Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9461, del 02-11-2022 (2022/9532)

RESOLUCIÓ de 10 d'agost de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de granja porcina amb capacitat per a 2.499 places d'engreixada, del terme municipal de les Useres. Expedient: (1390229) 016/2020-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9461

Data del DOGV
:   02-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/9532

CVE


Data del document
:   10-08-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 d'agost de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de granja porcina amb capacitat per a 2.499 places d'engreixada, del terme municipal de les Useres. Expedient: (1390229) 016/2020-AIA. [2022/9532]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1390229) 016/2020-AIA.  
Títol: Granja porcina amb capacitat per a 2.499 places d'engreix.  
Promotor: Rafael Marco Tomás.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de les Useres.  
Ref. òrgan substantiu: 375/2018.  
Localització: parcel·les 146, 147, 148, 149 i 185, del polígon 11 del terme municipal de les Useres (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de la llicència ambiental per al desenvolupament d'una activitat d'engreixament de bestiar porcí, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana, promoguda per Rafael Marco Tomás, en el terme municipal de les Useres.  
2. Característiques principals del projecte d'acord amb la documentació aportada:  
L'activitat se situarà en les parcel·les 146, 147, 148, 149 i 185, del polígon 11 del terme municipal de les Useres, província de Castelló. La superfície total d'aquestes parcel·les és de 22.502 m².  
L'activitat consisteix en l'engreixament de bestiar porcí. El procés de cria comença amb l'arribada de garrins de 12-18 kg de pes o 6-7 setmanes de vida, que s'engreixen amb pinso durant quatre o cinc mesos i que es porten a escorxador de manera escalonada quan arriben aproximadament als 100 kg de pes. La màxima ocupació per cicle serà de 2.499 porcs. Després del període d'engreixament, una vegada retirats els animals, s'efectua un buit sanitari d'un mes, en el qual es duen a terme tasques de neteja i desinfecció, i novament s'inicia el cicle productiu. Aquest sistema d'explotació permet efectuar, aproximadament, 2,5 cicles d'engreixament anuals. Per tant, la producció màxima anual serà de 6.247 animals.  
Per al desenvolupament de l'activitat es construiran dues naus amb les dimensions següents:  
Nau 1: 16,90 x 55,00 (929,50 m²)  
Nau 2: 16,90 x 88,00 (1.487,20 m²)  
Això suposa una superfície total construïda de 2.416,70 m² i un percentatge d'ocupació de la parcel·la del 10,74 %, més baix que el màxim del 50 % previst per la normativa autonòmica.  
Les naus tindran una altura en cornisa de 2,8 m i una altura màxima en carener de 5,4 m. L'estructura serà de pòrtics prefabricats de formigó. La coberta estarà formada per planxes tipus «sàndwitx» amb la cara exterior lacada en color roig «teula». Les parets es conformaran mitjançant plaques de formigó armat amb acabat llis. Les finestres seran de polièster amb obertura i tancament en forma de guillotina, i disposaran de malla per a gàbies. Les portes d'accés a la nau seran de planxa de xapa galvanitzada. El paviment consistirà en una solera de formigó armat.  
L'explotació disposarà de les instal·lacions següents:  
- Subministrament d'aigua: l'aigua procedirà d'un pou propietat del titular de l'explotació, per al qual s'ha sol·licitat concessió, i el sondeig del qual és objecte d'avaluació d'impacte ambiental amb número d'expedient 088/2020-AIA. S'emmagatzemarà en un depòsit i passarà per un equip de cloració per a fer-la apta per al consum dels animals. Es distribuirà a través d'una xarxa de canonades de polietilé, mitjançant línies generals i derivacions que arriben a totes les quadres. Els abeuradors dels animals seran de xupló i portaran incorporada una cassoleta per a recollir l'aigua. Segons la guia d'MTD del sector porcí, en aquesta explotació s'estima un consum d'aigua per a beguda dels animals i neteja de les instal·lacions de 7.073,17 m³ a l'any. S'hi aporta còpia de l'informe de la oficina de planificació hidrològica, en el qual s'indica que l'aprofitament sol·licitat es troba en una massa d'aigua subterrània en bon estat quantitatiu i que la concessió d'aigua subterrània sol·licitada, d'un volum màxim anual de 12.775 m³/any, amb destinació a ús ramader, és compatible amb el Pla hidrològic de la Demarcació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Subministrament elèctric: l'electricitat s'obtindrà d'un grup electrogen adequat per a la potència total de l'explotació, que ascendeix a 25.888W.  
- Sistema d'alimentació: per a emmagatzemar el pinso se situaran al costat de cada nau dues sitges de 15.000 kg de capacitat cadascuna (quatre sitges, en total), amb suports metàl·lics totalment estancs. El repartiment del pinso es farà automàticament mitjançant un motor d'alimentació des de les sitges fins a cadascuna de les dues tremuges que es col·locaran en cada nau.  
- Sistema de ventilació: es disposarà de línies de finestres en les dues façanes laterals dels dos mòduls per a permetre la circulació de l'aire. Aquestes finestres, de tipus guillotina, es podran obrir o tancar mitjançant motoreductors, en funció de les necessitats de temperatura i ventilació interiors. Sobre la coberta s'instal·laran diversos fumerals per a afavorir el fenomen de ventilació natural.  
- Sistema de calefacció: no s'utilitzarà cap mena de calefacció.  
- Instal·lació d'il·luminació: la il·luminació es farà mitjançant lluminàries de baix consum distribuïdes per tot el local.  
- Tancat perimetral: es dotarà la instal·lació d'un tancat perimetral amb la finalitat de controlar l'entrada de possibles vectors de malalties infectocontagioses. Consistirà en un muret de formigó de 30 cm d'altura, i fins als 2 m d'altura es farà mitjançant tanca de filferro galvanitzat. La superfície interior del tancat perimetral serà de 2.890 m².  
  
- A més, l'explotació disposarà de pediluvis a l'entrada de les naus, equip mòbil de polvorització per a la desinfecció dels vehicles, llatzeret i tela o malla per a gàbies en les finestres de ventilació.  
La gestió dels purins generats en l'explotació es durà a terme d'acord amb el pla de gestió de purins recollit en la memòria tècnica per a llicència ambiental (gener 2021) i en l'estudi d'impacte ambiental (gener 2021). Segons aquest pla de gestió de purins, l'emmagatzematge de les dejeccions es farà en els canals de recollida situats sota les quadres dels animals. Tant la solera com les parets d'aquests canals estaran construïts de formigó en massa i seran completament estancs. Per a assegurar la impermeabilitat total de la infraestructura, els canals de dejeccions es construiran amb formigó armat amb additius hidrofugants, i es construirà una solera de 25 cm de grossària. Els murs verticals que formaran els canals tindran una grossària de 30 cm. Per a la construcció de la solera i els murs s'emprarà formigó HA-25, armat amb acer corrugat AEH-B500 SD i malla electrosoldada AEH B500 T. Mitjançant l'armat esmentat s'assegura la cohesió total del formigó i s'impedeix l'aparició de fissures en el material.  
  
En cadascuna de les naus es construiran quatre canals de dejeccions (un sota cadascuna de les fileres de porcateres) amb unes dimensions de 55 m x 1,8 m x 1,85 m i 88 m x 1,8 m x 1,85 m (s'hi afigen 0,5 m d'altura per a previndre desbordaments, de manera que seran útils 1,35 m de profunditat), amb la qual cosa s'obté una capacitat d'emmagatzematge total de 1.389,96 m³.  
El volum de purí generat en l'explotació i el seu contingut en nitrogen, d'acord amb el que estableix el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, serà:  
Purí generat: 2.499 porcs d'engreix 2,15 m³ / any i plaça = 5.372 m³/any.  
Contingut en nitrogen: 2.499 places x 7,25 kg / plaça i any = 18.118 kg/any.  
Es disposarà d'una superfície agrícola total, apta per a l'aplicació de purins, de 204,53 hectàrees. Aquesta superfície es reparteix entre camps de cereal (farratges secà), ametlers de secà, olivar de secà, cítrics i fruiters, situats en els municipis de: les Useres, Vall d'Alba, Atzeneta del Maestrat, Benafigos, Borriana, Sierra Engarcerán i les Alqueries. D'aquests, són municipis designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell: Borriana, les Alqueries i Benafigos. Segons el Decret 81/2022, de 10 de juny, del Consell, pel qual s'amplien els municipis designats com a zones vulnerables, també estaria inclòs el municipi de Vall d'Alba.  
D'acord amb el pla de gestió presentat, es disposa de superfície suficient de terrenys per a adobar complint amb les dosis de nitrogen recomanades per a cada cultiu en l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries per a la protecció de les aigües contra la contaminació causada pels nitrats d'origen agrari (d'ara en avant, CBPACV). Per tant, es compleix la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient. No obstant això, tenint en compte que el pla de gestió de purins no és un document tancat, el promotor el modificarà progressivament per a adaptar-lo al CBPACV que estiga vigent en cada moment. A més, com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb l'adaptació d'aquest al CBPACV (canvi de parcel·les, canvi de cultiu en les parcel·les, etc.).  
  
El disseny de l'explotació garantirà una correcta gestió de les aigües pluvials i no es generaran aigües residuals sanitàries, ja que l'explotació no disposarà de serveis higiènics.  
Durant els tractaments sanitaris, en l'explotació es produeixen els següents tipus de residus, segons la Llista europea de residus:  
18 02 02. Residus la recollida i l'eliminació dels quals és objecte de requisits especials per a previndre infeccions.  
18 02 05. Productes químics que consisteixen en, o que contenen, substàncies perilloses.  
15 01 10. Envasos que contenen restes de substàncies perilloses o que estan contaminats per aquestes.  
15 01 11. Envasos metàl·lics, inclosos els recipients a pressió buits, que contenen una matriu porosa sòlida perillosa.  
Aquests residus s'emmagatzemaran en un contenidor tancat, hermètic i homologat, i seran retirats semestralment per una empresa gestora autoritzada. S'hi aporta còpia del compromís de gestió per part d'empresa autoritzada.  
Respecte a la gestió de cadàvers, es contractarà la retirada i gestió d'aquests amb l'Associació d'Usuaris de Casetes de Castelló, que serà l'encarregada de, amb la periodicitat necessària, retirar els animals morts de la caseta i traslladar-los a la seua planta de tractament. S'hi aporta còpia del certificat de compromís de retirada amb aquesta associació.  
  
Tramitació administrativa  
En data 11 de desembre de 2019 té entrada en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental remesa per l'Ajuntament de les Useres per a una granja porcina d'engreix, que s'ha de situar en el polígon 11 d'aquest terme municipal. La documentació que s'aporta és la següent:  
- Memòria tècnica de llicència ambiental (gener de 2019).  
- Estudi d'impacte ambiental (gener de 2019).  
- Còpia de l'expedient municipal.  
En data 7 de setembre de 2020 es remet a l'Ajuntament de les Useres un requeriment d'informes i de documentació complementària que ha d'aportar l'òrgan substantiu i el promotor, a fi d'esmenar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 8 de setembre de 2020 es remet al promotor còpia del requeriment d'informes i documentació enviat a l'Ajuntament.  
En dates 6 i 14 d'octubre de 2020 té entrada en el registre telemàtic de la Generalitat una part de la documentació sol·licitada en el requeriment esmentat abans, remesa per l'Ajuntament de les Useres.  
En data 12 de gener de 2021, la Secció d'Estructures i Obres Agràries de la Direcció Territorial de Castelló remet la sol·licitud d'informe de caràcter territorial i urbanístic presentada per l'Ajuntament de les Useres en aquesta secció.  
En dates 26 de gener i 23 de març de 2021, l'Ajuntament remet documentació addicional en resposta al requeriment fet per aquest servei en data 7 de setembre de 2020. Entre la documentació aportada es troba una nova versió de la memòria tècnica de llicència ambiental (gener 2021) i de l'estudi d'impacte ambiental (gener 2021), en les quals es modifiquen les dimensions i posició de les naus respecte de la versió inicial.  
En data 22 de juliol de 2022, l'Ajuntament remet diversos informes que completen la informació requerida per aquest servei en data 7 de setembre de 2020.  
  
Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, de data 11 d'abril de 2019, l'òrgan substantiu va efectuar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci en el tauler d'anuncis i en la pàgina web de l'Ajuntament, així com en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 24, de data 23 de febrer de 2019, i es va notificar individualment als interessats. Durant el termini d'exposició al públic no es van presentar al·legacions.  
  
Afeccions legals  
Inicialment, la construcció de les naus es va projectar sobre les parcel·les 146, 147 i 149, del polígon 11 del terme municipal de les Useres. Atés que la ubicació inicial proposta afectava sòl forestal que, a més, havia patit un incendi l'any 2007, es va sol·licitar a l'òrgan substantiu que informara sobre aquest tema i que recaptara informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal perquè aquest últim determinara la viabilitat de l'activitat en la ubicació proposada. En vistes de l'informe desfavorable emés per la Secció Forestal de Castelló en data 27 de novembre de 2020, el promotor va fer un canvi d'ubicació de les naus i va incrementar el nombre d'aquestes de dues a tres. La Secció Forestal de Castelló va emetre un nou informe, en data 13 de gener de 2021, favorable a l'actuació, en el qual indicava que la nova ubicació de les naus no afectava terreny forestal PATFOR. Finalment, el promotor va optar per eliminar una de les tres naus informades de manera favorable per la Secció Forestal. Atés que es manté la ubicació de les altres dues naus, sense afectar sòl forestal, no es considera necessari sol·licitar un nou informe. Les parcel·les que finalment es veuran afectades per les construccions són la 146, 147, 148 i 149. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, caldrà complir el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que s'executen en terreny forestal o pels voltants, en particular pel que fa a la utilització de ferramentes, maquinària i equips, i les normes de seguretat de caràcter general.  
  
Segons s'indica en l'informe preceptiu d'acord amb la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), emés per la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en data 13 de novembre de 2018, la distància des del lloc on es pretén construir l'explotació respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 2.000 m de grup especial, i respecte al nucli urbà és superior a 1.000 m, la qual cosa està d'acord amb la normativa de distàncies establides en el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines, i la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. Concretament, l'explotació se situa a una distància en línia recta de 5,5 km respecte al nucli urbà de les Useres, i a 2 km respecte al nucli urbà de la veïna localitat d'Atzeneta del Maestrat (nucli més pròxim). S'hi aporta certificat municipal de compatibilitat urbanística, de data 24 de setembre de 2018, en el qual s'indica que l'activitat pretesa és compatible amb el planejament urbanístic municipal. D'acord amb el que s'estableix en aquest certificat, segons el planejament municipal vigent, les parcel·les en les quals se situarà l'activitat tenen classificació de sòl no urbanitzable, i qualificació de no urbanitzable no protegit agrícola o forestal.  
  
D'acord amb la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), les parcel·les en les quals se situarà l'explotació no estan afectades per risc d'inundació.  
El municipi de les Useres no està designat com a zona vulnerable, segons els decrets 86/2018, de 22 de juny, i 81/2022, de 10 de juny, del Consell.  
Segons el visor cartogràfic de la Generalitat, la localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afectarà vies pecuàries ni espècies prioritàries o hàbitats d'interés comunitari.  
  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental conté tota la informació detallada en l'annex VI de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, a excepció de l'estudi d'alternatives. En aquest es fa una descripció del projecte, amb un apartat dedicat a la gestió de residus, en el qual s'inclou el pla de gestió dels purins. Així mateix, es fa una descripció general de l'entorn físic i una caracterització i valoració dels possibles impactes durant les fases de construcció de la granja, maneig de l'explotació i cessament de l'activitat.  
  
Durant la fase de construcció s'estima que els principals impactes produïts per l'activitat incidiran en la qualitat de l'atmosfera, degut principalment a la pols, soroll i gasos generats per la maquinària; en el sòl i en les aigües subterrànies, per la possible filtració dels hidrocarburs i olis procedents del manteniment de maquinària en la parcel·la; sobre la vegetació circumdant, per oclusió dels estomes a causa de la pols generada pel trànsit de la maquinària; sobre la fauna, a causa del soroll de la maquinària i a l'eliminació dels hàbitats vegetals terrestres; sobre el paisatge, a causa de la transformació del paisatge natural per la construcció de les naus; i sobre el medi forestal, a causa del risc d'incendis. S'estima que tot el procés constructiu tindrà una duració de 4 mesos i que, amb l'aplicació de mesures preventives i correctores, els impactes seran, majoritàriament, temporals i reversibles. Per a minimitzar el risc de contaminació de sòls i aigües, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa no dur a terme cap mena d'activitat de manteniment de la maquinària en la parcel·la, així com evitar el proveïment de carburant de vehicles i maquinària en la parcel·la i en l'entorn. Per a minimitzar el risc d'incendi, en l'explotació quedarà terminantment prohibit fumar i encendre foc, i en cas de treballar amb eines o maquinària que puguen suposar algun risc d'inici de foc, es farà prèviament un desbrossament o neteja de males herbes i es disposarà d'extintor i d'un punt d'aigua a pressió. Per a reduir en la mesura dels possibles les emissions de pols, s'efectuaran regs periòdics, s'evitaran apilaments de terra innecessaris i es mantindrà en bon estat la maquinària que cal emprar. A les mesures recollides en l'estudi d'impacte ambiental, cal afegir-hi les següents: els apilaments de terra que s'efectuen, es faran al resguard del vent, i els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar, o, si no és possible, seran entregats a gestor autoritzat. D'altra banda, per a reduir l'impacte sobre la fauna de la zona, durant les fases de construcció i desmantellament, les obres es programaran de tal manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies més vulnerables, i en el tancat perimetral de l'explotació no s'utilitzarà filferro espinós. Finalment, per a reduir l'impacte sobre el paisatge, les construccions seran del tipus que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona i, amb el mateix objectiu, es triaran i controlaran convenientment els llocs destinats a servir de depòsits de deixalles.  
Durant la fase de funcionament de l'explotació s'identifiquen els impactes següents:  
- Impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies: les característiques constructives de les fosses de purins que, segons el projecte, en garanteixen la impermeabilitat, redueixen el risc de contaminació del sòl i de les aigües subterrànies per la filtració de purí. No obstant això, una vegada executada l'obra, el promotor haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent, en el qual es garantisca la total estanquitat i impermeabilitat d'aquestes fosses d'emmagatzematge de purins. Així mateix, en les operacions d'extracció, càrrega i transport dels purins s'hauran d'evitar vessaments, i es traslladaran de manera immediata als camps de cultiu. Finalment, a fi de no superar les dosis de nitrogen que pot absorbir cada cultiu i evitar, així, la lixiviació dels nitrats cap als aqüífers, la valorització dels purins mitjançant la utilització d'aquests com a abonament orgànic es farà sempre seguint el pla d'adobat previst, que complirà amb la normativa sectorial vigent en cada moment. En el llibre de registre de l'explotació s'anotaran totes les eixides de purins que es produïsquen, i s'hi indicarà: data, identificació de les parcel·les que s'hagen d'adobar i volum de purins aplicat en cadascuna d'aquestes. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- Impacte sobre la vegetació: el desenvolupament normal de l'activitat no suposa cap mena d'incompatibilitat amb la vegetació que hi ha en els voltants. D'altra banda, l'ocupació del sòl per les construccions es farà en parcel·les eminentment agrícoles, on l'arbratge que hi ha consisteix en fruiters de secà. Per tant, l'impacte produït sobre la vegetació serà mínim i molt localitzat.  
- Impacte sobre la fauna: en el cas de la fauna autòctona, l'afecció girarà entorn de la possible transmissió de malalties pel flux de vectors patògens des de l'allotjament. No obstant això, l'existència del tancat perimetral de l'explotació i la instal·lació de malla per a gàbies en les finestres fan que aquest risc disminuïsca.  
- Contaminació acústica: les principals fonts de soroll durant la fase d'explotació seran les emeses pels animals i pels motors de les sitges i del sistema de tancament de les finestres. S'estima que la pressió acústica rebuda en l'exterior crearà un perjudici mínim sobre la població, ja que el nucli de població més pròxim es troba a més de 2 km de l'explotació.  
- Contaminació atmosfèrica: l'emmagatzematge del pinso en sitges estanques i el sistema d'alimentació automàtic tancat reduirà la generació de pols i l'impacte corresponent sobre la qualitat de l'aire. El desenvolupament de l'activitat originarà unes emissions de gasos contaminants com l'amoníac, òxid nitrós i metà, derivades del metabolisme dels animals i de la descomposició dels purins durant les diferents etapes de la seua gestió. Per a minimitzar aquest impacte s'implantaran una sèrie de mesures correctores integrals, descrites en l'estudi d'impacte ambiental, que afecten tant el disseny de la mateixa granja com els procediments de maneig. Pel que fa a la capacitat de l'explotació, l'activitat es classifica dins del grup C, d'acord amb el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, la construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat, la modificació substancial, el cessament o la clausura de les instal·lacions en les quals es desenvolupe l'activitat estaran sotmeses a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
- Olors: els possibles perjudicis produïts per la generació d'olors seran mínims, ja que la població més pròxima es troba a més de 2 km de distància. No obstant això, coincidint amb els diferents buits sanitaris, es farà una escrupolosa neteja i desinfecció de les naus i de les instal·lacions, de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar mala olor. Així mateix, després de l'adobament amb purins, s'incorporaran immediatament al terreny mitjançant una llaurada, a fi de mitigar les emissions de gasos a l'atmosfera i minimitzar les olors.  
- Impacte sobre el patrimoni: la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 24 de maig de 2019, informa favorablement el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, amb subjecció a la condició que es faça el seguiment paleontològic dels moviments de terres durant la construcció de la granja, ja que les arenes en les quals s'assenta aquesta són susceptibles de contindre restes paleontològiques d'interés rellevant, per a la qual cosa, amb caràcter previ a l'inici dels treballs, haurà de sotmetre's a l'avaluació prèvia i preceptiva d'aquest centre directiu el corresponent projecte de seguiment paleontològic subscrit per un tècnic competent. Qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant haurà de ser comunicada, a més, a aquest centre directiu o a l'ajuntament implicat, de conformitat amb el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el corresponent programa de vigilància ambiental, d'aplicació durant la construcció, explotació i abandó de l'activitat. Es preveu el seguiment, entre altres, del bon estat de la maquinària, de l'absència de residus en la parcel·la en finalitzar la jornada laboral durant la fase d'obres, de l'estanquitat de les fosses de purins després de cada cicle d'engreixament i de l'estanquitat del tanc d'aplicació de purins abans de cada buidatge. També es farà una avaluació anual de l'estat dels cultius per a descartar possibles fitotoxicitats, s'efectuarà una correcta neteja i desinfecció de les instal·lacions després de cada cicle d'engreixament i es portarà un registre dels consums d'aigua, energia i pinso. Es disposarà d'un llibre d'explotació, en el qual es registrarà el desenvolupament i l'avanç de l'activitat i qualsevol incidència de caràcter ambiental que s'hi puga produir.  
  
Com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb l'adaptació d'aquests al CBPACV.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I (grup 1).  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol II de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència en matèria d'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha dit anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, únicament als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de granja porcina amb capacitat per a 2.499 places d'engreix, situada en les parcel·les 146, 147, 148, 149 i 185, del polígon 11 del terme municipal de les Useres (Castelló), promogut per Rafael Marco Tomás, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de la memòria tècnica de llicència ambiental (gener 2021) i de l'estudi d'impacte ambiental (gener 2021), i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. Durant la fase de construcció de les naus:  
a) Els apilaments de terres s'efectuaran al resguard del vent.  
b) Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra s'hauran de gestionar d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals s'hagen generat, o, si no és possible, caldrà lliurar-los a un gestor autoritzat.  
c) Les obres s'hauran de programar de manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies faunístiques més vulnerables.  
d) El tancat perimetral de l'explotació no tindrà filferro espinós.  
  
2. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, s'haurà de disposar de la corresponent concessió d'aigües subterrànies expedida per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, caldrà complir el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que s'executen en terreny forestal o pels voltants, en particular pel que fa a la utilització de ferramentes, maquinària i equips, i les normes de seguretat de caràcter general.  
4. D'acord amb el que s'estableix en el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i s'haurà de mantindre en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
5. Es notificarà a l'òrgan competent, tal com es preveu en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, en atenció a la classificació de l'activitat com a grup C segons el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
6. Les construccions seran del tipus que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona, i els llocs destinats a servir de depòsits de deixalles es triaran i es controlaran convenientment per a minimitzar-ne l'impacte sobre el paisatge.  
7. Pel que fa a la gestió dels purins:  
a) Una vegada executada l'obra, s'haurà de presentar davant de l'òrgan substantiu un certificat signat per un tècnic competent que garantisca l'estanquitat i impermeabilitat de les fosses d'emmagatzematge de purins.  
b) En l'extracció, càrrega i transport dels purins, s'hauran d'evitar vessaments i s'hauran de traslladar immediatament als camps de cultiu.  
  
c) La valorització dels purins mitjançant la utilització d'aquests com a adob orgànic es farà sempre seguint el pla d'adobat previst, que complirà la normativa sectorial vigent en cada moment.  
d) En el llibre de registre de l'explotació s'anotaran totes les eixides de purins que es produïsquen, i s'hi indicarà: data, identificació de les parcel·les que s'hagen d'adobar i volum de purins aplicat en cadascuna d'aquestes. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
e) Després de l'adobament amb purins, aquests s'incorporaran immediatament al terreny mitjançant una llaurada, a fi de mitigar les emissions de gasos a l'atmosfera i les olors.  
8. Coincidint amb els diferents buits sanitaris, s'haurà d'efectuar una escrupolosa neteja i desinfecció de les naus i de les instal·lacions, de manera que no queden restes la descomposició de les quals puga originar mala olor.  
9. D'acord amb el que s'estableix en l'informe emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 24 de maig de 2019, es farà el seguiment paleontològic dels moviments de terres durant la construcció de la granja, ja que les arenes en les quals s'assenta aquesta són susceptibles de contindre restes paleontològiques d'interés rellevant, per a la qual cosa, amb caràcter previ a l'inici dels treballs, s'haurà de sotmetre a l'avaluació prèvia i preceptiva d'aquest centre directiu el corresponent projecte de seguiment paleontològic subscrit per un tècnic competent. Qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant haurà de ser comunicada, a més, a aquest centre directiu o a l'ajuntament implicat, de conformitat amb el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
10. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà de comunicar a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és el cas, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/ 2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 10 d'agost de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9461, del 02-11-2022 (2022/9532)

RESOLUCIÓN de 10 de agosto de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de granja porcina con capacidad para 2.499 plazas de cebo, del término municipal de Useras. Expediente: (1390229) 016/2020-AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9461

Fecha DOGV
:   02-11-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/9532

CVE


Fecha del documento
:   10-08-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de agosto de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de granja porcina con capacidad para 2.499 plazas de cebo, del término municipal de Useras. Expediente: (1390229) 016/2020-AIA. [2022/9532]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1390229) 016/2020-AIA.  
Título: Granja porcina con capacidad para 2.499 plazas de cebo.  
Promotor: Rafael Marco Tomás.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Useras.  
Ref. Órgano sustantivo: 375/2018.  
Localización: parcelas 146, 147, 148, 149 y 185, del polígono 11, del término municipal de Useras (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es la solicitud de la licencia ambiental para el desarrollo de una actividad de engorde de ganado porcino, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, promovida por Rafael Marco Tomás, en el término municipal de Useras.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
La actividad se ubicará en las parcelas 146, 147, 148, 149 y 185, del polígono 11, del término municipal de Useras, provincia de Castellón. La superficie total de estas parcelas es de 22.502 m².  
La actividad consiste en el engorde de ganado porcino. El proceso de cría comienza con la llegada de lechones de 12-18 kg de peso o 6-7 semanas de vida, que se engordan con pienso durante cuatro o cinco meses y se llevan a matadero de forma escalonada cuando alcanzan aproximadamente los 100 kg de peso. La máxima ocupación por ciclo será de 2.499 cerdos. Tras el periodo de engorde, una vez retirados los animales, se realiza un vacío sanitario de un mes, en el que se llevan a cabo tareas de limpieza y desinfección, y nuevamente se inicia el ciclo productivo. Este sistema de explotación permite realizar aproximadamente 2,5 ciclos de engorde anuales. Por tanto, la producción máxima anual será de 6.247 animales.  
Para el desarrollo de la actividad se construirán dos naves con las siguientes dimensiones:  
Nave 1: 16,90 x 55,00 (929,50 m²)  
Nave 2: 16,90 x 88,00 (1.487,20 m²)  
Esto supone una superficie total construida de 2.416,70 m² y un porcentaje de ocupación de la parcela del 10,74 %, menor que el máximo del 50 % contemplado por la normativa autonómica.  
Las naves tendrán una altura en cornisa de 2,8 m y una altura máxima en cumbrera de 5,4 m. La estructura será de pórticos prefabricados de hormigón. La cubierta estará formada por planchas tipo «sándwich» con la cara exterior lacada en color rojo «teja». Las paredes se conformarán mediante placas de hormigón armado con acabado liso. Las ventanas serán de poliéster con apertura y cierre en forma de guillotina y contarán con tela pajarera. Las puertas de acceso a la nave serán de plancha de chapa galvanizada. El pavimento consistirá en una solera de hormigón armado.  
La explotación dispondrá de las siguientes instalaciones:  
- Suministro de agua: el agua procederá de un pozo propiedad del titular de la explotación, para el que se ha solicitado concesión y cuyo sondeo es objeto de evaluación de impacto ambiental con número de expediente 088/2020-AIA. Se almacenará en un depósito y pasará por un equipo de cloración para hacerla apta para el consumo de los animales. Se distribuirá a través de una red de tuberías de polietileno, mediante líneas generales y derivaciones que lleguen a todas las cuadras. Los bebederos de los animales serán de chupete y llevarán incorporada una cazoleta para recoger el agua. Según la guía de MTD del sector porcino, en esta explotación se estima un consumo de agua para bebida de los animales y limpieza de las instalaciones de 7.073,17 m³ al año. Se aporta copia del informe de la oficina de planificación hidrológica, en el que se indica que el aprovechamiento solicitado se encuentra en una masa de agua subterránea en buen estado cuantitativo y que la concesión de agua subterránea solicitada, de un volumen máximo anual de 12.775 m³/año, con destino a uso ganadero, es compatible con el Plan Hidrológico de la Demarcación Hidrográfica del Júcar.  
- Suministro eléctrico: la electricidad se obtendrá de un grupo electrógeno adecuado para la potencia total de la explotación, que asciende a 25.888W.  
- Sistema de alimentación: para almacenar el pienso, se ubicarán junto a cada nave dos silos de 15.000 kg de capacidad cada uno (cuatro silos en total), con soportes metálicos, totalmente estancos. El reparto del pienso se realizará automáticamente mediante un motor de alimentación desde los silos hasta cada una de las dos tolvas que se colocarán en cada nave.  
- Sistema de ventilación: se dispondrá de líneas de ventanas en ambas fachadas laterales de los dos módulos para permitir la circulación del aire. Dichas ventanas, de tipo guillotina, se podrán abrir o cerrar mediante motorreductores, en función de las necesidades de temperatura y ventilación interiores. Sobre la cubierta se instalarán varias chimeneas para favorecer el fenómeno de ventilación natural.  
- Sistema de calefacción: no se utilizará ningún tipo de calefacción.  
- Instalación de iluminación: la iluminación se realizará mediante luminarias de bajo consumo distribuidas por todo el local.  
- Vallado perimetral: se dotará a la instalación de un vallado perimetral con la finalidad de controlar la entrada de posibles vectores de enfermedades infectocontagiosas. Consistirá en un murete de hormigón de 30 cm de altura y hasta los 2 m de altura se realizará mediante valla de alambre galvanizado. La superficie interior del vallado perimetral será de 2.890 m².  
- Además, la explotación contará con pediluvios a la entrada de las naves, equipo móvil de pulverización para la desinfección de los vehículos, lazareto y tela o malla pajarera en las ventanas de ventilación.  
La gestión de los purines generados en la explotación se llevará a cabo conforme al plan de gestión de purines recogido en la memoria técnica para licencia ambiental (enero 2021) y en el estudio de impacto ambiental (enero 2021). Según este plan de gestión de purines, el almacenamiento de las deyecciones se realizará en los canales de recogida situados bajo las cuadras de los animales. Tanto la solera como las paredes de estos canales estarán construidos de hormigón en masa y serán completamente estancos. Para asegurar la total impermeabilidad de la infraestructura, los canales de deyecciones se construirán con hormigón armado con aditivos hidrofugantes, realizándose una solera de 25 cm de espesor. Los muros verticales que formarán los canales tendrán un espesor de 30 cm. Para la construcción de la solera y los muros, se empleará hormigón HA-25, armado con acero corrugado AEH-B500 SD y mallazo electrosoldado AEH B500 T. Mediante dicho armado, se asegura la cohesión total del hormigón y se impide la aparición de fisuras en el material.  
En cada una de las naves se construirán cuatro canales de deyecciones (uno bajo cada una de las hileras de cochiqueras) con unas dimensiones de 55 m x 1,8 m x 1,85 m y 88 m x 1,8 m x 1,85 m (se añaden 0,5 m de altura para prevenir desbordamientos, siendo útiles 1,35 m de profundidad), con lo que se obtiene una capacidad de almacenamiento total de 1.389.96 m³.  
El volumen de purín generado en la explotación y su contenido en nitrógeno, de acuerdo con lo que establece el Real decreto 324/2000, de ordenación de las explotaciones porcinas, será:  
Purín generado: 2.499 cerdos de cebo x 2,15 m³ / año y plaza = 5.372 m³/año.  
Contenido en nitrógeno: 2.499 plazas x 7,25 kg / plaza y año = 18.118 kg/año.  
Se dispondrá de una superficie agrícola total, apta para aplicación de purín, de 204,53 hectáreas. Esta superficie se reparte entre campos de cereal (forrajes secano), almendros de secano, olivar de secano, cítricos y frutales, ubicados en los municipios de: Useras, Vall d'Alba, Atzeneta del Maestrat, Benafigos, Burriana, Sierra Engarcerán y Alquerías del Niño Perdido. De estos, son municipios designados como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell: Burriana, Alquerías del Niño Perdido y Benafigos. Según el Decreto 81/2022, de 10 de junio, del Consell, por el que se amplían los municipios designados como zonas vulnerables, también estaría incluido el municipio de Vall d'Alba.  
De acuerdo con el plan de gestión presentado, se cuenta con superficie suficiente de terrenos para abonar cumpliendo con las dosis de nitrógeno recomendadas para cada cultivo en la Orden 10/2018, de 27 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre la utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana, por la que se aprueba el código valenciano de buenas prácticas agrarias para la protección de las aguas contra la contaminación causada por los nitratos de origen agrario (en adelante CBPACV). Por lo tanto, se cumple con la normativa sectorial vigente en el momento del inicio de la tramitación del expediente. No obstante, teniendo en cuenta que el plan de gestión de purines no es un documento cerrado, el promotor procederá a modificarlo progresivamente para su adaptación al CBPACV que esté vigente en cada momento. Además, como parte integrante del programa de vigilancia ambiental, anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV (cambio de parcelas, cambio de cultivo en las parcelas, etc).  
El diseño de la explotación garantizará una correcta gestión de las aguas pluviales y no se generarán aguas residuales sanitarias ya que la explotación no dispondrá de servicios higiénicos.  
Durante los tratamientos sanitarios, en la explotación se producen los siguientes tipos de residuos, según la lista europea de residuos:  
18 02 02. Residuos cuya recogida y eliminación es objeto de requisitos especiales para prevenir infecciones.  
18 02 05. Productos químicos que consisten en, o contienen, sustancias peligrosas.  
15 01 10. Envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas.  
15 01 11. Envases metálicos, incluidos los recipientes a presión vacíos, que contienen una matriz porosa sólida peligrosa  
Estos residuos se almacenarán en un contenedor cerrado, hermético y homologado y serán retirados semestralmente por una empresa gestora autorizada. Se aporta copia del compromiso de gestión por parte de empresa autorizada.  
Respecto a la gestión de cadáveres, se contratará la retirada y gestión de estos con la asociación de usuarios de casetes de Castellón, que será la encargada de, con la periodicidad necesaria, retirar los animales muertos de la caseta, y de trasladarlos a su planta de tratamiento. Se aporta copia del certificado de compromiso de retirada con dicha asociación.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 11 de diciembre de 2019, tiene entrada en la Subdirección General de Evaluación Ambiental, solicitud de evaluación de impacto ambiental remitida por el Ayuntamiento de Useras para una granja porcina de cebo, a ubicar en el polígono 11 de dicho término municipal. La documentación que se aporta es la siguiente:  
- Memoria técnica de licencia ambiental (enero de 2019).  
- Estudio de impacto ambiental (enero de 2019).  
- Copia del expediente municipal.  
Con fecha 7 de septiembre de 2020, se remite al Ayuntamiento de Useras un requerimiento de informes y de documentación complementaria a aportar por el órgano sustantivo y por el promotor, al objeto de subsanar el expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Con fecha 8 de septiembre de 2020, se remite al promotor copia del requerimiento de informes y documentación enviado al ayuntamiento.  
Con fechas 6 y 14 de octubre de 2020, tiene entrada en el registro telemático de la Generalitat parte de la documentación solicitada en el precitado requerimiento, remitida por el Ayuntamiento de Useras.  
Con fecha 12 de enero de 2021, la sección de estructuras y obras agrarias de la Dirección Territorial de Castellón, remite la solicitud de informe de carácter territorial y urbanístico presentada por el Ayuntamiento de Useras en esa sección.  
Con fechas 26 de enero y 23 de marzo de 2021, el Ayuntamiento remite documentación adicional en respuesta al requerimiento realizado por este servicio en fecha 7 de septiembre de 2020. Entre la documentación aportada se encuentra una nueva versión de la memoria técnica de licencia ambiental (enero 2021) y del estudio de impacto ambiental (enero 2021), en las que se modifican las dimensiones y posición de las naves respecto de la versión inicial.  
Con fecha 22 de julio de 2022, el ayuntamiento remite varios informes que completan la información requerida por este servicio en fecha 7 de septiembre de 2020.  
  
Información pública  
De acuerdo con el certificado remitido, de fecha 11 de abril de 2019, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el tablón de anuncios y en la página web del Ayuntamiento, así como en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 24, de fecha 23 de febrero de 2019 y se notificó individualmente a los interesados. Durante el plazo de exposición al público no se presentaron alegaciones.  
Afecciones legales  
Inicialmente, la construcción de las naves se proyectó sobre las parcelas 146, 147 y 149, del polígono 11, del término municipal de Useras. Dado que la ubicación inicial propuesta afectaba a suelo forestal que, además, había sufrido un incendio en el año 2007, se solicitó al órgano sustantivo que informara al respecto y que recabara informe del servicio de ordenación y gestión forestal para que este último determinara la viabilidad de la actividad en la ubicación propuesta. En vistas del informe desfavorable, emitido por la sección forestal de Castellón en fecha 27 de noviembre de 2020, el promotor realizó un cambio de ubicación de las naves, e incrementó el número de estas de dos a tres. La sección forestal de Castellón emitió un nuevo informe, en fecha 13 de enero de 2021, favorable a la actuación, en el que indicaba que la nueva ubicación de las naves no afectaba a terreno forestal PATFOR. Finalmente, el promotor optó por eliminar una de las tres naves informadas de forma favorable por la sección forestal. Dado que se mantiene la ubicación de las otras dos naves, sin afectar a suelo forestal, no se considera necesario solicitar nuevo informe. Las parcelas que finalmente se verán afectadas por las construcciones son la 146, 147, 148 y 149. Dada la proximidad de la explotación a terreno forestal, se deberá cumplir con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, en particular en lo referido a la utilización de herramientas, maquinaria y equipos, y las normas de seguridad de carácter general.  
Según se indica en el informe preceptivo de acuerdo con la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), emitido por la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, en fecha 13 de noviembre de 2018, la distancia desde el lugar donde se pretende construir la explotación respecto a otras explotaciones de la misma especie es superior a 2.000 m de grupo especial y respecto al casco urbano es superior a 1.000 m, lo cual está de acuerdo con la normativa de distancias establecidas en el Real decreto 324/2000 sobre ordenación de explotaciones porcinas y la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de ganadería de la Comunitat Valenciana. Concretamente, la explotación se sitúa a una distancia en línea recta de 5,5 km respecto al casco urbano de Useras y a 2,0 km respecto al casco urbano de la vecina localidad de Atzeneta del Maestrat (núcleo más cercano). Se aporta certificado municipal de compatibilidad urbanística, de fecha 24 de septiembre de 2018, en el que se indica que la actividad pretendida es compatible con el planeamiento urbanístico municipal. De acuerdo con lo establecido en dicho certificado, según el planeamiento municipal vigente, las parcelas en las que se ubicará la actividad tienen clasificación de suelo no urbanizable, y calificación de no urbanizable no protegido agrícola o forestal.  
De acuerdo con la cartografía del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), las parcelas en las que se ubicará la explotación no están afectadas por riesgo de inundación.  
El municipio de Useras no está designado como zona vulnerable, según los Decretos 86/2018, de 22 de junio y 81/2022, de 10 de junio, del Consell.  
Según el visor cartográfico de la Generalitat, la localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Tampoco afecta a vías pecuarias, ni a especies prioritarias o hábitats de interés comunitario.  
  
Consideraciones ambientales.  
El estudio de impacto ambiental contiene toda la información detallada en el anexo VI de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, a excepción del estudio de alternativas. En el mismo se realiza una descripción del proyecto, con un apartado dedicado a la gestión de residuos, en el cual se incluye el plan de gestión de los purines. Así mismo, se realiza una descripción general del entorno físico y se realiza una caracterización y valoración de los posibles impactos durante las fases de construcción de la granja, manejo de la explotación y cese de la actividad.  
Durante la fase de construcción, se estima que los principales impactos producidos por la actividad incidirán en la calidad de la atmósfera, debido principalmente al polvo, ruido y gases generados por la maquinaria; en el suelo y en las aguas subterráneas, por la posible filtración de los hidrocarburos y aceites procedentes del mantenimiento de maquinaria en la parcela; sobre la vegetación circundante, por oclusión de los estomas debido al polvo generado por el tráfico de la maquinaria; sobre la fauna, debido al ruido de la maquinaria y a la eliminación de los hábitats vegetales terrestres; sobre el paisaje, debido a la transformación del paisaje natural por la construcción de las naves; y sobre el medio forestal, debido al riesgo de incendios. Se estima que todo el proceso constructivo tendrá una duración de 4 meses y que, con la aplicación de medidas preventivas y correctoras, los impactos serán en su mayor parte temporales y reversibles. Para minimizar el riesgo de contaminación de suelos y aguas, en el estudio de impacto ambiental se propone no realizar ningún tipo de actividad de mantenimiento de la maquinaria en la parcela, así como evitar el repostaje de vehículos y maquinaria en la parcela y en el entorno. Para minimizar el riesgo de incendio, en la explotación quedará terminantemente prohibido fumar y encender fuego y en caso de trabajar con herramientas o maquinaria que pudiera suponer algún riesgo de inicio de fuego se realizará previamente un desbroce o limpieza de malas hierbas, y se dispondrá de extintor y de un punto de agua a presión. Para reducir en lo posible las emisiones de polvo, se realizarán riegos periódicos, se evitarán acopios de tierra innecesarios y se mantendrá la maquinaria a emplear en buen estado. A las medidas recogidas en el estudio de impacto ambiental cabe añadir las siguientes: los acopios de tierra que se efectúen, lo harán al resguardo del viento y los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado. Por otra parte, para reducir el impacto sobre la fauna de la zona, durante las fases de construcción y desmantelamiento, las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies más vulnerables y en el vallado perimetral de la explotación no se utilizará alambre de espino. Por último, para reducir el impacto sobre el paisaje, las construcciones serán del tipo que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona y, con el mismo objetivo, se elegirán y controlarán convenientemente los lugares destinados a servir de depósitos de desechos.  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se identifican los siguientes impactos:  
- Impacto sobre el suelo y las aguas subterráneas: Las características constructivas de las fosas de purines que, según el proyecto, garantizan su impermeabilidad, reducen el riesgo de contaminación del suelo y de las aguas subterráneas por la filtración de purín. No obstante, una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se garantice la total estanqueidad e impermeabilidad de dichas fosas de almacenamiento de purines. Asimismo, en las operaciones de extracción, carga y transporte de los purines se deberán evitar derrames, procediendo de forma inmediata a su traslado a los campos de cultivo. Por último, al objeto de no superar las dosis de nitrógeno que puede absorber cada cultivo y evitar así la lixiviación de los nitratos hacia los acuíferos, la valorización de los purines mediante su utilización como abono orgánico se realizará siempre siguiendo el plan de abonado previsto, que cumplirá con la normativa sectorial vigente en cada momento. En el libro de registro de la explotación se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Impacto sobre la vegetación: el desarrollo normal de la actividad no supone ningún tipo de incompatibilidad con la vegetación existente en los alrededores. Por otra parte, la ocupación del suelo por las construcciones se va a realizar en parcelas eminentemente agrícolas, donde el arbolado existente consiste en frutales de secano. Por tanto, el impacto producido sobre la vegetación será mínimo y muy localizado.  
- Impacto sobre la fauna: en el caso de la fauna autóctona, la afección girará en torno a la posible transmisión de enfermedades por el flujo de vectores patógenos desde el alojamiento. Sin embargo, la existencia del vallado perimetral de la explotación y la instalación de malla pajarera en las ventanas, hacen que este riesgo disminuya.  
- Contaminación acústica: las principales fuentes de ruido durante la fase de explotación serán los emitidos por los animales y por los motores de los silos y del sistema de cierre de las ventanas. Se estima que la presión acústica recibida en el exterior creará un perjuicio mínimo sobre la población, al encontrarse el núcleo de población más próximo a más de 2 km de la explotación.  
- Contaminación atmosférica: el almacenaje del pienso en silos estancos y el sistema de alimentación automático cerrado reducirá la generación de polvo y el correspondiente impacto sobre la calidad del aire. El desarrollo de la actividad originará unas emisiones de gases contaminantes como el amoniaco, óxido nitroso y metano, derivadas del metabolismo de los animales y de la descomposición de los purines durante las diferentes etapas de su gestión. Para minimizar este impacto se implantarán una serie de medidas correctoras integrales, descritas en el estudio de impacto ambiental, que afectan tanto al diseño de la propia granja como a los procedimientos de manejo. En atención a la capacidad de la explotación, la actividad se clasifica dentro del grupo C, de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia, la construcción, montaje, explotación, traslado, modificación sustancial, cese o clausura de las instalaciones en las que se desarrolle la actividad estarán sometidas a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
- Olores: los posibles perjuicios producidos por la generación de olores serán mínimos al encontrarse la población más cercana a más de 2 km de distancia. No obstante, coincidiendo con los diferentes vacíos sanitarios se realizará una escrupulosa limpieza y desinfección de las naves y de las instalaciones, de manera que no queden restos cuya descomposición pueda originar mal olor. Asimismo, tras el abonado con purines, estos se incorporarán inmediatamente al terreno mediante una labor, al objeto de mitigar las emisiones de gases a la atmósfera y minimizar los olores.  
- Impacto sobre el patrimonio: la Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 24 de mayo de 2019 informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, con sujeción a la condición de que se realice el seguimiento paleontológico de los movimientos de tierras durante la construcción de la granja, ya que las arenas en las que esta se asienta, son susceptibles de contener restos paleontológicos de interés relevante, para lo que con carácter previo al inicio de los trabajos, deberá someterse a la previa y preceptiva evaluación de ese centro directivo el correspondiente proyecto de seguimiento paleontológico suscrito por técnico competente. Cualquier hallazgo paleontológico de interés relevante deberá ser comunicado además a ese centro directivo o al ayuntamiento implicado de conformidad con lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
El estudio de impacto ambiental incluye el correspondiente Programa de vigilancia ambiental, de aplicación durante la construcción, explotación y abandono de la actividad. Se contempla el seguimiento, entre otros, del buen estado de la maquinaria, de la ausencia de residuos en la parcela al finalizar la jornada laboral durante la fase de obras, de la estanqueidad de las fosas de purines tras cada ciclo de engorde y de la estanqueidad de la cuba de aplicación de purines antes de cada vaciado. También se realizará una evaluación anual del estado de los cultivos para descartar posibles fitotoxicidades, se realizará una correcta limpieza y desinfección de las instalaciones tras cada ciclo de engorde y se llevará un registro de los consumos de agua, energía y pienso. Se dispondrá de un libro de explotación, en el que se registrará el desarrollo y avance la actividad y cualquier incidencia de carácter ambiental que pudiera producirse.  
Como parte integrante del programa de vigilancia ambiental, anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado, está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1.a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I (grupo 1).  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II, del título II, de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, la competencia en materia de evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del servicio de evaluación de impacto ambiental y con el visto bueno del Subdirector General del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja porcina con capacidad para 2.499 plazas de cebo, ubicada en las parcelas 146, 147, 148, 149 y 185, del polígono 11, del término municipal de Useras (Castellón), promovido por Rafael Marco Tomás, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones de la memoria técnica de licencia ambiental (enero 2021) y del estudio de impacto ambiental (enero 2021), y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Durante la fase de construcción de las naves:  
a) Los acopios de tierras se efectuarán al resguardo del viento.  
b) Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
c) Las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies faunísticas más vulnerables.  
d) El vallado perimetral de la explotación carecerá de alambre de espino.  
2. Con carácter previo a la concesión de la licencia ambiental se deberá disponer de la correspondiente concesión de aguas subterráneas expedida por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
3. Dada la proximidad de la explotación a terreno forestal, se deberá cumplir con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, en particular en lo referido a la utilización de herramientas, maquinaria y equipos, y las normas de seguridad de carácter general.  
4. De acuerdo con lo establecido en el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
5. Se realizará la notificación al órgano competente prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, en atención a la clasificación de la actividad como grupo C según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011.  
6. Las construcciones serán del tipo que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona y los lugares destinados a servir de depósitos de desechos se elegirán y controlarán convenientemente para minimizar su impacto sobre el paisaje.  
7. Respecto a la gestión de los purines:  
a) Una vez ejecutada la obra, se deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente que garantice la estanqueidad e impermeabilidad de las fosas de almacenamiento de purines.  
b) En la extracción, carga y transporte de los purines se deberán evitar derrames, procediendo a su traslado inmediato a los campos de cultivo.  
c) La valorización de los purines mediante su utilización como abono orgánico se realizará siempre siguiendo el plan de abonado previsto, que cumplirá con la normativa sectorial vigente en cada momento.  
d) En el libro de registro de la explotación se anotarán todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. Este libro estará actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
e) Tras el abonado con purines, estos se incorporarán inmediatamente al terreno mediante una labor, al objeto de mitigar las emisiones de gases a la atmósfera y los olores.  
8. Coincidiendo con los diferentes vacíos sanitarios se deberá realizar una escrupulosa limpieza y desinfección de las naves y de las instalaciones, de manera que no queden restos cuya descomposición pueda originar mal olor.  
9. De acuerdo con lo establecido en el informe emitido por la Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 24 de mayo de 2019, se realizará el seguimiento paleontológico de los movimientos de tierras durante la construcción de la granja, ya que las arenas en las que esta se asienta, son susceptibles de contener restos paleontológicos de interés relevante, para lo que con carácter previo al inicio de los trabajos, deberá someterse a la previa y preceptiva evaluación de ese centro directivo el correspondiente proyecto de seguimiento paleontológico suscrito por técnico competente. Cualquier hallazgo paleontológico de interés relevante deberá ser comunicado además a ese centro directivo o al ayuntamiento implicado de conformidad con lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
10. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
11. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 10 de agosto de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML