l'alumnat, qualssevol que en siguen les potencialitats, les competències en entrar a l'escola o la motivació i interés que tinga, puga assolir els objectius que figuren en el Projecte lingüístic de centre.  
4. Millorar la convivència i la integració en el centre.  
5. Fomentar la innovació didàctica i la millora de l'organització i el funcionament del centre.  
6. Guiar l'acció educativa en l'educació lingüística en el centre.  
7. Promoure l'ús social i institucional del valencià entre l'alumnat, en el centre i en les relacions amb l'entorn.  
8. Implicar les famílies en el desenvolupament lingüístic i educatiu dels seus fills i filles.  
9. Eradicar, entre les famílies i la resta de la comunitat educativa, prejudicis i estereotips; facilitar informació detallada i rigorosa sobre el model lingüístic educatiu que aplica el centre, i promoure un canvi d'actituds i una motivació activa envers l'ensenyament i l'ús vehicular del valencià.  
10. Promoure actituds positives envers l'ensenyament i l'aprenentatge de les llengües.  
11. Integrar les oportunitats que proporcionen l'entorn local i les famílies (escoles oficials d'idiomes, acadèmies d'idiomes, planificació lingüística familiar, representacions teatrals, visites d'autors a la biblioteca municipal, associacions solidàries...) i el context global (viatges i intercanvis, participació en proves públiques o privades de competència en diverses llengües, participació en programes europeus...) per a completar i enriquir l'oferta educativa en llengües.  
12. Convertir-se en un instrument per a la transparència, l'eficàcia i el treball conjunt dels centres, les famílies i l'Administració educativa.  
  
  
Article 19. Estructura del Projecte lingüístic de centre  
El Projecte lingüístic de centre ha d'incloure, obligatòriament:  
1. Anàlisi dels elements del context extern i intern del centre relacionats amb l'educació lingüística i les conseqüències i les línies d'acció que se'n deriven per a la planificació i l'aplicació del Projecte lingüístic de centre.  
2. Objectius concrets que es pretén aconseguir en el termini de quatre cursos acadèmics i criteris d'èxit transparents que puguen ser fàcilment avaluats.  
3. Concreció i adequació al centre del Programa d'educació plurilingüe dinàmic atenent l'anàlisi del context i els objectius previstos, mitjançant:  
3.1. Pla d'ensenyament i ús vehicular de les llengües, que ha d'incloure les decisions pel que fa a l'organització i el tractament didàctic de l'ensenyament i l'ús vehicular de les llengües:  
a) El moment d'introducció de cada una de les llengües curriculars.  
b) La proporció d'ús vehicular en cada una d'aquestes llengües.  
  
c) Enfocaments metodològics que s'han de prioritzar en l'ensenyament i ús vehicular de les llengües curriculars.  
d) Moment, seqüència i enfocament en la introducció del tractament sistemàtic de l'alfabetització inicial en cada una de les llengües curriculars.  
e) Mesures de suport a l'ensenyament i ús vehicular de les llengües tant dins del centre com en l'entorn local i global  
f) Tractament dels migrants i de l'alumnat vulnerable (alumnat procedent d'entorns socioculturals deprimits i alumnat amb dificultats d'adquisició i aprenentatge de les llengües).  
g) Modalitat de presència de les llengües i cultures no curriculars en l'activitat educativa del centre.  
h) Mesures organitzatives que garantisquen, en l'ensenyament i l'ús vehicular de les llengües, la coherència en els diferents nivells i la continuïtat entre nivells i etapes, pel que fa als continguts i a la metodologia; l'organització i agrupament òptim de l'alumnat, i la creació d'entorns d'aprenentatge òptims, tot utilitzant estratègicament la totalitat dels recursos que el centre té o pot aconseguir.  
3.2. Pla de normalització lingüística (PNL) del centre, que recull les decisions pel que fa a la promoció de l'ús del valencià i que ha d'incloure els àmbits d'intervenció següents:  
a) Àmbit administratiu  
b) Àmbit de gestió i planificació pedagògica  
c) Àmbit social i d'interrelació amb l'entorn.  
4. Proposta per a avaluar l'assoliment dels objectius concrets del Projecte, relacionar els resultats amb els elements del Projecte que hi hagen pogut influir i aprofitar les conclusions per a introduir-hi modificacions i millores.  
  
Article 20. Procediment d'elaboració i aprovació  
1. El Projecte lingüístic de centre s'ha d'elaborar per a un termini màxim de quatre cursos escolars, passats els quals el centre ha de fer una avaluació d'acord al que s'indica en l'article 22 d'aquest decret.  
  
2. La proposta de Projecte lingüístic de centre s'ha d'elaborar de manera col·lectiva i democràtica a partir de les aportacions del professorat dels diferents nivells educatius, dels departaments didàctics a l'Educació Secundària, als cicles formatius i a la Formació Bàsica de Persones Adultes. La comissió de coordinació pedagògica ha de coordinar el procés d'elaboració de la proposta de Projecte lingüístic de centre, que ha de ser debatuda per part del claustre fins a arribar a un consens que s'elevarà al consell escolar per a l'aprovació.  
  
3. El consell escolar, o el consell social en el cas dels centres integrats de Formació Professional, ha d'aprovar la proposta de Projecte lingüístic de centre per majoria qualificada de dos terços dels membres. Una vegada aprovada, la direcció del centre l'ha de remetre a la Inspecció d'Educació perquè la valore i, posteriorment, emeta l'informe corresponent. Aquest informe, juntament amb la proposta de Projecte lingüístic, s'ha d'enviar, pels mecanismes que s'establisquen, la direcció general amb competències en matèria d'educació plurilingüe per a la seua autorització o, si escau, proposta de modificació.  
4. Si no s'arriba a una majoria qualificada de dos terços dels membres, la conselleria competent en matèria d'educació determinarà el nivell que s'ha d'aplicar, després de l'informe previ argumentat atenent les avaluacions i el context del centre.  
5. En els centres privats concertats, i en aquells a què fa referència l'article 2.3, l'elaboració, la sol·licitud d'autorització i la coordinació del Projecte lingüístic correspon a la titularitat del centre, oït el consell escolar.  
  
Article 21. Aplicació: la Programació general anual  
1. La Programació general anual ha de recollir les innovacions didàctiques i mesures organitzatives previstes en el Projecte lingüístic de centre per a cada curs, com també el calendari d'implantació.  
2. La Comissió de Coordinació Pedagògica ha d'impulsar les actuacions previstes en la Programació general anual derivades del Projecte lingüístic de centre i n'ha de vigilar el compliment.  
  
Article 22. Seguiment, avaluació i modificació del Projecte lingüístic de centre  
1. A partir dels informes de la Comissió de Coordinació Pedagògica, el claustre tindrà en compte el progrés de l'alumnat en l'assoliment dels nivells de referència en llengües, els processos didàctics i organitzatius seguits durant el curs i també l'èxit en l'extensió de l'ús del valencià, i plantejarà modificacions i propostes per a la Programació general anual de l'any següent.  
2. Cada quatre cursos escolars, com a mínim, cal fer una avaluació dels resultats i del procés d'aplicació del Projecte lingüístic de centre, conjuntament amb les concrecions curriculars.  
3. D'acord amb els resultats del seguiment o de l'avaluació el centre haurà de canviar de nivell o realitzar les modificacions necessàries en el Projecte lingüístic de centre, especialment pel que fa a les decisions relatives a l'ensenyament i ús vehicular de les llengües, per tal de garantir que l'alumnat haja assolit els objectius d'educació plurilingüe i intercultural i els nivells bàsics de referència corresponents en totes les llengües.  
4. El centre pot sol·licitar canvi de nivell abans dels quatre anys per a la qual cosa ha de modificar el Projecte lingüístic de centre en els terminis que determine l'Administració educativa.   
5. Tant el Projecte lingüístic de centre inicial com les possibles modificacions presentades amb posterioritat han d'estar autoritzats amb anterioritat al procediment d'admissió de l'alumnat del curs següent.  
6. El procediment per a la modificació del Projecte lingüístic de centre ha de ser el mateix que el que s'haurà seguit per a la primera aprovació.  
  
  
  
  
CAPÍTOL V  
La intervenció didàctica en l'aula  
  
Article 23. La intervenció didàctica en l'aula  
1. La pràctica pedagògica en l'aula és l'espai privilegiat del model lingüístic educatiu. El professorat, dins del marc del Projecte educatiu de centre i tenint en compte les característiques lingüístiques, acadèmiques i culturals de l'alumnat i el seu context familiar, ha d'elaborar i aplicar la Programació d'aula tenint cura de la idoneïtat de la proposta especialment pel que fa a la metodologia i de l'ús estratègic de les llengües curriculars i no curriculars en l'aplicació pràctica a classe.  
  
2. La intervenció didàctica en l'aula ha de ser objecte d'especial atenció i suport per part de l'Administració educativa i de l'equip directiu i docent del centre, especialment pel que fa a les pràctiques a classe derivades dels documents de planificació, a l'assessorament i suport a aquestes pràctiques, a la formació contínua del professorat per tal de realitzar-les de manera òptima i a la reflexió i avaluació personal i en equip d'aquestes. Per millorar tots aquests processos, els centres disposen del Servei d'Educació Plurilingüe, la Inspecció d'Educació i el Servei de Formació del Professorat.  
3. Els resultats de la intervenció didàctica en l'aula són la base per a dur a terme l'avaluació completa del sistema: de la mateixa intervenció didàctica, del Projecte lingüístic del centre i del marc institucional.  
  
  
  
CAPÍTOL VI  
Aplicació del model d'educació plurilingüe i   
intercultural valencià  
  
Article 24. La metodologia i l'avaluació  
Qualsevol proposta d'actualització de la metodologia idònia per al model lingüístic plurilingüe que regula aquest decret ha de partir del ric patrimoni acumulat pel sistema educatiu valencià durant molts anys en el camp de l'ensenyament de llengües, de l'educació bilingüe i plurilingüe i de l'educació en general. Per aquest motiu:  
  
1. La conselleria competent en matèria d'educació reconeixerà el valor de la fonamentació i bones pràctiques dels centres educatius en el camp de l'educació bilingüe i plurilingüe, en promourà la recollida i sistematització i la proposarà com a punt de partida d'una necessària renovació pedagògica global.  
2. La conselleria competent en matèria d'educació promourà i experimentarà, sobre aquesta base, els enfocaments tradicionals renovats i els didàctics més actuals pel que fa a l'educació plurilingüe i intercultural:  
a) Pel que fa a les llengües curriculars, enfocaments plurilingües integrats tant en l'ensenyament de les llengües (tractament integrat de les llengües-TIL) com en l'ús vehicular (diverses modalitats del tractament integrat de les llengües i els continguts-TILC), que incorporen entre altres:  
1r Enfocaments basats en la interacció, la comunicació mitjançant gèneres de text orals i escrits i la reflexió metalingüística lligada a l'activitat comunicativa pel que fa a l'ensenyament de llengües.  
2n Tractament didàctic de la diversitat a l'aula, en l'ensenyament i ús vehicular de les llengües, com una riquesa i un recurs que cal aprofitar i no com un problema que cal resoldre, i des de la perspectiva d'èxit per a tot l'alumnat.  
3r Tractament explícit, en l'ús vehicular de les llengües (llengua primera, llengua segona, llengua de comunicació internacional, llengües personals adoptives), del llenguatge acadèmic necessari per a la construcció dels sabers disciplinaris.  
4t La facilitació de la transferència, el control de la interferència i la construcció plurilingüe dels sabers com a eines didàctiques en l'ensenyament i ús vehicular de les llengües.  
b) Pel que fa al tractament conjunt de llengües curriculars i no curriculars, enfocaments plurilingües que ajuden a la sensibilització interlingüística i intercultural, com ara l'obertura a les llengües i la intercomprensió entre llengües, o que faciliten l'autonomia de l'aprenent i potencien la competència d'aprendre a aprendre, com ara el Portfolio europeu de les llengües.  
c) Tecnologies de l'aprenentatge i el coneixement, que promouen els processos de recerca, tractament i difusió de la informació i la pràctica de l'alfabetisme múltiple.  
3. L'avaluació ha d'anar lligada al procés d'ensenyament-aprenentatge i contribuir a l'èxit de tot l'alumnat. Entre altres, l'avaluació del centre ha de presentar les característiques següents:  
a) Ha d'incloure la competència comunicativa i altres competències i sabers relacionats: competències interculturals, actituds de respecte envers les diferències lingüístiques i culturals, capacitat de conviure i treballar amb persones d'altres llengües i cultures, i altres.  
b) Ha de considerar no solament allò que l'alumnat sap fer amb cada una de les llengües per separat, sinó també el que saben fer amb part o amb totes les llengües alhora.  
  
Article 25. L'ús de les llengües d'ensenyament i d'ús vehicular  
A més de la utilització dels enfocaments plurilingües que figuren en l'article 24, com a regla general:  
1. En l'ensenyament de les àrees lingüístiques, la llengua d'ensenyament ha de ser necessàriament la llengua objecte d'aprenentatge.  
2. En les àrees no lingüístiques, la comunicació, tant oral com escrita, s'ha de fer en la llengua vehicular de l'àrea.  
3. Els llibres de text i altres materials curriculars han d'estar redactats en la llengua en què s'impartisca o vehicule l'àrea.  
4. Les proves d'avaluació escrites de les àrees no lingüístiques vehiculades en llengua estrangera, l'alumnat pot contestar-les també utilitzant qualsevol de les llengües oficials.  
  
Article 26. Materials curriculars  
1. L'Administració educativa ha de vetlar perquè els centres disposen de materials educatius amb els enfocaments metodològics adients per a la gestió acadèmica i didàctica del Programa d'educació plurilingüe dinàmic.  
2. Sense perjudici de la necessària visió global i projecció universal que ha de tindre l'educació, els materials curriculars han de reflectir els referents culturals valencians.  
3. L'Administració educativa publicarà convocatòries anuals de projectes d'innovació educativa adreçats a grups docents dels diferents nivells no universitaris amb la finalitat de promoure la recerca educativa, la innovació i la millora dels processos docents i la divulgació dels resultats de la recerca i de les propostes d'innovació docent.  
  
  
Article 27. Continuïtat entre Primària i Secundària  
1. Els centres d'Educació Primària i els d'Educació Secundària Obligatòria als quals estiguen adscrits, tant públics com privats concertats, han de planificar i desenvolupar processos de coordinació amb la finalitat d'assegurar la continuïtat metodològica i de continguts curriculars en el pas de l'Educació Primària a l'Educació Secundària. Aquesta coordinació ha d'afectar totes les àrees del currículum i, molt especialment, l'aprenentatge de segones llengües i llengües estrangeres per tal d'evitar estancaments en l'aprenentatge lingüístic.  
2. L'Administració educativa vetlarà per la coherència a través de les diferents etapes educatives.  
  
Article 28. Relacions del centre amb les famílies  
Els centres i l'Administració educativa dissenyaran accions específiques d'informació i suport formatiu a les famílies sobre el Programa d'educació plurilingüe dinàmic.  
  
Article 29. Escolarització dels alumnes d'incorporació tardana al sistema educatiu valencià  
1. L'Administració educativa crearà programes específics per a l'acollida de l'alumnat d'incorporació tardana. Els programes d'acollida en cada centre tenen com a objectiu l'adquisició per part d'aquest alumnat d'unes competències bàsiques inicials i la seua integració lingüística i cultural, per tal que puguen incorporar-se a l'aula de referència, com també la integració lingüística i cultural de les famílies.  
2. En centres amb alumnat nouvingut d'una mateixa llengua no curricular es pot organitzar formació extraescolar en aquesta llengua.  
  
Article 30. Relacions del centre amb l'entorn  
1. Els centres educatius poden crear plans de cooperació entre els diferents agents educadors de la localitat o la zona on es troben ubicats, especialment amb els ajuntaments, les institucions culturals, les empreses, les ONG i el teixit associatiu local, amb la finalitat de col·laborar en la promoció d'un aprenentatge lligat a l'entorn i d'afavorir la cohesió social.  
2. Un dels objectius prioritaris dels plans de cooperació s'ha de referir a la sensibilització lingüística i intercultural de la comunitat educativa, tot afavorint la col·laboració amb els col·lectius de persones procedents d'altres països amb la finalitat de promoure la integració lingüística i social i actituds de respecte i tolerància envers totes les persones, independentment de la llengua i cultura d'origen.  
3. La conselleria competent en matèria d'educació promourà acords amb institucions culturals d'altres estats i comunitats autònomes per tal de fomentar l'aprenentatge en horari extraescolar d'altres llengües que no formen part del currículum oficial.  
  
Article 31. Assessorament als centres per a l'elaboració, aplicació i seguiment dels projectes lingüístics de centre  
1. L'Administració educativa proporcionarà als centres l'assessorament i el suport necessaris per a l'elaboració, l'aplicació i el seguiment dels projectes lingüístics de centre.  
2. Els responsables de l'assessorament i el suport necessaris per a l'elaboració, l'aplicació i el seguiment dels projectes lingüístics de centre són la Inspecció d'Educació i el personal assessor tècnic docents en l'àmbit de l'educació plurilingüe.  
  
Article 32. Inspecció d'Educació  
Pel que fa a l'àmbit d'aquest decret, la Inspecció d'Educació té les funcions següents:  
1. Garantir, a través de la supervisió i el control, el compliment d'aquest decret i de les normes legals que se'n deriven.  
2. Avaluar i assessorar els processos de gestió dels equips directius respecte al Projecte lingüístic de centre, posar de manifest les possibles deficiències observades i proposar les millores oportunes.  
3. Vetlar per la correcta aplicació de la normativa d'exempcions de Valencià i evitar actuacions que dificulten que l'alumnat assolisca els objectius lingüístics determinats en aquest decret.  
4. Supervisar el Projecte lingüístic de centre i informar-hi.  
5. Fer el seguiment de l'aplicació dels programes, detectant necessitats i proposant actuacions d'assessorament i formació.  
  
6. Supervisar, des del punt de vista legal, pedagògic i organitzatiu, el funcionament del Programa d'educació plurilingüe dinàmic en els centres educatius i la concreció d'aquest en el Projecte lingüístic de centre.  
7. Participar en l'avaluació dels projectes lingüístics dels centres.  
  
8. Supervisar la pràctica docent per millorar-la de manera contínua, especialment en allò que fa referència a l'aplicació dels enfocaments didàctics plurilingües.  
  
Article 33. Personal assessor tècnic docent en matèria d'educació plurilingüe  
D'acord amb el que disposa l'article 9.4.i del Decret 155/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, el personal assessor tècnic docent en matèria d'educació plurilingüe depenen, orgànicament i funcionalment, del servei competent en matèria d'educació plurilingüe, dins de l'Administració educativa. Les seues funcions són les següents:  
1. Informar les famílies i la comunitat educativa sobre les característiques, els avantatges i les exigències de l'educació plurilingüe i intercultural, i sobre la necessitat i les vies de participació de les famílies en la concreció, aplicació i seguiment dels projectes lingüístics de centre.  
  
2. Assessorar els centres i proporcionar-los tot el suport tècnic necessari en l'elaboració, aplicació i seguiment dels projectes lingüístics.  
3. Planificar i dur a terme activitats d'assessorament metodològic, sobretot en els centres, pel que fa a l'ensenyament de llengües i, especialment, als enfocaments plurilingües.  
4. Proposar i dur a terme activitats d'innovació en l'ensenyament de llengües i en la planificació, aplicació i seguiment de programes plurilingües i interculturals.  
5. Col·laborar amb la Inspecció d'Educació en el seguiment dels projectes lingüístics de centre.  
6. Donar a conéixer les particularitats i característiques pròpies del Programa d'educació plurilingüe dinàmic.  
7. Elaborar material de suport per al correcte desenvolupament del programa d'educació plurilingüe i presentar-lo al professorat.  
8. Detectar necessitats de materials curriculars i de suport per a la correcta aplicació del Projecte lingüístic de centre i per la difusió del Programa d'educació plurilingüe dinàmic.  
  
  
CAPÍTOL VII  
El professorat  
  
Article 34. Acreditació del coneixement de llengües: requisits específics per als llocs docents  
1. L'acreditació del nivell de coneixement de valencià i castellà del professorat que assegure la competència suficient per a realitzar tasques docents és d'un nivell C1, d'acord amb el Marc europeu comú de referència per a les llengües.  
2. L'acreditació del nivell de coneixement d'anglés del professorat que assegure la competència suficient per a vehicular àrees és d'un nivell C1 d'acord amb el Marc europeu comú de referència per a les llengües.  
3. Pel que fa a la competència didàctica, cal acreditar per a tots els llocs de treball el coneixement i domini de la metodologia mínima necessària per al desenvolupament adequat d'aquest model educatiu, desplegada en l'article 24 d'aquest decret.  
  
Article 35. Capacitació del professorat  
La conselleria competent en matèria d'educació regularà la capacitació del professorat dels nivells d'ensenyament no universitari per a impartir àrees, matèries o mòduls no lingüístics en valencià, en anglés i en altres llengües. En tot cas, la capacitació inclourà les competències lingüístiques i didàctiques esmentades en l'article anterior.  
  
  
Article 36. Formació per a l'aplicació del Programa d'educació plurilingüe dinàmic  
1. La conselleria competent en matèria d'educació vetlarà perquè els plans d'estudi de les universitats públiques i privades i els plans de formació de l'Administració educativa proporcionen, respectivament, la formació inicial i la formació contínua òptimes al professorat perquè es complisquen els requisits d'aplicació i el desplegament complet del programa d'educació plurilingüe i intercultural que es regula en aquest decret. Cal garantir:  
a) L'assoliment del domini adient en les llengües oficials, valencià i castellà, com també, obligatòriament, en una llengua estrangera, preferentment l'anglés, segons el que estableix l'article 34 d'aquest decret. Opcionalment, el domini adequat d'altres llengües estrangeres curriculars.  
b) Coneixements suficients sobre els contextos socials, sociolingüístics i polítics en què funcionen les llengües i les cultures, i els condicionants que aquests contextos imposen a l'educació lingüística plurilingüe i intercultural.  
c) La formació didàctica específica que requereix un model d'educació plurilingüe atenent les competències didàctiques referides anteriorment.  
d) El coneixement sobre planificació educativa i sobre organització i gestió dels centres, necessaris per a la participació democràtica en la construcció, aplicació i avaluació de l'educació plurilingüe i intercultural.  
2. La formació contínua és un dret i un deure del professorat i és responsabilitat de l'Administració educativa. La conselleria competent en matèria d'educació garantirà una oferta formativa institucional i afavorirà que tot el professorat hi accedisca a través de programes que s'ajusten a les necessitats lingüístiques i didàctiques d'aquest model educatiu plurilingüe i a les condicions laborals del professorat. Aquest darrer fet implica que l'oferta formativa pot tindre lloc tant fora com dins del centre i també en modalitat virtual. La formació tindrà caràcter teoricopràctic i estarà eminentment orientada al foment de projectes de recerca i acció, a l'intercanvi d'experiències reeixides i a la generació de recursos i materials fonamentats i d'acord amb les últimes perspectives metodològiques i didàctiques en matèria d'educació plurilingüe i intercultural.  
3. La conselleria competent en matèria d'educació crearà una plataforma específica que servisca tant com a repositori de recursos didàctics com per a la formació permanent del professorat.  
  
  
CAPÍTOL VIII  
L'avaluació global del model lingüístic educatiu  
  
Article 37. Finalitat de l'avaluació global del model lingüístic educatiu valencià  
Aquesta avaluació la realitzarà l'Administració educativa i tindrà com a finalitats:  
1. Comprovar el grau de compliment dels objectius proposats.  
2. Millorar la qualitat de l'educació plurilingüe i intercultural que proporciona.  
3. Adequar la política lingüística educativa a les necessitats de la societat.  
4. Optimitzar els recursos del sistema educatiu i augmentar-ne l'eficàcia i la transparència.  
5. Facilitar la incorporació d'innovacions en els processos metodològics, organitzatius i de funcionament.  
6. Introduir canvis per a millorar el model lingüístic educatiu.  
  
Article 38. Àmbit d'actuació  
L'avaluació global del model s'ha d'aplicar a tots els àmbits que regula aquest decret: els resultats de l'alumnat; l'eficàcia dels nivells del Programa d'educació plurilingüe dinàmic; la idoneïtat dels enfocaments metodològics; l'adequació de l'acreditació del coneixement de llengües per a l'accés a la docència i de la formació inicial i contínua del professorat; l'avanç de l'ús vehicular del valencià, de l'anglés i d'altres llengües estrangeres, com també l'ús social i institucional del valencià dins el sistema educatiu; el funcionament dels centres; la implantació de l'educació plurilingüe i intercultural definida en aquest decret, i el funcionament de la mateixa Administració pel que fa al suport al model lingüístic educatiu valencià.  
  
  
Article 39. Temporalitat  
L'avaluació global per part de l'Administració educativa s'ha de fer almenys cada quatre cursos escolars. Tot i amb això, sempre que la Conselleria ho considere convenient, pot fer una avaluació sobre determinats aspectes del model lingüístic educatiu per a detectar insuficiències i introduir-hi millores.  
  
Article 40. Organització de l'avaluació  
1. D'acord amb allò que disposa l'article 22 d'aquest decret, almenys cada quatre cursos escolars, la direcció general competent en matèria de política educativa i avaluació, durà a terme l'avaluació global del model educatiu. També serà l'òrgan competent cada vegada que s'haja d'efectuar una avaluació diagnòstica.  
2. Els centres educatius i totes les direccions generals de la conselleria competent en matèria d'educació han de col·laborar en la planificació i aplicació de les avaluacions.  
  
Article 41. Resultats de l'avaluació  
1. Vist l'informe definitiu d'avaluació de la direcció general competent en matèria de política educativa i avaluació, la conselleria competent en matèria d'educació donarà difusió als resultats de les avaluacions de la manera que es determine reglamentàriament.  
2. A partir dels resultats de les avaluacions, la conselleria competent en matèria d'educació farà els canvis necessaris a tots els nivells del model lingüístic educatiu per tal que els objectius i nivells bàsics de referència proposats puguen ser assolits per tot l'alumnat en totes les etapes i modalitats d'ensenyament.  
3. Els resultats de les avaluacions no s'utilitzaran per a establir rànquings de centres.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Aplicació d'aquest decret a altres ensenyaments del sistema educatiu  
1. La conselleria competent en matèria d'educació determinarà reglamentàriament, mitjançant decret, la presència en l'ensenyament de les llengües curriculars i la proporció de l'ús vehicular d'aquestes, en el primer cicle de l'Educació Infantil, en els centres d'Educació Especial i en els ensenyaments de règim especial.  
2. La conselleria competent promourà que les universitats públiques i privades asseguren al seu alumnat la possibilitat de continuar l'adquisició de més competències lingüístiques, almenys en valencià, castellà i anglés, en sintonia amb aquest decret, per tal de fomentar l'educació plurilingüe com un avantatge per a la competitivitat, mobilitat i ocupabilitat com a mitjà per a reforçar el diàleg intercultural.  
  
  
Segona. Primer cicle d'Educació Infantil en centres d'Educació Infantil i Primària  
Aquells centres que tinguen autoritzades unitats d'Infantil de 2 anys del 1r cicle d'Educació Infantil han d'aplicar en aquestes unitats el mateix itinerari que tinguen aprovat per al 1r nivell del segon cicle d'Educació Infantil.  
  
Tercera. Enfocaments globalitzats  
Els centres o grups que utilitzen una metodologia de treball per projectes o qualsevol altra metodologia amb plantejaments globalitzats han de respectar en tot cas la proporció entre les llengües del seu projecte lingüístic, tant pel que fa al tractament de les llengües com a àrea com pel que fa a l'ús vehicular d'aquestes.  
  
Quarta. El Programa d'educació plurilingüe dinàmic i el currículum  
1. L'Administració educativa, en les elaboracions dels currículums prescriptius de llengües de les diferents etapes, tindrà en compte les característiques del Programa d'educació plurilingüe dinàmic.  
2. L'Administració educativa tindrà en consideració la incorporació del llenguatge acadèmic i altres elements del tractament integrat de llengües i continguts en el currículum de les diferents àrees no lingüístiques en l'elaboració del currículum prescriptiu.  
  
Cinquena. Certificació de llengües a l'alumnat  
1. La conselleria competent en matèria de política lingüística certificarà els nivells de competència lingüística en valencià i anglés adquirits d'acord amb els diferents nivells cursats.  
2. En l'expedient acadèmic de l'alumnat constarà el nivell del programa plurilingüe dinàmic seguit en cada curs acadèmic.  
3. En acabar l'Educació Primària en el nivell avançat se certificarà un nivell A1 en anglés i un nivell A2 en valencià.  
En acabar l'Educació Secundària Obligatòria en el nivell Intermedi se certificarà un nivell A1 en anglés i un nivell B1 en valencià. En el nivell avançat se certificarà un nivell A2 en anglés i un nivell B2 en valencià.  
En acabar el Batxillerat en el nivell intermedi se certificarà un nivell A2 en anglés i un nivell B2 en valencià. En el nivell avançat se certificarà un nivell B1 en anglés i un nivell C1 en valencià.  
Per a rebre les certificacions que es determinen en aquest article caldrà que l'alumne haja seguit un mateix nivell durant tots els cursos de l'etapa educativa i que haja superat les àrees lingüístiques.  
  
4. La conselleria competent en matèria d'educació pot regular els mecanismes perquè l'alumnat puga acreditar els coneixements de llengües al final de cada una de les etapes a través de les proves d'acreditació que s'establisquen.  
5. La conselleria competent en matèria d'educació regularà el procediment d'acreditació de l'alumnat que no complisca els requisits de l'apartat 4.  
  
Sisena. Col·laboració amb altres organismes i entitats  
La conselleria competent en matèria d'educació establirà convenis de col·laboració amb aquelles entitats de prestigi reconegut per a la dinamització de l'educació plurilingüe i intercultural a la Comunitat Valenciana tant dins dels centres com, especialment, entre les famílies i la comunitat educativa.  
  
Setena. Mitjans de comunicació  
1. Per tal de promoure, d'una banda, els valors educatius i lingüístics que contribuïsquen al desenvolupament de la Comunitat Valenciana, a la cohesió social i territorial i, de l'altra, el coneixement i l'ús de llengües estrangeres, especialment de l'anglés, se signaran els convenis necessaris amb la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació i amb altres mitjans de comunicació presents al territori valencià, per tal d'implementar activitats que reforcen el coneixement de les llengües que regula el present decret.  
2. Es promourà la programació i producció d'audiovisual en valencià, la versió original subtitulada i els continguts audiovisuals en llengua estrangera adaptats a les necessitats de les diferents etapes educatives.  
  
  
Huitena. Equivalències  
Els centres d'Infantil i Primària han de triar un nivell igual o superior al programa plurilingüe que ja aplicaven en el moment d'entrada en vigor d'aquest decret, d'acord amb el quadre d'equivalències de l'annex XI.  
  
Novena. Incidència pressupostària  
La implementació i el desplegament d'aquest decret no poden tindre cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignats a la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, i en tot cas han de ser atesos amb els mitjans personals i materials que aquesta tinga assignats. Aquest decret no preveu la creació d'unitats específiques. L'efecte d'aquest decret pot suposar, en tot cas, una redistribució de funcions, per la qual cosa no pot comportar increment de cost econòmic ens els pressupostos de les conselleries.  
  
Desena. Llibres de text i materials curriculars  
Per a donar resposta al que estableix l'article 25.3 d'aquest decret, els centres públics que participen en el programa Xarxa Llibres, regulat per l'Ordre 26/2016, de 13 de juny, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el programa de reutilització, reposició i renovació de llibres de text i material curricular, a través de la creació i posada en funcionament de bancs de llibres de text i material curricular en els centres públics i privats concertats de la Comunitat Valenciana, i es determinen les bases reguladores de les subvencions destinades a centres docents privats concertats i centres docents de titularitat de corporacions locals, renovaran els llibres de text d'acord amb allò que disposa l'ordre esmentada. En el cas dels centres privats concertats i els centres de titularitat de corporacions locals, aquesta disposició és de caràcter voluntari.  
  
  
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES  
  
Primera. Calendari d'implantació i normativa aplicable fins a la implantació del Programa d'educació plurilingüe dinàmic  
1. Aquest decret s'implantarà de manera progressiva d'acord amb el calendari següent: curs 2017-2018, Educació Infantil; curs 2018-2019, Educació Primària: 1r i 2n; curs 2019-2020, Educació Primària: 3r i 4t; curs 2020-2021, Educació Primària: 5é i 6é; curs 2021-2022, ESO: 1r i 2n, FBPA: cicle 1 i GES 1; curs 2022-2023, ESO: 3r i 4t, FP bàsica i FBPA: GES 2; curs 2023-2024, Batxillerat i cicles formatius de Formació Professional.  
2. Els programes plurilingües regulats en aquest decret han d'estar implantats, en tot cas, en els cursos escolars i per als nivells i etapes que concreta el punt 1 d'aquest article. No obstant això, se'n pot anticipar la implantació a altres nivells educatius quan ho preveja el calendari del seu projecte lingüístic, amb l'autorització prèvia corresponent per part de la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
3. La conselleria competent en matèria d'educació pot autoritzar un calendari més flexible a aquells centres que vulguen aplicar un nivell més avançat del que estan aplicant en el moment de la publicació d'aquest decret o tinguen un programa experimental en matèria d'educació plurilingüe.  
4. Fins a la implantació del Programa d'educació plurilingüe dinàmic en cada nivell educatiu, d'acord amb el calendari d'aplicació d'aquest decret, en els nivells no afectats cal aplicar els programes bilingües i plurilingües regulats per les disposicions normatives vigents en la data d'entrada en vigor d'aquest decret.  
a) En Primària, el Programa plurilingüe d'ensenyament en valencià (PPEV) o el Programa plurilingüe d'ensenyament en castellà (PPEC), regulats pel Decret 127/2012, de 3 d'agost, del Consell, pel qual es regula el plurilingüisme en l'ensenyament no universitari a la Comunitat Valenciana.  
b) En Secundària, el Programa d'ensenyament en valencià i el Programa d'incorporació progressiva, d'acord amb l'article 102 de l'annex del Decret 234/1997, de 2 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional dels instituts d'Educació Secundària.  
c) Els centres d'Educació Secundària que tinguen autoritzat l'avançament de l'aplicació d'un programa plurilingüe regulat pel Decret 127/2012, de 3 d'agost, del Consell, pel qual es regula el plurilingüisme en l'ensenyament no universitari a la Comunitat Valenciana, han d'aplicar el Programa plurilingüe d'ensenyament en valencià o el Programa plurilingüe d'ensenyament en castellà fins a l'autorització del nou nivell del Programa d'educació plurilingüe dinàmic.  
  
Segona. Acreditació de la competència lingüística en anglés  
Fins al curs acadèmic 2026-2027 el coneixement suficient d'anglés previst en l'article 34 d'aquest decret és un B2, d'acord amb el Marc europeu comú de referència per a les llengües.  
  
Tercera. Correspondència dels nivells amb els regulats pel Decret 127/2012  
Fins a l'aprovació del nou Projecte lingüístic de centre, els centres educatius han d'aplicar els programes plurilingües que tinguen implantats en el moment de l'entrada en vigor d'acord amb el PLC autoritzat fins el moment. El PPEV s'assimilarà als nivells avançats i el PPEC s'assimilarà als nivells bàsics o intermedis d'acord amb el que queda establit en l'annex XI.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
1. Es deroguen les següents disposicions:  
- Ordre de 19 de maig de 2009, de la Conselleria d'Educació, per la qual s'estableix l'organització, estructura i funcionament d'un programa experimental plurilingüe a la Comunitat Valenciana.  
- Ordre 19/2011, de 5 d'abril, de la Conselleria d'Educació, per la qual s'estableix la Xarxa de centres docents plurilingües a la Comunitat Valenciana.  
- Decret 127/2012, de 3 d'agost, del Consell, pel qual es regula el plurilingüisme en l'ensenyament no universitari a la Comunitat Valenciana.  
- Ordre 88/2014, de 9 de desembre, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual es desplega el procediment d'autorització del Projecte lingüístic de centre establert en el Decret 127/2012, de 3 d'agost, del Consell, pel qual es regula el plurilingüisme en l'ensenyament no universitari a la Comunitat Valenciana.  
2. Així mateix, queden derogades totes les disposicions del mateix rang o d'un rang inferior que s'oposen a allò que s'ha disposat en aquest decret.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Desenvolupament reglamentari  
S'autoritza la persona titular de la conselleria competent en matèria d'educació perquè dicte les disposicions necessàries per a l'aplicació i el desenvolupament d'aquest decret.  
  
Segona. Programes experimentals  
La conselleria competent en matèria d'educació podrà autoritzar programes plurilingües experimentals innovadors que tracten d'avançar en l'aplicació del model plurilingüe del nostre sistema educatiu.  
  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 27 de gener de 2017  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7973, del 06-02-2017 (2017/870)

DECRETO 9/2017, de 27 de enero, del Consell, por el que se establece el modelo lingüístico educativo valenciano y se regula su aplicación en las enseñanzas no universitarias de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2017/01/27/9/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7973

Fecha DOGV
:   06-02-2017

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2017/870

CVE


Fecha del documento
:   27-01-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [lengua extranjera](javascript:void(0))
    * [educación preescolar](javascript:void(0))
    * [enseñanza secundaria](javascript:void(0))
    * [legislación escolar](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [lengua oficial](javascript:void(0))
    * [enseñanza profesional](javascript:void(0))
    * [enseñanza de idiomas](javascript:void(0))
    * [enseñanza primaria](javascript:void(0))

DECRETO 9/2017, de 27 de enero, del Consell, por el que se establece el modelo lingüístico educativo valenciano y se regula su aplicación en las enseñanzas no universitarias de la Comunitat Valenciana. [2017/870]  
Preámbulo  
I. Conceptos claves  
II. La educación plurilingüe en Europa  
III. Situación sociolingüística y marco legal  
IV. El valor social  
V. El modelo propuesto  
Capítulo I. Disposiciones generales  
Artículo 1. Objeto  
Artículo 2. Ámbito de aplicación  
Capítulo II. Las lenguas en el sistema educativo  
Artículo 3. Las lenguas de la enseñanza  
Artículo 4. Las lenguas en la Administración educativa  
Artículo 5. Las lenguas en el centro  
Artículo 6. Las lenguas del alumnado  
Artículo 7. El modelo lingüístico educativo del sistema educativo valenciano  
Capítulo III. El marco institucional  
Artículo 8. Objetivos y niveles básicos de referencia  
Artículo 9. El Programa de educación plurilingüe dinámico  
Artículo 10. Niveles en Educación Infantil y Primaria  
Artículo 11. Niveles en Educación Secundaria Obligatoria  
Artículo 12. Niveles en Bachillerato  
Artículo 13. Formación Básica de las Personas Adultas  
Artículo 14. Ciclos formativos de Formación Profesional  
Artículo 15. Acciones preferentes de la Conselleria  
Artículo 16. El currículo oficial de lenguas  
Capítulo IV. El Proyecto lingüístico de centro  
Artículo 17. Características del Proyecto lingüístico de centro  
Artículo 18. Objetivos  
Artículo 19. Estructura del Proyecto lingüístico de centro  
Artículo 20. Procedimiento de elaboración y aprobación  
Artículo 21. Aplicación: la Programación general anual  
Artículo 22. Seguimiento y evaluación del Proyecto lingüístico de centro  
Capítulo V. La intervención didáctica en el aula  
Artículo 23. La intervención didáctica en el aula  
Capítulo VI. Aplicación del modelo de educación plurilingüe e intercultural valenciano  
Artículo 24. La metodología y la evaluación  
Artículo 25. El uso de las lenguas de enseñanza y de uso vehicular  
Artículo 26. Materiales curriculares  
Artículo 27. Continuidad entre Primaria y Secundaria  
Artículo 28. Relaciones del centro con las familias  
Artículo 29. Escolarización del alumnado de incorporación tardía al sistema educativo valenciano  
Artículo 30. Relaciones del centro con el entorno  
Artículo 31. Asesoramiento a los centros para la elaboración, aplicación y seguimiento de los proyectos lingüísticos del centro  
Artículo 32. Inspección de Educación  
Artículo 33. Personal Asesor Técnico Docente en materia de Educación Plurilingüe  
Capítulo VII. El profesorado  
Artículo 34. Acreditación del conocimiento de lenguas: requisitos específicos para los puestos docentes  
Artículo 35. Capacitación del profesorado  
Artículo 36. Formación para la aplicación del Programa de educación plurilingüe dinámico  
Capítulo VIII. La evaluación global del modelo lingüístico educativo  
Artículo 37. Finalidad de la evaluación global del modelo lingüístico educativo valenciano  
Artículo 38. Ámbito de actuación  
Artículo 39. Temporalidad  
Artículo 40. Organización de la evaluación  
Artículo 41. Resultados de la evaluación  
Disposición adicional primera. Aplicación de este decreto a otras enseñanzas del sistema educativo  
Disposición adicional segunda. Primer ciclo de Educación Infantil en centros de Educación Infantil y Primaria  
Disposición adicional tercera. Enfoques globalizados  
Disposición adicional cuarta. El Programa de educación plurilingüe dinámico y el currículo  
Disposición adicional quinta. Certificación de lenguas al alumnado  
Disposición adicional sexta. Colaboración con otros organismos y entidades  
Disposición adicional séptima. Medios de comunicación  
Disposición adicional octava. Equivalencias  
Disposición adicional novena. Incidencia presupuestaria  
Disposición adicional décima. Libros de texto y materiales curriculares  
Disposición transitoria primera. Calendario de implantación y normativa aplicable hasta la implantación del Programa de educación plurilingüe dinámico  
Disposición transitoria segunda. Acreditación de la competencia lingüística en inglés  
Disposición transitoria tercera. Correspondencia de los niveles con los regulados por el Decreto 127/2012  
Disposición derogatoria única. Derogación normativa  
Disposición final primera. Desarrollo reglamentario  
Disposición final segunda. Programas experimentales  
Disposición final tercera. Entrada en vigor  
Anexo I. Programa de educación plurilingüe nivel básico 1  
Anexo II. Programa de educación plurilingüe nivel básico 2  
Anexo III. Programa de educación plurilingüe nivel intermedio 1  
Anexo IV. Programa de educación plurilingüe nivel intermedio 2  
Anexo V. Programa de educación plurilingüe nivel avanzado 1  
Anexo VI. Programa de educación plurilingüe nivel avanzado 2  
Anexo VII. Programa de educación plurilingüe nivel básico  
Anexo VIII. Programa de educación plurilingüe nivel intermedio  
Anexo IX. Programa de educación plurilingüe nivel avanzado  
Anexo X. Programa de educación plurilingüe Formación Básica de las Personas Adultas  
Anexo XI. Equivalencias (Infantil y Primaria)  
Anexo XII. Calendario de implantación  
  
  
PREÁMBULO  
  
I. Conceptos claves  
La educación es uno de los fundamentos básicos de la vida en común en todas las sociedades humanas. Esencialmente, consiste en la transmisión intergeneracional de conocimientos, destrezas y valores, de acuerdo con unas normas sancionadas y mediante instituciones adecuadas. En la práctica, la educación integra la perspectiva de la enseñanza y la del aprendizaje, así como los vehículos comunicativos de la transmisión. Lo más importante de estos es la palabra, entendida como repertorio de lenguas que se usan en el proceso educativo. La educación empieza en el seno de las familias con la transmisión de los rudimentos de una lengua, o de más de una, como objeto primero de transmisión. La lengua sirve para aprender a relacionarse con el entorno, expresar emociones, satisfacer necesidades básicas, construir los saberes y desarrollar la personalidad individual. Este bagaje inicial se perfecciona en los estadios sucesivos de la educación reglada, en la cual concurren, en la mayoría de las sociedades, varias lenguas que presentan una distribución de uso variable.  
Por otro lado, la nomenclatura con la cual se designa, en la bibliografía especializada, la concurrencia de lenguas en un mismo entorno social y momento histórico es diversa. El término multilingüismo suele referirse a un contexto social o educativo configurado por tres o más lenguas que funcionan de manera independiente. El plurilingüismo se refiere a la circunstancia personal, social o escolar en la que se adquieren y se usan tres o más lenguas de manera integrada, estableciendo una determinada interacción observable.  
A lo largo de la historia, la elección de la lengua de formación, en la familia o en los sistemas educativos, ha sido determinada por multitud de factores políticos, sociales o económicos. En muchas ocasiones esto ha generado situaciones de diglosia. Las sociedades occidentales han reproducido este esquema durante siglos. Pero a medida que se han modernizado, asumiendo los valores políticos de la democracia, la pluralidad y el estado de derecho, ha cambiado la consideración de las lenguas disponibles en un entorno determinado.  
  
II. La educación plurilingüe en Europa  
Así, el multilingüismo europeo, como expresión de la diversidad cultural y humana, lejos de ser por ahora un obstáculo para el crecimiento individual y para la construcción política de Europa, constituye una oportunidad compartida para el conjunto de la ciudadanía del continente. Y lo es igualmente en el interior de cada uno de los estados, con independencia del marco jurídico y político vigente en cada caso.  
En 1992, bajo los auspicios del Consejo de Europa, se adoptó la Carta europea de las lenguas regionales o minoritarias con el objetivo de promover estas lenguas, como el romaní entre otras. En materia de enseñanza, los países se comprometieron a hacer posible, en el territorio donde estas lenguas son usadas, la enseñanza de y en la lengua regional o minoritaria en todos los niveles educativos.  
La declaración conjunta de los ministros de educación de los estados miembros de la Unión Europea, reunidos en Bolonia el año 1999, estableció como retos de futuro la adquisición de una competencia plurilingüe para el acceso al mercado laboral, la convergencia académica en cuanto a los estándares de calificación idiomática, la formación lingüística continua a lo largo de la vida y la integración en los procesos educativos de las tecnologías de la información y la comunicación.  
El año 2001, Año Europeo de las Lenguas, el Consejo de Europa estableció el Marco común europeo de referencia para las lenguas (MCER), que reforzaba la idea del multilingüismo como riqueza común de los europeos y proponía seis niveles de competencia lingüística (A1, A2, B1, B2, C1 y C2), como estándares homologables para todas las lenguas del continente.  
Posteriormente, en las conclusiones de la reunión del Consejo Europeo de Barcelona, de marzo de 2002, los jefes de estado y de gobierno se comprometieron a mejorar la competencia plurilingüe básica, definida como el conocimiento de una lengua materna y otras dos lenguas, e instaron a a la ciudadanía de la Unión Europea a avanzar en ese campo.  
Además, la educación de la competencia plurilingüe tiene que considerar tanto las lenguas al alcance de la ciudadanía como los referentes culturales que se asocian a ellas. Tiene que poner en relación las destrezas y habilidades comunicativas de los hablantes, teniendo en cuenta los niveles del MCER y evitando erigir en patrón de medida absoluta una lengua en particular. También tiene que fomentar el respeto recíproco entre las comunidades de hablantes, el aprecio hacia su historia y experiencias compartidas y la valoración intrínseca de cada lengua, con independencia del peso mediático, económico o político que tenga en un momento determinado.  
El año 2008, por encargo de la Comisión Europea, un grupo de intelectuales constituidos como Grupo de Intelectuales a Favor del Diálogo Intercultural redactó un informe sobre las ventajas de fomentar el multilingüismo en toda Europa. Partiendo de la diversidad lingüística que caracteriza nuestro continente, los autores del documento abogaban por superar el concepto de multilingüismo ligado exclusivamente a las lenguas mayoritarias y por empezar a trabajar, desde la misma escuela, por un modelo integrador en el que las lenguas con menos hablantes o sin estructuras de estado, contaran con los mismos derechos que las grandes lenguas europeas.  
Las conclusiones del Consejo de la Unión Europea, de 12 de mayo de 2009, sobre un marco estratégico para la cooperación europea en el ámbito de la educación y la formación, establecen, en relación con el aprendizaje de lenguas, el hecho de posibilitar que la ciudadanía se comunique en dos idiomas, además de los maternos u oficiales.  
A partir de los hitos políticos mencionados, y en virtud de los planteamientos estratégicos y los valores referidos, los gobiernos y las instituciones tienen que desarrollar acciones políticas tendentes a incrementar el capital lingüístico de la ciudadanía, superar las barreras idiomáticas entre grupos de hablantes y eliminar los prejuicios negativos hacia las lenguas coexistentes dentro de un mismo territorio, considerándolas bajo los principios de equidad, respeto, cooperación recíproca y enriquecimiento territorial y cultural.  
A la postre, hoy el multilingüismo es un fenómeno inherente a la naturaleza abierta, fluctuante y contradictoria de las sociedades avanzadas. Presenta múltiples dimensiones: económica, tecnológica, política, cultural y educativa, entre otras. Del mismo modo, el plurilingüismo personal amplía el horizonte formativo de la ciudadanía, multiplica las relaciones personales y colectivas y ofrece posibilidades de crecimiento individual y profesional. Pero sin regulación puede ser también una traba para las comunidades culturales y lingüísticas minoritarias, abocándolas, paradójicamente, a la discontinuidad y la probable extinción. Por eso es tan importante que la escuela asuma la educación lingüística como integración de competencias comunicativas, las cuales se manifiestan en las lenguas copresentes en el aula. Y que lo haga sin perder de vista los valores que tienen que informar al conjunto de la educación.  
  
III. Situación sociolingüística y marco legal  
El valenciano, dentro del conjunto de su área lingüística, ha sufrido históricamente una marginación sociopolítica y una estigmatización ideológica, aunque también se ha beneficiado de los cambios sociopolíticos y sociolingüísticos y de las transformaciones culturales y tecnológicas que se han registrado en las últimas décadas. La voluntad política de avanzar en el camino de la plena recuperación de la lengua propia de los valencianos y valencianas se fundamenta en el marco legal vigente, aprobado por un amplio consenso de las fuerzas políticas que en cada momento han disfrutado de representación parlamentaria.  
La Constitución Española de 1978 establece, en el artículo 3.1, que el castellano es la lengua española oficial del Estado y que todos los ciudadanos españoles tienen el deber de conocerla y el derecho de usarla. Asimismo, en el punto 3.2 determina que las otras lenguas españolas serán también oficiales en las respectivas comunidades autónomas de acuerdo con sus estatutos. Y en el punto 3.3 estipula que la riqueza de las diferentes modalidades lingüísticas de España es un patrimonio cultural que será objeto de especial respeto y protección.  
El artículo 6 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana vigente determina que la lengua propia de la Comunitat Valenciana es el valenciano. Y en el punto 6.2 precisa que el valenciano es oficial en la Comunitat Valenciana, igual que lo es el castellano, que es el idioma oficial en todo el Estado. Todos tienen derecho a conocerlos y a usarlos y a recibir la enseñanza de valenciano y en valenciano. Además, el punto 6.5 prescribe que se otorgará especial protección y respeto a la recuperación del valenciano.  
Asimismo, la Ley 4/1983, de 23 de noviembre, de la Generalitat, de uso y enseñanza del valenciano, dedica todo el título segundo a la regulación del valenciano en la enseñanza. En concreto, el artículo 18.1 establece que la incorporación del valenciano a la enseñanza es obligatoria en todos los niveles educativos y que en los territorios de predominio lingüístico castellano, enumerados en el artículo 36 de la ley, la incorporación se hará de manera progresiva, atendiendo a la situación sociolingüística particular, de la manera que reglamentariamente se determine. Además, el artículo 19.2 prescribe que al final de los ciclos en los que se declara obligatoria la incorporación del valenciano a la enseñanza, y sea cual haya sido la lengua habitual al iniciar los estudios, los alumnos tienen que estar capacitados para utilizar, oralmente y por escrito, el valenciano en igualdad con el castellano.  
El profesorado valenciano ha sido a lo largo de estos años una de las claves en la recuperación del valenciano y un referente en prácticas educativas innovadoras relacionadas con la enseñanza-aprendizaje de lenguas. No obstante, los datos demolingüísticos disponibles y los informes de evaluación educativa confirman la necesidad de corregir los desequilibrios de competencia y uso del valenciano en el conjunto de la población escolarizada, así como la carencia de dominio efectivo del inglés como lengua de comunicación internacional. Este hecho, en un contexto como el actual y con los acuerdos y objetivos marcados por las instituciones europeas ya mencionados y la voluntad del gobierno valenciano, tiene que ser corregido y mejorado decididamente.  
  
IV. El valor social  
El aprendizaje de lenguas no se tendría que circunscribir únicamente a un periodo educativo determinado. Las lenguas nos tienen que acompañar a lo largo de la vida y, por eso, es conveniente estar en contacto permanente con ellas. Hace falta que la presencia de las lenguas en la educación esté garantizada en todas las etapas educativas, en todas las enseñanzas, también en las universitarias, puesto que el conocimiento de lenguas genera más oportunidades, abre puertas de futuro, mejora la ocupabilidad y enriquece a la ciudadanía con un mayor número de competencias profesionales.  
Tampoco el aprendizaje de lenguas puede quedar relegado al ámbito educativo. Los medios de comunicación y todos los espacios donde se producen intercambios comunicativos tienen que cumplir también un rol social en cuanto al contacto permanente con las lenguas. Los medios de comunicación tienen que tener en cuenta la función educativa que ejercen respecto a la difusión de contenidos lingüísticos.  
La dimensión transversal de la enseñanza y del conocimiento de lenguas se tiene que incorporar a la acción de las políticas públicas, puesto que son claves para el éxito de sus actuaciones. La corresponsabilidad de todos los órganos del gobierno, su coordinación, colaboración y complicidad es imprescindible en este nuevo enfoque. Y más allá de los poderes públicos, el diálogo con los agentes externos y su implicación, en esta nueva manera de entender el valor que nos aporta el conocimiento de lenguas, son irrenunciables y necesarios para hacer de la diversidad lingüística motor de nuevas y mayores oportunidades personales y sociales. Por eso, este decreto propone una mirada global sobre el aprendizaje y el uso de las lenguas y da pasos más allá de las aulas. Para conseguir el objetivo final de este decreto, es decir, que todo el alumnado valenciano sea competente en el inglés como lengua de comunicación internacional y domine de forma efectiva las dos lenguas oficiales, es imprescindible la implicación del conjunto de la sociedad.  
  
V. Modelo propuesto  
Observando las prácticas más exitosas de sociedades multilingües avanzadas, y de acuerdo con el consenso de los especialistas en educación más reconocidos, una escuela plurilingüe es la que pretende formar una ciudadanía plurilingües con capacidad de gestionar su multicompetencia de manera estratégica, y esta capacidad solo puede ser construida con medios educativos plurilingües.  
El capital cultural de las sociedades más avanzadas tiene uno de los fundamentos más profundos en la educación lingüística de la ciudadanía. Esta implica la integración de una competencia comunicativa, con múltiples destrezas lingüísticas en diálogo, los recursos adecuados para abrirse camino en la era del ciberespacio y las redes sociales, y una sólida formación en los valores de la dignidad y la libertad individuales, el respeto a los otros, la equidad distributiva, la tolerancia crítica y la supremacía del bien común. Por eso la educación lingüística no se puede limitar a dotar al alumnado de instrumentos de acceso al conocimiento. Tiene que constituir, en sí, un modelo de educación abierto, dinámico, rico, participativo y vinculado al entorno sociocultural y sociolingüístico.  
Se propone un modelo que promueva los principios de sostenibilidad y complementariedad lingüísticas, tanto en las áreas idiomáticas, en las que se trabaja directamente sobre las lenguas, como en las otras áreas, en que las lenguas son mucho más que el apoyo de la instrucción educativa o el vehículo del saber. De hecho, la copresencia de varias lenguas en el proceso educativo, con la distribución de tiempo, contenidos y niveles de complejidad que sean adecuadas a cada contexto, tiene que ser uno de los principios fundamentales del sistema educativo valenciano. La escuela tiene que reflejar la realidad social, pero también hay que introducir las correcciones pertinentes para conciliar el interés general, la protección de los derechos lingüísticos y las necesidades formativas en lengua extranjera de una ciudadanía valenciana internacional y abierta al mundo. Así como la escuela tiene que fomentar el respeto y el cultivo equilibrado de todas las formas de vida, como garantía de supervivencia de los ecosistemas, también tiene que asumir y transmitir la idea de un ecosistema de la comunicación, que tiene en la diversidad y encaje de lenguas el fundamento primero. En resumidas cuentas, una formación lingüística rica, plural, flexible y eficaz es premisa ineludible para la corrección de las desigualdades sociales y sociolingüísticas, individuales y colectivas, cometido que la escuela tiene que asumir como objetivo prioritario.  
Por otra parte, la educación lingüística se tiene que basar en la continuidad del patrimonio cultural heredado, dotándolo, sin embargo, de un nuevo impulso crítico y de una proyección marcadamente universalista. El restablecimiento sociolingüístico tiene que servir para vertebrar la sociedad valenciana en conjunto, profundizar en las diversas variedades lingüísticas, promover el respeto a la identidad plural, la cooperación entre territorios, el reconocimiento del valenciano como lengua propia de la Comunitat y la necesidad de aprendizaje de las lenguas de comunicación internacional.  
Vistas las consideraciones anteriores, es evidente que la Comunitat Valenciana puede avanzar colectivamente hacia un contexto de bilingüismo simétrico enriquecedor para las dos lenguas oficiales, en el horizonte de una sociedad multilingüe con voluntad de adquisición de nuevos idiomas, muy formada, dinámica, abierta y respetuosa con la diversidad cultural y lingüística.  
Al fin y al cabo, el objetivo final de la educación plurilingüe es responder a las exigencias de la comunicación en una sociedad avanzada, actuando de manera responsable y con equidad. Es decir, formar personas con el máximo de competencia comunicativa en varias lenguas, capaces de responder a los retos de la sociedad actual y de interactuar en entornos multilingües, con libertad, imaginación y sentido crítico.  
Por ello, después de la negociación con los agentes representantes de la comunidad educativa, con el dictamen preceptivo del Consejo Escolar de la Comunitat Valenciana, a propuesta del conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte de acuerdo con lo previsto en el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, conforme con el Consejo Jurídico Consultivo de la Comunitat Valenciana, y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 27 de enero de 2017,  
  
  
DECRETO  
  
CAPÍTULO I  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Objeto  
El objeto de este decreto es regular la enseñanza y el uso vehicular de las lenguas curriculares, y la presencia en el itinerario educativo de lenguas no curriculares existentes en los centros, en la enseñanza no universitaria, con el establecimiento de un Programa de Educación Plurilingüe Dinámico, que se aplicará en las etapas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, ciclos formativos de Formación Profesional y Formación Básica de las Personas Adultas (FBPA).  
  
Artículo 2. Ámbito de aplicación  
1. Las disposiciones de este decreto se aplicarán en todos los centros de educación no universitaria públicos y privados concertados de la Comunitat Valenciana, debidamente autorizados para impartir enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, ciclos formativos de Formación Profesional y Formación Básica de las Personas Adultas.  
2. Todos los centros de la educación no universitaria sostenidos con fondos públicos tienen los mismos derechos y obligaciones en lo que se refiere a la aplicación del nuevo programa de educación plurilingüe.  
3. Los centros privados no concertados pueden acogerse a lo que dispone este decreto. En todos los casos, independientemente de sus características y de su autonomía de funcionamiento, garantizarán que el alumnado, al acabar cada etapa de la escolaridad no universitaria, logren los objetivos y los niveles de referencia que se determinen en este decreto.  
  
  
CAPÍTULO II  
Las lenguas en el sistema educativo  
  
Artículo 3. Las lenguas de la enseñanza  
1. El sistema escolar valenciano se define como un sistema educativo plurilingüe que tiene como lenguas curriculares el valenciano, como lengua propia de la Comunitat Valenciana; el castellano, como lengua oficial del Estado; el inglés, como una lengua de comunicación internacional, y otras lenguas extranjeras que, de acuerdo con su Proyecto lingüístico de centro, podrán ofrecer los centros educativos.  
  
Artículo 4. Las lenguas en la Administración educativa  
1. En la Administración educativa de la Comunitat Valenciana se utilizará, de manera general, el valenciano. También se utilizará el valenciano en las relaciones de esta con el resto de la Administración autonómica y con la Administración local, y en las relaciones con las entidades públicas y privadas de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio del derecho de opción lingüística ante la administración de la ciudadanía, de acuerdo con la Ley 4/1983, de 23 de noviembre, de la Generalitat, de uso y enseñanza del valenciano, y de acuerdo con la Ley 39/2015, de 1 de octubre, de procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
2. En las actuaciones administrativas, en la comunicación institucional y en la comunicación con las familias y con el entorno, en los centros educativos se actuará de acuerdo con la normativa que regule los usos lingüísticos y administrativos.  
  
Artículo 5. Las lenguas en el centro  
1. El profesorado, en cumplimiento de sus obligaciones docentes, usará las lenguas de enseñanza adecuadas, oralmente y por escrito, en las materias que imparta y en la gestión de la clase, de acuerdo con lo que se indica en este decreto y con las prescripciones del Proyecto lingüístico de centro.  
2. Los centros educativos tienen que promover un uso normal del valenciano de acuerdo con lo que dispone la Ley 4/1983, de 23 de noviembre, de la Generalitat, de uso y enseñanza del valenciano. Por lo tanto, se potenciará su uso habitual en todos los ámbitos descritos en el Plan de normalización lingüística.  
3. El personal de administración y servicios contribuirá con su actuación a la consecución de los objetivos del Programa de educación plurilingüe dinámico de acuerdo con lo establecido en el Plan de normalización lingüística.  
  
Artículo 6. Las lenguas del alumnado  
1. Los centros, atendiendo a las minorías con lenguas propias diferentes de las lenguas de la enseñanza, harán presentes estas lenguas y las culturas que representan en la comunicación social y en el itinerario curricular, incluyendo, si las circunstancias lo permiten, su enseñanza en horario extracurricular.  
2. Se garantizará el derecho a una educación plurilingüe al alumnado con necesidades educativas especiales. Desde la Administración educativa se determinará reglamentariamente el tratamiento lingüístico que se tiene que proporcionar a este alumnado y cómo podrán integrarse en el modelo de educación plurilingüe e intercultural.  
  
Artículo 7. El modelo lingüístico educativo del sistema educativo valenciano  
1. La Administración educativa, con el fin de organizar la diversidad de lenguas, de alumnado y de tratamientos metodológicos, establece, en este decreto, un modelo lingüístico educativo constituido por tres ámbitos: el marco Institucional, el Proyecto lingüístico de centro y la intervención didáctica en el aula.  
a) El marco Institucional determina los objetivos y niveles básicos de referencia, la organización del Programa de educación plurilingüe dinámico, la dotación de recursos y la evaluación, por parte de la Administración.  
b) El Proyecto lingüístico de centro organizará la enseñanza y el uso vehicular de las lenguas y la normalización del valenciano atendiendo al marco institucional y según el contexto donde se encuentre ubicado el centro.  
c) La intervención didáctica posibilitará entornos de aprendizaje ricos y una gestión estratégica de las lenguas en el aula, materializados en procesos de enseñanza-aprendizaje planificados y mediante la actuación idónea del profesorado.  
2. Siempre se adoptará una configuración del Programa de educación plurilingüe dinámico que se ajuste a las necesidades del alumnado y de la situación sociolingüística y educativa y se aplicará una intervención didáctica adecuada que garantice el logro de los objetivos y niveles de referencia básicos que prescribe este decreto.  
  
  
CAPÍTULO III  
El marco institucional  
  
Artículo 8. Objetivos y niveles básicos de referencia  
1. El Programa de educación plurilingüe dinámico desarrollado en este decreto tiene los objetivos siguientes:  
a) Proporcionar al alumnado una competencia plurilingüe que comprenda el dominio elevado y equivalente de las dos lenguas cooficiales, el dominio funcional de una o más lenguas extranjeras y el contacto enriquecedor con las lenguas y culturas no curriculares pero propias de una parte del alumnado.  
b) Convertir al alumnado en usuario especialmente preparado para usar todas y cada una de las lenguas del repertorio plurilingüe personal como instrumento para la adquisición, construcción y vehiculación de conocimientos, para la fruición y creación estética, y para el análisis crítico y la acción social a través del lenguaje.  
c) Proporcionar al alumnado, durante el proceso del aprendizaje y uso de las lenguas, competencia en el multialfabetismo y las tecnologías del aprendizaje y el conocimiento (TAC).  
d) Hacer nacer en el alumnado la curiosidad por las lenguas, y proporcionarles conocimientos sobre cómo son y cómo funcionan, procedimientos para la construcción de estos conocimientos a partir de la observación, manipulación y comparación de las diferentes lenguas presentes en el aula, y una perspectiva crítica sobre cómo se usan.  
e) Convertir al alumnado en aprendices estratégicos, autónomos y motivados para el aprendizaje de las lenguas a lo largo de la vida.  
f) Garantizar que todo el alumnado logre su máximo potencial en lo que respecta al conocimiento y uso de las lenguas, y su plena integración escolar y social, independientemente de la procedencia geográfica, del nivel sociocultural de las familias, de las competencias comunicativas y experiencias culturales con las que llegan al centro, y de sus aptitudes y estilo de aprendizaje.  
g) Formar al alumnado para la convivencia y para integrarse como ciudadanía de pleno derecho en una sociedad multilingüe y multicultural, ayudándolos a construirse una identidad propia, y que en esta construcción tenga un papel importante el conocimiento y experiencia profundos de la lengua y cultura propias.  
h) Hacer presentes y promover en los centros y en el currículo general las lenguas y culturas de la inmigración.  
i) Normalizar el uso social e institucional del valenciano dentro del sistema educativo.  
j) Colaborar en la consecución de una sociedad valenciana multilingüe y multicultural, con especial protección del valenciano como lengua de integración y cohesión.  
k) Promover la apertura europea e internacional de las escuelas y del sistema educativo.  
2. Dentro del contexto de los objetivos plurilingües e interculturales que figuran en el apartado 1 de este artículo, el modelo lingüístico educativo configurado por este decreto, en lo que se refiere a las lenguas curriculares, tiene que garantizar que todo el alumnado, al acabar las diferentes etapas, consiga las competencias orales y escritas definidas por los niveles básicos de referencia siguientes del Marco común europeo de referencia para las lenguas:  
a) Al acabar las enseñanzas obligatorias: valenciano y castellano: entre un B1 y un B2; primera lengua extranjera: entre un A1 y un A2.  
b) Al acabar las enseñanzas postobligatorias no universitarias: valenciano y castellano: entre un B2 y un C1; primera lengua extranjera: entre un A2 y un B1.  
  
Artículo 9. El Programa de educación plurilingüe dinámico  
1. En el sistema educativo valenciano, en todos los centros educativos sostenidos con fondos públicos, se aplicará el Programa de educación plurilingüe dinámico.  
2. El Programa de educación plurilingüe dinámico es un programa que tiene que asegurar competencias plurilingües e interculturales óptimas. Se diseña a partir de las necesidades del contexto y va avanzando con criterios de cohesión social, de no discriminación y de igualdad a través de sus diferentes niveles.  
3. El Programa de educación plurilingüe dinámico consta de diferentes niveles progresivos, que van desde el básico hasta el avanzado.  
4. Cada uno de los centros sostenidos con fondos públicos tendrá que optar por un mismo nivel con el objetivo de evitar cualquier tipo de segregación del alumnado dentro del mismo centro.  
  
Artículo 10. Niveles en Educación Infantil y Primaria  
1. Nivel básico 1  
El nivel básico 1 en Educación Infantil y Primaria que se contempla en el anexo I de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
1.1. Segundo ciclo de Educación Infantil:  
a) El inglés se incorporará en el segundo curso, incluido en un enfoque de apertura a las lenguas o mediante la modalidad de incorporación temprana, con un mínimo de 2 horas y un máximo de 4 horas del horario curricular.  
b) Del resto de contenidos globalizados del segundo ciclo, se impartirán en valenciano 4 horas y en castellano, el resto del tiempo.  
1.2. Educación Primaria  
a) El valenciano, el castellano y el inglés tendrán un tratamiento como área desde el primer curso de la Educación Primaria.  
b) A partir del primer curso, se incorporará el inglés como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en una área a elegir entre Educación Física o Educación Artística. En Educación Artística se podrá optar por Música, Plástica o ambas.  
c) En el horario de las otras áreas no lingüísticas, se impartirá en valenciano una área a elegir por el centro, y el resto de áreas se vehicularán en castellano.  
d) Al menos una hora de libre disposición se destinará a la Competencia Comunicativa Oral en valenciano desde tercero hasta sexto. Esta área se destinará exclusivamente a la competencia oral a través de actividades basadas en la interacción entre el alumnado. El objetivo de esta área es aumentar la comprensión y la expresión de ideas sobre los temas más cercanos; dotar de herramientas comunicativas para desenvolverse con éxito en la mayoría de situaciones cotidianas y describir experiencias y deseos, así como expresar la opinión mediante herramientas como por ejemplo: los proyectos interetapa, apoyos audiovisuales o musicales, juegos de ingenio y dramatizaciones.  
2. Nivel básico 2  
El nivel básico 2 en Educación Infantil y Primaria que se contempla en el anexo II de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
2.1. Segundo ciclo de Educación Infantil  
a) El inglés se incorporará en el segundo curso, incluido en un enfoque de apertura a las lenguas o mediante la modalidad de incorporación temprana, con un mínimo de 2 horas y un máximo de 4 horas del horario curricular.  
b) Del resto de contenidos globalizados del segundo ciclo, se impartirán en valenciano 4 horas en 3 años, y 6 horas en 4 y 5 años. En castellano, el resto del tiempo.  
2.2. Educación Primaria  
a) El valenciano, el castellano y el inglés tendrán un tratamiento como área desde el primer curso de la Educación Primaria.  
b) A partir del primer curso se incorporará el inglés como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en una área a elegir entre Educación Física o Educación Artística. En Educación Artística se podrá optar por Música, Plástica o ambas.  
c) En el horario del resto de áreas no lingüísticas, se impartirá en valenciano un área desde primero a cuarto desde tercero hasta sexto, Ciencias Naturales o Ciencias Sociales. De quinto a sexto, dos áreas: Ciencias Sociales y Ciencias Naturales. El resto de áreas se vehicularán en castellano.  
d) Al menos una hora de libre disposición se destinará a la Competencia Comunicativa Oral en valenciano. Esta área se destinará exclusivamente a la competencia oral a través de actividades basadas en la interacción entre el alumnado. El objetivo de esta área será aumentar la comprensión y la expresión de ideas sobre los temas más cercanos; dotar de herramientas comunicativas para desenvolverse con éxito en la mayoría de situaciones cotidianas y describir experiencias y deseos, así como expresar la opinión mediante herramientas como por ejemplo: los proyectos interetapa, apoyos audiovisuales o musicales, juegos de ingenio y dramatizaciones.  
3. Nivel intermedio 1  
El nivel intermedio 1 en Educación Infantil y Primaria que se contempla en el anexo III de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
3.1. Segundo ciclo de Educación Infantil  
a) El inglés se incorporará en el segundo curso, incluido en un enfoque de apertura a las lenguas o mediante la modalidad de incorporación temprana, con un mínimo de 2 horas y un máximo de 4 horas del horario curricular.  
b) Del resto de contenidos globalizados del segundo ciclo, se impartirán en valenciano 8 horas. En castellano, el resto del tiempo.  
3.2. Educación Primaria  
a) El valenciano, el castellano y el inglés tendrán un tratamiento como área desde el primer curso de la Educación Primaria.  
b) A partir del primer curso se incorporará el inglés como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en una área a elegir entre Educación Física o Educación Artística. En Educación Artística se podrá optar por Música, Plástica o ambas. Si la Música o la Plástica no se vehicula en inglés, se podrá vehicular en valenciano o en castellano.  
c) En el horario del resto de áreas no lingüísticas, se impartirán en valenciano en todos los niveles educativos las áreas de Ciencias Sociales y Ciencias Naturales. En quinto y sexto, además de Ciencias Sociales y Ciencias Naturales, también se podrá vehicular en valenciano Educación Física o Educación Artística. El resto de áreas se vehicularán en castellano.  
d) Al menos una hora de libre disposición se destinará a la Competencia Comunicativa Oral en valenciano o en inglés desde tercero hasta sexto. Esta área se destinará exclusivamente a la competencia oral a través de actividades basadas en la interacción entre el alumnado. El objetivo de esta área será aumentar la comprensión y la expresión de ideas sobre los temas más cercanos; dotar de herramientas comunicativas para desenvolverse con éxito en la mayoría de situaciones cotidianas y describir experiencias y deseos, así como expresar la opinión mediante herramientas como por ejemplo: los proyectos interetapa, apoyos audiovisuales o musicales, juegos de ingenio y dramatizaciones.  
4. Nivel intermedio 2  
El nivel intermedio 2 en Educación Infantil y Primaria que se contempla en el anexo IV de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
4.1. Segundo ciclo de Educación Infantil:  
a) El inglés se incorporará en el segundo curso, incluido en un enfoque de apertura a las lenguas o mediante la modalidad de incorporación temprana, con un mínimo de 2 horas y un máximo de 4 horas del horario curricular.  
b) Del resto de contenidos globalizados del segundo ciclo, se impartirán en valenciano 9 horas en 3 años y, entre 8 horas y 9 horas, en 4 y 5 años. En castellano, el resto del tiempo.  
4.2. Educación Primaria  
a) El valenciano, el castellano y el inglés tendrán un tratamiento como área desde el primer curso de la Educación Primaria.  
b) A partir del primer curso se incorporará el inglés como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en una área a elegir entre Educación Física o Educación Artística. En Educación Artística se podrá optar por Música, Plástica o ambas.  
c) En el horario del resto de áreas no lingüísticas, se impartirán en valenciano en primero y segundo curso las áreas de Ciencias Sociales y Ciencias Naturales. De tercero a sexto se vehicularán en valenciano las áreas de Ciencias Sociales, Ciencias Naturales y Educación Física o Educación Artística. Si la Música o la Plástica no se vehicula en inglés, se podrán vehicular en valenciano o castellano. El resto de áreas se vehicularán en castellano.  
d) Al menos una hora de libre disposición se destinará a la Competencia Comunicativa Oral en valenciano o en inglés desde tercero hasta sexto. Esta área se destinará exclusivamente a la competencia oral a través de actividades basadas en la interacción entre el alumnado. El objetivo de esta área será aumentar la comprensión y la expresión de ideas sobre los temas más cercanos; dotar de herramientas comunicativas para desenvolverse con éxito en la mayoría de situaciones cotidianas y describir experiencias y deseos, así como expresar la opinión mediante herramientas como por ejemplo: los proyectos interetapa, apoyos audiovisuales o musicales, juegos de ingenio y dramatizaciones.  
5. Nivel avanzado 1.  
El nivel avanzado 1 en Educación Infantil y Primaria que se contempla en el anexo V de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
5.1. Segundo ciclo de Educación Infantil  
a) El inglés se incorporará el segundo curso, incluido en un enfoque de apertura a las lenguas o mediante la modalidad de incorporación temprana, con un mínimo de 2 horas y un máximo de 4 horas del horario curricular.  
b) Del resto de contenidos globalizados del segundo ciclo, se impartirán en castellano 4 horas en todos los niveles, y en valenciano, el resto de horas.  
c) Los centros con alumnado mayoritariamente no valencianohablante podrán aplazar la incorporación del castellano como área hasta el primer curso de la Educación Primaria y aplicarán el tratamiento integrado de lengua y contenidos (TILC), de acuerdo con la metodología de segundas lenguas.  
5.2. Educación Primaria  
a) El valenciano, el castellano y el inglés tendrán un tratamiento como área desde el primer curso de la Educación Primaria.  
b) A partir del primer curso se incorporará el inglés como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en una área a elegir entre Educación Física o Educación Artística. En Educación Artística se podrá optar por Música, Plástica o ambas.  
c) En el horario del resto de áreas no lingüísticas, se impartirá una área en castellano a elegir por el centro entre Matemáticas, Religión o Valores Sociales, Educación Artística o Educación Física. El resto de áreas se impartirán en valenciano.  
d) Al menos una hora y media de libre disposición se destinará a la Competencia Comunicativa Oral en inglés desde tercero hasta sexto. Esta área se destinará exclusivamente a la competencia oral a través de actividades basadas en la interacción entre el alumnado. El objetivo de esta área será aumentar la comprensión y la expresión de ideas sobre los temas más cercanos; dotar de herramientas comunicativas para desenvolverse con éxito en la mayoría de situaciones cotidianas y describir experiencias y deseos, así como expresar la opinión mediante herramientas como por ejemplo: los proyectos interetapa, apoyos audiovisuales o musicales, juegos de ingenio y dramatizaciones.  
6. Nivel avanzado 2.  
El nivel avanzado 2 en Educación Infantil y Primaria que se contempla en el anexo VI de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
6.1. Segundo ciclo de Educación Infantil  
a) El inglés se incorporará en el segundo curso, incluido en un enfoque de apertura a las lenguas o mediante la modalidad de incorporación temprana, con un mínimo de 2 horas y un máximo de 4 horas del horario curricular.  
b) Del resto de contenidos globalizados del segundo ciclo, se impartirán en castellano 4 horas en todos los niveles, y en valenciano, el resto de horas.  
c) Los centros con alumnado mayoritariamente no valencianohablante podrán aplazar la incorporación del castellano como área hasta el primer curso de la Educación Primaria y aplicarán el tratamiento integrado de lenguas y contenidos (TILC), de acuerdo con la metodología de segundas lenguas.  
6.2. Educación Primaria  
a) El valenciano, el castellano y el inglés tendrán un tratamiento como área desde el primer curso de la Educación Primaria.  
b) A partir del primer curso se incorporará el inglés como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en una área a elegir entre Educación Física o Educación Artística. A partir de quinto, dos áreas a elegir entre Educación Artística, Educación Física y Ciencias Naturales. En Educación Artística se podrá optar por Música, Plástica o ambas.  
c) En el horario del resto de áreas no lingüísticas, se impartirá una área en castellano a elegir por el centro entre Matemáticas, Religión o Valores Sociales, Educación Artística o Educación Física. El resto de áreas se impartirán en valenciano.  
d) Al menos una hora de libre disposición se destinará a la Competencia Comunicativa Oral en inglés desde tercero hasta sexto. Esta área se destinará exclusivamente a la competencia oral a través de actividades basadas en la interacción entre el alumnado. El objetivo de esta área será aumentar la comprensión y la expresión de ideas sobre los temas más cercanos, dotar de herramientas comunicativas para desenvolverse con éxito en la mayoría de situaciones cotidianas y describir experiencias y deseos, así como expresar la opinión mediante herramientas como por ejemplo: los proyectos interetapa, apoyos audiovisuales o musicales, juegos de ingenio y dramatizaciones.  
Artículo 11. Niveles en Educación Secundaria Obligatoria  
1. Nivel básico  
El nivel básico en Educación Secundaria Obligatoria que se contempla en el anexo VII de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
a) Continuará el tratamiento del valenciano, el castellano y el inglés como materias, y se incorporará, como Segunda Lengua Extranjera Optativa de oferta obligatoria, preferentemente, una lengua románica.  
b) El inglés continuará como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en una materia no lingüística a elegir por el centro.  
c) En el resto de materias no lingüísticas, el valenciano será lengua vehicular en dos materias. El resto de materias no lingüísticas se impartirán en castellano.  
2. Nivel intermedio  
El nivel intermedio en Educación Secundaria Obligatoria que se contempla en el anexo VIII de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
a) Continuará el tratamiento del valenciano, el castellano y el inglés como materias, y se incorporará, como Segunda Lengua Extranjera Optativa de oferta obligatoria, preferentemente, una lengua románica.  
b) El inglés continuará como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en una o dos materias no lingüísticas a elegir por el centro.  
c) En el resto de materias no lingüísticas, el valenciano será lengua vehicular en un mínimo de tres materias, de las cuales una, como mínimo, será troncal. El resto de materias no lingüísticas se impartirán en castellano.  
d) Una hora de libre disposición se destinará a la Competencia Comunicativa Oral en inglés.  
3. Nivel avanzado  
El nivel avanzado en Educación Secundaria Obligatoria que se contempla en el anexo IX de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
a) Continuará el tratamiento del valenciano, el castellano y el inglés como materias, y se incorporará, como Segunda Lengua Extranjera Optativa de oferta obligatoria, preferentemente, una lengua románica.  
b) El inglés continuará como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en dos materias no lingüísticas a elegir por el centro.  
c) El castellano será lengua vehicular en una materia. El resto de materias no lingüísticas se impartirán en valenciano.  
d) Una hora de libre disposición se destinará a la Competencia Comunicativa Oral Formal en valenciano.  
  
Artículo 12. Niveles en Bachillerato  
1. Nivel básico  
El nivel básico en Bachillerato que se contempla en el anexo VII de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
a) Continuará el tratamiento del valenciano, el castellano y el inglés como materias, y se incorporará, como Segunda Lengua Extranjera Optativa de oferta obligatoria, preferentemente, una lengua románica.  
b) El inglés continuará como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en una materia no lingüística a elegir por el centro.  
c) En el resto de materias no lingüísticas, el valenciano será lengua vehicular en dos materias. El resto de materias no lingüísticas se impartirán en castellano.  
2. Nivel intermedio  
El nivel intermedio en Bachillerato que se contempla en el anexo VIII de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
a) Continuará el tratamiento del valenciano, el castellano y el inglés como materias, y se incorporará, como Segunda Lengua Extranjera Optativa de oferta obligatoria, preferentemente, una lengua románica.  
b) El inglés continuará como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en una o dos materias no lingüísticas a elegir por el centro.  
c) En el resto de materias no lingüísticas, el valenciano será lengua vehicular en un mínimo de tres materias, de las cuales una, como mínimo, será troncal. El resto de materias no lingüísticas se impartirán en castellano.  
d) Una hora de libre disposición se destinará a la Competencia Comunicativa Oral en inglés.  
3. Nivel avanzado  
El nivel avanzado en Bachillerato que se contempla en el anexo IX de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
a) Continuará el tratamiento del valenciano, el castellano y el inglés como materias, y se incorporará, como Segunda Lengua Extranjera Optativa de oferta obligatoria, preferentemente, una lengua románica.  
b) El inglés continuará como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en dos materias no lingüísticas a elegir por el centro.  
c) El castellano será lengua vehicular en una materia. El resto de materias no lingüísticas se impartirán en valenciano.  
d) Una hora de libre disposición se destinará a la Competencia Comunicativa Oral Formal en valenciano.  
  
Artículo 13. Formación Básica de las Personas Adultas  
La concreción del Programa de Educación Plurilingüe que se contempla en el anexo X de este decreto se ha de articular de la siguiente manera:  
1. El valenciano y el castellano tendrán un tratamiento como módulos en todos los niveles de los dos ciclos. En el ciclo II, se incorporará el inglés como módulo en los dos niveles.  
2. En los dos niveles del ciclo II se podrá incorporar el inglés, prioritariamente, o el francés como lengua vehicular, mediante el tratamiento integrado de lengua y contenidos en lengua extranjera (TILC en LE), en un módulo a elegir por el centro.  
3. En el resto de módulos no lingüísticos, el valenciano será lengua vehicular, como mínimo, en un módulo en GES-1 y en dos módulos en GES-2, a elegir por el centro. El resto de áreas no lingüísticas se impartirán en castellano.  
  
Artículo 14. Ciclos formativos de Formación Profesional  
1. En los títulos de las familias profesionales relacionadas con las actividades físicas y deportivas, con las de administración y gestión, con las de comercio y marketing, con las de hostelería y turismo, con las de imagen personal, con las de sanidad y servicios socioculturales y a la comunidad, se impartirán en valenciano un mínimo de dos módulos, tanto en primero como en segundo curso, a elegir entre todos los que configuran el currículo del ciclo formativo, excepto el módulo profesional de Formación en Centros de Trabajo, así como el módulo profesional de Proyecto. En el resto de titulaciones se vehiculará en valenciano, como mínimo, un módulo por curso en las mismas condiciones.  
2. Asimismo, se impartirá en inglés, al menos, un módulo por curso (primero y segundo) entre los que forman la totalidad de la titulación. Los módulos susceptibles de ser impartidos en inglés son los relacionados con las unidades de competencia incluidas en el título.  
En el caso que no sea posible impartir un módulo en inglés, como mínimo, y según lo prescrito en la normativa que regula los currículos en la Comunitat Valenciana, se incorporará el módulo de Inglés Técnico con 2 horas en primero y 2 horas en segundo curso, en los ciclos formativos de grado medio, mientras que en los ciclos formativos de grado superior la carga horaria de este módulo será de 3 horas en primer curso y de 2 horas en segundo curso.  
Los correspondientes reales decretos de título de Técnico o de Técnico Superior indican en qué títulos de las diferentes titulaciones se tiene que incorporar, con carácter prescriptivo, además de los que se ha indicado anteriormente, el módulo profesional de Inglés.  
3. En los títulos cuyo currículo contempla el módulo de Segunda Lengua Extranjera, esta será preferentemente una lengua románica.  
  
  
Artículo 15. Acciones preferentes de la Conselleria  
1. La conselleria competente en materia de educación informará a las familias, incentivará al profesorado y dotará a los centros con recursos adicionales para que todo el alumnado pueda conseguir los objetivos y los niveles de referencia básicos establecidos.  
En relación con los centros educativos, serán consideradas acciones preferentes de la conselleria competente en materia de educación las siguientes:  
a) Las actuaciones realizadas en centros que aplican el Programa de educación plurilingüe dinámico a alumnado mayoritariamente no valencianohablante de los niveles avanzado 1 y avanzado 2.  
b) Las actuaciones realizadas en centros que escolaricen alumnado socioeconómica y socioculturalmente vulnerable.  
c) Las actuaciones realizadas en centros que escolaricen un número elevado del alumnado recién llegado.  
d) Las actuaciones realizadas en centros que imparten el Programa de educación plurilingüe dinámico en los territorios de predominio lingüístico castellano y no tienen exenciones.  
e) Las actuaciones realizadas en centros que tengan o estén adscritos a centros con niveles significativamente diferentes del Programa de educación plurilingüe dinámico.  
2. La conselleria competente en materia de educación adoptará las medidas necesarias para garantizar la progresividad del Programa plurilingüe dinámico y de esta manera mejorar la competencia lingüística del alumnado.  
3. La conselleria competente en materia de educación organizará planes específicos de formación del profesorado de aquellos centros que quieran avanzar el calendario de aplicación establecido en la disposición transitoria primera de este decreto con el fin de que obtengan la capacitación requerida.  
  
Artículo 16. El currículo oficial de lenguas  
El currículo oficial de lenguas se ha de elaborar a partir de la normativa básica y de las exigencias de las configuraciones posibles del Programa de educación plurilingüe dinámico con la finalidad de cumplir los objetivos de este decreto.  
  
  
CAPÍTULO IV  
El proyecto lingüístico de centro  
  
Artículo 17. Proyecto lingüístico de centro  
1. Definición  
El Proyecto lingüístico de centro constituye el conjunto de decisiones consensuadas que toma el equipo docente para organizar la enseñanza y el uso de las lenguas desde una perspectiva plurilingüe, y la promoción del uso social e institucional del valenciano en el centro. Este documento debe recoger la concreción del nivel del Programa de educación plurilingüe dinámico que aplicará el centro.  
2. Todos los centros de la Comunitat Valenciana de nivel no universitario sostenidos con fondos públicos tendrán que elaborar su Proyecto lingüístico de centro.  
3. Características del proyecto lingüístico del centro  
El Proyecto lingüístico de centro formará parte del Proyecto educativo de centro y presentará las siguientes características:  
a) Se elaborará dentro de los parámetros que proporciona el marco institucional, pero teniendo en cuenta, principalmente, las exigencias, expectativas, posibilidades y limitaciones del contexto tanto externo como interno del centro.  
b) Constituirá el núcleo a partir del cual se elaborarán las concreciones curriculares atendiendo también al resto de documentos del Proyecto educativo de centro.  
  
Artículo 18. Objetivos  
El Proyecto lingüístico de centro tiene como finalidad:  
1. Ayudar a conseguir los objetivos y los niveles básicos de referencia que figuran en el artículo 8, además de aquellos objetivos propios que el centro determine a partir del contexto y de su propuesta pedagógica.  
2. Facilitar la acogida inicial y conseguir la integración social y educativa del alumnado migrante y el éxito en los resultados académicos.  
3. Proporcionar un tratamiento equitativo a la diversidad de alumnado y el apoyo necesario para que todo el alumnado, cualesquiera que sean sus potencialidades, sus competencias al entrar a la escuela o su motivación e interés, pueda conseguir los objetivos que figuran en el Proyecto lingüístico de centro.  
4. Mejorar la convivencia y la integración en el centro.  
5. Fomentar la innovación didáctica y la mejora de la organización y funcionamiento del centro.  
6. Guiar la acción educativa en la educación lingüística en el centro.  
7. Promover el uso social e institucional del valenciano entre el alumnado, en el centro y en las relaciones con el entorno.  
8. Implicar a las familias en el desarrollo lingüístico y educativo de sus hijos e hijas.  
9. Erradicar, entre las familias y el resto de la comunidad educativa, prejuicios y estereotipos; facilitar información detallada y rigurosa sobre el modelo lingüístico educativo que aplica el centro, y promover un cambio de actitudes y una motivación activa hacia la enseñanza y uso vehicular del valenciano.  
10. Promover actitudes positivas hacia la enseñanza y el aprendizaje de las lenguas.  
11. Integrar las oportunidades que proporcionan el entorno local y las familias (escuelas oficiales de idiomas, academias de idiomas, planificación lingüística familiar, representaciones teatrales, visitas de autores a la biblioteca municipal, asociaciones solidarias...) y el contexto global (viajes e intercambios, participación en pruebas públicas o privadas de competencia en varias lenguas, participación en programas europeos...) para completar y enriquecer la oferta educativa en lenguas.  
12. Convertirse en un instrumento para la transparencia, la eficacia y el trabajo conjunto de los centros, las familias y la Administración educativa.  
  
Artículo 19. Estructura del Proyecto lingüístico de centro  
El Proyecto lingüístico de centro incluirá, obligatoriamente:  
1. Análisis de los elementos del contexto externo e interno del centro relacionados con la educación lingüística y las consecuencias y las líneas de acción que se derivan para la planificación y la aplicación del Proyecto lingüístico de centro.  
2. Objetivos concretos que se pretenden conseguir en el plazo de cuatro cursos académicos y criterios de éxito transparentes que puedan ser fácilmente evaluados.  
3. Concreción y adecuación en el centro del Programa de educación plurilingüe dinámico atendiendo al análisis del contexto y los objetivos previstos, mediante:  
3.1. Plan de enseñanza y uso vehicular de las lenguas, que incluirá las decisiones referentes a la organización y tratamiento didáctico de la enseñanza y uso vehicular de las lenguas:  
a) El momento de introducción de cada una de las lenguas curriculares.  
b) La proporción de uso vehicular en cada una de estas lenguas.  
c) Enfoques metodológicos que se priorizarán en la enseñanza y uso vehicular de las lenguas curriculares.  
d) Momento, secuencia y enfoque en la introducción del tratamiento sistemático de la alfabetización inicial en cada una de las lenguas curriculares.  
e) Medidas de apoyo a la enseñanza y uso vehicular de las lenguas tanto dentro del centro como en el entorno local y global.  
f) Tratamiento de los migrantes y del alumnado vulnerable (alumnado procedente de entornos socioculturales deprimidos y alumnado con dificultades de adquisición y aprendizaje de las lenguas).  
g) Modalidad de presencia de las lenguas y culturas no curriculares en la actividad educativa del centro.  
h) Medidas organizativas que garanticen, en la enseñanza y uso vehicular de las lenguas, la coherencia en los diferentes niveles y la continuidad entre niveles y etapas, en lo que se refiere a los contenidos y a la metodología; la organización y agrupamiento óptimo del alumnado, y la creación de entornos de aprendizaje óptimos, utilizando estratégicamente la totalidad de los recursos que posee o que pueda conseguir el centro.  
3.2. Plan de normalización lingüística (PNL) del centro, que recogerá las decisiones referentes a la promoción del uso del valenciano y que incluirá los siguientes ámbitos de intervención:  
a) Ámbito administrativo  
b) Ámbito de gestión y planificación pedagógica  
c) Ámbito social y de interrelación con el entorno.  
4. Propuesta para evaluar el logro de los objetivos concretos del Proyecto, relacionar los resultados con los elementos del Proyecto que hayan podido influir y aprovechar las conclusiones para introducir modificaciones y mejoras.  
  
Artículo 20. Procedimiento de elaboración y aprobación  
1. El Proyecto lingüístico de centro será elaborado para un plazo máximo de cuatro cursos escolares pasados los cuales el centro tendrá que hacer una evaluación de acuerdo con lo que se indica en el artículo 22 de este decreto.  
2. La propuesta de Proyecto lingüístico de centro será elaborada de manera colectiva y democrática a partir de las aportaciones del profesorado de los diferentes niveles educativos, de los departamentos didácticos en la Educación Secundaria, en los ciclos formativos y en la Educación Básica de les Personas Adultas. La comisión de coordinación pedagógica coordinará el proceso de elaboración de la propuesta de Proyecto lingüístico de centro, que será debatido por parte del claustro hasta llegar a un consenso que se elevará al consejo escolar para su aprobación.  
3. El consejo escolar, o el consejo social en el caso de los centros integrados de Formación Profesional, aprobará la propuesta de Proyecto lingüístico de centro por mayoría cualificada de dos tercios de sus miembros. Una vez aprobada, la dirección del centro la remitirá a la Inspección de Educación para que la valore y, posteriormente, emita el informe correspondiente. Este informe, junto con la propuesta de Proyecto lingüístico, se enviará, por los mecanismos que se establezcan, la dirección general con competencias en materia de plurilingüismo para que lo autorice o, si procede, haga una propuesta de modificación.  
4. Si no se llega a una mayoría cualificada de dos tercios de sus miembros, la conselleria competente en materia de educación determinará el nivel que se ha de aplicar, previo informe argumentado atendiendo a las evaluaciones y al contexto del centro.  
5. En los centros privados concertados, y en aquellos a los que hace referencia el artículo 2.3, la elaboración, la solicitud de autorización y la coordinación del proyecto lingüístico corresponderá a la titularidad del centro, oído el consejo escolar.  
  
Artículo 21. Aplicación: la Programación general anual  
1. La Programación general anual recogerá las innovaciones didácticas y medidas organizativas previstas en el Proyecto lingüístico de centro para cada curso, así como su calendario de implantación.   
2. La Comisión de Coordinación Pedagógica impulsará las actuaciones previstas en la Programación general anual derivadas del Proyecto lingüístico de centro y vigilará su cumplimiento.  
  
Artículo 22. Seguimiento, evaluación y modificación del Proyecto lingüístico de centro  
1. A partir de los informes de la Comisión de Coordinación Pedagógica, el claustro tendrá en cuenta el progreso del alumnado en el logro de los niveles de referencia en lenguas, los procesos didácticos y organizativos seguidos durante el curso y también el éxito en la extensión del uso del valenciano, y planteará modificaciones y propuestas para la Programación general anual del año siguiente.  
2. Cada cuatro cursos escolares, como mínimo, se hará una evaluación de los resultados y del proceso de aplicación del Proyecto lingüístico de centro, conjuntamente con las concreciones curriculares.  
3. De acuerdo con los resultados del seguimiento o de la evaluación el centro tendrá que cambiar de nivel o realizar las modificaciones necesarias en el Proyecto lingüístico de centro, especialmente en lo que se refiere a las decisiones relativas a la enseñanza y uso vehicular de las lenguas, para garantizar que el alumnado haya logrado los objetivos de educación plurilingüe e intercultural y los niveles básicos de referencia correspondientes en todas las lenguas.  
4. El centro podrá solicitar cambio de nivel antes de los cuatro años para lo cual deberá modificar el Proyecto lingüístico de centro en los plazos que determine la Administración educativa.  
5. Tanto el Proyecto lingüístico de centro inicial como las posibles modificaciones presentadas con posterioridad deben estar autorizados con anterioridad al procedimiento de admisión del alumnado del curso siguiente.  
6. El procedimiento para la modificación del Proyecto lingüístico de centro será el mismo que se habrá seguido para la primera aprobación.  
  
  
  
  
CAPÍTULO V  
La intervención didáctica en el aula  
  
Artículo 23. La intervención didáctica en el aula  
1. La práctica pedagógica en el aula es el espacio privilegiado del modelo lingüístico educativo. El profesorado, dentro del marco del Proyecto educativo de centro y teniendo en cuenta las características lingüísticas, académicas y culturales del alumnado y su contexto familiar, elaborará y aplicará la Programación de aula procurando que la propuesta sea idónea, especialmente en lo referente a la metodología y el uso estratégico de las lenguas curriculares y no curriculares en su aplicación práctica en clase.  
2. La intervención didáctica en el aula será objeto de especial atención y apoyo por parte de la Administración educativa y del equipo directivo y docente del centro, especialmente en lo referente a las prácticas en clase derivadas de los documentos de planificación, al asesoramiento y apoyo a estas prácticas, a la formación continua del profesorado para realizarlas de manera óptima y a la reflexión y evaluación personal y en equipo de estas. Para mejorar todos estos procesos, los centros contarán con el Servicio de Educación Plurilingüe, la Inspección de Educación y el Servicio de Formación del Profesorado.  
3. Los resultados de la intervención didáctica en el aula serán la base para llevar a cabo la evaluación completa del sistema: de la propia intervención didáctica, del Proyecto lingüístico del centro y del marco institucional.  
  
  
CAPÍTULO VI  
Aplicación del modelo de educación plurilingüe e   
intercultural valenciano  
  
Artículo 24. La metodología y la evaluación  
Cualquier propuesta de actualización de la metodología idónea para el modelo lingüístico plurilingüe que regula este decreto tiene que partir del rico patrimonio acumulado por el sistema educativo valenciano durante muchos años en el campo de la enseñanza de lenguas, de la educación bilingüe y plurilingüe y de la educación en general. Por este motivo:  
1. La conselleria competente en materia de educación reconocerá el valor de la fundamentación y buenas prácticas de los centros educativos en el campo de la educación bilingüe y plurilingüe, promoverá su recogida y sistematización y la propondrá como punto de partida de una necesaria renovación pedagógica global.  
2. La conselleria competente en materia de educación tendrá que promover y experimentar, sobre esta base, los enfoques tradicionales renovados y los didácticos más actuales en cuanto a la educación plurilingüe e intercultural:  
a) En cuanto a las lenguas curriculares, enfoques plurilingües integrados tanto en la enseñanza de las lenguas (tratamiento integrado de las lenguas-TIL) cómo en su uso vehicular (varias modalidades del tratamiento integrado de las lenguas y los contenidos-TILC), que incorporen entre otros:  
1.º Enfoques basados en la interacción, la comunicación mediante géneros de texto orales y escritos y la reflexión metalingüística ligada a la actividad comunicativa referente a la enseñanza de lenguas.  
2.º Tratamiento didáctico de la diversidad en el aula, en la enseñanza y uso vehicular de las lenguas, como una riqueza y un recurso que hay que aprovechar y no como un problema que hay que resolver, y desde la perspectiva de éxito para todo el alumnado.  
3.º Tratamiento explícito, en el uso vehicular de las lenguas (lengua primera, lengua segunda, lengua de comunicación internacional, lenguas personales adoptivas), del lenguaje académico necesario para la construcción de los saberes disciplinarios.  
4.º La facilitación de la transferencia, el control de la interferencia y la construcción plurilingüe de los saberes como herramientas didácticas en la enseñanza y uso vehicular de las lenguas.  
b) En cuanto al tratamiento conjunto de lenguas curriculares y no curriculares, enfoques plurilingües que ayudan a la sensibilización interlingüística e intercultural, como por ejemplo la apertura a las lenguas y la intercomprensión entre lenguas, o que facilitan la autonomía del aprendiz y potencian la competencia de aprender a aprender, como por ejemplo el Portfolio europeo de las lenguas.  
c) Tecnologías del aprendizaje y el conocimiento, que promueven los procesos de investigación, tratamiento y difusión de la información y la práctica del alfabetismo múltiple.  
3. La evaluación irá ligada al proceso de enseñanza-aprendizaje y contribuirá al éxito de todo el alumnado. Entre otros, la evaluación del centro ha de presentar las características siguientes:  
a) Tiene que incluir la competencia comunicativa y otras competencias y saberes relacionados: competencias interculturales, actitudes de respeto hacia las diferencias lingüísticas y culturales, capacidad de convivir y trabajar con personas de otras lenguas y culturas, y otras.  
b) Tiene que considerar no solamente lo que el alumnado sabe hacer con cada una de las lenguas por separado, sino también lo que saben hacer con parte o con todas las lenguas a la vez.  
  
Artículo 25. El uso de las lenguas de enseñanza y de uso vehicular  
Además de la utilización de los enfoques plurilingües que figuran en el artículo 24, como regla general:  
1. En la enseñanza de las áreas lingüísticas, la lengua de enseñanza será necesariamente la lengua objeto de aprendizaje.  
2. En las áreas no lingüísticas, la comunicación, tanto oral como escrita, se hará en la lengua vehicular del área.  
3. Los libros de texto y otros materiales curriculares estarán redactados en la lengua en la que se imparta o vehicule el área.  
4. Las pruebas de evaluación escritas de las áreas no lingüísticas vehiculadas en lengua extranjera, el alumnado podrá contestarlas también utilizando cualquiera de las lenguas oficiales.  
  
Artículo 26. Materiales curriculares  
1. La Administración educativa velará para que los centros dispongan de materiales educativos con los enfoques metodológicos adecuados para la gestión académica y didáctica del Programa de educación plurilingüe dinámico.  
2. Sin perjuicio de la necesaria visión global y proyección universal que tiene que tener la educación, los materiales curriculares tienen que reflejar los referentes culturales valencianos.  
3. La Administración educativa publicará convocatorias anuales de proyectos de innovación educativa dirigidos a grupos docentes de los diferentes niveles no universitarios con el fin de promover la investigación educativa, la innovación y la mejora de los procesos docentes y la divulgación de los resultados de la investigación y de las propuestas de innovación docente.  
  
Artículo 27. Continuidad entre Primaria y Secundaria  
1. Los centros de Educación Primaria i los de Educación Secundaria Obligatoria a los cuales estén adscritos, tanto públicos como privados concertados, planificarán y desarrollarán procesos de coordinación con el fin de asegurar la continuidad metodológica y de contenidos curriculares en el paso de la Educación Primaria a la Educación Secundaria. Esta coordinación afectará a todas las áreas del currículo y, muy especialmente, al aprendizaje de segundas lenguas y lenguas extranjeras para evitar estancamientos en el aprendizaje lingüístico.  
2. La Administración educativa velará por la coherencia a través de las diferentes etapas educativas.  
  
Artículo 28. Relaciones del centro con las familias  
Los centros y la Administración educativa diseñarán acciones específicas de información y apoyo formativo a las familias sobre el Programa de educación plurilingüe dinámico.  
  
Artículo 29. Escolarización de los alumnos de incorporación tardía al sistema educativo valenciano  
1. La Administración educativa creará programas específicos para la acogida del alumnado de incorporación tardía. Los programas de acogida en cada centro tendrán como objetivo la adquisición por parte de este alumnado de unas competencias básicas iniciales y su integración lingüística y cultural, para que puedan incorporarse al aula de referencia, así como la integración lingüística y cultural de las familias.  
2. En centros con alumnado recién llegado de una misma lengua no curricular se puede organizar formación extraescolar en esa lengua.  
  
Artículo 30. Relaciones del centro con el entorno  
1. Los centros educativos podrán crear planes de cooperación entre los diferentes agentes educadores de la localidad o la zona donde se encuentran ubicados, especialmente con los ayuntamientos, las instituciones culturales, las empresas, las ONG y el tejido asociativo local, con el fin de colaborar en la promoción de un aprendizaje ligado al entorno y de favorecer la cohesión social.  
2. Uno de los objetivos prioritarios de los planes de cooperación se referirá a la sensibilización lingüística e intercultural de la comunidad educativa, favoreciendo la colaboración con los colectivos de personas procedentes de otros países con el fin de promover la integración lingüística y social y actitudes de respeto y tolerancia hacia todas las personas, independientemente de la lengua y cultura de origen.  
3. La conselleria competente en materia de educación promoverá acuerdos con instituciones culturales de otros estados y comunidades autónomas para fomentar el aprendizaje en horario extraescolar de otras lenguas que no forman parte del currículo oficial.  
  
Artículo 31. Asesoramiento en los centros para la elaboración, aplicación y seguimiento de los proyectos lingüísticos de centro  
1. La Administración educativa proporcionará a los centros el asesoramiento y el apoyo necesarios para la elaboración, la aplicación y el seguimiento de los proyectos lingüísticos de centro.  
2. Los responsables del asesoramiento y el apoyo necesarios para la elaboración, la aplicación y el seguimiento de los proyectos lingüísticos de centro serán la Inspección de Educación y el personal asesor técnico docentes en materia de educación plurilingüe.  
  
Artículo 32. Inspección de Educación  
Respecto al ámbito de este decreto, la Inspección de Educación tendrá las funciones siguientes:  
1. Garantizar, a través de la supervisión y el control, el cumplimiento de este decreto y de las normas legales que se deriven.  
2. Evaluar y asesorar los procesos de gestión de los equipos directivos respecto al Proyecto lingüístico de centro, poner de manifiesto las posibles deficiencias observadas y proponer las mejoras oportunas.  
3. Velar por la correcta aplicación de la normativa de exenciones de Valenciano y evitar actuaciones que dificulten que el alumnado consiga los objetivos lingüísticos determinados en este decreto.  
4. Supervisar el Proyecto lingüístico de centro e informar sobre él.  
5. Hacer el seguimiento de la aplicación de los programas, detectando necesidades y proponiendo actuaciones de asesoramiento y formación.  
6. Supervisar, desde el punto de vista legal, pedagógico y organizativo, el funcionamiento del Programa de educación plurilingüe dinámico en los centros educativos y su concreción en el Proyecto lingüístico de centro.  
7. Participar en la evaluación de los proyectos lingüísticos de los centros.  
8. Supervisar la práctica docente para mejorarla de manera continua, especialmente en lo que hace referencia a la aplicación de los enfoques didácticos plurilingües.  
  
Artículo 33. Personal asesor técnico docente en materia de educación plurilingüe  
De acuerdo con lo que dispone el artículo 9.4.i del Decreto 155/2015, de 18 de setiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, el personal asesor técnico docente en materia de educación plurilingüe dependen, orgánica y funcionalmente, del servicio competente en materia de educación plurilingüe, dentro de la Administración educativa. Sus funciones serán las siguientes:  
1. Informar a las familias y a la comunidad educativa sobre las características, ventajas y exigencias de la educación plurilingüe e intercultural, y sobre la necesidad y vías de participación de las familias en la concreción, aplicación y seguimiento de los proyectos lingüísticos de centro.  
2. Asesorar a los centros y proporcionarles todo el apoyo técnico necesario en la elaboración, aplicación y seguimiento de los proyectos lingüísticos.  
3. Planificar y llevar a cabo actividades de asesoramiento metodológico, sobre todo en los centros, respecto a la enseñanza de lenguas y, especialmente, a los enfoques plurilingües.  
4. Proponer y llevar a cabo actividades de innovación en la enseñanza de lenguas y en la planificación, aplicación y seguimiento de programas plurilingües e interculturales.  
5. Colaborar con la Inspección de Educación en el seguimiento de los proyectos lingüísticos de centro.  
6. Dar a conocer las particularidades y características propias del Programa de educación plurilingüe dinámico.  
7. Elaborar material de apoyo para el correcto desarrollo del programa de educación plurilingüe y presentarlo al profesorado.  
8. Detectar necesidades de materiales curriculares y de soporte para la correcta aplicación del Proyecto lingüístico de centro y para la difusión del Programa de educación plurilingüe dinámico.  
  
  
CAPÍTULO VII  
El profesorado  
  
Artículo 34. Acreditación del conocimiento de lenguas: requisitos específicos para los puestos docentes  
1. La acreditación del nivel de conocimiento de valenciano y castellano del profesorado que asegure la competencia suficiente para llevar a cabo tareas docentes es de un nivel C1, de acuerdo con el Marco europeo común de referencia para las lenguas.  
2. La acreditación del nivel de conocimiento de inglés del profesorado que asegure la competencia suficiente para vehicular áreas es de un nivel C1, de acuerdo con el Marco europeo común de referencia para las lenguas.  
3. En cuanto a la competencia didáctica, habrá que acreditar para todos los puestos de trabajo el conocimiento y dominio de la metodología mínima necesaria para el desarrollo adecuado de este modelo educativo, desarrollada en el artículo 25 de este decreto.  
  
Artículo 35. Capacitación del profesorado  
La conselleria competente en materia de educación regulará la capacitación del profesorado de los niveles de enseñanza no universitaria para impartir áreas, materias o módulos no lingüísticos en valenciano, en inglés y en otras lenguas. En todo caso, la capacitación incluirá las competencias lingüísticas y didácticas mencionadas en el artículo anterior.  
  
Artículo 36. Formación para la aplicación del Programa de Educación Plurilingüe Dinámico  
1. La conselleria competente en materia de educación velará para que los planes de estudio de las universidades públicas y privadas y los planes de formación de la Administración educativa proporcionen, respectivamente, la formación inicial y la formación continua óptimas al profesorado para que se cumplan los requisitos de aplicación y el desarrollo completo del programa de educación plurilingüe e intercultural que se regula en este decreto. Se tendrá que garantizar:  
a) El logro del dominio adecuado en las lenguas oficiales, valenciano y castellano, así como, obligatoriamente, en una lengua extranjera, preferentemente el inglés, según lo establecido en el artículo 35 de este decreto. Opcionalmente, el dominio adecuado de otras lenguas extranjeras curriculares.  
b) Conocimientos suficientes sobre los contextos sociales, sociolingüísticos y políticos en los que funcionan las lenguas y las culturas y los condicionantes que estos contextos imponen en la educación lingüística plurilingüe e intercultural.  
c) La formación didáctica específica que requiere un modelo de educación plurilingüe atendiendo a las competencias didácticas referidas anteriormente.  
d) El conocimiento sobre planificación educativa y sobre organización y gestión de los centros, necesarios para la participación democrática en la construcción, aplicación y evaluación de la educación plurilingüe e intercultural.  
2. La formación continua es un derecho y un deber del profesorado y es responsabilidad de la Administración educativa. La conselleria competente en materia de educación garantizará una oferta formativa institucional y favorecerá que todo el profesorado acceda a través de programas que se ajusten a las necesidades lingüísticas y didácticas de este modelo educativo plurilingüe y a las condiciones laborales del profesorado. Esto último implicará que la oferta formativa podrá tener lugar tanto fuera como dentro del centro y también en modalidad virtual. La formación tendrá carácter teoricopráctico y estará eminentemente orientada al fomento de proyectos de investigación y acción, al intercambio de experiencias exitosas y a la generación de recursos y materiales fundamentados y acordes con las últimas perspectivas metodológicas y didácticas en materia de educación plurilingüe e intercultural.  
3. La conselleria competente en materia de educación creará una plataforma específica que sirva tanto como repositorio de recursos didácticos como para la formación permanente del profesorado.  
  
  
CAPÍTULO VIII  
La evaluación global del modelo lingüístico educativo  
  
Artículo 37. Finalidad de la evaluación global del modelo lingüístico educativo valenciano  
Esta evaluación la realizará la Administración educativa y tendrá como finalidades:  
1. Comprobar el grado de cumplimiento de los objetivos propuestos.  
2. Mejorar la calidad de la educación plurilingüe e intercultural que proporciona.  
3. Adecuar la política lingüística educativa a las necesidades de la sociedad.  
4. Optimizar los recursos del sistema educativo y aumentar su eficacia y transparencia.  
5. Facilitar la incorporación de innovaciones en los procesos metodológicos, organizativos y de funcionamiento.  
6. Introducir cambios para mejorar el modelo lingüístico educativo.  
  
Artículo 38. Ámbito de actuación  
La evaluación global del modelo se aplicará a todos los ámbitos que regula este decreto: los resultados del alumnado; la eficacia de los niveles del Programa de educación plurilingüe dinámico; la idoneidad de los enfoques metodológicos; la adecuación de la acreditación del conocimiento de lenguas para el acceso a la docencia y de la formación inicial y continua del profesorado; el avance del uso vehicular del valenciano, del inglés y de otras lenguas extranjeras, así como el uso social e institucional del valenciano dentro del sistema educativo; el funcionamiento de los centros; la implantación de la educación plurilingüe e intercultural definida en este decreto, y el funcionamiento de la propia Administración en cuanto al apoyo al modelo lingüístico educativo valenciano.  
  
Artículo 39. Temporalidad  
La evaluación global por parte de la Administración educativa se hará al menos cada cuatro cursos escolares. A pesar de eso, siempre que la Conselleria lo considere conveniente, podrá hacer una evaluación sobre determinados aspectos del modelo lingüístico educativo para detectar insuficiencias e introducir mejoras.  
  
Artículo 40. La comisión de evaluación  
1. De acuerdo con lo que dispone el artículo 22 de este decreto, al menos cada cuatro cursos escolares, la dirección general competente en materia de política educativa y evaluación llevará a cabo la evaluación global del modelo educativo. También será el órgano competente cada vez que se tenga que efectuar una evaluación diagnóstica.  
2. Los centros educativos y todas las direcciones generales de la conselleria competente en materia de educación colaborarán en la planificación y aplicación de las evaluaciones.  
  
Artículo 41. Resultados de la evaluación  
1. Visto el informe definitivo de evaluación de la dirección general competente en materia de política educativa y evaluación, la conselleria competente en materia de educación dará difusión a los resultados de las evaluaciones de la manera que se determine reglamentariamente.  
2. A partir de los resultados de las evaluaciones, la conselleria competente en materia de educación hará los cambios necesarios a todos los niveles del modelo lingüístico educativo para que los objetivos y niveles básicos de referencia propuestos puedan ser logrados por todo el alumnado en todas las etapas y modalidades de enseñanza.  
3. Los resultados de las evaluaciones no se utilizarán para establecer rankings de centros.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Aplicación de este decreto a otras enseñanzas del sistema educativo  
1. La conselleria competente en materia de educación determinará reglamentariamente, mediante decreto, la presencia en la enseñanza de las lenguas curriculares y la proporción del uso vehicular de estas, en el primer ciclo de la Educación Infantil, en los centros de Educación Especial y en las enseñanzas de régimen especial.  
2. La conselleria competente promoverá que las universidades públicas y privadas aseguren a su alumnado la posibilidad de continuar con la adquisición de más competencias lingüísticas, al menos en valenciano, castellano e inglés, en sintonía con el presente decreto, para fomentar la educación plurilingüe como una ventaja para la competitividad, movilidad y ocupabilidad como medio para reforzar el diálogo intercultural.  
  
Segunda. Primer ciclo de Educación Infantil en centros de Educación Infantil y Primaria  
Aquellos centros que tengan autorizadas unidades de Infantil de 2 años del 1er ciclo de Educación Infantil aplicarán en estas unidades el mismo itinerario que tengan aprobado para el 1er nivel del segundo ciclo de Educación Infantil.  
  
Tercera. Enfoques globalizados  
Los centros o grupos que utilizan una metodología de trabajo por proyectos o cualquier otra metodología con planteamientos globalizados respetarán en todo caso la proporción entre las lenguas de su proyecto lingüístico, tanto en lo que se refiere al tratamiento de las lenguas como área como en lo que se refiere a su uso vehicular.  
  
Cuarta. El Programa de educación plurilingüe dinámico y el currículo  
1. La Administración educativa, en las elaboraciones de los currículos prescriptivos de lenguas de las diferentes etapas, tendrá en cuenta las características del Programa de educación plurilingüe dinámico.  
2. La Administración educativa tendrá en consideración la incorporación del lenguaje académico y otros elementos del tratamiento integrado de lenguas y contenidos en el currículo de las diferentes áreas no lingüísticas en la elaboración del currículo prescriptivo.  
  
Quinta. Certificación de lenguas al alumnado  
1. La conselleria competente en materia de política lingüística certificará los niveles de competencia lingüística en valenciano e inglés adquiridos de acuerdo con los diferentes niveles cursados.  
2. En el expediente académico del alumnado constará el nivel del Programa plurilingüe dinámico seguido en cada curso académico.  
3. Al acabar la Educación Primaria en el nivel avanzado se certificará un nivel A1 en inglés y un nivel A2 en valenciano.  
Al acabar la Educación Secundaria Obligatoria en el nivel intermedio se certificará un nivel A1 en inglés y un nivel B1 en valenciano. En el nivel avanzado se certificará un nivel A2 en inglés y un nivel B2 en valenciano.  
Al acabar el Bachillerato en el nivel intermedio se certificará un nivel A2 en inglés y un nivel B2 en valenciano. En el nivel avanzado se certificará un nivel B1 en inglés y un nivel C1 en valenciano.  
Para recibir las certificaciones que se determinan en este artículo será necesario que el alumno haya seguido un mismo nivel durante todos los cursos de la etapa educativa y que haya superado las áreas lingüísticas.  
4. La conselleria competente en materia de educación podrá regular los mecanismos para que el alumnado pueda acreditar los conocimientos de lenguas al final de cada una de las etapas a través de las pruebas de acreditación que se establezcan.  
5. La conselleria competente en materia de educación regulará el procedimiento de acreditación del alumnado que no cumpla los requisitos del apartado 4.  
  
Sexta. Colaboración con otros organismos y entidades  
La conselleria competente en materia de educación establecerá convenios de colaboración con aquellas entidades de reconocido prestigio para la dinamización de la educación plurilingüe e intercultural en la Comunitat Valenciana tanto dentro de los centros como, especialmente, entre las familias y la comunidad educativa.  
  
Séptima. Medios de comunicación  
1. Con el fin de promover, por un lado, los valores educativos y lingüísticos que contribuyan al desarrollo de la Comunitat Valenciana, a la cohesión social y territorial y, por otro, el conocimiento y el uso de lenguas extranjeras, especialmente del inglés, se firmarán los convenios necesarios con la Corporación Valenciana de Medios de Comunicación y con otros medios de comunicación presentes en el territorio valenciano, para implementar actividades que refuercen el conocimiento de las lenguas que regula el presente decreto.  
2. Se promoverá la programación y producción de audiovisual en valenciano, la versión original subtitulada y los contenidos audiovisuales en lengua extranjera adaptados a las necesidades de las diferentes etapas educativas.  
  
Octava. Equivalencias  
Los centros de Infantil y Primaria tendrán que elegir un nivel igual o superior al programa plurilingüe que ya aplicaban en el momento de entrada en vigor de este decreto, de acuerdo con el cuadro de equivalencias del anexo XI.  
  
Novena. Incidencia presupuestaria  
La implementación y el desarrollo de este decreto no podrán tener ninguna incidencia en la dotación de los capítulos de gasto asignados a la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, y en todo caso deberá ser atendido con los medios personales y materiales que esta tenga asignados. Este decreto no prevé la creación de unidades específicas. Sus efectos podrán suponer, en todo caso, una redistribución de funciones, por lo que no podrá comportar incremento de coste económico en los presupuestos de las consellerias.  
  
Décima. Libros de texto y materiales curriculares  
Para dar respuesta a lo establecido en el artículo 25.3 de este decreto, los centros públicos que participen en el programa Xarxa Llibres, regulado por la Orden 26/2016, de 13 de junio, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula el programa de reutilización, reposición y renovación de libros de texto y material curricular, a través de la creación y puesta en funcionamiento de bancos de libros de texto y material curricular en los centros públicos y privados concertados de la Comunitat Valenciana, y se determinan las bases reguladoras de las subvenciones destinadas a centros docentes privados concertados y centros docentes de titularidad de corporaciones locales, renovarán los libros de texto de acuerdo con lo que dispone la mencionada orden. En el caso de los centros privados concertados y los centros de titularidad de corporaciones locales, esta disposición será de carácter voluntario.  
  
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
  
Primera. Calendario de implantación y normativa aplicable hasta la implantación del Programa de educación plurilingüe dinámico  
1. Este decreto se implantará de manera progresiva de acuerdo con el siguiente calendario: curso 2017-2018, Educación Infantil; curso 2018-2019, Educación Primaria: 1.º y 2.º; curso 2019-2020, Educación Primaria: 3.º y 4.º; curso 2020-2021, Educación Primaria: 5.º y 6.º; curso 2021-2022, ESO: 1.º y 2.º, FBPA: Ciclo 1 y GES 1; curso 2022-2023, ESO: 3.º y 4.º, FP básica y FBPA: GES 2; curso 2023-2024, Bachillerato y ciclos formativos de Formación Profesional.  
2. Los programas plurilingües regulados en este decreto deberán estar implantados, en todo caso, en los cursos escolares y para los niveles y etapas que concreta el punto 1 de este artículo. No obstante, se podrá anticipar la implantación a otros niveles educativos cuando lo prevea el calendario de su proyecto lingüístico, previa autorización correspondiente por parte de la conselleria competente en materia de educación.  
3. La conselleria competente en materia de educación podrá autorizar un calendario más flexible a aquellos centros que quieran aplicar un nivel más avanzado del que están aplicando en el momento de la publicación de este decreto o tengan un programa experimental en materia de educación plurilingüe.  
4. Hasta la implantación del Programa de educación plurilingüe dinámico en cada nivel educativo, de acuerdo con el calendario de aplicación de este decreto, en los niveles no afectados se aplicarán los programas bilingües y plurilingües regulados por las disposiciones normativas vigentes a la fecha de entrada en vigor de este decreto.  
a) En Primaria, el Programa plurilingüe de enseñanza en valenciano (PPEV) o el Programa plurilingüe de enseñanza en castellano (PPEC), regulados por el Decreto 127/2012, de 3 de agosto, del Consell, por el cual se regula el plurilingüismo en la enseñanza no universitaria en la Comunitat Valenciana.  
b) En Secundaria, el Programa de enseñanza en valenciano y el Programa de incorporación progresiva, de acuerdo con el artículo 102 del anexo del Decreto 234/1997, de 2 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el cual se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de los institutos de Educación Secundaria.  
c) Los centros de Educación Secundaria que tengan autorizado el adelanto de la aplicación de un programa plurilingüe regulado por el Decreto 127/2012, de 3 de agosto, del Consell, por el cual se regula el plurilingüismo en la enseñanza no universitaria en la Comunitat Valenciana, aplicarán el Programa plurilingüe de enseñanza en valenciano o el Programa plurilingüe de enseñanza en castellano hasta la autorización del nuevo nivel del Programa de educación plurilingüe dinámico.  
  
Segunda. Acreditación de la competencia lingüística en inglés  
Hasta el curso académico 2026-2027 el conocimiento suficiente de inglés previsto en el artículo 34 de este decreto será un B2, de acuerdo con el Marco europeo común de referencia para las lenguas.  
  
Tercera. Correspondencia de los niveles con los regulados por el Decreto 127/2012  
Hasta la aprobación del nuevo Proyecto lingüístico de centro, los centros educativos aplicarán los programas plurilingües que tengan implantados en el momento de la entrada en vigor de acuerdo con el PLC autorizado hasta el momento. El PPEV se asimilará a los itinerarios avanzados y el PPEC se asimilará a los itinerarios básicos o intermedios de acuerdo con lo que queda establecido en el anexo XI.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Derogación normativa  
1. Se derogan las siguientes disposiciones:  
- Orden de 19 de mayo de 2009, de la Conselleria de Educación, por la que se establece la organización, estructura y funcionamiento de un programa experimental plurilingüe en la Comunitat Valenciana.  
- Orden 19/2011, de 5 de abril, de la Conselleria de Educación, por la que se establece la Red de centros docentes plurilingües en la Comunitat Valenciana.  
- Decreto 127/2012, de 3 de agosto, del Consell, por el que se regula el plurilingüismo en la enseñanza no universitaria en la Comunitat Valenciana.  
- Orden 88/2014, de 9 de diciembre, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se desarrolla el procedimiento de autorización del Proyecto lingüístico de centro establecido en el Decreto 127/2012, de 3 de agosto, del Consell, por el que se regula el plurilingüismo en la enseñanza no universitaria en la Comunitat Valenciana.  
2. Asimismo, quedan derogadas todas las disposiciones del mismo rango o de un rango inferior que se opongan a lo que se ha dispuesto en este decreto.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Desarrollo reglamentario  
Se autoriza a la persona titular de la conselleria competente en materia de educación para que dicte las disposiciones necesarias para la aplicación y el desarrollo de este decreto.  
  
Segunda. Programas experimentales  
La conselleria competente en materia de educación podrá autorizar programas plurilingües experimentales innovadores que traten de avanzar en la aplicación del modelo plurilingüe de nuestro sistema educativo.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
Este decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
Valencia, 27 de enero de 2017  
  
El presidente de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER  
  
El conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte,  
VICENT MARZÀ IBÁÑEZ



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI