Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4139, del 30-11-2001 (2001/11452)

ORDRE de 12 de novembre de 2001, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de la Zona XV.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2001/11/12/(2)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4139

Data del DOGV
:   30-11-2001

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2001/11452

CVE


Data del document
:   12-11-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [La Marina Alta](javascript:void(0))
    * [La Marina Baixa](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [residu](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))

ORDRE de 12 de novembre de 2001, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla Zonal de residus de la Zona XV. [2001/X11452]
  
El Títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus, de la Comunitat Valenciana, regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques en nom a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla Integral de Residus i els plans zonals, aquestos dos d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la Comunitat Autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla Integral de Residus, són documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, podent modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla Integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant aquestos dos plans autonòmics la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla Zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plans d'ordenació.
  
Havent elaborat per la Conselleria de Medi Ambient el Pla de la Zona XV, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de Residus de la Comunitat Valenciana, ha estat sotmés a informació pública per termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha estat sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, de la Comunitat Valenciana, sent objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi de data 8 de novembre de 2001.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, així com els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el Pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus, de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent al mig ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant ordre, el qual serà objecte de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, publicant-se així mateix íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el Document d'Ordenació del Pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient pel Decret 7/2000, de 22 de maig, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, configura a aquesta com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, entre altres funcions, la coordinació i planificació en matèria de gestió de residus.
  
En virtut de quant antecedeix, a proposta de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus, de la Comunitat Valenciana,
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de residus de la Zona XV, que s'incorpora com annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de residus de la Zona XV entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 12 de novembre de 2001
  
El conseller de Medi Ambient,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANNEX I
  
Pla zonal de residus de la Zona XV
  
Índex
  
Memòria justificativa
  
1.1 Àmbit i objectius
  
1.2 Anàlisi territorial dels emplaçaments
  
1.2.1 Centre de gravetat de la producció
  
1.2.2 Sòls aptes
  
1.2.3 Condicionants del transport
  
1.2.4 Anàlisi del planejament municipal
  
1.2.5 Zones protegides
  
1.2.6 Localització de forats i àrees degradades
  
1.3 Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
2.1 Proposta de gestió de residus urbans
  
2.1.1 Recollida de residus
  
2.1.2 Estacions de transferència
  
2.1.3 Valorització dels residus
  
2.1.4 Instal·lacions de valorització de matèria orgànica
  
2.1.5 Instal·lacions d'eliminació de residus
  
2.1.6 Altres consideracions
  
2.2 Proposta de gestió de residus inerts
  
2.2.1 Consideracions generals
  
2.2.2 Presentació, recollida i transport dels residus
  
2.2.3 Infraestructures generals d'eliminació de runams i residus de runams
  
2.3 Proposta de gestió de Residus Singulars
  
2.3.1 Definició
  
2.3.2 Instal·lacions de recollida
  
2.3.3 Ecoparcs del tipus D
  
2.4 Model econòmic
  
2.5 Condicions a complir per les entitats supramunicipals per a garantir l'eficàcia de la seua actuació en l'execució del pla zonal
  
2.6 Termini d'execució del Pla
  
2.7 Mesures de compensació
  
2.8 Mesures d'àmbit municipal
  
2.8.1 Ordenances municipals
  
2.8.2 Promoció i educació ambiental
  
2.9 Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
1. Memòria justificativa
  
1.1 Àmbit i objectius
  
El present Pla Zonal es redacta d'acord amb la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana i al Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. Com a legislació supletòria s'ha tingut en compte la Llei 10/98 de 21 d'abril, de Residus, la Llei 11/97, d'Envasos i Residus d'Envasos i el Pla Nacional de Residus Urbans i el Pla Nacional de Residus de la Construcció i Demolició.
  
El Pla Zonal és d'aplicació als municipis que integren les comarques de la Marina Alta i la Marina Baixa, i que corresponen a la Zona XV del PIR. S'ha inclòs a més en l'àmbit del Campello pertanyent a la comarca de l'Alacantí, a causa de l'escassesa de sòls ambientalment aptes per a la ubicació d'infraestructures en el territori de la Zona XV. Així, en concret, l'àmbit del present Pla Zonal de Residus es correspon amb els municipis següents:
  
La Marina Alta:
  
- Adsubia - Orba
  
- Alcalalí - Parcent
  
- Beniarbeig - Pedreguer
  
- Benigembla - Pego
  
- Benidoleig - Ràfol d'Almúnia
  
- Benimeli - Sagra
  
- Benissa - Sanet i Negrals
  
- el Poble Nou de Benitatxell - Senija
  
- Calp -Setla-Mirarrosa-Miraflor
  
- Castell de Castells - Teulada
  
- Dénia - Tormos
  
- Gata de Gorgos - la Vall d'Alcalà
  
- Xaló - Vall de Ebo
  
- Xàbia - Vall de Gallinera
  
- Llíber - Vall de Laguar
  
- Murla - el Verger
  
- Ondara
  
La Marina Baixa:
  
- l'Alfàs del Pi - Confrides
  
- Altea - Finestrat
  
- Beniardà - Nucia (la)
  
- Benidorm - Orxeta
  
- Benifato - Polop
  
- Benimantell - Relleu
  
- Bolulla - Sella
  
- Callosa d'En Sarrià - Tárbena
  
- Guadalest - la Vila Joiosa
  
L'Alacantí
  
- el Campello
  
Els residus als quals els serà d'aplicació el present Pla Zonal de residus seran:
  
A) Residus sòlids urbans.
  
Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
Els residus del grup I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el que regula el Decret 240/1994, de 22 de novembre, del Govern Valencià, pel qual es va aprovar el Reglament Regulador de la Gestió de Residus Sanitaris.
  
Residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
Animals domèstics morts, mobles i efectes domèstics.
  
Residus i runes procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
S'exclouen els vehicles abandonats.
  
B) Altres residus
  
Residus i runes procedents d'obres de nova construcció, demolició i adequació de vivendes que no tinguen la consideració d'obres menors.
  
El Pla es redacta amb el fi de promoure la minimització, valorització i eliminació segura dels residus als quals afecta.
  
Els objectius proposats per aquest Pla i que vinculen totes les administracions i particulars que intervinguen en la gestió dels residus en l'àmbit del present Pla són els següents:
  
Objectiu de minimització de residus
  
Reducció del 6% en la generació de residus urbans totals, expressada en Tm de residus per habitant i any, de manera que l'any 2002, es mantinga la producció total de residus en els nivells de 1996.
  
Reduir a finals de 2009 els residus biodegradables destinats a abocador fins al 50% de la quantitat total dels residus biodegradables generats en l'últim any anterior a 1995.
  
Objectius de valorització de residus
  
Percentatge de reutilització de residus d'envasos
  
Producte Percentatge Canals
  
 mitjà HORECA\*
  
Aigües envasades 25 50
  
Begudes refrescants 35 80
  
Cervesa 70 80
  
Vi 15 50
  
\*Canal Horeca: Hostaleria, restauració i servei de menjars.
  
Reciclatge de tots els materials dels residus d'envasos, segons els percentatges establerts en la Llei 11/1997, d'Envasos i Residus d'Envasos:
  
Any % Mínim % Màxim
  
 en pes en pes
  
2001 25 45
  
2006-2020 50
  
Percentatge de valorització dels residus d'envasos
  
Any % Mínim % Màxim
  
 en pes en pes
  
2001 50 65
  
2006-2020 70
  
Percentatge de reciclatge de cada tipus de material d'envasament (paper cartó, plàstic, vidre, metalls ferris i metalls no ferris)
  
Any % Mínim en pes
  
2001 15
  
2006-2020 20
  
Percentatge de reciclatge per a cada material dels residus urbans
  
Material Any % Quantitat
  
 Reciclatge (Tm/any)
  
PAPER -CARTÓ 2001 60 22.800
  
 2006-2020 75 23.700
  
PLÀSTIC 2001 25 4.900
  
 2006-2020 40 8.250
  
VIDRE 2001 50 6.200
  
 2006-2020 75 9.800
  
METALLS FERRIS 2001 50 2.650
  
 2006-2020 90 4.770
  
METALLS NO FERRIS 2001 50 885
  
 2006-2020 90 1.690
  
Objectius d'eliminació de residus
  
Objectius de reducció dels residus orgànics destinats a abocador respecte a 1995.
  
Any % Reducció Quantitat
  
 (Tm/any)
  
2006 75 19.175
  
2009 50 38.350
  
2016 25 57.525
  
2020 25 57.525
  
- Eliminar l'abocament incontrolat a finals de l'any 2006.
  
- Construcció de nou abocador de rebuigs d'acord amb els requisits tècnics continguts en la Directiva sobre abocament.
  
1.2 Anàlisi territorial dels emplaçaments
  
1.2.1 Centre de gravetat de la producció
  
La població en l'àmbit territorial considerat se concentra en la zona costera, per tant, la producció de residus, que es troba directament lligada a la població, es concentra també en la franja costera. En l'àmbit planificat s'observen dos centres de gravetat de la producció de residus un en la comarca de la Marina alta al voltant del municipi de Dénia i un altre en la Marina Baixa i el Campello al voltant del municipi de Benidorm.
  
La producció de residus de l'àmbit planificat presenta una variació intranual relacionada amb el sector turístic. La producció diària de residus es duplica en els moments de temporada alta turística.
  
1.2.2 Sòls aptes
  
Els sòls aptes per a la ubicació d'infraestructures de tractament de residus són els que es mostren en el Pla d'Informació núm. 6 de zones aptes per a la ubicació d'infraestructures de tractament de Residus Sòlids Urbans i protecció del sòl urbà-urbanitzable.
  
1.2.3 Condicionants del transport
  
Les comarques de la Marina Alta i el Municipi del Campello compten amb una extensa xarxa de carreteres que comuniquen els municipis entre si i amb la resta del territori de les Comunitat Valenciana, Espanya i Europa.
  
Les principals vies de comunicació es concentren en la zona costera, per la qual discorre l'autopista A-7 i la carretera nacional N-332.
  
Amb l'objecte de minimitzar el cost de transport la instal·lació de tractament es troba en la proximitat del centre de gravetat de producció de la comarca de la Marina Baixa i a més s'utilitzen les estacions de transferència de residus ja existents de Dénia i Benidorm amb la qual cosa el transport dels residus des d'aquestes fins a la instal·lació de tractament es realitza mitjançant vehicles adequats que optimen el transport reduint els seus costos.
  
1.2.4 Anàlisi del plantejament municipal
  
Els municipis de l'àrea planificada compten amb una ordenació territorial municipal d'acord amb la vigent legislació en la matèria.
  
En la zona costera s'observa una gran pressió urbanística sobre el territori que es tradueix en una faixa paral·lela a la costa i a les principals vies de comunicació en la qual el sòl està classificat com a urbà o urbanitzable, per la qual cosa a mitjà termini, si es desenvolupa la planificació urbanística aprovada es formarà una conurbanització continua des de Dénia fins al Campello, només interrompuda per sòls no urbanitzables protegits d'elevada qualitat ambiental.
  
En els municipis d'interior la pressió urbanística és molt menor i, en això, hi predomina el sòl classificat com urbanitzable; el sòl urbà i urbanitzable representa una petita proporció del territori municipal.
  
1.2.5 Zones protegides
  
L'àmbit territorial d'ordenació compta amb la presència d'espais naturals valuosos que condicionen les possibilitats d'actuació. Per la seua importància, cal destacar els del Montgó, la zona humida de la Marjal de Pego-Oliva i el del Penyal d'Ifac.
  
A més, en la ubicació de les infraestructures de tractament s'haurà de tenir en compte la proposta de llocs d'interés comunitari realitzada per la Conselleria de Medi Ambient i els llocs ja aprovats per la Unió Europea d'acord amb el contingut de la Directiva Hàbitat i la seua transposició al Dret Espanyol.
  
1.2.6 Localitzación de buits i àrees degradades
  
Les àrees degradades existents en les comarques de la Marina Alta, Marina Baixa i el municipi del Campello amb possibilitats d'integració en el Pla són les pedreres i els abocadors.
  
En la zona estudiada n'hi ha dues grans zones mineres dedicades ambdues a l'explotació de calcàries amb destinació a picada. La primera zona minera es localitza a Adsubia i la segona en la Gola del riu Teulada.
  
En la pedrera de Teulada s'està procedint en aquests moments a redactar un projecte de restauració que inclou el farciment dels buits generats mitjançant residus sòlids inerts.
  
A més d'aquestes pedreres actives existeixen en la zona també antigues explotacions mineres abandonades entre les quals destaquen: les pedreres de Benidorm, la de Dénia, la de la Vila Joiosa, l'actual abocador d'inerts de la Vila Joiosa.
  
A més d'aquests buits miners existeixen en la zona estudiada àrees degradades per l'abocador incontrolat de residus. En quasi tots els municipis s'observen àrees de menudes dimensions al costat de camins o llits fluvials que s'utilitzen per a l'abocament de runes, residus d'obra, efectes domèstics, etc.
  
Tots els municipis de la zona comptaven fins fa poc temps d'abocadors incontrolats de residus sòlids urbans i inerts. Aquests abocadors han estat abandonats i en part clausurats i restaurats a mesura que han entrat en funcionament noves infraestructures de tractament de residus sòlids urbans. Entre els abocadors de residus sòlids urbans de major tamany cal destacar els següents:
  
· Abocador del Campello que ha estat clausurat i està en fase de restauració.
  
· Abocador de Benidorm. Aquest abocador esta sent clausurat i restaurat en aquests moments per la Conselleria de Medi Ambient.
  
· Abocador del Poble Nou de Benitatxell, a causa dels problemes que generava està clausurat en aquests moments.
  
· Abocador de Calp. Aquest abocador es trobava junt a l'autopista i en l'actualitat està clausurat. S'ha intentat restaurar diverses vegades però els forts pendents existents dificulten les labors de segellat.
  
La Diputació d'Alacant i la Conselleria de Medi Ambient han realitzat durant els últims anys una intensa labor de clausura i restauració d'abocadors incontrolats existents en la zona estudiada.
  
1.3 Anàlisi i diagnòstic de la situació actual
  
Residus urbans
  
La producció de residus urbans s'estima en 177.055 Tm que es tracten en la seua totalitat en abocadors de dubtosa qualificació, que no compleixen la totalitat de requisits necessaris perquè s'adeqüe a la vigent Normativa en la matèria.
  
Els residus urbans i assimilables es recullen, pels serveis municipals o les empreses concessionàries del servei, amb una freqüència de 3 a 6 dies a la setmana en els municipis menuts i diària en els més grans.
  
Els residus es recullen en contenidors de distinta grandària i característiques depenent de cada municipi. La recollida es realitza en camions compactadors en els municipis més grans i en altres camions més manejables en els municipis menuts (a causa de la trama urbana que impossibilita la utilització de vehicles més adequats). Una vegada recollits es transporten a una de les dues plantes de transferència en funcionament actualment, situades a Dénia i Benidorm.
  
Els abocadors utilitzats per a l'eliminació són els disponibles en la zona i en altres llocs de la Comunitat Valenciana. L'antic abocador de Benidorm utilitzat majoritàriament en la comarca de la Marina Baixa està en aquests moments en fase de clausura i restauració per part de la Conselleria de Medi Ambient.
  
En general, el sistema actual de recollida dels residus sòlids urbans se considera adequat, si bé el tractament i eliminació requereix infraestructures adequades localitzades en l'àmbit del Pla Zonal.
  
Recollida selectiva
  
Es realitza recollida selectiva de paper cartó i vidre. En l'actualitat no existeix implantada recollida selectiva de matèria orgànica, ni d'envasos lleugers.
  
Alguns municipis tenen implantats sistemes de recollida selectiva d'olis de cuines (Benidorm) i altres residus específics.
  
Residus inerts
  
Els residus d'obres i runes produïdes, que s'estimen en 370.344 Tm/any es dipositen o eliminen de manera incontrolada o en abocadors amb dèficits respecte a la seua adequació a la vigent normativa en la matèria.
  
En l'actualitat, els Ajuntaments no realitzen la recollida d'aquestos residus per la qual cosa aquesta es realitza pels particulars, empreses constructores i algunes empreses subministradores d'àrids que ofereixen aquests serveis als seus clients.
  
En no existir servei de recollida d'aquest tipus de residus es realitzada segons les necessitats del productor, bé pel propi productor o per les empreses que presten servei de recollida i tractament.
  
Per al tractament d'aquests residus existeixen en la Marina Baixa dos abocadors de runes autoritzades, a Benidorm i la Vila Joiosa, si bé la Conselleria de Medi Ambient està procedint en aquests moments a redactar els projectes constructius de dos abocadors controlats de residus inerts en les comarques afectades.
  
Residus voluminosos
  
La producció de residus voluminosos, incloent residus d'electrodomèstics de línia blanca i línia marró que s'estimen en 4.606 Tm. En aquests moments no n'hi ha sistemes implantats en els municipis estudiats de sistemes de recollida i tractament de residus voluminosos. Aquests tipus de residus en l'actualitat es gestionen de manera semblant als residus d'obra o ben mesclats amb altres residus sòlids urbans.
  
Residus singulars
  
La recollida de piles botó s'està realitzant mitjançant menuts contenidors ubicats en comerços. Aquests residus són recollits i transportats per empreses autoritzades fins a les instal·lacions de tractament que l'empresa VAERSA disposa a Buñol (València).
  
La quantitat de piles recollides i tractades en les instal·lacions de VAERSA de Buñol ascendeixen a 162 kg/any.
  
També es recullen en l'àmbit d'estudi els tubs fluorescents esgotats. Aquests són recollits mitjançant contenidors especials ubicats en els comerços. La recollida i transport d'aquest tipus de residus és realitzat per empreses autoritzades i el seu tractament el realitzen en la planta que l'empresa VAERSA disposa a Buñol (València). La quantitat de tubs fluorescents recollits i tractats ascendeix a la quantitat de 14.692 kg/any.
  
El municipi de Benissa compta en aquests moments amb un Ecoparc en el qual els particulars poden dipositar els residus generats en les seues activitats domicialiàries i que no poden ser recollits pels serveis municipals de recollida de serveis. En un futur pròxim la Conselleria de Medi Ambient té previst la construcció d'un Ecoparc en el municipi de Benidorn i un altre Ecoparc es construirà per part de l'Ajuntament de Dénia amb l'ajuda d'altres administracions.
  
Per últim, cal esmentar que l'Ajuntament de Benissa té previst la construcció d'un centre de compostatge de restes de jardineria i l'Ajuntament de Dénia està realitzant experiències de compostatge d'algues marines recollides en la neteja de platges.
  
2. Prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus
  
2.1 Proposta de gestió de residus urbans
  
2.1.1 Recollida de residus.
  
La recollida i transport dels residus fins a les plantes de transferència es realitzarà pels municipis respectius, els quals, directament o bé a través de qualsevol de les formes establertes en la Llei de Bases de Règim Local, hauran d'adaptar la recollida a les directrius següents:
  
A) La presentació dels residus es realitzarà mitjançant contenidors tancats que es col·locaran en les voreres. El nombre mínim de contenidors a instal·lar serà el previst en el Pla Nacional de Residus, és a dir, 1 contenidor per cada 500 habitants.
  
B) Els contenidors a instal·lar seran els següents:
  
- Contenidors per a la recollida de residus tot-un.
  
- Contenidors per a recollida selectiva de paper-cartó, vidre, envasos lleugers.
  
C) S'implantarà recollida selectiva d'envasos de matèria orgànica en els productors singulars: hotels, restaurants, mercats, grans superfícies, hospitals, centres educatius, etc. A partir de l'entrada en vigor del Pla, i a partir de l'any 2009 es començarà a implantar un sistema de recollida selectiva de matèria orgànica procedent dels domicilis particulars.
  
D) S'implantarà recollida sel·lectiva d'envasos de paper-cartó i vidre en grans superfícies comercials, hotels, restaurants i altres productors singulars. Aquesta implantació estarà d'acord amb el que estableix el Pla d'envasos de la Comunitat Valenciana (en elaboració en aquests moments).
  
2.1.2 Estacions de transferència.
  
L'estació de transferència de Dénia donarà servei als municipis de la Marina Alta que són els següents:
  
Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benigembla, Benidoleig, Benimeli, Benissa, Calp, Castell de Castells, Dénia, Gata de Gorgos, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, el Poble Nou de Benitatxell, els Poblets, Ràfol d'Almúnia, Sagra, Sanet i Negrals, Senija, Teulada, Tormos, Vall d'Alcalà, la Vall de Ebo, Vall de Gallinera, Vall de Laguar, el Verger, Xàbia i Xaló.
  
La població total que servirà aquesta estació de transferència en els anys horitzó, el volum anual de residus i el volum diari de residus que tractarà seran els següents (dades en Tm):
  
Estació de transferència de Dénia
  
Any Població Població Població Producció Producció
  
Horitzó Dret Estacional Total Anual Diària
  
2003 133.490 46.611 180.101 81.928 224
  
2006 137.495 48.009 185.504 83.688 229
  
2009 141.620 49.449 191.069 86.199 236
  
2012 145.868 50.933 196.801 88.563 243
  
2015 150.244 52.461 202.705 91.067 249
  
2020 154.752 54.034 208.786 93.642 257
  
L'estació de transferència de residus de Benidorm donarà servei als municipis de la Marina Baixa i al municipi del Campello. Així doncs, els municipis servits seran els següents:
  
L'Alfàs del Pi, Altea, Beniardà, Benidorm, Benifato, Benimantell, Bolulla, Callosa d'En Sarrià, el Campello, Confrides, Finestrat, Guadalest, La Nucia, Orxeta, Polop, Relleu, Sella, Tàrbena i la Vila Joiosa.
  
En la taula següent es resumeix la població servida i la quantitat de residus tractats en els anys horitzó del Pla Zonal (dades en Tm):
  
Estació de transferència de Benidorm
  
Any Població Població Població Producció Producció
  
Horitzó Dret Estacional Total Anual Diària
  
2003 142.857 93.405 236.261 101.959 279
  
2006 147.143 96.207 243.349 104.149 285
  
2009 151.557 99.093 250.650 107.274 294
  
2012 156.104 102.066 258.169 110.216 302
  
2015 160.787 105.128 265.914 107.711 295
  
2020 165.610 108.281 273.892 119.112 326
  
No obstant això, els municipis la situació dels quals respecte a les infraestructures de tractaments siga més favorable que la corresponent a les estacions de transferència podran transportar directament els residus a les instal·lacions de tractament.
  
En el termini d'un any des de l'aprovació del present Pla Zonal, el titular de les plantes de transferència existents implantarà sistemes per a la percepció de residus voluminosos en les seues instal·lacions, com també de reducció de volum dels esmentats residus per a facilitar la seua càrrega i transport fins a l'abocador controlat de rebuigs.
  
2.1.3 Valorització dels residus
  
Els objectius de valorització de residus es fixen en l'apartat 1.1. d'aquest document.
  
Els residus d'envasos que es generen es valoritzaran d'acord amb el Pla d'Envasos de la Comunitat Valenciana, que té prevista la construcció d'una planta d'envasos lleugers a Benidorm, que donarà servei, entre altres, als municipis integrats en aquest Pla Zonal.
  
Els residus de paper i cartó i vidre arreplegats selectivament i que no inclosos en el Pla d'Envasos seran valoritzats, per empreses especialitzades i autoritzades, en l'àmbit territorial del Pla Zonal o fora d'ell.
  
La Generalitat Valenciana controlarà que es compleixen els objectius de valorització d'envasos i residus de paper-cartó i vidre contingut en el Pla Nacional de Residus Urbans.
  
La matèria orgànica es valoritzarà per a complir amb els objectius fixats en la Directiva Europea d'abocament. La Generalitat Valenciana controlarà que s'aconseguisquen els esmentats objectius.
  
Es proposa que 50.000 tm/any dels residus urbans que es generen en l'àmbit d'aquest Pla Zonal es tracten en la infraestructura de valorització prevista en la Zona XIV del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, per economia d'escala, amb la qual cosa la instal·lació prevista es dissenyarà per a una capacitat de tractament de 125.000 Tm/any. No obstant això, per causes operatives es podrà, en determinats moments, incrementar o disminuir les quantitats a tractar en cadascuna d'aquestes plantes, amb la qual cosa s'incrementa la seguretat del correcte tractament dels residus.
  
2.1.4 Instal·lacions de valorització de matèria orgànica.
  
Es construirà una planta de selecció i compostatge per a la valorització de les diferents fraccions de residus i especialment de la matèria orgànica, la qual tindrà capacitat per a tractar.
  
Matèria orgànica procedent de recollida selectiva: 20.000 Tm/any
  
Residu sòlid urbà tot un: 125.000. Tm/any
  
Residus de jardineria: 5.000 Tm/any
  
La valorització dels residus consistirà en la recuperació dels subproductes presents en el fem (paper, cartó, plàstic, metalls ferris, metalls no ferris) i la fermentació aeròbica de la matèria orgànica per a la fabricació de compost.
  
Es podran adoptar altres tecnologies de valorització de la matèria orgànica i residus, inclosa la valorització energètica, havent de justificar en aquest cas que es tracta de tecnologies ja en funcionament durant més de dos anys en plantes amb una capacitat de tractament similar a la de la present, presentant certificats de les autoritats ambientals competents en el territori d'ubicació de les instal·lacions exemple sobre el programa de vigilància ambiental executat en les esmentades instal·lacions durant els dos últims anys.
  
Es podran admetre, sempre justificadament, solucions que plategen infraestructures de menor capacitat que la indicada, havent de quedar garantit en aquest cas el tractament d'aquests residus en instal·lacions pròximes de zones confrontants, complint-se en qualsevol cas les prescripcions establertes en el present Pla Zonal.
  
El balanç de masses percentual en pes, que haurà de complir la planta de selecció i compostatge de residus és el següent:
  
Nota: Els residus d'envasos es tractaran a la planta d'envasos lleugers de Benidorm
  
La planta de selecció i compostatge constaran dels elements següents per a garantir l'adequada valorització de residus:
  
A) Àrea de control. Estarà formada per control d'accessos a les instal·lacions, bàscula de pesatge de camions amb sistema informatitzat de control de l'entrada-eixida de camions, oficines de control, menjadors per a empleats, laboratoris, aula multifuncional per a visitants, aparcament per vehicles d'operacions de la planta i visitants.
  
B) Àrea de recepció i selecció de subproductes.
  
Les instal·lacions comptaran amb un fossat per a emmagatzematge almenys, la producció de dos dies de residus sòlids urbans tot-un, residus de jardineria i matèria orgànica procedent de la recollida selectiva, sent el fossat per a cadascun dels residus independent.
  
L'àrea de selecció comptarà amb línies específiques per a:
  
1. Manipulació de matèria orgànica procedent de recollida selectiva. Estarà composta com a mínim per:
  
· Alimentador
  
· Obridor de bosses
  
· Tròmel
  
· Transport de rebuig a premsa
  
2. Línies de selecció de residus sòlids urbans tot-un. Formada per:
  
· Alimentador
  
· Selecció de voluminosos
  
· Tròmel
  
· Àrea de selecció amb llocs de selecció per a triar 5 tipus de subproductes.
  
· Electroimants en la línia de matèria orgànica i línia de selecció per a recuperar metalls ferris.
  
· Corrents de Foucault per a la recuperació de metalls no ferris.
  
3. Línies per a trituració de residus de jardineria
  
4. Altres instal·lacions:
  
· Premsa de rebuigs
  
· Premsa de materials ferris
  
· Premsa de subproductes
  
Totes aquestes línies s'ubicaran en nau tancada.
  
C) Àrea de fermentació-maduració de compost.
  
Aquesta àrea es dissenyarà per a què el període de fermentació-maduració del compost siga com a mínim de nou setmanes.
  
Si s'utilitzen tecnologies que disminuïsquen aquestos períodes de fermentació-maduració hauran de justificar-se els nous períodes aportant documentació sobre aquestos períodes en instal·lacions de característiques similars que hagen estat en funcionament almenys durant 2 anys.
  
La fermentació-maduració es realitzarà en naus tancades dotades de sistemes d'extracció d'aire i biofiltre per a desodoritzar l'aire extret o bé en túnels dotats amb biofiltres per desodoritzar l'aire extret.
  
D) Àrea d'afinament.
  
L'àrea d'afinament estarà formada per una nau tancada en l'interior del qual s'ubicarà les línies d'afinament les quals estaran formades per
  
· Tròmel de 12 mm de pas màxim.
  
· Taules densimètriques o semblant.
  
· Filtre de mànegues per a la captació de pols.
  
E) Àrea d'emmagatzematge.
  
Es construirà una àrea d'emmagatzematge amb nau coberta però no tancada que tindrà capacitat per a emmagatzemar la producció de compost de 6 mesos.
  
F) Altres naus d'emmagatzematge.
  
Es construiran naus cobertes i tancades per a l'emmagatzematge de subproductes prèviament a la seua expedició d'una superfície mínima de 1.000 m².
  
G) Altres instal·lacions.
  
A més de les instal·lacions anteriors les infraestructures de tractament es dotaran de xarxa d'abastiment d'aigua, xarxa d'evacuació de pluvials, xarxa de recollida i bassa d'emmagatzematge de lixiviats, subministrament d'energia elèctrica, etc.
  
2.1.5 Instal·lacions d'eliminació de residus
  
Les instal·lacions d'eliminació de residus consistiran en un dipòsit controlat de rebuigs que s'explotarà pel sistema de bales i en el qual també s'abocaran els residus voluminosos procedents de les plantes de transferència de residus.
  
Aquest dipòsit o abocador es dissenyarà per a tractar una quantitat anual d'abocador de 100.000 Tm/any que es correspon amb la quantitat de rebuigs previstos de les instal·lacions de valoració més els residus voluminosos que es trituraran prèviament al seu dipòsit. La capacitat mínima d'abocament serà de 20 anys de producció.
  
Les instal·lacions se construiran d'acord amb el que estableix la Directiva relativa a l'abocador de residus i el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
Les instal·lacions es dotaran d'una xarxa de recollida de lixiviats i una bassa d'emmagatzematge de lixiviats. La bassa tindrà un volum suficient per a emmagatzemar el doble de pluja màxima en 24 hores amb un període de retorn de 100 anys caigut sobre la superfície de l'abocador.
  
L'abocador disposarà d'una xarxa d'intercepció d'aigües de vessament superficial per a minimitzar la producció de lixiviats.
  
2.1.6 Altres consideracions
  
Les instal·lacions d'eliminació (abocador de rebuigs) s'ubicaran obligatòriament en alguna de les zones aptes delimitades en els plans d'ordenació. A fi de minimitzar els costos de transport dels rebuigs se considera convenient que la planta de selecció i compostatge i l'abocador de rebuigs s'ubiquen junts.
  
2.2 Proposta de gestió de residus inerts
  
2.2.1 Consideracions generals
  
Els municipis inclosos en aquest Pla Zonal hauran de regular mitjançant ordenances municipals els sistemes de presentació en els seus termes municipals i les condicions de transport dels esmentats residus en els seus respectius termes municipals.
  
Els contenidors de residus d'obra hauran de disposar de sistema per a evitar que els particulars dipositen incontroladament residus no pertanyents a la categoria d'inerts i runes d'obra.
  
El transport dels residus haurà de realitzar-se mitjançant sistemes que permeten el cobriment dels residus i per tant, l'emissió de pols o el vessament de residus durant el seu transport. Aquest transport serà competència dels productors sense perjudici que els ajuntaments puguen oferir un servei de recollida pública.
  
Els Ajuntaments redactaran ordenances que garantisquen l'abocament controlat dels residus d'obres. Aquestes ordenances podran referir-se a la no concessió de cèdules d'habitabilitat de vivendes si el constructor no certifica que els residus d'obra han estat gestionats en un abocador controlat, o bé fixa una taxa a l'atorgament de la llicència d'obra que cobrisca les despeses d'abocament controlat dels residus, fixant-se la taxa en un percentatge del pressupost de les obres projectades.
  
En el tractament d'aquestos residus es prioritzarà la restauració de relleus deteriorats o antigues pedreres mitjançant d'aquests residus i la posterior revegetació de l'àrea.
  
La Conselleria de Medi Ambient i la Conselleria d'Innovació i Competitivitat fomentaran que les explotacions mineres puguen tractar residus d'obra i runes dins de les restauracions parcials de les explotacions mineres.
  
Es fomentarà per part de les administracions públiques la utilització d'aquests tipus de residus per a terraplenaments d'obres públiques finançades amb fons públics.
  
2.2.2 Presentació, recollida i transport dels residus
  
Els constructors o els particulars que realitzen obres en les seus propietats seran els encarregats de recollir i transportar els residus d'obra generats i fins a les instal·lacions de tractament existents.
  
La recollida de residus i el transport d'aquest tipus de residus també podrà realitzar-se per empreses especialitzades o pels propis transportistes de productes per a les obres. En aquest cas el responsable que els residus es tracten en instal·lacions autoritzades serà de les empreses especialitzades o dels transportistes.
  
No podran ubicar-se contenidors de residus d'obra en la via pública si aquestos no estan dotats de sistemes que hi eviten el dipòsit incontrolat de residus.
  
Els particulars i empreses podran transportar un màxim de 2 metres cúbics per dia als ecoparcs. Les empreses que utilitzen els ecoparcs per a la gestió de residus inerts hauran de pagar una taxa que fixarà l'explotador de les instal·lacions.
  
Els vehicles de transport de residus d'obra i runes hauran de ser de caixa coberta o bé dotar-se de sistemes per a evitar l'emissió de pols a l'atmosfera o el vessament de residus durant el seu transport.
  
2.2.3 Infraestructures generals d'eliminació de runes i residus de runes.
  
Es construiran com a mínim dues grans infraestructures d'eliminació de residus d'obra i runes de 200.000 T/any de capacitat cada una amb la qual cosa la capacitat total serà de 400.000 T/any. Aquestes infraestructures s'ubicaran de manera que una presta servei a la Marina Alta (Cantera de Teulada) i altra a la Marina Baixa i al Campello (Cantera de la Vila Joiosa).
  
Les dues instal·lacions seran semblants i constaran dels elements bàsics següents:
  
A) Àrea de control
  
Constarà del control d'accessos, bàscula amb sistema informàtic de control de pesatge de camions, oficines, serveis sanitaris, menjadors, aparcament de vehicles, etc.
  
B) Àrea de trituració de residus
  
La infraestructura es dotarà d'una instal·lació de picada trituració de residus dotada de molins de distintes dimensions i tota la instal·lació dotada de sistemes de captació de pols per via humida i eixuta. Aquestes instal·lacions podran ser a l'aire lliure o en nau tancada.
  
La planta de picada trituració permetrà augmentar la densitat dels residus en el vas d'abocament i la seua reutilització en farciments d'obres públiques.
  
Es disposarà d'una àrea per al maneig de residus voluminosos procedents d'obres de demolició.
  
C) Vas d'abocament.
  
El vas d'abocament se condicionarà d'acord amb el que estableix la Directiva 1999/811-CE, del Consell de 26 d'abril de 1999, relativa a l'abocament de residus.
  
La instal·lació es dotarà de la maquinària de compactació i extensió de runes per a incrementar la densitat dels residus.
  
D) Altres instal·lacions.
  
A més de les instal·lacions es dotaran de tanca perimetral, sistema d'intercepció d'aigües de vessament superficial, evacuació de pluvials, sistema de captació i emmagatzematge de lixiviats. La bassa de lixiviats tindrà un volum suficient per a arreplegar el doble del volum d'aigua que pot ploure sobre el vas d'abocament segons la pluja màxima en 24 hores amb període de retorn de 100 anys.
  
Les empreses que utilitzen aquestes instal·lacions hauran de satisfer les taxes fixades per l'empresa explotadora i autoritzades per l'administració de la qual depenguen, llevat que el municipi haja instaurat una taxa a l'atorgament de la llicència d'obres per a cobrir les despeses d'abocament d'aquest tipus de residus.
  
A més d'aquestes instal·lacions mínimes podran construir-se en la zona altres instal·lacions de tractament de residus sòlids inerts que, preferentment s'ubicaran en pedreres i relleus deteriorats i també en terrenys aptes per aquest tipus d'instal·lacions, segons els criteris establerts en el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
2.3 Proposta de gestió de Residus Singulars
  
2.3.1 Definició
  
S'inclouen els següents tipus de residus, dins dels considerats singulars:
  
· Piles
  
· Tubs Fluorescents
  
· Electrodomèstics de línia marró
  
· Electrodomèstics de línia blanca
  
· Voluminosos (mobles i efectes)
  
· Animals morts
  
2.3.2 Instal·lacions de recollida
  
Els Ajuntaments podran establir sistemes de recollida de residus voluminosos (mobles i efectes) i animals morts. En aquests casos els Ajuntaments i l'agrupació d'ells disposaran d'un servei d'informació per a indicar als particulars els serveis disponibles per aquest fi, mantenint acords amb empreses o administracions a l'objecte de tractar adequadament aquests residus.
  
Els productors dels residus singulars seran els encarregats de recollir i transportar els residus generats fins als sistemes de recollida o instal·lacions de tractament existents. Aquest tipus de residus s'haurà de dipositar en els ecoparcs o punts verds previstos en l'àmbit del Pla Zonal.
  
Se construirà un ecoparc o punt verd per a cada municipi. En total es preveu la construcció de 52 ecoparcs. Els distints tipus d'ecoparc es diferenciaran en les infraestructures de recollida disponibles per a poder donar servei a la població establerta i les característiques de les quals són les següents:
  
En els ecoparcs s'haurà de supervisar que no es diposite cap residu distint dels autoritzats i que cada residu es diposite en el seu lloc corresponent.
  
En els ecoparcs (tipus D) podran dipositar residus tant els particulars com els no particulars, i en els punts verds (tipus A, B i C) solament podran dipositar residus els particulars. Les empreses que utilitzen els ecoparcs per a l'abocament de residus hauran d'abonar una taxa fixada per l'administració titular de l'ecoparc.
  
Els particulars i empreses podran transportar un màxim de 2 metres cúbics dia als ecoparcs.
  
Els residus recollits en l'ecoparc es distribuiran en funció de la seua composició, els mobles i matalassos es destinaran a la planta de valorització de matèria orgànica, on seran triturats i duts a abocador. La resta de voluminosos es destinaran a recuperació dels seus components i posteriorment a abocador. Els residus perillosos seran recollits per un gestor autoritzat per al seu transport i tractament.
  
2.3.3 Ecoparcs del tipus D
  
A) Àrea de control
  
Constarà del control d'accessos, bàscula amb sistema informàtic de control de pesatge per a residus de no particulars, oficines, serveis sanitaris, aparcament de vehicles, etc.
  
B) Àrea d'abocament
  
Estarà composta per diferents contenidors amb característiques en funció del residu dipositat. En cada contenidor es dipositarà un tipus de residus i s'indicarà clarament què tipus de residu és.
  
C) Altres instal·lacions
  
A més les instal·lacions es dotaran de tanca perimetral, sistema d'intercepció d'aigües de vessament superficial, evacuació de pluvials, sistema de captació i emmagatzematge de lixiviats.
  
2.4 Model econòmic.
  
Els projecte de gestió de residus tant d'iniciativa pública com d'iniciativa privada hauran d'incloure els estudis i compromisos econòmics financers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions a realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingirà clarament dos apartats:
  
A) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
B) Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions, la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquestos supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixarà el cànon per tona a cobrar per la gestió de cadascun dels residus. En el càlcul del dit cànon es tindrà en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura.
  
Així mateix, s'establirà el càlcul del corresponent cànon, per als supòsits que el cost de la inversió en les instal·lacions es finance amb el fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25, el 50, el 70 o el 85 per cent del total de la inversió.
  
2.5 Condicions a complir per les entitats supramunicipals per garantir l'eficàcia de la seua actuació en l'execució del pla zonal.
  
Els municipis que es troben integrats en les àrees de gestió del Pla Zonal XV podran agrupar-se en Consorcis o Mancomunitats per a l'execució del Pla Zonal de conformitat amb el que estableix la Llei 10/2000, de Residus, de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix la legislació de règim local.
  
L'entitat supramunicipal que se constituïsca actuarà com a administració competent per a la tramitació i adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
El Consorci o Mancomunitat que es constituïsca haurà d'estar integrada per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla Zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació del padró municipal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució.
  
En tot cas haurà de restar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla Zonal.
  
El Consorci o Mancomunitat que se constituïsca haurà de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla Zonal i haurà d'estar constituït abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla Zonal.
  
El Consorci o Mancomunitat tindrà com a finalitat l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla Zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000 de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
Per als residus urbans, el Consorci o Mancomunitat que se constituïsca per a l'àrea de gestió, una única taxa que serà calculada a partir dels costos de construcció i explotació de totes les instal·lacions de valorització i eliminació previstes en l'àrea de gestió.
  
Condicions que ha de reunir el Consorci:
  
El Consorci que se constituïsca podrà ser integrat, a més de, pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla Zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial d'Alacant.
  
Els seus Estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que estableix en aquest Pla Zonal, com també les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
Condicions que ha de reunir la Mancomunitat:
  
La Mancomunitat que se constituïsca únicament podrà estar integrada pels municipis compresos en l'àmbit territorial del Pla Zonal.
  
Els seus Estatuts establiran els seus fins, de conformitat amb el que estableix aquest Pla Zonal, com també el seu règim orgànic, funcional i econòmic financer.
  
En tot cas el contingut mínim dels seus estatuts serà el que determini l'article 36 del Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de les Disposicions Legals Vigents en matèria de Règim Local.
  
El seu règim jurídic serà el que determine la legislació de règim local, i en especial l'article 44 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les Bases de Règim Local; els articles 35 a 38 del Reial Decret Legislatiu 781/1986, de 18 d'abril, pel qual s'aprova el text refós de les Disposicions Legals Vigents en matèria de Règim Local i disposicions concordants.
  
2.6 Termini d'execució del pla
  
El termini d'execució del pla engloba la construcció i explotació de les infraestructures de valorització i eliminació, i la clausura i postclausura del dipòsit controlat. Les empreses que presenten projectes de gestió hauran d'elaborar un calendari d'actuacions, que haurà de garantir l'òptima implantació de les operacions de gestió definides en el Pla Zonal. A nivell orientatiu s'estableix el calendari que s'indica a continuació:
  
1. Construcció
  
- 1º La construcció del dipòsit controlat (abocador de rebuigs) en el termini d'1 any.
  
- 2º La construcció de la planta de selecció i compostatge, en el termini d'1 any i mig.
  
- 3º Instal·lació de sistemes de recepció, reducció de volum, per a facilitar la càrrega i transport de residus voluminosos en les estacions de transferència en el termini d'1 any.
  
2. Explotació
  
- L'explotació de les anteriors infraestructures es perllongarà per un període de 20 anys.
  
3. Clausura i postclausura del dipòsit controlat
  
- D'acord amb la Directiva 1999/31/CE relativa a l'abocament de residus, després de l'explotació del dipòsit controlat, s'haurà de clausurar i garantir el seu control i vigilància en un termini mínim de 30 anys.
  
2.7 Mesures de compensació
  
A continuació s'exposen les opcions a escollir, que es podran presentar en el projecte de gestió pel que fa a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal del qual s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
A) Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
B) Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 100 PTA. o més per tona de residus tractats en la planta de valorització.
  
- 200 PTA. o més per tona de residus eliminats en el dipòsit controlat.
  
- 5.000.000 PTA. o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
C) Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verds dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees forestals del terme municipal que hagen sofert un incendi.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 Local.
  
D) Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla Zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions civils per explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
E) Qualsevol altra mesura que comporte una millora ambiental en els municipis de la zona.
  
2.8. Mesures d'àmbit municipal
  
2.8.1 Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals s'hauran adaptar a les prescripcions i objectius del Pla Zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
· La minimització de la producció de residus.
  
· La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
· La correcta gestió dels residus inerts.
  
A continuació s'enumeren les principals condicions que s'hauran d'incloure en les ordenances municipals:
  
· Condicions relacionades amb els contenidors i horaris:
  
- L'entitat local establirà, en concordança amb el consorci, mancomunitat o associació que se cree, l'horari i la freqüència per a la recollida dels contenidors.
  
- Es requeriran als usuaris les següents especificacions:
  
· Els contenidors s'utilitzaran adequadament dins de l'horari establert, dipositant els residus en bosses ben tancades, i tancant igualment els contenidors després d'usar-los.
  
· No s'obstaculitzarà la càrrega, el buidatge o el trasllat dels contenidors. Per això, s'haurà d'impedir que els ciutadans dipositen les bosses en el sòl, en compte de dins dels contenidors.
  
· No es desplaçaran els contenidors de la ubicació donada per l'ajuntament.
  
· No es produiran danys als contenidors (adhesius o cartells, fer pintades o inscripcions, etc.). L'ajuntament imputarà als responsables el cost del contenidor o contenidors, a més d'imposar la sanció corresponent.
  
· Condicions relacionades amb la minimització de la producció de residus
  
- S'establiran exigències ambientals en la concessió de llicències municipals per a noves empreses que vulguen establir-se en el municipi. En aquest punt els Ajuntaments hauran d'exigir una sèrie de condicions d'obligat compliment a aquelles activitats de nova creació que generen residus. Aquestes condicions se centraran en les següents condicions:
  
· Utilització de la millor tecnologia disponible per a la reducció de la producció de residus i per a la reducció de la seua perillositat.
  
· Garanties sobre la valorització dels residus generats per l'activitat.
  
· Disseny dels productes manufacturats de tal manera que faciliten la recuperació dels subproductes i la valorització de les matèries que contenen quan fora d'ús.
  
· Recollida selectiva de matèria orgànica, paper-cartó, vidre i envasos lleugers:
  
- Se consideraran dues modalitats:
  
· Obligatòria: Per als generadors singulars. En el cas dels comerços que generen caixes de cartó s'haurà de doblegar i lligar dins d'aquestes caixes abans de la recollida.
  
· Voluntària: Extensiva per als veïns. La seua recollida es realitzarà en contenidors comunitaris.
  
- S'haurà de prohibir:
  
· El dipòsit de materials en contenidors que no corresponguen a allò que s'especifique.
  
· La recollida de la fracció dipositada en aquestos contenidors per part de personal alié a l'empresa de recollida.
  
2.8.2 Promoció i educació ambiental.
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió municipal de residus, és imprescindible la participació dels ciutadans i dels agents socials implicats. Per a això, l'ens mancomunat, amb la col·laboració dels municipis, ha d'impulsar la realització d'una campanya de conscienciació social destinada no sols a donar informació sinó també a promoure l'educació mediambiental en els municipis.
  
2.8.2.1 Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Els objectius de la campanya de conscienciació social seran els següents:
  
· Aconseguir que els ciutadans entenguen la problemàtica dels residus i coneguen els diferents factors implicats (aspecte cognoscitiu).
  
· Crear consciència en els ciutadans sobre l'impacte ambiental d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més correcte, encara que aquest exigisca un major esforç (aspecte emocional).
  
· Conscienciar sobre les implicacions ambientals de la compra i l'ús de qualsevol producte o servei.
  
· Donar a conèixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què deuen i poden fer).
  
· Aconseguir que els ciutadans aprenguen a distingir els diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus perillosos, i la manera en la qual l'han de lliurar als sistemes de recollida selectiva.
  
· Canviar els hàbits quotidians, (en un percentatge bastant significatiu) dels ciutadans, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un sol ús, etc.), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
· Incentivar l'ús i consum de productes de menor impacte ambiental o procedents del reciclatge.
  
· Aconseguir que els distribuïdors i venedors tinguen l'incentiu i la sensibilitat per a participar activament en el model de gestió, mirar d'oferir als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o reciclables...) i afavorir la compra de productes reciclats i d'ecobalanç positiu.
  
· Proporcionar als diferents agents socials un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre les diverses condicions que afecten al Pla Zonal de Residus, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
· Coordinar la participació en la recollida selectiva segons les característiques locals de cada municipi.
  
Aquests objectius generals de la campanya de conscienciació hauran d'ajudar a assolir els objectius quantitatius del Pla Zonal de Residus.
  
2.8.2.2 Planificació cronològica de la campanya
  
En funció de la seua distribució en el temps, s'han de desenvolupar dos tipus d'elements de comunicació:
  
· Comuns i simultanis, per a tot el territori en el qual s'aplicarà el Pla de Gestió de Residus. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment i són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), les inauguracions de les instal·lacions de tractament, la presentació oficial del Pla de Gestió, les exposicions, etc.
  
· Específics per als municipis, de manera que cada municipi els distribuïsca en funció de la seua planificació cronològica. Corresponen a la fase de posada en marxa del programa en el municipi. Aquestos elements són principalment: la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), les visites porta a porta, etc.
  
La campanya tindrà tres fases ben diferenciades: inicial, de posada en marxa, i de seguiment; (cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents).
  
· Fase Inicial:
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Donada la importància que els ciutadans coneguen la gestió dels residus sòlids urbans i la recollida selectiva, es crearà una sèrie d'actuacions de comunicació general per a què termes com "residus", "recollida selectiva", "reciclatge", etc., passen a formar part de les inquietuds i preocupacions de la major part de la població. Al mateix temps, aquesta actuació contribuirà a crear una certa expectativa per a la posada en marxa del nou sistema de recollida i gestió.
  
Per aquesta campanya, s'utilitzaran diversos elements de comunicació com:
  
- Articles de premsa
  
- Realització d'un vídeo sobre el Pla de Gestió en general
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic
  
- Exposicions en les instal·lacions de gestió que s'inauguren i jornades de portes obertes
  
- Sessions informatives per associacions i col·lectius específics; particularment per a aquells que hauran de participar en la recollida porta a porta.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars.
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització.
  
- Preparació del voluntariat que realitzarà les visites "porta a porta" en la següent fase de la campanya.
  
- Realització d'enquestes per a conèixer l'opinió dels ciutadans en condicions com la consciència mediambiental, el nivell de coneixement de la recollida selectiva, la imatge de l'actual sistema de recollida, el grau de predisposició a participar en la recollida selectiva i les motivacions més importants, per a trobar arguments de pes sobre els que fonamentar la campanya. Aquestes enquestes, a més de permetre conèixer el nivell de sensibilització dels ciutadans i les seues preocupacions en aquest àmbit, faran una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència dels ciutadans enquestats.
  
La campanya de comunicació s'adreçarà a tots els ciutadans, però n'hi haurà elements concrets per determinats grups o col·lectius que, donades les característiques, es faran mitjançant canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre d'altres.
  
· Posada en marxa de la campanya
  
La posada en marxa de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que s'ha de coordinar amb la posada en marxa del sistema de recollida de residus. Per aquest motiu, els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als ajuntaments, de manera que cadascun els distribuïsca a la població uns dies abans de la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben:
  
- Enviament d'una carta conjunta de la Conselleria de Medi Ambient i de les autoritats locals, demanant la participació ciutadana i informant del dia que començarà a funcionar el nou sistema de recollida.
  
- Visites porta a porta (amb voluntaris ben preparats).
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
- Reunions o visites informatives a comerços, mercats, escoles, bars i restaurants.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció.
  
També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa (per exemple, a través de les ràdios municipals).
  
· Seguiment
  
Aquesta és, sense dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la segregació en origen i la participació per part dels ciutadans i col·lectius. Els propòsits que persegueix aquesta fase s'indiquen a continuació:
  
- Augmentar la participació
  
- Millorar la qualitat dels materials segregats
  
- Evitar la desmotivació dels ciutadans, passada la primera fase de la campanya.
  
Durant aquesta fase, a més de la informació als ciutadans, s'hauran de continuar:
  
- Els contactes directes amb els mitjans de comunicació.
  
- Les accions recordatòries dels materials sol·licitats als punts de lliurament.
  
- Els programes d'educació a les escoles amb l'organització de tallers de reciclatge, de compostatge, jornades sobre ecologia, etc.
  
- Les enquestes als ciutadans per a conèixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el servei.
  
2.9 Criteris per al desenvolupament dels projectes de gestió
  
Els projectes de gestió es presentaran una vegada constituït -Consorci-Mancomunitat de municipis que integren l'àmbit de l'àrea de gestió corresponent. Els projectes de gestió es podran presentar per la iniciativa pública o privada. En desenvolupament d'aquest Pla zonal es podran presentar els següents Projectes de Gestió de residus per a les àrees de gestió:
  
· Projecte de gestió de residus sòlids urbans, residus verds o de jardineria, residus voluminosos i residus perillosos d'origen domèstic. Aquest projecte inclourà:
  
- La planta de selecció i compostatge, descrita en l'apartat 2.1.4 d'aquest document.
  
- El dipòsit controlat (abocador de rebuigs) descrit en l'apartat 2.1.5 d'aquest document.
  
- La xarxa d'ecoparcs contemplada en el punt 2.3.2 i 2.3.3 d'aquest document, com també la gestió dels residus recollits en aquestes instal·lacions.
  
· Projecte de gestió de residus de construcció i demolició. Aquest projecte inclourà:
  
- La construcció dels dipòsits controlats de residus inerts descrits en l'apartat 2.2.3 d'aquest document.
  
· Altres projectes de gestió de residus que les administracions competents consideren necessari.
  
Els projectes de gestió que desenvolupen el pla zonal corresponent, contindran com a mínim:
  
a) L'àmbit territorial i la categoria o tipus de residu que constitueix el seu objecte, sempre en referència a l'àrea de gestió corresponent.
  
La delimitació territorial no podrà incloure del seu àmbit territorial àrees que dins de la mateixa zona, establerta pel pla zonal, no tinguen entitat suficient per a constituir un àmbit de gestió propi del residu objecte del projecte.
  
b) La localització de les infraestructures amb un grau de detall 1/5.000, en cas de ser necessària la construcció d'aquestes.
  
c) Avantprojecte de les instal·lacions on es defineixen les dimensions i característiques de les infraestructures, obres i instal·lacions necessàries per a l'execució del projecte de gestió.
  
d) Pla de gestió-explotació de les instal·lacions.
  
e) El calendari d'execució de les infraestructures i instal·lacions i el termini en què finalitzaran les obres i es posarà en funcionament el servei de gestió de residus.
  
f) S'establirà el termini de duració de la gestió del servei.
  
g) En el cas d'infraestructures de valorització i eliminació de residus es requerirà un estudi en detall de l'emplaçament en què es realitzaran els sondeigs, assaigs i treballs de camp necessaris per a determinar:
  
· Permeabilitat del terreny
  
· Estabilitat de talussos
  
· Problemes d'expansivitat
  
· Agressivitat química del sòl
  
· Nivell freàtic i hidrogeologia
  
Aquests paràmetres hauran de complir amb els criteris establerts en el PIR i en la Directiva 31/99 per a ubicació d'abocadors.
  
h) Estudi econòmic financer i càlcul de la Taxa de tractament per a cobrir l'amortització de les instal·lacions i despeses d'explotació del servei i fórmula per a la seua actualització en els diferents anys.
  
i) Criteris per al control de funcionament i qualitat de les instal·lacions.
  
j) Aquellas altres que vinguen establertes per una norma de rang superior.
  
El Pla de Gestió-Explotació de les instal·lacions en els Projectes de Gestió, que inclourà, almenys:
  
1. Les tècniques de valorització i eliminació de residus.
  
2. Justificació del compliment dels objectius de valorització i eliminació de conformitat amb el que estableix l'apartat 1.1.6. del present pla zonal.
  
3. Els compromisos assumits, distingint entre aquells que siguen mínims i imprescindibles i aquells altres de millora o complementaris.
  
4. La constitució de garanties conforme a la Llei 13/1995 de 18 de maig, de Contractes de les Administracions Públiques.
  
5. La forma de prestació del servei o serveis inclosos en el pla de gestió.
  
6. Els estudis i compromisos econòmic financers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions a realitzar. Tots els costos de les obres, instal·lacions, explotació i qualsevol altre derivat de la seua construcció o gestió seran a càrrec de l'adjudicatari del pla de gestió.
  
7. Termini, forma i condicions en què, si és el cas, revertiran les instal·lacions i els terrenys a l'administració.
  
8. Organigrama general del personal que gestionarà les plantes.
  
9. Descripció de la maquinària, vehicles i altres mitjans auxiliars que seran destinats a l'explotació.
  
10. Pla de manteniment d'instal·lacions i equips.
  
11. Consums previstos d'energia, aigua i altres reactius o materials.
  
12. Els projectes de gestió que valoritzen la matèria orgànica i obtinguen compost hauran d'incloure també un pla de qualitat del producte, on s'indique la quantitat de compost a mostrejar i les analítiques a realitzar. A més haurà d'incloure un sistema de control de l'etiquetatge del compost.
  
L'Avantprojecte de les instal·lacions contindrà:
  
· Memòria: Descripció del projecte i dels principals elements que formen la planta.
  
- Dimensionament del procés
  
- Diagrames generals del procés
  
- Balanços de masses i energia, si és procedent
  
- Marques, tipus i diferents característiques dels equips i maquinària mòbil o fixa
  
- Plànol d'obres
  
· Plànols: plànols generals, de conjunt, de situació i de detall, estructurals i mecànics, suficients i necessaris perquè l'obra reste perfectament definida i que no puga donar lloc a equívocs.
  
· plec de condicions tècniques: Descripció de les obres i relació de prescripcions.
  
Especificacions dels equips.
  
· Pressupost: se confeccionaran incloent totes les partides necessàries per a l'execució d'obres.
  
· Estudi d'Impacte Ambiental, el contingut del qual s'ajustarà a la Llei Valenciana d'Impacte Ambiental i Reglament que la desenvolupa.
  
· Pla de qualitat: s'elaborarà un pla de qualitat per a l'execució dels treballs, que inclourà l'elecció del laboratori especialitzat, on s'indique la metodologia emprada, com també els assaigs i controls que es faran durant la fase d'execució de les obres.
  
L'estudi Econòmic Financer del Projecte de Gestió contindrà:
  
1. Capacitat de la planta segons l'avantprojecte d'execució
  
2. Rendiment de les infraestructures i maquinària
  
3. Cost de reparacions i manteniment previst de l'obra civil, separat per anys de vida útil
  
4. Cost de reparacions i manteniment previst de les instal·lacions mecàniques separats per anys de vida útil
  
5. Cost de personal d'explotació
  
6. Cost de subministraments d'operació (aigua, electricitat, combustibles , telèfon)
  
7. Cost de depuració d'efluents
  
8. Bonificació per venda de materials i/o electricitat
  
9. Interessos de finançament, termini d'amortització i cost de l'amortització.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4139, del 30-11-2001 (2001/11452)

ORDEN de 12 de noviembre de 2001, del conseller de Medio Ambiente, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de la Zona XV.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2001/11/12/(2)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4139

Fecha DOGV
:   30-11-2001

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2001/11452

CVE


Fecha del documento
:   12-11-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [La Marina Alta](javascript:void(0))
    * [La Marina Baixa](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [residuo](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))

ORDEN de 12 de noviembre de 2001, del conseller de Medio Ambiente, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de la Zona XV. [2001/X11452]
  
El Título II de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana regula la planificación, competencia de la Generalitat, cuyo objetivo es coordinar la actuación de las diferentes administraciones públicas en aras a una adecuada gestión de los residuos.
  
En el ámbito autonómico se prevén dos tipos de planes, el Plan Integral de Residuos y los planes zonales, ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares, mediante los cuales se distribuyen en el territorio de la Comunidad Autónoma el conjunto de instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los planes zonales se constituyen como instrumentos de desarrollo y mejora del Plan Integral de Residuos, son documentos detallados que adaptarán las previsiones de éste a cada zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan Integral que no tengan carácter vinculante o normativo.
  
Mediante ambos planes autonómicos la Generalitat garantiza una adecuada dirección de la gestión de residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
La documentación del Plan Zonal está constituida por un documento de información que incluye una memoria informativa, un análisis y un diagnóstico, y un documento de ordenación constituido por la memoria justificativa, las prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos y los planos de ordenación.
  
Habiéndose elaborado por la Conselleria de Medio Ambiente el Plan de la Zona XV, de conformidad con el procedimiento de aprobación previsto en el artículo 31 de la Ley de Residuos de la Comunidad Valenciana, ha sido sometido a información pública por plazo de un mes, y, simultáneamente, se han solicitado los informes de los ayuntamientos de los municipios incluidos en la zona y de aquellas administraciones sectoriales que pudieran resultar afectadas por el plan.
  
Asimismo, el plan ha sido sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental regulado por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana, siendo objeto de declaración de impacto ambiental favorable por resolución de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio de fecha 8 de noviembre de 2001.
  
Visto el resultado de la información pública y las alegaciones presentadas, así como los informes emitidos por los ayuntamientos de los municipios incluidos en la correspondiente zona y por los órganos de la administración sectorial interesada, se han introducido en el Plan todas las mejoras que resultan del mencionado trámite, de los informes presentados y de la declaración de impacto ambiental.
  
De acuerdo con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, corresponde al conseller competente en medio ambiente la aprobación del plan zonal mediante orden. Se publica íntegramente, por su carácter vinculante, el Documento de Ordenación del Plan.
  
Las competencias en la materia se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente por el Decreto 7/2000, de 22 de mayo, del presidente de la Generalitat Valenciana. El Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, configura a ésta como el máximo órgano encargado de la dirección y ejecución de la política del Gobierno Valenciano en materia de medio ambiente, correspondiendo a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental, entre otras funciones, la coordinación y planificación en materia de gestión de residuos.
  
En virtud de cuanto antecede, a propuesta de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental, de conformidad con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana,
  
ORDENO
  
Aprobar el Plan Zonal de residuos de la Zona XV, que se incorpora como anexo I de la presente orden.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El Plan Zonal de residuos de la Zona XV entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 12 de noviembre de 2001
  
El conseller de Medio Ambiente,
  
FERNANDO MODREGO CABALLERO
  
ANEXO I
  
PLAN ZONAL DE RESIDUOS DE LA ZONA XV
  
Índice
  
1. Memoria justificativa
  
1.1 Ámbito y objetivos
  
1.2 Análisis territorial de los emplazamientos
  
1.2.1 Centro de gravedad de la producción
  
1.2.2 Suelos aptos
  
1.2.3 Condicionantes del transporte
  
1.2.4 Análisis del planeamiento municipal
  
1.2.5 Zonas protegidas
  
1.2.6 Localización de huecos y áreas degradadas
  
1.3 Análisis y diagnóstico de la situación actual
  
2. Prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos
  
2.1 Propuesta de gestión de residuos urbanos
  
2.1.1 Recogida de residuos
  
2.1.2 Estaciones de transferencia
  
2.1.3 Valorización de los residuos
  
2.1.4 Instalaciones de valorización de materia orgánica
  
2.1.5 Instalaciones de eliminación de residuos
  
2.1.6 Otras consideraciones
  
2.2 Propuesta de gestión de residuos inertes
  
2.2.1 Consideraciones generales
  
2.2.2 Presentación, recogida y transporte de los residuos
  
2.2.3 Infraestructuras generales de eliminación de escombros y residuos de escombros
  
2.3 Propuesta de gestión de Residuos Singulares
  
2.3.1 Definición
  
2.3.2 Instalaciones de recogida
  
2.3.3 Ecoparques del tipo D
  
2.4 Modelo económico
  
2.5 Condiciones a cumplir por las entidades supramunicipales para garantizar la eficacia de su actuación en la ejecución del plan zonal
  
2.6 Plazo de ejecución del plan
  
2.7 Medidas de compensación
  
2.8 Medidas de ámbito municipal
  
2.8.1 Ordenanzas municipales
  
2.8.2 Promoción y educación ambiental
  
2.9 Criterios para el desarrollo de los proyectos de gestión
  
1. Memoria justificativa
  
1.1 Ámbito y objetivos
  
El presente Plan Zonal se redacta de acuerdo con la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana y al Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana. Como legislación supletoria se ha tenido en cuenta la Ley 10/98 de 21 de abril, de residuos, la ley 11/97 de envases y residuos de envases y el Plan Nacional de Residuos Urbanos y el Plan Nacional de Residuos de la Construcción y Demolición.
  
El Plan Zonal es de aplicación a los municipios que integran las comarcas de la Marina Alta y la Marina Baja, y que corresponden a la Zona XV del PIR. Se ha incluido además en el ámbito del Plan el municipio de El Campello perteneciente a la comarca de L'Alacantí, debido a la escasez de suelos ambientalmente aptos para la ubicación de infraestructuras en el territorio de la Zona XV. Así, en concreto, el ámbito del presente Plan Zonal de Residuos se corresponde con los municipios siguientes:
  
La Marina Alta:
  
- Adsubia - Orba
  
- Alcalalí - Parcent
  
- Beniarbeig - Pedreguer
  
- Benichembla - Pego
  
- Benidoleig - Ráfol de Almunia
  
- Benimeli - Sagra
  
- Benissa - Sanet y Negrals
  
- Benitachell - Senija
  
- Calpe -Setla-Mirarrosa-Miraflor
  
- Castell de Castells - Teulada
  
- Dénia - Tormos
  
- Gata de Gorgos - Vall de Alcalá
  
- Jalón - Vall de Ebo
  
- Jávea - Vall de Gallinera
  
- Lliber - Vall de Laguart
  
- Murla - el Verger
  
- Ondara
  
La Marina Baixa:
  
- Alfàs del Pi - Confrides
  
- Altea - Finestrat
  
- Beniarda - Nucía (La)
  
- Benidorm - Orcheta
  
- Benifato - Polop
  
- Benimantell - Relleu
  
- Bolulla - Sella
  
- Callosa d'Ensarrià - Tárbena
  
- Guadalest - la Vila Joiosa
  
L'Alacantí
  
- El Campello
  
Los residuos a los que será de aplicación el presente Plan Zonal de residuos serán:
  
A) Residuos sólidos urbanos.
  
Los generados en los domicilios particulares, comercios, oficinas y servicios.
  
Los residuos del grupo I y II generados en las actividades sanitarias y hospitalarias, según lo regulado en el Decreto 240/1994, de 22 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprobó el Reglamento Regulador de la gestión de Residuos Sanitarios.
  
Residuos procedentes de la limpieza de vías públicas, zonas verdes, áreas recreativas y playas.
  
Animales domésticos muertos, muebles y enseres domésticos.
  
Residuos y escombros procedentes de obras menores de construcción y reparación domiciliaria.
  
Se excluyen los vehículos abandonados.
  
B) Otros residuos
  
Residuos y escombros procedentes de obras de nueva construcción, demolición y adecuación de viviendas que no tengan la consideración de obras menores.
  
El Plan se redacta con el fin de promover la minimización, valorización y eliminación segura de los residuos a los que afecta.
  
Los objetivos propuesto por este Plan y que vinculan a todas las administraciones y particulares que intervengan en la gestión de los residuos en el ámbito del presente Plan son los siguientes:
  
Objetivo de minimización de residuos
  
Reducción del 6% en la generación de residuos urbanos totales, expresada en Tm de residuos por habitante y año, de forma que en el año 2002, se mantenga la producción total de residuos en los niveles de 1.996.
  
Reducir a finales de 2009 los residuos biodegradables destinados a vertedero hasta el 50% de la cantidad total de los residuos biodegradables generados en el último año anterior a 1.995.
  
Objetivos de valorización de residuos
  
Porcentaje de reutilización de residuos de envases
  
Producto Porcentaje Canales
  
 medio HORECA\*
  
Aguas envasadas 25 50
  
Bebidas refrescantes 35 80
  
Cerveza 70 80
  
Vino 15 50
  
\*Canal Horeca: Hostelería, restauración y catering.
  
Reciclaje de todos los materiales de los residuos de envases, según los porcentajes establecidos en la Ley 11/1997, de Envases y Residuos de Envases:
  
Año % Mínimo % Máximo
  
 en peso en peso
  
2.001 25 45
  
2.006-2020 50
  
Porcentaje de valorización de los residuos de envases
  
Año % Mínimo % Máximo
  
 en peso en peso
  
2.001 50 65
  
2.006-2020 70
  
Porcentaje de reciclaje de cada tipo de material de envasado (papel cartón, plástico, vidrio, metales férreos y metales no férreos)
  
Año % Mínimo en peso
  
2.001 15
  
2.006-2020 20
  
Porcentaje de reciclaje para cada material de los residuos urbanos
  
Material Año % Reciclaje Cantidad
  
 (Tm/año)
  
PAPEL -CARTÓN 2.001 60 22.800
  
 2.006-2020 75 23.700
  
PLÁSTICO 2.001 25 4.900
  
 2.006-2020 40 8.250
  
VIDRIO 2.001 50 6.200
  
 2.006-2020 75 9.800
  
METALES FÉRREOS 2.001 50 2.650
  
 2.006-2020 90 4.770
  
METALES NO FÉRREOS 2.001 50 885
  
 2.006-2020 90 1.690
  
Objetivos de eliminación de residuos
  
Objetivos de reducción de los residuos orgánicos destinados a vertedero respecto a 1.995
  
Año % Reducción Cantidad
  
 (Tm/año)
  
2.006 75 19.175
  
2.009 50 38.350
  
2.016 25 57.525
  
2.020 25 57.525
  
- Eliminar el vertido incontrolado a finales del año 2006.
  
- Construcción de nuevo vertedero de rechazos con arreglo a los requisitos técnicos contenidos en la Directiva sobre vertido
  
1.2 Análisis territorial de los emplazamientos
  
1.2.1 Centro de gravedad de la producción
  
La población en el ámbito territorial considerado se concentra en la zona costera, por lo tanto la producción de residuos , que se encuentra directamente ligada a la población, se concentra también en la franja costera. En el ámbito planificado se observan dos centros de gravedad de la producción de residuos uno en la comarca de la Marina Alta alrededor del municipio de Dénia y otro en la Marina Baja y El Campello alrededor del municipio de Benidorm.
  
La producción de residuos del ámbito planificado presenta una variación intraanual relacionada con el sector turístico. La producción diaria de residuos se duplica en los momentos de temporada alta turística.
  
1.2.2 Suelos aptos
  
Los suelos aptos para la ubicación de infraestructuras de tratamiento de residuos son los que se muestran en el Plano de Información n°6 de zonas aptas para la ubicación de infraestructuras de tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos y protección del suelo urbano-urbanizable.
  
1.2.3 Condicionantes del transporte
  
Las comarcas de la Marina Alta y la Marina Baja y el Municipio del Campello cuentan con una extensa red de carreteras que comunican los municipios entre sí y con el resto del territorio de las Comunidad Valenciana, España y Europa.
  
Las principales vías de comunicación se concentran en la zona costera, por la cual discurre la autopista A-7 y la carretera nacional N-332.
  
Con el objeto de minimizar el coste de transporte la instalación de tratamiento se ubica en la proximidad del centro de gravedad de producción de la comarca de la Marina Baja y además se utilizan las estaciones de transferencia de residuos ya existentes de Dénia y Benidorm con lo cual el transporte de los residuos desde éstas hasta la instalación de tratamiento se realiza mediante vehículos adecuados que optimizan el transporte reduciendo los costes del transporte
  
1.2.4 Análisis del planeamiento municipal
  
Los municipios del área planificada cuentan con una ordenación territorial municipal de acuerdo con la vigente legislación en la materia.
  
En la zona costera se observa una gran presión urbanística sobre el territorio que se traduce en una faja paralela a la costa y a las principales vías de comunicación en la cual el suelo está clasificado como urbano o urbanizable, por lo que a medio plazo, si se desarrolla la planificación urbanística aprobada se formará una conurbación continúa desde Dénia hasta El Campello, sólo interrumpida por suelos no urbanizables protegidos de elevada calidad ambiental.
  
En los municipios de interior la presión urbanística es mucho menor y en ello predomina el suelo clasificado como urbanizable; el suelo urbano y urbanizable representa una pequeña proporción del territorio municipal.
  
1.2.5 Zonas protegidas
  
El ámbito territorial de ordenación cuenta con la presencia de espacios naturales valiosos que condicionan las posibilidades de actuación. Por su importancia, cabe destacar los del Montgó, la zona húmeda del marjal de Pego-Oliva y el del Peñón de Ifach.
  
Además, en la ubicación de las infraestructuras de tratamiento deberá tenerse en cuenta la propuesta de lugares de interés comunitario realizada por la Conselleria de Medio Ambiente y los lugares ya aprobados por la Unión Europea de acuerdo con el contenido de la Directiva Habitat y su trasposición al Derecho Español.
  
1.2.6. Localización de huecos y áreas degradadas
  
Las áreas degradadas existentes en las comarcas de la Marina Alta, Marina Baixa y el municipio de El Campello con posibilidades de integración en el Plan son las canteras y los vertederos.
  
En la zona estudiada existen dos grandes zonas mineras dedicadas ambas a la explotación de calizas con destino a machaqueo. La primera zona minera se localiza en Adsubia y la segunda en la Garganta del río Teulada.
  
En la cantera de Teulada se está procediendo en estos momentos a redactar un proyecto de restauración que incluye el relleno de los huecos generados mediante residuos sólidos inertes.
  
Además de estas canteras activas existen en la zona también antiguas explotaciones mineras abandonadas entre las que destacan: la cantera de Benidorm, la de Dénia, la de la Vila Joiosa, el actual vertederos de inertes de la Vila Joiosa.
  
Además de estos huecos mineros existen en la zona estudiada áreas degradadas por el vertido incontrolado de residuos. En casi todos los municipios se observan áreas de pequeñas dimensiones junto a caminos o cauces que se utilizan para el vertido de escombros, residuos de obra, enseres domésticos, etc.
  
Todos los municipios de la zona contaban hasta hace poco tiempo de vertederos incontrolados de residuos sólidos urbanos e inertes. Estos vertederos han sido abandonados y en parte clausurados y restaurados a medida que han entrado en funcionamiento nuevas infraestructuras de tratamiento de residuos sólidos urbanos. Entre los vertederos de residuos sólidos urbanos de mayor tamaño cabe destacar los siguientes:
  
· Vertedero del Campello que ha sido clausurado y está en fase de restauración.
  
· Vertedero de Benidorm. Este vertedero está siendo clausurado y restaurado en estos momentos por la Conselleria de Medio Ambiente.
  
· Vertedero de Benitachell, debido a los problemas que generaba esta clausurado en estos momentos.
  
· Vertedero de Calpe. Este vertedero se ubicaba junto a la autopista y en la actualidad está clausurado. Se ha intentado restaurar varias veces pero las fuertes pendientes existentes dificultan las labores de sellado.
  
La Diputación de Alicante y la Conselleria de Medio Ambiente han realizado durante los últimos años una intensa labor de clausura y restauración de vertederos incontrolados existentes en la zona estudiada.
  
1.3 Análisis y diagnóstico de la situación actual
  
Residuos urbanos
  
La producción de residuos urbanos se estima en 177.055 Tm que se tratan en su totalidad en vertederos de dudosa calificación, que no cumplen la totalidad de requisitos necesarios para que se adecue a la vigente Normativa en la materia.
  
Los residuos urbanos y asimilables se recogen, por los servicios municipales o las empresas concesionarias del servicio, con una frecuencia de 3 a 6 días a la semana en los municipios pequeños y diaria en los más grandes.
  
Los residuos se recogen en contenedores de distinto tamaño y características dependiendo de cada municipio. La recogida se realiza en camiones compactadores en los municipios más grandes y en otros camiones más manejables en los municipios pequeños (debido a la trama urbana que imposibilita la utilización de vehículos mas adecuados).Una vez recogidos se transportan a una de las dos plantas de transferencia en funcionamiento actualmente, situadas en Dénia y Benidorm.
  
Los vertederos utilizados para la eliminación son los disponibles en la zona y en otros lugares de la Comunidad Valenciana. El antiguo vertedero de Benidorm utilizado mayoritariamente en la comarca de la Marina Baixa está en estos momentos en fase de clausura y restauración por parte de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
En general, el sistema actual de recogida de los residuos sólidos urbanos se considera adecuado, si bien el tratamiento y eliminación requiere infraestructuras adecuadas localizadas en el ámbito del Plan Zonal.
  
Recogida selectiva
  
Se realiza recogida selectiva de papel cartón y vidrio. En la actualidad no existe implantada recogida selectiva de materia orgánica, ni de envases ligeros.
  
Algunos municipios tienen implantados sistemas de recogida selectiva de aceites de cocinas (Benidorm) y otros residuos específicos.
  
Residuos inertes
  
Los residuos de obras y escombros producidos, que se estiman en 370.344 Tm/año se depositan o eliminan de forma incontrolada o en vertederos con déficits respecto a su adecuación a la vigente normativa en la materia.
  
En la actualidad los Ayuntamientos no realizan la recogida de estos residuos por lo que ésta se realiza por los particulares, empresas constructoras y algunas empresas suministradoras de áridos que ofrecen estos servicios a sus clientes.
  
Al no existir servicio de recogida regular la recogida de este tipo de residuos es realizada según las necesidades del productor, bien por el propio productor o por las empresas que prestan servicios de recogida y tratamiento.
  
Para el tratamiento de estos residuos existen en la Marina Baja dos vertederos de escombros autorizados, en Benidorm y la Vila Joiosa, si bien la Conselleria de Medio Ambiente está procediendo en estos momentos a redactar los proyectos constructivos de dos vertederos controlados de residuos inertes en las comarcas afectadas.
  
Residuos voluminosos
  
La producción de residuos voluminosos, incluyendo residuos de electrodomésticos de línea blanca y línea marrón que se estiman en 4.606 Tm. En estos momentos no hay sistemas implantados en los municipios estudiados de sistemas de recogida y tratamiento de residuos voluminosos. Este tipo de residuos en la actualidad se gestionan de manera similar a los residuos de obra o bien mezclados con otros residuos sólidos urbanos.
  
Residuos singulares
  
La recogida de pilas botón se está realizando mediante pequeños contenedores ubicados en comercios. Estos residuos son recogidos y transportados por empresas autorizadas hasta las instalaciones de tratamiento que la empresa VAERSA dispone en Buñol (Valencia).
  
La cantidad de pilas recogidas y tratadas en las instalaciones de VAERSA de Buñol ascienden a 162 kg/año.
  
También se recogen en el ámbito de estudio los tubos fluorescentes agotados. Estos son recogidos mediante contenedores especiales ubicados en los comercios. La recogida y transporte de este tipo de residuos es realizado por empresas autorizadas y su tratamiento lo realizan en la planta que la empresa VAERSA dispone en Buñol (Valencia). La cantidad de tubos fluorescentes recogidos y tratados asciende a la cantidad de 14.692 kg/año.
  
El municipio de Benissa cuenta en estos momentos con un Ecoparque en el cual los particulares pueden depositar los residuos generados en sus actividades domiciliarias y que no pueden ser recogidos por los servicios municipales de recogida de servicios. En un futuro próximo la Conselleria de Medio Ambiente tiene previsto la construcción de un Ecoparque en el municipio de Benidorm y otro Ecoparque se construirá por parte del Ayuntamiento de Dénia con ayuda de otras administraciones.
  
Por último, cabe citar que el Ayuntamiento de Benissa tiene previsto la construcción de un centro de compostaje de restos de jardinería y el Ayuntamiento de Dénia está realizando experiencias de compostaje de algas marinas recogidas en la limpieza de playas.
  
2. Prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos
  
2.1 Propuesta de gestión de residuos urbanos
  
2.1.1 Recogida de residuos.
  
La recogida y transporte de los residuos hasta las plantas de transferencia se realizará por los municipios respectivos, los cuales, directamente o bien a través de cualquiera de las formas establecidas en la Ley de Bases de Régimen Local, deberán adaptar la recogida a las directrices siguientes:
  
A) La presentación de los residuos se realizará mediante contenedores cerrados que se ubicarán en las aceras. El número mínimo de contenedores a instalar será el previsto en el Plan Nacional de Residuos, es decir, 1 contenedor por cada 500 habitantes
  
B) Los contenedores a instalar serán los siguientes:
  
- Contenedores para recogida de residuos todo-uno.
  
- Contenedores para recogida selectiva de papel-cartón, vidrio, envases ligeros.
  
C) Se implantará recogida selectiva de materia orgánica en los productores singulares: hoteles, restaurantes, mercados, grandes superficies, hospitales, centros educativos, etc. a partir de la entrada en vigor del Plan, y a partir del año 2009 se empezará a implantar un sistema de recogida selectiva de materia orgánica procedente de los domicilios particulares.
  
D) Se implantará recogida selectiva de envases de papel-cartón y vidrio en grandes superficies comerciales, hoteles, restaurante y otros productores singulares. Esta implantación estará de acuerdo con lo establecido en el Plan de envases de la Comunidad Valenciana (en elaboración en estos momentos).
  
2.1.2 Estaciones de transferencia.
  
La estación de transferencia de Dénia dará servicio a los municipios de la Marina Alta que son los siguientes:
  
Adsubia, Alcalalí, Beniarbeig, Benichembla, Benidoleig, Benimeli, Benissa, Poble Nou de Benitaxell, Calp, Castell de Castells, Dénia, Gata de Gorgos, Jalón, Jávea, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Parcent, Pedreguer, Pego, Rafol de Almunia, Sagra, Sanet y Negrals, Senija, Teulada, Tormos, Vall d'Alcalà, Vall de Ebo, Vall de Gallinera, Vall de Laguart, El Verger y Els Poblets.
  
La población total que servirá esta estación de transferencia en los años horizonte, el volumen anual de residuos y el volumen diario de residuos que tratará serán los siguientes (datos en Tm):
  
Estación de transferencia de Dénia
  
Año Población Población Población Producción Producción
  
Horizonte Derecho Estacional Total Anual Diaria
  
2003 133.490 46.611 180.101 81.928 224
  
2006 137.495 48.009 185.504 83.688 229
  
2009 141.620 49.449 191.069 86.199 236
  
2012 145.868 50.933 196.801 88.563 243
  
2015 150.244 52.461 202.705 91.067 249
  
2020 154.752 54.034 208.786 93.642 257
  
La estación de transferencia de residuos de Benidorm dará servicio a los municipios de la Marina Baja y al municipio de El Campello. Así pues los municipios servidos serán los siguientes:
  
L'Alfàs del Pi, Altea, Beniardá, Benidorm, Benifato, Benimantell, Bolulla, Callosa d'En Sarrià, Confrides, Finestrat, Guadalest, La Nucía, Orxeta, Polop, Relleu, Sella, Tárbena, La Vila Joiosa y El Campello.
  
En la tabla siguiente se resume la población servida y la cantidad de residuos tratados en los años horizonte del Plan Zonal (datos en Tm):
  
Estación de transferencia de Benidorm
  
Año Población Población Población Producción Producción
  
Horizonte Derecho Estacional Total Anual Diaria
  
2003 142.857 93.405 236.261 101.959 279
  
2006 147.143 96.207 243.349 104.149 285
  
2009 151.557 99.093 250.650 107.274 294
  
2012 156.104 102.066 258.169 110.216 302
  
2015 160.787 105.128 265.914 107.711 295
  
2020 165.610 108.281 273.892 119.112 326
  
No obstante, los municipios cuya situación respecto a las infraestructuras de tratamientos sea más favorable que la correspondiente a las estaciones de transferencia podrán transportar directamente los residuos a las instalaciones de tratamiento.
  
En el plazo de un año desde la aprobación del presente Plan Zonal, el titular de las plantas de transferencia existentes implantará sistemas para la recepción de residuos voluminosos en sus instalaciones, así como de reducción de volumen de dichos residuos para facilitar su carga y transporte hasta el vertedero controlado de rechazos.
  
2.1.3 Valorización de los residuos.
  
Los objetivos de valorización de residuos se fijan en el apartado 1.1. de este documento.
  
Los residuos de envases que se generen se valorizarán de acuerdo con el Plan de Envases de la Comunidad Valenciana, que tiene prevista la construcción de una planta de envases ligeros en Benidorm, que dará servicio, entre otros, a los municipios integrados en este Plan Zonal.
  
Los residuos de papel y cartón y vidrio recogidos selectivamente y no incluidos en el Plan de Envases serán valorizados, por empresas especializadas y autorizadas, en el ámbito territorial del Plan Zonal o fuera de él.
  
La Generalitat Valenciana controlará que se cumplen los objetivos de valorización de envases y residuos de papel-cartón y vidrio contenido en el Plan Nacional de Residuos Urbanos.
  
La materia orgánica se valorizará para cumplir con los objetivos fijados en la Directiva Europea de vertido. La Generalitat Valenciana controlará que se alcancen dichos objetivos.
  
Se propone que 50.000 tm/año de los residuos urbanos que se generan en el ámbito de este Plan Zonal se traten en la infraestructura de valorización prevista en la Zona XIV del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, por economías de escala, con lo cual la instalación prevista se diseñara para una capacidad de tratamiento de 125.000 Tm/año. No obstante, por causas operativas se podrá, en determinados momentos ,incrementar o disminuir las cantidades a tratar en cada una de estas plantas, con lo que se incrementa la seguridad del correcto tratamiento de los residuos.
  
2.1.4 Instalaciones de valorización de materia orgánica.
  
Se construirá una planta de selección y compostaje para la valorización de las distintas fracciones de residuos y especialmente de la materia orgánica, la cual tendrá capacidad para tratar.
  
Materia orgánica procedente de recogida selectiva: 20.000 Tm/año
  
Residuo sólido urbano todo uno: 125.000. Tm/año
  
Residuos de jardinería: 5.000 Tm/año
  
La valorización de los residuos consistirá en la recuperación de los subproductos presentes en la basura (papel, cartón, plástico, metales férreos, metales no férreos) y la fermentación aeróbica de la materia orgánica para la fabricación de compost.
  
Se podrán adoptar otras tecnologías de valorización de la materia orgánica y residuos, incluida la valorización energética, debiendo en dicho caso justificar que se trata de tecnologías ya en funcionamiento durante más de dos años en plantas con una capacidad de tratamiento similar a la de la presente, presentando certificados de las autoridades ambientales competentes en el territorio de ubicación de las instalaciones ejemplo sobre el programa de vigilancia ambiental ejecutado en dichas instalaciones durante los dos últimos años.
  
Se podrán admitir, siempre justificadamente, soluciones que planteen infraestructuras de menor capacidad que la indicada, debiendo quedar garantizado en este caso el tratamiento de estos residuos en instalaciones próximas de zonas colindantes, cumpliéndose en cualquier caso las prescripciones establecidas en el presente Plan Zonal.
  
El balance de masas porcentual en peso, que deberá cumplir la planta de selección y compostaje de residuos es el siguiente:
  
Nota: Los residuos de envases se tratarán en la planta de envases ligeros de Benidorm
  
La planta de selección y compostaje constarán de los elementos siguientes para garantizar la adecuada valorización de residuos:
  
A) Área de control. Estará formada por control de accesos a las instalaciones, báscula de pesaje de camiones con sistema informatizado de control de la entrada-salida de camiones, oficinas de control, comedores para empleados, laboratorios, aula multifuncional para visitantes, aparca-miento para vehículos de operaciones de la planta y visitantes.
  
B) Área de recepción y selección de subproductos.
  
Las instalaciones contarán con un foso para almacenar al menos, la producción de dos días de residuos sólidos urbanos todo-uno, residuos de jardinería y materia orgánica procedente de la recogida selectiva, siendo el foso para cada uno de los residuos independiente.
  
El área de selección o triaje contará con líneas especificas para:
  
1. Manipulación de materia orgánica procedente de recogida selectiva. Estará compuesta como mínimo por:
  
· Alimentador
  
· Abridor de bolsas.
  
· Tromel
  
· Transporte de rechazo a prensa
  
2. Líneas de triaje de residuos sólidos urbanos todo-uno. Formada por:
  
· Alimentador
  
· Selección de voluminosos
  
· Tromel
  
· Área de selección con puestos de selección para triar 5 tipos de subproductos.
  
· Electroimanes en la línea de materia orgánica y línea de triaje para recuperar metales férreos.
  
· Corrientes de Foucault para recuperación de metales no férreos.
  
3. Líneas para trituración de residuos de jardinería.
  
4. Otras instalaciones:
  
· Prensa de rechazos
  
· Prensa de materiales férricos.
  
· Prensa de subproductos
  
Todas estas líneas se ubicarán en nave cerrada.
  
C) Área de fermentación-maduración de compost.
  
Esta área se diseñará para que el periodo de fermentación-maduración del compost sea como mínimo de nueve semanas.
  
Si se utilizan tecnologías que disminuyan estos períodos de fermentación-maduración deberán justificarse los nuevos períodos aportando documentación sobre estos períodos en instalaciones de características similares que hayan estado en funcionamiento al menos durante 2 años.
  
La fermentación-maduración se realizará en naves cerradas dotadas de sistemas de extracción de aire y biofiltro para desodorizar el aire extraído o bien en túneles dotados con biofiltros para desodorizar el aire extraído.
  
D) Área de afino.
  
El área de afino estará formada por una nave cerrada en cuyo interior se ubicará las líneas de afino las cuales estarán formadas por
  
· Tromel de 12 mm de paso máximo.
  
· Mesas densimétricas o similar.
  
· Filtro de mangas para la captación de polvo.
  
E) Área de almacén.
  
Se construirá un área de almacén con nave cubierta pero no cerrada que tendrá capacidad para almacenar la producción de compost de 6 meses.
  
F) Otras naves de almacenamiento.
  
Se construirán naves cubiertas y cerradas para el almacenamiento de subproductos previo a su expedición de una superficie mínima de 1.000 m².
  
G) Otras instalaciones
  
Además de las instalaciones anteriores las infraestructuras de tratamiento se dotarán de red de abastecimiento de agua, red de evacuación de pluviales, red de recogida y balsa de almacenamiento de lixiviados, suministro de energía eléctrica, etc.
  
2.1.5 Instalaciones de eliminación de residuos.
  
Las instalaciones de eliminación de residuos consistirán en un depósito controlado de rechazos que se explotará por el sistema de balas y en el cual también se verterán los residuos voluminosos procedentes de las plantas de transferencia de residuos
  
Este depósito o vertedero se diseñará para tratar una cantidad anual de vertido de 100.000 Tm/año que se corresponde con la cantidad de rechazos previstos de las instalaciones de valoración más los residuos voluminosos que se triturarán previamente a su depósito. La capacidad mínima de vertido será de 20 años de producción.
  
Las instalaciones se construirán de acuerdo con lo establecido en la Directiva relativa al vertido de residuos y el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Las instalaciones se dotarán de una red de recogida de lixiviados y una balsa de almacenamiento de lixiviados. La balsa tendrá un volumen suficiente para almacenar el doble de la lluvia máxima en 24 horas con un periodo de retorno de 100 años caído sobre la superficie del vertedero.
  
El vertedero dispondrá de una red de intercepción de aguas de escorrentía superficial para minimizar la producción de lixiviados.
  
2.1.6 Otras consideraciones.
  
Las instalaciones de eliminación (vertedero de rechazos) se ubicarán obligatoriamente en alguna de las zonas aptas delimitadas en los planos de ordenación. Al objeto de minimizar los costes de transporte de los rechazos se considera conveniente que la planta de selección y compostaje y el vertedero de rechazos se ubiquen juntas.
  
2.2 Propuesta de gestión de residuos inertes.
  
2.2.1 Consideraciones generales.
  
Los municipios incluidos en este Plan zonal deberán regular mediante ordenanzas municipales los sistemas de presentación de residuos en sus términos municipales y las condiciones de transporte de dichos residuos en sus respectivos términos municipales.
  
Los contenedores de residuos de obra deberán disponer de sistema para evitar que los particulares depositen incontroladamente residuos no pertenecientes a la categoría de inertes y escombros de obra.
  
El transporte de los residuos deberá realizarse mediante sistemas que permiten la cubrición de los residuos y por lo tanto la emisión de polvo o el derrame de residuos durante su transporte. Este transporte será competencia de los productores sin perjuicio de que los Ayuntamientos puedan ofertar un servicio de recogida público.
  
Los Ayuntamientos redactarán ordenanzas que garanticen el vertido controlado de los residuos de obras. Estas ordenanzas podrán referirse a la no concesión de cédulas de habitabilidad de viviendas si el constructor no certifica que los residuos de obra han sido gestionados en un vertedero controlado o bien fijar una tasa al otorgamiento de la licencia de obra que cubra los gastos de vertido controlado de los residuos, fijándose la tasa en un porcentaje del presupuesto de las obras proyectadas.
  
En el tratamiento de estos residuos se priorizará la restauración de relieves deteriorados o antiguas canteras mediante el depósito de estos residuos y la posterior revegetación del área
  
La Conselleria de Medio Ambiente y la Conselleria de Innovación y Competitividad fomentarán que las explotaciones mineras puedan tratar residuos de obra y escombros dentro de las restauraciones parciales de las explotaciones mineras.
  
Se fomentará por parte de las administraciones públicas la utilización de estos tipos de residuos para terraplenados de obras públicas financiadas con fondos públicos.
  
2.2.2 Presentación, recogida y transporte de los residuos.
  
Los constructores o los particulares que realicen obras en sus propiedades serán los encargados de recoger y transportar los residuos de obra generados y hasta las instalaciones de tratamiento existentes.
  
La recogida de residuos y el transporte de este tipo de residuos también podrá realizarse por empresas especializadas o por los propios transportistas de productos para las obras. En este caso el responsable de que los residuos se traten en instalaciones autorizadas será de las empresas especializadas o de los transportistas.
  
No podrán ubicarse contenedores de residuos de obra en la vía pública si estos no están dotados de sistemas que eviten el depósito incontrolado de residuos en los mismos.
  
Los particulares y empresas podrán transportar un máximo de 2 metros cúbicos día a los ecoparques. Las empresas que utilicen los ecoparques para la gestión de residuos inertes deberán pagar una tasa que fijará el explotador de las instalaciones.
  
Los vehículos de transporte de residuos de obra y escombros deberán ser de caja cubierta o bien dotarse de sistemas para evitar la emisión de polvo a la atmósfera o el derrame de residuos durante su transporte.
  
2.2.3 Infraestructuras generales de eliminación de escombros y residuos de escombros.
  
Se construirán como mínimo dos grandes infraestructuras de eliminación de residuos de obra y escombros de 200.000 t/año de capacidad cada una con lo que la capacidad total será de 400.000 t/año. Estas infraestructuras se ubicarán de manera que una preste servicio a la Marina Alta (Cantera de Teulada) y otra a la Marina Baixa y El Campello (Cantera de la Vila Joiosa).
  
Las dos instalaciones serán similares y constarán de los elementos básicos siguientes:
  
A) Área de control.
  
Constará del control de accesos, báscula con sistema informático de control de pesaje de camiones, oficinas, servicios sanitarios, comedores, aparcamiento de vehículos, etc.
  
B) Área de trituración de residuos.
  
La infraestructura se dotará de una instalación de machaqueo-trituración de residuos dotada de molinos de distintos tamaños y toda la instalación dotada de sistemas de captación de polvo por vía húmeda o seca. Estas instalaciones podrán ser al aire libre o en nave cerrada.
  
La planta de machaqueo trituración permitirá aumentar la densidad de los residuos en el vaso de vertido y su reutilización en rellenos de obras públicas.
  
Se dispondrá de un área para el manejo de residuos voluminosos procedentes de obras de demolición.
  
C) Vaso de vertido.
  
El vaso de vertido se condicionará de acuerdo con lo establecido en la Directiva 1999/811 CE del Consejo de 26 de abril de 1999 relativa al vertido de residuos.
  
La instalación se dotará de la maquinaria de compactación y extensión de escombros para incrementar la densidad de los residuos.
  
D) Otras instalaciones.
  
Además las instalaciones se dotarán de vallado perimetral, sistema de intercepción de aguas de escorrentía superficial, evacuación de pluviales, sistema de captación y almacenaje de lixiviados. La balsa de lixiviados tendrá un volumen suficiente para recoger el doble del volumen de agua que puede llover sobre el vaso de vertido según la lluvia máxima en 24 horas con período de retorno de 100 años.
  
Las empresas que utilicen estas instalaciones deberán satisfacer las tasas fijadas por la empresa explotadora y autorizadas por la administración de la cual dependan, salvo que el municipio haya instaurado una tasa al otorgamiento de la licencia de obras para cubrir los gastos de vertido de este tipo de residuos.
  
Además de estas instalaciones mínimas podrán construirse en la zona otras instalaciones de tratamiento de residuos sólidos inertes que, preferentemente se ubicarán en canteras y relieves deteriorados y también en terrenos aptos para este tipo de instalaciones, según los criterios establecidos en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
2.3 Propuesta de gestión de Residuos Singulares
  
2.3.1 Definición.
  
Se incluyen los siguientes tipos de residuos, dentro de los considerados singulares:
  
· Pilas
  
· Tubos Fluorescentes
  
· Electrodomésticos de línea marrón
  
· Electrodomésticos de línea blanca
  
· Voluminosos (muebles y enseres)
  
· Animales muertos.
  
2.3.2 Instalaciones de recogida
  
Los Ayuntamientos podrán establecer sistemas de recogida de residuos voluminosos (muebles y enseres) y animales muertos. En estos casos los Ayuntamientos o la agrupación de ellos dispondrán de un servicio de información para indicar a los particulares los servicios disponibles para este fin, manteniendo acuerdos con empresas o administraciones al objeto de tratar adecuadamente estos residuos.
  
Los productores de los residuos singulares serán los encargados de recoger y transportar los residuos generados hasta los sistemas de recogida o instalaciones de tratamiento existentes. Este tipo de residuos se deberá depositar en los ecoparques o puntos verdes previstos en el ámbito del Plan Zonal.
  
Se construirá un ecoparque o punto verde para cada municipio. En total se prevé la construcción de 52 ecoparques. Los distintos tipos de ecoparque se diferenciarán en las infraestructuras de recogida disponibles para poder dar servicio a la población establecida y cuyas características son las siguientes:
  
En los ecoparques deberá supervisarse que no se deposite ningún residuo distinto de los autorizados y de que cada residuo se deposite en su lugar correspondiente.
  
En los ecoparques (tipo D) podrán depositar residuos tanto los particulares como los no particulares, y en los puntos verdes (tipos A, B y C) solo podrán depositar residuos los particulares. Las empresas que utilicen los ecoparques para el vertido de residuos deberán abonar una tasa fijada por la administración titular del ecoparque
  
Los particulares y empresas podrán transportar un máximo de 2 metros cúbicos día a los ecoparques.
  
Los residuos recogidos en el ecoparque se distribuirán en función de su composición, los muebles y colchones se destinarán a la planta de valorización de materia orgánica, donde serán triturados y llevados a vertedero. El resto de voluminosos se destinarán a recuperación de sus componentes y posteriormente a vertedero. Los residuos peligrosos serán recogidos por un gestor autorizado para su transporte y tratamiento.
  
2.3.3. Ecoparques del tipo D
  
A) Área de control.
  
Constará del control de accesos, báscula con sistema informático de control de pesaje para residuos de no particulares, oficinas, servicios sanitarios, aparcamiento de vehículos, etc.
  
B) Área de vertido
  
Estará compuesta por diferentes contenedores con características en función del residuo depositado. En cada contenedor se depositará un tipo de residuos y se indicará claramente que tipo de residuo es.
  
C) Otras instalaciones.
  
Además las instalaciones se dotarán de vallado perimetral, sistema de intercepción de aguas de escorrentía superficial, evacuación de pluviales, sistema de captación y almacenaje de lixiviados.
  
2.4 Modelo económico.
  
Los proyectos de gestión de residuos tanto de iniciativa pública como de iniciativa privada deberán incluir los estudios y compromisos económico financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones realizar.
  
En la memoria económica se distinguirá claramente dos apartados:
  
A) Las inversiones para la construcción de las instalaciones previstas en el plan zonal.
  
B) Los costes de explotación de los servicios de valorización y eliminación de los residuos.
  
En el apartado relativo a las inversiones la memoria económica especificará las amortizaciones de las inversiones con inclusión de todos los costes, que será a veinte años para la obra civil, obras de urbanización y edificaciones y de diez años para la maquinaria fija y móvil.
  
En el supuesto de que el proyecto de gestión comprenda otras inversiones se justificarán debidamente los plazos de amortización que se apliquen a las inversiones propuestas.
  
En estos supuestos se propondrá el plazo, forma y condiciones en que revertirán las instalaciones a la administración.
  
En el proyecto de gestión se fijará el canon por tonelada a cobrar por la gestión de cada uno de los residuos. En el cálculo de dicho canon se tendrá en cuenta además de las amortizaciones de las inversiones, los gastos de mantenimiento, gastos de explotación, fianzas, seguros y para el caso de vertederos el mantenimiento de las medidas de control y vigilancia por un periodo de treinta años a partir de su clausura.
  
Asimismo se establecerá el cálculo del correspondiente canon, para los supuestos de que el coste de la inversión en las instalaciones se financie con de fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25, el 50, el 70 o el 85 por ciento del total de la inversión.
  
2.5 Condiciones a cumplir por las entidades supramunicipales para garantizar la eficacia de su actuación en la ejecución del plan zonal.
  
Los municipios que se encuentren integrados en las área de gestión del Plan Zonal de la Zona XV podrán agruparse en Consorcios o Mancomunidades para la ejecución del Plan Zonal de conformidad con lo establecido en la Ley 10/2000 de residuos de la Comunidad Valenciana, de acuerdo con lo establecido en la legislación de régimen local.
  
La entidad supramunicipal que se constituya actuará como administración competente para la tramitación y adjudicación de los proyectos de gestión, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 36 y 37 de la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Consorcio o Mancomunidad que se constituya deberá estar integrada por municipios incluidos dentro del ámbito territorial del Plan Zonal, que representen al menos a más del 50 por ciento de la población total de la zona, de acuerdo con el número de habitantes de derecho de la última rectificación del padrón municipal válidamente aprobada antes de la fecha de su constitución.
  
En todo caso deberá quedar abierta la incorporación de cualquiera de los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
El Consorcio o Mancomunidad que se constituya deberá disponer de plena capacidad y recursos técnicos y económicos suficientes para garantizar la correcta ejecución y desarrollo de las previsiones contenidas en el Plan Zonal y deberá estar constituido antes de que transcurra el plazo de tres meses desde la aprobación definitiva del Plan Zonal.
  
El Consorcio o Mancomunidad tendrá como finalidad principal la ejecución de las previsiones contenidas en este Plan Zonal y aquéllas otras que asuma en aplicación de la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Para los residuos urbanos, el Consorcio o Mancomunidad que se constituya tendrá para el área de gestión, una única tasa que será calculada a partir de los costes de construcción y explotación de todas las instalaciones de valorización y eliminación previstas en el área de gestión.
  
Condiciones que ha de reunir el Consorcio:
  
El Consorcio que se constituya podrá estar integrado, además de por los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan Zonal, por la Generalitat Valenciana y por la Diputación Provincial de Alicante.
  
Sus Estatutos determinarán sus fines de conformidad con lo establecido en este Plan Zonal, así como las particularidades de su régimen orgánico, funcional y financiero.
  
Condiciones que ha de reunir la Mancomunidad:
  
La Mancomunidad que se constituya únicamente podrá estar integrada por los municipios comprendidos en el ámbito territorial del Plan Zonal.
  
Sus Estatutos establecerán sus fines, de conformidad con lo establecido en este Plan Zonal, así como su régimen orgánico, funcional y económico financiero.
  
En todo caso el contenido mínimo de sus estatutos será el que determina el artículo 36 del Real Decreto Legislativo 781/1986, de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las Disposiciones Legales Vigentes en materia de Régimen Local.
  
Su régimen jurídico será el que determine la legislación de régimen local, y en especial el artículo 44 de la Ley 7/1985, de 2 de abril, reguladora de las Bases de Régimen Local; los artículos 35 a 38 del Real Decreto Legislativo 781/1986, de 18 de abril, por el que se aprueba el texto refundido de las Disposiciones Legales Vigentes en materia de Régimen Local y disposiciones concordantes.
  
2.6 Plazo de ejecución del plan
  
El plazo de ejecución del plan engloba la construcción y explotación de las infraestructuras de valorización y eliminación, y la clausura y postclausura del depósito controlado. Las empresas que presenten proyectos de gestión deberán elaborar un calendario de actuaciones, que deberá garantizar la óptima implantación de las operaciones de gestión definidas en el plan zonal. A nivel orientativo se establece el calendario que se indica a continuación:
  
1. Construcción
  
- 1º La construcción del depósito controlado (vertedero de rechazos) en el plazo de 1 año.
  
- 2º La construcción de la planta de selección y compostaje, en el plazo de 1 año y medio.
  
- 3º Instalación de sistemas de recepción, reducción de volumen, para facilitar la carga y transporte de residuos voluminosos en las estaciones de transferencia en el plazo de 1 año.
  
2. Explotación
  
- La explotación de las anteriores infraestructuras se prolongará por un periodo de 20 años.
  
3. Clausura y postclausura del depósito controlado
  
- De acuerdo con la Directiva 1999/31/CE, relativa al vertido de residuos, tras la explotación del depósito controlado, se deberá clausurar y garantizar su control y vigilancia en un plazo mínimo de 30 años.
  
2.7 Medidas de compensación
  
A continuación se exponen las opciones a escoger, que podrán presentarse en el proyecto de gestión en cuanto a las medidas de compensación, a favor de aquellos municipios en cuyo término municipal se ubiquen las instalaciones de eliminación y valorización de los residuos.
  
A) Medidas económicas:
  
- Reducción de la carga económica que conlleva la prestación del servicio mancomunado de gestión de los residuos (reducción de la tasa de gestión de residuos).
  
B) Compensaciones directas en la gestión de residuos:
  
- 100 PTA. o más por tonelada de residuos tratados en la planta de valorización
  
- 200 PTA. o más por tonelada de residuos eliminados en el depósito controlado
  
- 5.000.000 PTA. o más anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo independiente.
  
C) Medidas de carácter ambiental:
  
- Financiación para la creación de zonas verdes dentro del municipio afectado.
  
- Financiación para la reforestación de áreas forestales del término municipal que hayan sufrido un incendio.
  
- Ayudas para realizar auditorías ambientales o implantar la Agenda 21 Local.
  
D) Medidas de promoción y educación ambiental:
  
- Creación de una oficina de información ambiental o aula medioambiental, que coordine y planifique todos los programas informativos y educativos que tengan por objetivo la divulgación del Plan Zonal y la educación de los ciudadanos en la gestión de los residuos.
  
- Jornadas de puertas abiertas de las instalaciones de gestión de los residuos.
  
- Coloquios y debates con la participación de las asociaciones civiles para explicar en que consiste el nuevo modelo de gestión de los residuos.
  
E) Cualquier otra medida que comporte una mejora ambiental en los municipios de la zona.
  
2.8. Medidas de ámbito municipal
  
2.8.1 Ordenanzas municipales
  
Las ordenanzas municipales deberán adaptarse a las prescripciones y objetivos del Plan Zonal para favorecer su implantación y garantizar los siguientes objetivos de gestión:
  
· La minimización de la producción de residuos
  
· La recogida selectiva de materia orgánica, vidrio, papel-cartón y envases ligeros
  
· La correcta gestión de los residuos inertes.
  
A continuación se enumeran los principales condiciones que deberán incluirse en las ordenanzas municipales:
  
· Condiciones relacionadas con los contenedores y horarios
  
- La entidad local establecerá, en concordancia con el consorcio, mancomunidad o asociación que se cree, el horario y la frecuencia para la recogida de los contenedores.
  
- Se requerirán a los usuarios las siguientes especificaciones:
  
· Los contenedores se utilizarán adecuadamente dentro del horario establecido, depositando los residuos en bolsas bien cerradas, y cerrando igualmente los contenedores después de usarlos.
  
· No se obstaculizará la carga, el vaciado o el traslado de los contenedores. Por ello deberá impedirse que los ciudadanos depositen las bolsas en el suelo, en lugar de en el interior de los contenedores.
  
· No se desplazarán los contenedores de la ubicación dada por el ayuntamiento.
  
· No se producirán daños a los contenedores (adhesivos o carteles, hacer pintadas o inscripciones, etc.). El ayuntamiento imputará a los responsables el coste del contenedor o contenedores, además de imponer la sanción correspondiente.
  
· Condiciones relacionadas con la minimización de la producción de residuos
  
- Se establecerán exigencias ambientales en la concesión de licencias municipales para nuevas empresas que quieran establecerse en el municipio. En este punto los Ayuntamientos deberán exigir una serie de condiciones de obligado cumplimiento a aquellas actividades de nueva creación que generen residuos. Estas condiciones se centrarán en los siguientes condiciones:
  
· Utilización de la mejor tecnología disponible para la reducción de la producción de residuos y para la reducción de su peligrosidad
  
· Garantías sobre la valorización de los residuos generados por la actividad
  
· Diseño de los productos manufacturados de tal manera que faciliten la recuperación de los subproductos y la valorización de las materias y substancias que contienen cuando queden fuera de uso
  
· Recogida selectiva de materia orgánica, papel-cartón, vidrio y envases ligeros:
  
- Se considerarán dos modalidades:
  
· Obligatoria: Para los generadores singulares. En el caso de los comercios que generen cajas de cartón se deberá doblar y atar dichas cajas antes de la recogida.
  
· Voluntaria: Extensiva para los vecinos. Su recogida se realizará en contenedores comunitarios.
  
- Deberá prohibirse:
  
· El depósito de materiales en contenedores que no correspondan al que se especifique.
  
· La recogida de la fracción depositada en estos contenedores por parte de personal ajeno a la empresa de recogida.
  
2.8.2 Promoción y educación ambiental.
  
Para la consecución de los objetivos de un programa integrado de gestión municipal de residuos, es imprescindible la participación de los ciudadanos y de los agentes sociales implicados. Para ello, el ente mancomunado, con la colaboración de los municipios, debe impulsar la realización de una campaña de concienciación social destinada no sólo a dar información sino también a promover la educación medioambiental en los municipios.
  
2.8.2.1 Objetivos de la campaña de concienciación social
  
Los objetivos de la campaña de concienciación social serán los siguientes:
  
· Conseguir que los ciudadanos entiendan la problemática de los residuos y conozcan los diferentes factores implicados (aspecto cognoscitivo)
  
· Crear consciencia en los ciudadanos sobre el impacto ambiental de una gestión inadecuada de los residuos y de la necesidad de aplicar un modelo más correcto, aunque este exija un mayor esfuerzo (aspecto emocional)
  
· Concienciar sobre las implicaciones ambientales de la compra y el uso de cualquier producto o servicio.
  
· Dar a conocer el modelo de gestión de residuos y el papel de los diversos agentes sociales en la cadena de consumo: productores, distribuidores, vendedores y consumidores (qué deben y pueden hacer)
  
· Conseguir que los ciudadanos aprendan a distinguir las diferentes fracciones de los residuos que han de separar en origen, principalmente la materia orgánica y los residuos peligrosos, y la manera en la que han de entregarla a los sistemas de recogida selectiva
  
· Cambiar los hábitos cotidianos, (en un porcentaje bastante significativo) de los ciudadanos, por lo que respecta a la reducción (evitar los embalajes superfluos, envases no retornables, productos de un solo uso, etc...), la recogida selectiva de las fracciones valorizables y la recogida selectiva de los residuos especiales
  
· Incentivar el uso y consumo de productos de menor impacto ambiental o provenientes del reciclado
  
· Lograr que los distribuidores y vendedores tengan el incentivo y la sensibilidad para participar activamente en el modelo de gestión, mirar de ofrecer a sus clientes la posibilidad de generar menos residuos (productos sin embalajes superfluos, productos que no generen residuos especiales...), colaborar en su valorización (envases y embalajes retornables o recicables...) y favorecer la compra de productos reciclados y de ecobalance positivo
  
· Proporcionar a los diversos agentes sociales un sistema de información ágil y fundamentado sobre los diversos condiciones que afectan al Plan Zonal de Residuos, que les dé apoyo y evite la circulación de ideas tópicas e inexactas.
  
· Coordinar la participación en la recogida selectiva según las características locales de cada municipio.
  
Estos objetivos generales de la campaña de concienciación deberán ayudar a alcanzar los objetivos cuantitativos del Plan Zonal de Residuos.
  
2.8.2.2 Planificación cronológica de la campaña
  
En función de su distribución en el tiempo, deben desarrollarse dos tipos de elementos de comunicación:
  
· Comunes y simultáneos, para todo el territorio en que se aplicará el Plan de Gestión de Residuos. Estos elementos corresponden básicamente a la fase inicial de la campaña y al seguimiento y son principalmente las actuaciones en los medios de comunicación (TV, prensa y radio), las inauguraciones de las instalaciones de tratamiento, la presentación oficial del Plan de Gestión, las exposiciones, etc.
  
· Específicos para los municipios, de manera que cada municipio los distribuya en función de su planificación cronológica. Corresponden a la fase de puesta en marcha del programa en el municipio. Estos elementos son principalmente: la distribución de correo personalizado a los habitantes del municipio, la distribución de material (tríptico de sensibilización, guía de segregación, medios de segregación interna), las visitas puerta a puerta, etc.
  
La campaña tendrá tres fases bien diferenciadas: inicial, de puesta en marcha, y de seguimiento; (cada una con unos elementos de comunicación concretos y diferentes).
  
· Fase Inicial:
  
Es una fase fundamentalmente descriptiva. Dada la importancia de que los ciudadanos conozcan la gestión de los residuos sólidos urbanos y la recogida selectiva, se creará una serie de actuaciones de comunicación general para que términos como "residuos", "recogida selectiva", "reciclaje", etc., pasen a formar parte de las inquietudes y preocupaciones de la mayor parte de la población. Al mismo tiempo, esta actuación contribuirá a crear una cierta expectativa para la puesta en marcha del nuevo sistema de recogida y gestión.
  
Para esta campaña, se utilizarán diversos elementos de comunicación como:
  
- Artículos de prensa
  
- Realización de un vídeo sobre el Plan de Gestión en general
  
- Preparación de una exposición itinerante de carácter general sobre residuos abierta al público
  
- Exposiciones en las instalaciones de gestión que se inauguren y jornadas de puertas abiertas
  
- Sesiones informativas para asociaciones y colectivos específicos; particularmente para aquellos que deberán de participar en la recogida puerta a puerta
  
- Preparación de material didáctico para los escolares
  
- Edición y distribución de un tríptico de sensibilización
  
- Preparación del voluntariado que realizará las visitas "puerta a puerta" en la siguiente fase de la campaña.
  
- Realización de encuestas para conocer la opinión de los ciudadanos en condiciones como la conciencia medioambiental, el nivel de conocimiento de la recogida selectiva, la imagen del actual sistema de recogida, el grado de predisposición a participar en la recogida selectiva y las motivaciones más importantes, para encontrar argumentos de peso sobre los que fundamentar la campaña. Estas encuestas, además de permitir conocer el nivel de sensibilización de los ciudadanos y sus preocupaciones en este ámbito, harán una importante función como elemento de comunicación y educación, porque muchas veces despiertan la conciencia de los ciudadanos encuestados.
  
La campaña de comunicación se dirigirá a todos los ciudadanos, pero habrá elementos concretos para determinados grupos o colectivos que, dadas sus características, se harán mediante canales de comunicación específicos. Por ejemplo, se prevé la preparación de material adecuado para la prensa, los escolares, las asociaciones de vecinos, los comercios, las oficinas y los mercados, entre otros.
  
· Puesta en marcha de la campaña
  
La puesta en marcha de la campaña requiere unas actuaciones de comunicación con un contenido muy concreto que debe coordinarse con la puesta en marcha del sistema de recogida de residuos. Por este motivo, los elementos de comunicación que se diseñen se distribuirán a los ayuntamientos, de forma que cada uno los distribuya a la población unos días antes de la puesta en marcha de la recogida.
  
Entre los diferentes elementos de comunicación que se pueden realizar para esta etapa se encuentran:
  
- Envío de una carta conjunta de la Conselleria de Medio Ambiente y de las autoridades locales, pidiendo la participación ciudadana e informando del día en que empezará a funcionar el nuevo sistema de recogida.
  
- Visitas puerta a puerta (con voluntarios bien preparados).
  
- Colocación de carteles informativos en los portales sobre la ubicación de los contenedores de recogida selectiva.
  
- Reuniones o visitas informativas a comercios, mercados, escuelas, bares y restaurantes.
  
- Distribución de pegatinas entre los comercios, escuelas y otros agentes colaboradores, con la figura y el color del contenedor previsto para la recogida de cada fracción.
  
También es importante, como un elemento más de comunicación, la publicación o la difusión a través de la prensa local de los primeros resultados del programa (por ejemplo, mediante las radios municipales).
  
· Seguimiento
  
Esta es, sin duda, la fase más larga de la campaña. Su objetivo es consolidar la segregación en origen y la participación por parte de los ciudadanos y colectivos. Los propósitos que persigue esta fase se indican a continuación:
  
- Aumentar la participación
  
- Mejorar la calidad de los materiales segregados
  
- Evitar la desmotivación de los ciudadanos, pasada la primera fase de la campaña.
  
Durante esta fase, además de la información a los ciudadanos, se deberán continuar:
  
- Los contactos directos con los medios de comunicación
  
- Las acciones recordatorias de los materiales solicitados a los puntos de entrega
  
- Los programas de educación a las escuelas con la organización de talleres de reciclaje, de compostaje, jornadas sobre ecología, etc.
  
- Las encuestas a los ciudadanos para conocer el grado de participación y el grado de satisfacción con el servicio
  
2.9 Criterios para el desarrollo de los proyectos de gestión
  
Los proyectos de gestión se presentarán una vez constituido el -Consorcio-Mancomunidad de municipios que integran el ámbito del área de gestión correspondiente. Los proyectos de gestión podrán presentarse por la iniciativa pública o privada. En desarrollo de este Plan zonal se podrán presentar los siguientes Proyectos de Gestión de residuos para las áreas de gestión:
  
· Proyecto de gestión de residuos sólidos urbanos, residuos verdes o de jardinería, residuos voluminosos y residuos peligrosos de origen doméstico. Este proyecto incluirá:
  
- La planta de selección y compostaje, descrita en el apartado 2.1.4 de este documento
  
- El depósito controlado (vertedero de rechazos) descrito en el apartado 2.1.5 de este documento
  
- La red de ecoparques contemplada en el punto 2.3.2 y 2.3.3 de este documento, así como la gestión de los residuos recogidos en estas instalaciones
  
· Proyecto de gestión de residuos de construcción y demolición. Este proyecto incluirá:
  
- La construcción de los depósitos controlados de residuos inertes descritos en el apartado 2.2.3 de este documento
  
· Otros proyectos de gestión de residuos que las administraciones competentes consideren necesario.
  
Los proyectos de gestión que desarrollan el plan zonal correspondiente, contendrán como mínimo:
  
a) El ámbito territorial y la categoría o tipo de residuo que constituye su objeto, siempre en referencia al área de gestión correspondiente.
  
La delimitación territorial no podrá excluir de su ámbito territorial áreas que dentro de la misma zona, establecida por el plan zonal, no tengan entidad suficiente para constituir un ámbito de gestión propio del residuo objeto del proyecto.
  
b) La localización de las infraestructuras con un grado de detalle 1/5.000, en caso de ser necesario la construcción de estas.
  
c) Anteproyecto de las instalaciones donde se definen las dimensiones y características de las infraestructuras, obras e instalaciones necesarias para la ejecución del proyecto de gestión.
  
d) Plan de gestión-explotación de las instalaciones
  
e) El calendario de ejecución de las infraestructuras e instalaciones y el plazo en el que finalizarán las obras y se pondrá en funcionamiento el servicio de gestión de residuos.
  
f) Se establecerá el plazo de duración de la gestión del servicio.
  
g) En el caso de infraestructuras de valorización y eliminación de residuos se requerirá un estudio de detalle del emplazamiento en el que se realizarán los sondeos, ensayos y trabajos de campo necesarios para determinar:
  
· Permeabilidad del terreno
  
· Estabilidad de taludes
  
· Problemas de expansividad
  
· Agresividad química del suelo
  
· Nivel freático e hidrogeología
  
Estos parámetros deberán cumplir con los criterios establecidos en el PIR y en la Directiva 31/99 para ubicación de vertederos.
  
h) Estudio económico-financiero y calculo de la Tasa de tratamiento para cubrir la amortización de las instalaciones y gastos de explotación del servicio y fórmula para su actualización en los diferentes años.
  
i) Criterios para el control de funcionamiento y calidad de las instalaciones.
  
j) Aquellas otras que vengan establecidas por una norma de rango superior.
  
El Plan de Gestión-Explotación de las instalaciones en los Proyectos de Gestión, que incluirá, al menos:
  
1. Las técnicas de valorización y eliminación de residuos.
  
2. Justificación del cumplimiento de los objetivos de valorización y eliminación conforme a lo establecido en el apartado 1.1.6. del presente plan zonal.
  
3. Los compromisos asumidos, distinguiendo entre aquellos que sean mínimos e imprescindibles y aquellos otros de mejora o complementarios.
  
4. La constitución de garantías conforme a la Ley 13/1995, de 18 de mayo, de Contratos de las Administraciones Públicas.
  
5. La forma de prestación del servicio o servicios incluidos en el plan de gestión.
  
6. Los estudios y compromisos económico-financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones a realizar. Todos los costes de las obras, instalaciones, explotación y cualquier otro derivado de su construcción o gestión serán a cargo del adjudicatario del plan de gestión.
  
7. Plazo, forma y condiciones en que, en su caso, revertirán las instalaciones y los terrenos a la administración.
  
8. Organigrama general del personal que gestionará las plantas.
  
9. Descripción de la maquinaria, vehículos y otros medios auxiliares que serán destinados a la explotación.
  
10. Plan de mantenimiento de instalaciones y equipos.
  
11. Consumos previstos de energía, agua y otros reactivos o materiales
  
12. Los proyectos de gestión que valoricen la materia orgánica y obtengan compost deberán incluir también un plan de calidad del producto, donde se indique la cantidad de compost a muestrear y las analíticas a realizar. Además deberá incluir un sistema de control del etiquetaje del compost.
  
El Anteproyecto de las Instalaciones contendrá:
  
· Memoria: descripción del proyecto y de los principales elementos que forman la planta
  
- Dimensionamiento del proceso
  
- Diagramas generales del proceso
  
- Balances de masas y energía, en su caso
  
- Marcas, tipos y diferentes características de los equipos y maquinaria móvil o fija
  
- Plan de obras
  
· Planos: planos generales, de conjunto, de situación y de detalle, estructurales y mecánicos, suficientes y necesarios para que la obra quede perfectamente definida y que no puedan dar lugar a equívocos.
  
· pliego de condiciones técnicas: Descripción de las obras y relación de prescripciones.
  
Especificaciones de los equipos.
  
· Presupuesto: se confeccionarán incluyendo todas las partidas necesarias para la ejecución de obras.
  
· Estudio de Impacto ambiental, cuyo contenido se ajustará a la Ley Valenciana de Impacto Ambiental y Reglamento que la desarrolla.
  
· Plan de calidad: se elaborará un plan de calidad para la ejecución de los trabajos, que incluirá la elección del laboratorio especializado, donde se indique la metodología empleada, así como los ensayos y controles que se harán durante la fase de ejecución de las obras.
  
El Estudio Económico Financiero del Proyecto de Gestión contendrá:
  
1. Capacidad de la planta según el anteproyecto de ejecución
  
2. Rendimiento de las infraestructuras y maquinaria.
  
3. Coste de reparaciones y mantenimiento previsto de la obra civil, separado por años de vida útil
  
4. Coste de reparaciones y mantenimiento previsto de las instalaciones mecánicas separados por años de vida útil
  
5. Coste de personal de explotación
  
6. Coste de suministros de operación (agua, electricidad, combustibles , teléfono)
  
7. Coste de depuración de efluentes
  
8. Bonificación por venta de materiales y/o electricidad.
  
9. Intereses de financiación, plazo de amortización y coste de la amortización.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI