Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9428, del 15-09-2022 (2022/8163)

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I Conveni MARPOL 73/78) i aigües industrials; projecte d'execució d'una instal·lació de tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I del Conveni MARPOL 73/78) i assimilables a València (expedient 30/2019/AIA).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9428

Data del DOGV
:   15-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8163

CVE


Data del document
:   13-10-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I Conveni MARPOL 73/78) i aigües industrials; projecte d'execució d'una instal·lació de tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I del Conveni MARPOL 73/78) i assimilables a València (expedient 30/2019/AIA). [2022/8163]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 30/2019-AIA.  
Títol: tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I Conveni MARPOL 73/78) i aigües industrials; projecte d'execució d'una instal·lació de tractament final de deixalles líquides generades per vaixells (annex I del Conveni MARPOL 73/78) i assimilables.  
  
Promotor: Sertego Servicios Medioambientales, SLU.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Ref. Òrgan substantiu: 42/19-IPPC.  
Localització: nou dic de l'est, s/n, del Port de València -àrea V - subàrea B del Port de València.  
  
Antecedents  
L'objecte final de la instal·lació és el tractament final de deixalles líquides generades pels vaixells (annex I del Conveni MARPOL 73/78) i assimilables autoritzats per l'Autoritat Portuària de València i el tractament d'aigües industrials de solucions aquoses.  
Actualment, Sertego Servicios Medioambientales, SLU, és la concessionària en règim d'autorització de la planta de tractament final de deixalles líquides generades pels vaixells (annex I del Conveni MARPOL 73/78), del Port de València, que compta amb autorització ambiental integrada (AAI) amb referència 129/AAI/CV. Aquesta instal·lació disposa de dos pronunciaments de l'òrgan ambiental: declaració d'impacte ambiental d'11 d'agost de 1997, per a l'expedient 174/97-AIA del Projecte d'instal·lació d'una planta de tractament de residus oliosos MARPOL i estimació d'impacte ambiental de 21 de març de 2000, per a l'expedient 172/99-AIA del Projecte d'ampliació de la planta de tractament.  
L'actual planta de tractament de residus està situada en el nou moll de l'est del Port de València, al costat del moll de la Xità, amb una ocupació d'aproximadament 3.700 m². Aquesta es va construir l'any 1998 i dimensionada per al volum i tipus de trànsit del moment.  
  
En aquest any l'UTE Urbamar Levante (Urbaser, SA - MARPOL Levante, SL) va ser la concessionària d'aquesta planta de tractament de deixalles, per un termini de deu anys.  
Posteriorment, en sessió del 24 de juliol de 2007, el Consell d'Administració de l'Autoritat Portuària de València va acordar prolongar el termini de la concessió atorgada per un període addicional del 50% del termini inicial. Abans de la finalització del període de vigència, el 24 de juny de 2013, el Consell d'Administració de l'Autoritat Portuària de València va autoritzar la transmissió de la titularitat de la concessió a la mercantil Urbamar Levante Residuos Industriales, SL (que anteriorment pertanyia al grup i en l'actualitat és Sertego Servicios Medioambientales, SLU), que explota la planta en règim d'autorització fins a l'actualitat.  
Indica que, no obstant això, aquesta instal·lació es troba en uns terrenys necessaris per al desenvolupament de la xarxa d'accessos a l'ampliació nord, per la qual cosa es requereix modificar la ubicació d'aquesta instal·lació i proporcionar un espai adequat a les necessitats d'explotació.  
  
Descripció del projecte  
La parcel·la on se situarà el projecte limita amb dues parcel·les: a l'est amb la terminal de TEPSA, destinada a la recepció, emmagatzematge i reexpedició a granel de líquids petrolífers, químics i biocarburants; al nord amb la concessió 25; a l'oest i al sud, la parcel·la de projecte limita amb vials interiors del moll de Xità. L'accés a la parcel·la es trobarà al costat d'una glorieta situada a l'oest, mentre que l'eixida s'efectuarà de manera separada, al sud de la parcel·la.  
Pel que fa als residus MARPOL, en la instal·lació es pretén rebre dos tipus de residus procedents de vaixells que són els regulats per l'annex I (Conveni MARPOL 73/78): mescla d'aigua-hidrocarburs procedents de la neteja de tancs de càrrega o procedents de la descàrrega de sentines de vaixells que es componen d'una mescla d'aigua, fuels i gasoils i, en menor proporció, restes d'olis i altres hidrocarburs. Així mateix, es consideren deixalles líquides assimilables aquelles que continguen fase aigua i fase hidrocarbur i que procedisquen d'orígens diferents que no siguen vaixells, sempre amb l'autorització prèvia de l'autoritat portuària.  
Quant al tractament d'aigües industrials de solucions aquoses, s'oferirà en les instal·lacions el servei de tractament mitjançant processos que garantisquen en tot cas que es compleixen les condicions d'abocament al col·lector de l'Autoritat Portuària de València o mitjançant un procés d'evaporació a través d'un sistema d'evaporació forçada.  
La capacitat màxima de tractament de la instal·lació a executar s'estima en uns 547.000m³/any de deixalles MARPOL i de 438.000m³/any d'aigües industrials de solucions aquoses i altres aigües de procés. Les deixalles amb una elevada proporció d'olis seran derivades a altres instal·lacions de Sertego Servicios Medioambientales, SLU, a Cartagena.  
  
El desenvolupament del projecte contempla dues etapes: la fase de construcció i la fase d'explotació. En la fase de construcció s'executaran les obres requerides per a disposar de la instal·lació, i que inclou les activitats prèvies de demolició de les instal·lacions existents, condicionament de la parcel·la, instal·lacions de proveïment, sanejament i abocaments, xarxa elèctrica, etc., construcció de l'àrea d'emmagatzematge, construcció de naus i urbanització. Així mateix, s'inclou en aquesta fase la instal·lació d'equips i instrumentació, així com un període de proves i de creixement de la biomassa per a la depuració d'aigües residuals. En la fase d'explotació, o de desenvolupament de l'activitat projectada, es duran a terme les activitats de recepció de residus, emmagatzematge i tractament.  
Es quantifiquen les entrades i eixides dels processos següents:  
- Entrades del procés:  
- MARPOL: 146.726,96m³/any, la qual cosa suposa un cabal mitjà d'entrada al procés de 16,75m³/h.  
- Eixides del procés:  
- Fuel: 26.410,85m³/any, la qual cosa suposa un cabal mitjà de generació de fuel de 3,01m³/h.  
- Llots: 2.934,54m³/any, la qual cosa suposa un cabal mitjà de generació de llot de 0,33m³/h.  
- Aigua: 117.381,57m³/any, la qual cosa suposa un cabal mitjà de generació d'aigua de 13,40m³/h.  
El consum de matèries primeres i recursos necessaris per a l'obtenció del fuel mitjançant el tractament de MARPOL són els següents:  
  
- Gas natural per a aplicar calor al procés mitjançant una caldera de vapor. La caldera de vapor disposa d'una potència de 2.716kW i un rendiment del 91% amb un consum total de 314,53 Nm³/h de gas natural.  
  
- Electricitat per a tota mena d'equip elèctric que intervé en el procés (equips de bombament, etc.). La potència prevista total a instal·lar serà de 927,85kWh; sobre aquest total de potència instal·lada es considerarà un coeficient de simultaneïtat global del 65%, i s'obtindrà una potència normal de consum de 603,10kWh.  
- Aigua per a la línia de vapor, llavat de filtres i altres treballs necessaris per al procés, s'estima un cabal de consum de 6m³/dia.  
  
Aquesta avaluació ambiental es realitza prenent com a referència la descripció de la instal·lació i el procés a realitzar continguts en l'informe de valoració favorable, emés el 8 de juliol de 2020, pel Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Residus, els quals s'extracten a continuació:  
La mercantil Sertego desenvoluparà l'activitat en les instal·lacions situades en una parcel·la urbana de l'àrea V-subàrea B del nou dic de l'est del Port de València (zona de la Xità). La referència cadastral de la parcel·la és 0304103YJ3700G i les coordenades geodèsiques UTM (ETRS89 H30N) X = 731.716 m; I = 4.369.927 m. La parcel·la és pràcticament plana i tindrà tota la seua superfície pavimentada i convenientment impermeabilitzada. Té una superfície de 8.200 m², que serà ocupada pels elements constructius següents:  
- Edifici d'oficines, vestuaris i laboratori de dues plantes (220 m² en planta).  
- Carregador: ocupa 565 m² (22,52 x 25 m) i compta amb capacitat per a albergar a quatre camions cisterna. Estarà equipat amb quatre llocs per a la càrrega-descàrrega de camions, els quals es connectaran mitjançant mànegues flexibles als llocs de càrrega-descàrrega.  
- Cubeta de 2.058 m² de superfície.  
- Nau de procés tancada, de 826 m² de superfície. Disposa de dues àrees, de 20,77 x 25,77 m x 24,13 cadascuna, i de 7,48 m d'altura. La solera interior serà de formigó.  
- Depuradora: 425 m².  
- Urbanització i vials: 4.397 m².  
Si bé l'activitat principal de la planta és la recepció i tractament dels residus MARPOL I tipus C, la instal·lació està preparada per a recepcionar residus MARPOL tipus A, B i C de l'annex I Conveni MARPOL 73/78, aigües industrials i solucions aquoses de tercers, olis i productes inflamables i altres residus de naturalesa hidrocarburada que siguen incompatibles amb els anteriors.  
La instal·lació està dissenyada per a desenvolupar quatre línies d'actuació:  
- Combinació de residus líquids amb residus líquids per a obtindre una mescla homogènia i estable per a la seua valorització posterior.  
- Tractament de residus MARPOL I tipus C generats per vaixells, i altres residus assimilables.  
- Tractament de les aigües residuals generades en el procés de tractament, així com solucions aquoses (perilloses i no perilloses), generades per tercers.  
- Tractament dels fangs generats en el procés de depuració d'aigües.  
  
Els residus es descarregaran en els corresponents tancs de recepció bé des de camions, bé des de barcassa, i s'empraran en l'operació mànegues flexibles apropiades per a hidrocarburs. Prèviament a l'acceptació dels residus es faran les oportunes operacions de verificació, consistent en la inspecció i presa de mostra d'aquests per a comprovar que es compleixen els paràmetres d'admissió en planta per a cada tipus de residu i determinar així el tractament posterior. Una vegada acceptats, els residus es classificaran segons la seua tipologia i es transvasaran al corresponent tanc d'emmagatzematge previ al tractament, amb la separació dels residus MARPOL tipus C de la resta de residus perillosos. Tots els residus s'emmagatzemaran en tancs situats dins de la cubeta de retenció.  
  
Les aigües hidrocarburades amb un contingut en olis superior al 5 %, així com els olis industrials usats procedents de pesquers i embarcacions d'esbarjo que no seran tractats en la planta, s'emmagatzemaran per al seu trasllat a la planta de destil·lació que el grup empresarial disposa a Cartagena (Múrcia) o bé per al seu lliurament a altres gestors autoritzats.  
El tractament de valorització dels residus MARPOL I tipus C proposat es basa en la separació per ruptura de les emulsions d'aigua-hidrocarburs, mitjançant el qual s'obtenen les fraccions o matèries següents:  
  
- Fuel (18-20 %). Aquesta és la fracció que se sotmet al procés de desmetal·lització que possibilita la recuperació del combustible contingut en el residu, per al seu posterior aprofitament com a combustible per a vaixells.  
- Fase aquosa (prop del 80 %). Aquesta fracció serà depurada en la instal·lació mitjançant un primer tractament fisicoquímic i posteriorment un tractament biològic, i un tractament terciari amb addició d'ozó de tal forma que permeta complir les condicions d'abocament.  
  
En el procés es genera dos tipus de sòlids (2-10 %): els llots procedents de la fase d'hidrocarbur i els procedents de la depuració de la fase aquosa.  
El procés de desmetal·lització de la fase fuel es desenvolupa en les etapes següents:  
i) Tractament tèrmic del residu en reactors amb agitació i calefacció, amb la dosi òptima d'additius pertinents.  
ii) Refredament de la mescla en tancs específics.  
iii) Decantació i centrifugat per a eliminar l'aigua i els sediments generats en la fase anterior.  
iv) Emmagatzematge del residu desmetal·litzat i net en tancs específics.  
v) Presa de mostres i verificació del compliment de les especificacions establides en l'Ordre APM/206/2018, de 22 de febrer.  
El procés de depuració constarà de dues línies de tractament:  
- La primera d'aquestes s'aplica a les aigües obtingudes en el procés de valorització del residu MARPOL, la qual està integrada per les fases següents:  
i) Homogeneïtzació de l'efluent en un tanc pulmó (23 m³), i posterior refredament en la torre de refrigeració. A continuació, l'aigua serà bombada fins a un separador d'hidrocarburs (8 m³). Els residus d'hidrocarburs obtinguts en la separació de fases es depositaran en un depòsit cilíndric (4 m³) des d'on es bombaran de nou a la capçalera del procés de valorització, mentre que la fase aquosa passa a la fase següent.  
  
ii) Tractament primari fisicoquímic mitjançant ajust de pH, coagulació i floculació, seguit d'una decantació lamel·lar. En aquesta fase s'estima una producció de 67,67 m³/dia de llots (amb una concentració del 0,28%), que passarà a la línia de tractament de fangs. L'aigua decantada serà recollida en un depòsit de 23 m³ des del qual serà bombada a la fase següent:  
iii) Tractament secundari.  
- Reactor biològic. S'ha previst un volum de reactor biològic de tal forma que l'edat del fang siga de cinc dies. La producció de fangs s'estima en 600 kg/dia (uns 75 m³/dia, i es considerarà una concentració del 0,8%).  
- Decantador secundari. Els fangs generats en el reactor biològic passaran al decantador secundari. Aquests seran conduïts fins a la bomba de recirculació de fangs cap al reactor biològic, mentre que els fangs en excés s'impulsaran cap a l'espessidor de fangs. Es purgaran uns 75 m³/dia.  
iv) Tractament terciari. Consistirà en un sistema de filtració a pressió per a l'aigua d'eixida del decantador secundari, seguit d'un procés d'ozonització de l'aigua filtrada (1,5 kg d'ozó per cada 10 m³ d'aigua tractada).  
Si bé l'estació de depuració d'aigües residuals industrials (EDARI) està dissenyada essencialment per a tractar els efluents aquosos generats en el procés de valorització, també pot donar servei a aigües industrials residuals i solucions aquoses, perilloses i no perilloses, generades per tercers.  
- La segona línia de tractament és la que s'aplica als residus aquosos procedents de la indústria de solucions aquoses, encara que també pot tractar les aigües de procés depurades (després del tractament anteriorment exposat), que no resulten aptes per al seu abocament a la xarxa de sanejament. Després del tractament primari descrit, aquestes aigües residuals són sotmeses a un tractament secundari per evaporació forçada amb condensació. El condensat obtingut s'unirà al tractament de depuració de les aigües de procés.  
El tractament de fangs es realitzarà mitjançant un procés d'espessit (142,67 m³/dia), seguit d'una deshidratació per l'addició de polielectròlit. S'ha previst un temps d'assecament de 8 h/dia durant cinc dies/setmana, la qual cosa suposa un cabal de 4,60 m³/h a la concentració d'eixida de l'espessidor de fangs del 3,0%. Es generarà un volum de fang de 4,42 m³/dia (1.613,3 m³ anuals).  
  
  
  
Per al desenvolupament del conjunt de les operacions de tractament previstes, la instal·lació comptarà amb l'equipament següent:  
- 20 tancs (3 de 1.000 m³, 4 de 650 m³, 1 de 500 m³, 1 de 400 m³, 5 de 200 m³, 6 de 100 m³), que suposen una capacitat nominal d'emmagatzematge de 8.100 m³. Tots els tancs són susceptibles de donar servei a qualsevol ús d'emmagatzematge, i donen polivalència a la instal·lació.  
  
- 1 reactor (100 m³).  
- Diverses bombes per a càrrega, descàrrega, alimentació i recirculació.  
- Una estació depuradora d'aigües residuals industrials (EDARI).  
  
- Un laboratori per a l'anàlisi de mostres de residus i producte acabat.  
La capacitat màxima anual de recepció de residus de la instal·lació s'estableix en 547.000 m³, i s'estima que aquesta puga donar servei a la gestió de residus no perillosos procedents de vaixells en cas de ser requerit. Comptant que la instal·lació estiga operativa tots els dies de l'any, les 24 hores al dia, i sent la capacitat nominal del tractament fisicoquímic de depuració d'aigües residuals de 50 m³/hora, la capacitat màxima anual s'estima en 438.000 m³ (25 m³/hora, 219.000 m³ anuals, per línia).  
Pel que respecta al procés de desmetal·lització de l'hidrocarbur recuperat a l'empara de l'Ordre APM/206/2018, de 22 de febrer, i que la capacitat nominal de tractament és de 16,75 m³/h, la capacitat màxima anual estimada és de 146.726,96 m³. No obstant això, la producció prevista serà de l'ordre de 109.400 m³ anuals (corresponent al 20 % de 547.000 m³), la qual cosa donarà a la instal·lació una capacitat addicional de tractament de 37.326,96 m³ anuals per a atendre necessitats puntuals.  
  
Tramitació administrativa  
En data 25 d'abril de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (òrgan substantiu) va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud de determinació d'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte, i adjuntava el document inicial del projecte, projecte bàsic (memòria, plànols i annexos), així com documents administratius complementaris.  
El 19 de desembre de 2019 es requereix a l'òrgan substantiu l'acreditació d'inici de l'expedient d'autorització ambiental integrada i sol·licitud del promotor.  
El 13 de gener de 2020, l'òrgan substantiu comunica l'obertura de l'expedient 42/2019 IPPC d'autorització ambiental integrada (AAI).  
El 27 d'abril de 2020, l'òrgan substantiu sol·licita el pronunciament sobre la suficiència de la documentació, i adjunta una còpia que inclou el projecte bàsic i altra documentació presentada per l'empresa.  
El 10 de desembre de 2020, l'òrgan substantiu comunica que en el tràmit d'informació pública no s'han presentat al·legacions i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb l'última documentació presentada en aquest òrgan ambiental.  
Amb data 27 d'abril de 2021, s'efectua requeriment al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, i se sol·licita el certificat del tràmit d'informació pública realitzat, incloent-hi la publicació en diari oficial, així com els informes rebuts en el tràmit de consultes a les administracions públiques afectades i actualització de la documentació aportada, si escau, amb motiu dels requeriments de les diferents administracions intervinents en el procés. Quant al contingut de l'estudi d'impacte ambiental es va requerir l'esmena d'aquest, incloent-hi la informació relativa a l'article 35.d de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental relativa a identificació, descripció i anàlisi sobre factors derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8929, de 19 d'octubre de 2020, i d'acord amb el certificat remés el 4 de maig de 2021, l'òrgan substantiu va comunicar l'absència d'al·legacions en el període establit.  
Amb data 6 de juliol de 2021, es va remetre pel Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació la documentació requerida, incloent-hi els informes següents:  
- El 8 de juliol de 2020, el Servei de Prevenció, Reutilització Foment de Reciclatge i Gestió de Residus emet informe favorable, el contingut del qual s'ha exposat en l'apartat de la descripció del projecte. El 29 d'octubre de 2020 es remet correcció d'errors.  
- El 9 de juliol de 2020, Capitania Marítima de València emet informe favorable.  
- El 24 de setembre de 2020, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR) emet informe les condicions del qual són les següents:  
1) Pel que fa a la qualitat dels abocaments efectuats per l'empresa sol·licitant, aquesta ha de garantir el compliment de l'article 8 del Reial decret 509/1996, així com les ordenances municipals d'abocament aplicables, i en conseqüència garantir les condicions imposades per les normatives que estiguen vigents en aquestes matèries a cada moment.  
  
De la mateixa manera, les aigües residuals generades pel sol·licitant no hauran d'impedir el compliment dels objectius de qualitat fixats en l'autorització d'abocament a domini públic hidràulic emesa per la confederació hidrogràfica corresponent per a l'EDAR receptora d'aquestes.  
  
2) L'empresa haurà de presentar la corresponent declaració de producció d'aigües residuals (md-301), prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
3) L'empresa haurà de presentar la corresponent declaració d'inicial d'autoconsums (md-202), prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada. Així com presentar la corresponent declaració trimestral d'autoconsums (md-203), i regularitzar el total dels consums efectuats, prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.  
  
- El 30 de setembre de 2020, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet informe d'emissions a l'atmosfera, en el qual es descriuen els focus d'emissió i les seues característiques que s'exposen més endavant en l'apartat de «Consideracions ambientals».  
- El 9 de juliol de 2020, l'Agència de Seguretat i Emergències emet informe i indica que aquest departament únicament participa en l'emissió d'informe d'instal·lacions afectades per la normativa d'accidents greus, i demana aclariment per part de l'establiment sobre si es troba afectat per aquesta normativa.  
- El 8 de febrer de 2021, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València informa sobre la normativa i tramitació a realitzar.  
  
Consideracions ambientals  
Cal assenyalar com a qüestió prèvia, que, actualment es troben en funcionament les instal·lacions de la planta de tractament de residus oliosos MARPOL, avaluada en els expedients 174/97-AIA i 172/99-AIA, de les quals no consta que s'haja produït efectes ambientals adversos significatius. La seua ubicació confronta en la que ara es projecta. El promotor coneix les tècniques i tecnologies aplicables a la gestió d'aquest tipus de residus i gestiona altres instal·lacions anàlogues.  
  
Respecte a la nova instal·lació el projecte de la qual és objecte d'aquesta avaluació d'impacte ambiental:  
1. En l'estudi d'impacte ambiental es contemplen les alternatives estudiades de capacitat i tipus de tractament, sistema de càrrega i descàrrega, ubicació de carregador i accés per a la facilitat de maniobra dels camions cisterna, minimització de la longitud de les línies de tràfec dels diferents productes.  
Planteja produir el mínim impacte i integració ambientals de la instal·lació. Per a això, entre altres, es disposa d'instal·lacions per a corregir els principals impactes, com un sistema de desodoració amb oxidador tèrmic amb capacitat per a l'eliminació de compostos orgànics volàtils, la qual cosa permetrà una disminució de la concentració de les emissions contaminants que puguen repercutir en la qualitat atmosfèrica que hi ha en l'entorn.  
Es resumeixen a continuació les diferents qüestions analitzades que justifiquen l'alternativa d'actuació enfront de l'alternativa 0 (o no realització del projecte):  
- La instal·lació de tractament de deixalles líquides generades per vaixells i altres assimilables és necessària per a previndre la contaminació de les aigües per aquests residus.  
- La localització de la instal·lació en terreny portuari minimitza els tràfecs de productes contaminants i, per tant, el risc de contaminació accidental.  
- La reubicació de les instal·lacions actuals de tractament de residus MARPOL I i altres deixalles líquides assimilables és necessària per a interferir amb el desenvolupament dels accessos a l'ampliació nord del Port de València.  
- La realització de les obres suposaria unes certes afeccions pel que fa a l'emissió de soroll, vibracions i emissions contaminants i partícules en suspensió, provocades principalment, per l'ús de maquinària i les operacions de moviments de terres i la generació de residus de l'obra. Totes aquestes alteracions són de caràcter temporal, desapareixent una vegada finalitzen les obres.  
- Els impactes al mitjà receptor es minimitzaran instal·lant sistemes eficients de depuració de residus, triant el procés de tractament més adequat, instal·lant sistemes de depuració d'aigua i instal·lant sistemes de desodoració amb oxidador tèrmic amb eliminació de COVs, entre altres.  
  
2. En l'anàlisi tècnica realitzada per l'òrgan ambiental es destaquen com a principals impactes derivats de l'activitat a instal·lar els següents:  
  
A) Generació d'abocaments i utilització de recursos hídrics:  
Vist el tractament descrit en l'EDARI i els límits establits per l'Autoritat Portuària de València, a la xarxa de sanejament de la qual es dirigiran els abocaments d'aigües residuals després del seu tractament, s'observa que aquests límits es troben en coherència amb els establits en l'ordenança marc d'abocament a la xarxa municipal del clavegueram (elaborada per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies i l'EPSAR), i que són una mica més restrictius per a algun paràmetre (com és el cas dels clorurs).  
En l'informe emés per l'EPSAR s'estableix una sèrie de condicions que s'han exposat en l'apartat de tramitació administrativa i que s'incorporaran, si s'escau, a l'autorització corresponent.  
Quant a l'aigua de proveïment hi ha dues fonts de subministrament, l'aigua obtinguda de la xarxa és emprada en els lavabos, el laboratori, neteja de les instal·lacions i sistema de dessulfuració i l'aigua per al sistema contra incendis s'obtindrà directament de la mar.  
B) Emissions a l'atmosfera:  
En l'anàlisi efectuada es té en compte l'informe emés pel Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera en el qual es descriuen els focus d'emissió, que són en extracte, els següents:  
  
- Focus 01/001: caldera de gas 2,716 MW (grup C).  
- Focus 02/001: oxidador tèrmic (grup A).  
- Focus 03/001: evaporació forçada (de l'operació de tractament de les aigües efluents residuals) del tractament (grup B).  
Per la qual cosa la instal·lació, en conjunt, es troba inclosa en el grup A.  
Quant als valors límit, així com la periodicitat del control reglamentari, seran els que queden establits en l'autorització corresponent sobre la base de les millors tècniques disponibles (MTD), en el tractament de residus.  
C) Emissions acústiques:  
En l'estudi es presenta un annex referit als mesuraments acústics de l'entorn de la instal·lació. Les zones residencials més pròximes a les infraestructures portuàries no es veuen exposades, per l'activitat del Port de València, a nivells superiors als fixats en la taula A1 de l'annex III del Reial decret 1367/2007.  
D) Gestió i tractament de residus:  
Sent l'activitat concreta de la instal·lació el tractament i gestió de residus, s'ha incorporat en el primer apartat de descripció del projecte, la realitzada pel Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Residus.  
Respecte a la resta de residus que puguen generar-se en altres operacions de les diferents fases de construcció, demolició d'instal·lacions existents, o desmantellament final de la instal·lació (una vegada finalitze la seua vida útil), hauran de gestionar-se d'acord amb la seua tipologia.  
E) Riscos d'accidents greus i vulnerabilitat del projecte enfront d'accidents greus:  
El promotor presenta un annex a l'estudi d'impacte ambiental que inclou la informació relativa a l'article 35 d) de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental relativa a identificació, descripció i anàlisi sobre factors derivats de la vulnerabilitat del projecte davant riscos d'accidents greus o de catàstrofes. En aquest s'analitzen els efectes ambientals derivats de la vulnerabilitat del projecte enfront d'aquests riscos en les diferents fases del projecte, i s'estableixen mesures de prevenció i correcció.  
  
F) Efectes sobre espais integrats en la Xarxa Natura 2000:  
Les instal·lacions es troben a una distància de més de 3 km de la ZEPA i els LIC de l'Albufera, per la qual cosa no és previsible que es produïsquen efectes adversos sobre aquests espais integrants de la Xarxa Natura 2000. Tenint en compte que actualment es troba en funcionament la planta de tractament de residus oliosos existent i no s'han descrit efectes adversos sobre els valors de la Xarxa Natura 2000.  
  
G) Conclusió de l'anàlisi tècnica realitzada:  
De l'anteriorment exposat es conclou que una vegada analitzats els efectes ambientals previstos i aplicades les corresponents mesures preventives i correctores, es considera que l'actuació de tractament de residus descrita no generarà impactes ambientals significatius.  
  
3. Programa de vigilància i seguiment ambiental (PVSA):  
En l'estudi d'impacte ambiental es planteja la realització de controls i seguiment de:  
- Emissions a l'atmosfera.  
- Control del soroll.  
- Control d'abocaments: mitjançant mostreig mensual de l'efluent i quadrimestral de l'influent. Es recopilaran resultats en un informe anual.  
- Mesures i control de residus, recollides en arxiu físic o telemàtic.  
  
- Estat de l'emmagatzematge de productes químics.  
- Estat del sòl i de les aigües subterrànies, mitjançant piezòmetres que quedaran instal·lats per a la realització dels mesuraments, especialment en casos de vessaments, fugida o abocament accidental. Anualment es revisarà l'estat del sòl i del paviment. Cada deu anys, es presentarà informe periòdic de situació de sòls (en els termes de l'article 3.4 del Reial decret 9/2005, de 14 de gener), incloent-hi els registres d'abocaments accidentals ocorreguts.  
Respecte a l'elaboració d'informes i periodicitat, el PVSA estableix:  
  
- Informe final de l'obra: s'emetrà un informe, una vegada finalitzada l'obra, es descriurà i s'acreditarà, si escau, el compliment de les mesures definides durant aquesta etapa.  
- Informes semestrals durant el funcionament de la planta: recolliran la verificació del compliment de les mesures de la fase operacional del projecte.  
Amb caràcter anual es presentaran davant l'òrgan substantiu els informes següents:  
- Informe amb els resultats del programa de vigilància i control ambiental de la planta.  
- Dades de consum anual d'aigua i energia elèctrica.  
- Memòria d'activitats de gestió de residus i de producció de residus perillosos (abans de l'1 de març de cada any).  
- Informe dels resultats dels controls de les immissions en el perímetre.  
- Informe periòdic de control i seguiment de les aigües subterrànies.  
  
- Certificat de vigència de les assegurances de responsabilitat civil.  
Cada quatre anys:  
- Estudi de control d'olors.  
- Estudi de control de sorolls.  
Amb la periodicitat que, si escau, procedisca:  
- Certificats de revisions i proves d'emmagatzematge de productes químics i depòsits de combustibles segons la normativa vigent.  
  
En cas de desmantellament de les instal·lacions, deu mesos abans o almenys amb l'antelació suficient una vegada es tinga coneixement del tancament definitiu, s'elaborarà un Pla de clausura de la instal·lació.  
  
Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per al tractament final de deixalles líquides generades per bucs (annex I Conveni MARPOL 73/78) i aigües industrials, estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 a) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 6-d) del Decret 32/2006, que modifica el Decret 162/1990.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció primera, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.  
  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot quan antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de tractament final de deixalles líquides generades per bucs (annex I MARPOL) i aigües industrials, promogut per Sertego Servicios Medioambientales, SLU, en el nou dic de l'est, s/n, del Port de València sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que obra en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
1. Respecte al llistat definitiu de residus admissibles, quedarà limitat per l'abast de l'autorització sectorial, entre els proposats pel promotor segons la documentació aportada a aquest òrgan. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a supòsits en els quals s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
  
2. Els residus generats en la demolició d'instal·lacions existents i construcció de les noves instal·lacions, s'hauran de gestionar d'acord amb la legislació sectorial vigent d'acord amb la seua tipologia.  
3. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
4. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental l'inici de les obres.  
  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 13 d'octubre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9428, del 15-09-2022 (2022/8163)

RESOLUCIÓN de 13 de octubre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de tratamiento final de desechos líquidos generados por buques (anexo I Convenio MARPOL 73/78) y aguas industriales; proyecto de ejecución de una instalación de tratamiento final de desechos líquidos generados por buques (anexo I del Convenio MARPOL 73/78) y asimilables en València (expediente 30/2019/AIA).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9428

Fecha DOGV
:   15-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8163

CVE


Fecha del documento
:   13-10-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de octubre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de tratamiento final de desechos líquidos generados por buques (anexo I Convenio MARPOL 73/78) y aguas industriales; proyecto de ejecución de una instalación de tratamiento final de desechos líquidos generados por buques (anexo I del Convenio MARPOL 73/78) y asimilables en València (expediente 30/2019/AIA). [2022/8163]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 30/2019-AIA.  
Título: Tratamiento final de desechos líquidos generados por buques (anexo I Convenio MARPOL 73/78) y aguas industriales; proyecto de ejecución de una instalación de tratamiento final de desechos líquidos generados por buques (anexo I del Convenio MARPOL 73/78) y asimilables.  
Promotor: Sertego Servicios Medioambientales, SLU.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Ref. Órgano sustantivo: 42/19-IPPC.  
Localización: Nuevo dique del este, s/n, del Puerto de València -área V - subárea B del Puerto de València.  
  
Antecedentes  
El objeto final de la instalación es el «tratamiento final de desechos líquidos generados por los buques (anexo I del Convenio MARPOL 73/78) y asimilables autorizados por la Autoridad Portuaria de València y el tratamiento de aguas industriales de soluciones acuosas».  
Actualmente, Sertego Servicios Medioambientales, SLU, es la concesionaria en régimen de autorización de la planta de tratamiento final de desechos líquidos generados por los buques (anexo I del Convenio MARPOL 73/78) del Puerto de València, que cuenta con autorización ambiental integrada (AAI) con referencia 129/AAI/CV. Dicha instalación dispone de dos pronunciamientos del órgano ambiental: declaración de impacto ambiental de 11 de agosto de 1997 para el expediente 174/97-AIA del Proyecto de instalación de planta de tratamiento de residuos oleosos MARPOL y estimación de impacto ambiental de 21 de marzo de 2000 para el expediente 172/99-AIA del Proyecto de ampliación de planta de tratamiento.  
La actual planta de tratamiento de residuos se encuentra ubicada en el nuevo muelle del este del puerto de València junto al muelle de la Xità y con una ocupación de aproximadamente 3.700 m², habiendo sido construida en el año 1998 y dimensionada para el volumen y tipo de tráfico del momento.  
En dicho año fue concesionada a la UTE Urbamar Levante (Urbaser SA - MARPOL Levante SL), la mencionada planta de tratamiento de desechos, por un plazo de 10 años.  
Posteriormente, en sesión del 24 de julio de 2007, el Consejo de Administración de la Autoridad Portuaria de València acordó prolongar el plazo de la concesión otorgada por un periodo adicional del 50 % del plazo inicial. Antes de la finalización del periodo de vigencia, el 24 de junio de 2013, el Consejo de Administración de la Autoridad Portuaria de València autorizó la transmisión de la titularidad de la concesión a la mercantil Urbamar Levante Residuos Industriales SL, (anteriormente perteneciente al grupo y en la actualidad siendo Sertego Servicios Medioambientales SLU), explotando la planta en régimen de autorización hasta la actualidad.  
Indica que, sin embargo, esta instalación se encuentra en unos terrenos necesarios para el desarrollo de la red de accesos a la ampliación norte, por lo que se requiere modificar la ubicación de dicha instalación proporcionando un espacio adecuado a las necesidades de explotación.  
  
  
Descripción del proyecto  
La parcela donde se ubicará el proyecto colinda con dos parcelas: al este con la terminal de TEPSA, destinada a la recepción, almacenamiento y reexpedición de graneles líquidos petrolíferos, químicos y biocarburantes; y al norte con la concesión 25. Al oeste y al sur, la parcela de proyecto linda con viales interiores del muelle de Xità. El acceso a la parcela se encontrará junto a una glorieta situada al oeste, mientras que la salida se efectuará de manera separada, al sur de la parcela.  
En cuanto a los residuos MARPOL, en la instalación se pretende recibir dos tipos de residuos procedentes de buques que son los regulados por el anexo I (Convenio MARPOL 73/78): mezcla de agua-hidrocarburos procedentes de la limpieza de tanques de carga o procedentes de la descarga de sentinas de barcos que se componen de una mezcla de agua, fuelóleos y gasóleos y, en menor proporción, restos de aceites y otros hidrocarburos. Asimismo, se consideran desechos líquidos asimilables aquellos que, conteniendo fase agua y fase hidrocarburo, procedan de orígenes distintos que no sean buques, siempre previa autorización por parte de la Autoridad Portuaria.  
En cuanto al tratamiento de aguas industriales de soluciones acuosas, se ofrecerá en las instalaciones el servicio de tratamiento mediante procesos que garanticen en todo caso que se cumplen las condiciones de vertido a colector de la Autoridad Portuaria de València y/o mediante un proceso de evaporación a través de un sistema de evaporación forzada.  
La capacidad máxima de tratamiento de la instalación a ejecutar se estima en unos 547.000 m³/año de desechos MARPOL y de 438.000 m³/año de aguas industriales de soluciones acuosas y demás aguas de proceso. Los desechos con una elevada proporción de aceites serán derivados a otras instalaciones de Sertego Servicios Medioambientales, SLU, en Cartagena.  
El desarrollo del proyecto contempla dos etapas: la fase de construcción y la fase de explotación. En la fase de construcción se ejecutarán las obras requeridas para disponer de la instalación, y que incluye las actividades previas de demolición de las instalaciones existentes, acondicionamiento de la parcela, instalaciones de abastecimiento, saneamiento y vertidos, red eléctrica, etc., construcción del área de almacenamiento, construcción de naves y urbanización. Asimismo, se incluye en esta fase la instalación de equipos e instrumentación, así como un periodo de pruebas y de crecimiento de la biomasa para la depuración de aguas residuales. En la fase de explotación, o de desarrollo de la actividad proyectada, se llevarán a cabo las actividades de recepción de residuos, almacenamiento y tratamiento.  
Se cuantifican las entradas y salidas del proceso siguientes:  
- Entradas del proceso:  
- MARPOL: 146.726,96 m³/año, lo que supone un caudal promedio de entrada al proceso de 16,75 m³/h.  
- Salidas del proceso:  
- Fuelóleo: 26.410,85 m³/año, lo que supone un caudal promedio de generación de fuelóleo de 3,01 m³/h.  
- Lodos: 2.934,54 m³/año, lo que supone un caudal promedio de generación de lodo de 0,33 m³/h.  
- Agua: 117.381,57 m³/año, lo que supone un caudal promedio de generación de agua de 13,40 m³/h.  
El consumo de materias primas y recursos necesarios para la obtención del fuelóleo mediante el tratamiento de MARPOL son los siguientes:  
- Gas natural para aplicar calor al proceso mediante una caldera de vapor. La caldera de vapor dispone una potencia de 2.716 kW y un rendimiento del 91 % con un consumo total de 314,53 Nm³/h de gas natural.  
- Electricidad para todo tipo de equipo eléctrico que interviene en el proceso (equipos de bombeo, etc). La potencia prevista total a instalar será de 927,85 kWh; sobre este total de potencia instalada se considerará un coeficiente de simultaneidad global del 65 %, obteniéndose una potencia normal de consumo de 603,10 kWh.  
- Agua para la línea de vapor, lavado de filtros y otros trabajos necesarios para el proceso, estimándose un caudal de consumo de 6 m³/día.  
La presente evaluación ambiental se realiza tomando como referencia la descripción de la instalación y el proceso a realizar contenidos en el informe de valoración favorable, emitido el 8 de julio de 2020 por el Servicio de Prevención, Reutilización, Fomento del Reciclaje y Gestión Circular de Residuos, los cuales se extractan a continuación:  
La mercantil Sertego desarrollará la actividad en las instalaciones ubicadas en una parcela urbana del área V-subárea B del nuevo dique del este del puerto de València (zona de la Xità), siendo la referencia catastral de la parcela 0304103YJ3700G y las coordenadas geodésicas UTM (ETRS89 H30N) X = 731.716 m; Y = 4.369.927 m. La parcela es prácticamente plana y tendrá toda su superficie pavimentada y convenientemente impermeabilizada. Tiene una superficie de 8.200 m², que será ocupada por los siguientes elementos constructivos:  
- Edificio de oficinas, vestuarios y laboratorio de dos plantas (220 m² en planta).  
- Cargadero: ocupa 565 m² (22,52 x 25 m) y cuenta con capacidad para albergar a cuatro camiones-cisterna. Estará equipado con cuatro puestos para la carga-descarga de camiones, los cuales se conectarán mediante mangueras flexibles a los puestos de carga-descarga.  
- Cubeto de 2.058 m² de superficie.  
- Nave de proceso cerrada, de 826 m² de superficie. Dispone de dos áreas, de 20,77 x 25,77 m x 24,13 cada una, y de 7,48 m de altura. La solera interior será de hormigón.  
- Depuradora: 425 m².  
- Urbanización y viales: 4.397 m².  
Si bien la actividad principal de la planta es la recepción y tratamiento de los residuos MARPOL I tipo C, la instalación está preparada para recepcionar residuos MARPOL tipo A, B y C del anexo I Convenio MARPOL 73/78, aguas industriales y soluciones acuosas de terceros, aceites y productos inflamables y otros residuos de naturaleza hidrocarburada que sean incompatibles con los anteriores.  
La instalación está diseñada para desarrollar cuatro líneas de actuación:  
- Combinación de residuos líquidos con residuos líquidos para obtener una mezcla homogénea y estable para su valorización posterior.  
- Tratamiento de residuos MARPOL I tipo C generados por buques, y otros residuos asimilables.  
- Tratamiento de las aguas residuales generadas en el propio proceso de tratamiento, así como soluciones acuosas (peligrosas y no peligrosas) generadas por terceros.  
- Tratamiento de los fangos generados en el proceso de depuración de aguas.  
Los residuos serán descargados en los correspondientes tanques de recepción bien desde camiones, bien desde gabarra, empleándose en la operación mangueras flexibles apropiadas para hidrocarburos. Previamente a la aceptación de los residuos se realizarán las oportunas operaciones de verificación, consistente en la inspección y toma muestra de los mismos para comprobar que se cumplen los parámetros de admisión en planta para cada tipo de residuo y determinar así el tratamiento posterior. Una vez aceptados, los residuos se clasificarán según su tipología y se trasvasarán al correspondiente tanque de almacenamiento previo al tratamiento, separándose los residuos MARPOL tipo C del resto de residuos peligrosos. Todos los residuos se almacenarán en tanques emplazados dentro del cubeto de retención.  
Las aguas hidrocarburadas con un contenido en aceites superior al 5 %, así como los aceites industriales usados procedentes de pesqueros y embarcaciones de recreo que no van a ser tratados en la planta, se almacenarán para su traslado a la planta de destilación que el grupo empresarial dispone en Cartagena (Murcia) o bien para su entrega a otros gestores autorizados.  
El tratamiento de valorización de los residuos MARPOL I tipo C propuesto se basa en la separación por ruptura de las emulsiones de agua-hidrocarburos, mediante el cual se obtienen las siguientes fracciones o materias:  
- Fuel oil (18-20 %). Esta es la fracción que se somete al proceso de desmetalización que posibilita la recuperación del combustible contenido en el residuo, para su posterior aprovechamiento como combustible para buques.  
- Fase acuosa (cerca del 80 %). Esta fracción será depurada en la propia instalación mediante un primer tratamiento físico-químico y posteriormente un tratamiento biológico, y un tratamiento terciario con adición de ozono de tal forma que permita cumplir las condiciones de vertido.  
En el proceso se genera dos tipos de sólidos (2-10 %): los lodos procedentes de la fase de hidrocarburo y los procedentes de la depuración de la fase acuosa.  
El proceso de desmetalización de la fase fuel se desarrolla en las siguientes etapas:  
i) Tratamiento térmico del residuo en reactores con agitación y calefacción, con la dosis óptima de aditivos pertinentes.  
ii) Enfriamiento de la mezcla en tanques específicos.  
iii) Decantación y centrifugado para eliminar el agua y los sedimentos generados en fase anterior.  
iv) Almacenamiento del residuo desmetalizado y limpio en tanques específicos.  
v) Toma de muestras y verificación del cumplimiento de las especificaciones establecidas en la Orden APM/206/2018, de 22 de febrero.  
El proceso de depuración constará de dos líneas de tratamiento:  
- La primera de ellas se aplica a las aguas obtenidas en el proceso de valorización del residuo MARPOL, la cual está integrada por las siguientes fases:  
i) Homogeneización del efluente en un tanque pulmón (23 m³) y posterior enfriamiento en la torre de refrigeración. A continuación, el agua será bombeada hasta un separador de hidrocarburos (8 m³). Los residuos de hidrocarburos obtenidos en la separación de fases se depositarán en un depósito cilíndrico (4 m³) desde donde se bombearán de nuevo a cabecera del proceso de valorización, mientras que la fase acuosa pasa a la siguiente fase.  
ii) Tratamiento primario fisicoquímico mediante ajuste de pH, coagulación y floculación, seguido de una decantación lamelar. En esta fase se estima una producción de 67,67 m³/día de lodos (con una concentración del 0,28 %), que pasará a la línea de tratamiento de fangos. El agua decantada será recogida en un depósito de 23 m³ desde el cual será bombeada a la siguiente fase.  
iii) Tratamiento secundario.  
- Reactor biológico. Se ha previsto un volumen de reactor biológico de tal forma que la edad del fango sea de cinco días. La producción de fangos se estima en 600 kg/día (unos 75 m³/día, considerando una concentración del 0,8 %).  
- Decantador secundario. Los fangos generados en el reactor biológico pasarán al decantador secundario. Estos serán conducidos hasta la bomba de recirculación de fangos hacia el reactor biológico, mientras que los fangos en exceso se impulsarán hacia el espesador. Se purgarán unos 75 m³/día.  
iv) Tratamiento terciario. Consistirá en un sistema de filtración a presión para el agua de salida del decantador secundario, seguido de un proceso de ozonización del agua filtrada (1,5 kg de ozono por cada 10 m³ de agua tratada).  
Si bien la estación de depuración de aguas residuales industriales (EDARI) está diseñada esencialmente para tratar los efluentes acuosos generados en el proceso de valorización, también puede dar servicio a aguas industriales residuales y soluciones acuosas, peligrosas y no peligrosas, generadas por terceros.  
- La segunda línea de tratamiento es la que se aplica a los residuos acuosos procedentes de la industria de soluciones acuosas, aunque también puede tratar las aguas de proceso depuradas (tras el tratamiento anteriormente expuesto) que no resulten aptas para su vertido a la red de saneamiento. Tras el tratamiento primario descrito estas aguas residuales son sometidas a un tratamiento secundario por evaporación forzada con condensación. El condensado obtenido se unirá al tratamiento de depuración de las aguas de proceso.  
El tratamiento de fangos se realizará mediante un proceso de espesado (142,67 m³/día) seguido de una deshidratación por la adición de polielectrolito. Se ha previsto un tiempo de secado de 8 h/día durante 5 días/semana, lo que supone un caudal de 4,60 m³/h a la concentración de salida del espesador del 3,0 %. Se generará un volumen de fango de 4,42 m³/día (1.613,3 m³ anuales).  
  
  
  
Para el desarrollo del conjunto de las operaciones de tratamiento previstas, la instalación contará con el siguiente equipamiento:  
- 20 tanques (3 de 1.000 m³, 4 de 650 m³, 1 de 500 m³, 1 de 400 m³, 5 de 200 m³, 6 de 100 m³), que suponen una capacidad nominal de almacenamiento de 8.100 m³. Todos los tanques son susceptibles de dar servicio a cualquier uso de almacenamiento, dando polivalencia a la instalación.  
- 1 reactor (100 m³)  
- Diversas bombas para carga, descarga, alimentación y recirculación.  
- Una estación depuradora de aguas residuales industriales (EDARI).  
- Un laboratorio para el análisis de muestras de residuos y producto acabado.  
La capacidad máxima anual de recepción de residuos de la instalación se establece en 547.000 m³, estimándose que la misma pueda dar servicio a la gestión de residuos no peligrosos procedentes de buques en caso de ser requerido. Contando con que la instalación esté operativa todos los días del año, las 24 horas al día, y siendo la capacidad nominal del tratamiento fisicoquímico de depuración de aguas residuales de 50 m³/hora, la capacidad máxima anual se estima en 438.000 m³ (25 m³/hora, 219.000 m³ anuales, por línea).  
Por lo que respecta al proceso de desmetalización del hidrocarburo recuperado al amparo de la Orden APM/206/2018, de 22 de febrero, siendo su capacidad nominal de tratamiento de 16,75 m³/h, la capacidad máxima anual estimada es de 146.726,96 m³. No obstante la producción prevista será del orden de 109.400 m³ anuales (correspondiente al 20 % de 547.000 m³), lo que dará a la instalación una capacidad adicional de tratamiento de 37.326,96 m³ anuales para atender necesidades puntuales.  
  
Tramitación administrativa.  
En fecha 25 de abril de 2019, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (órgano sustantivo) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de determinación de alcance del estudio de impacto ambiental del proyecto, adjuntando el documento inicial del proyecto, proyecto básico (memoria, planos y anejos), así como documentos administrativos complementarios.  
El 19 de diciembre de 2019 se requiere al órgano sustantivo la acreditación de inicio del expediente de autorización ambiental integrada y solicitud del promotor.  
El 13 de enero de 2020 el órgano sustantivo comunica la apertura del expediente 42/2019 IPPC de autorización ambiental integrada (AAI).  
El 27 de abril de 2020 el órgano sustantivo solicita el pronunciamiento sobre la suficiencia de la documentación adjuntando una copia que incluye el proyecto básico y demás documentación presentada por la empresa.  
El 10 de diciembre de 2020 el órgano sustantivo comunica que en el trámite de información pública no se han presentado alegaciones y solicita la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de acuerdo con la última documentación presentada en este órgano ambiental.  
Con fecha 27 de abril de 2021 se efectuó requerimiento al Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación solicitando el certificado del trámite de información pública realizado incluyendo la publicación en diario oficial, así como los informes recibidos en el trámite de consultas a las administraciones públicas afectadas y actualización de la documentación aportada en su caso con motivo de los requerimientos de las distintas administraciones intervinientes en el proceso. En cuanto al contenido del estudio de impacto ambiental se requirió la subsanación del mismo incluyendo la información relativa al artículo 35 d) de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental relativa a identificación, descripción y análisis sobre factores derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o de catástrofes.  
El trámite de información pública se realizó mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8929 de 19 de octubre de 2020 y de acuerdo con el certificado remitido el 4 de mayo de 2021, el órgano sustantivo comunicó la ausencia de alegaciones en el periodo establecido.  
Con fecha 6 de julio de 2021, se remitió por el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación la documentación requerida, incluyendo los informes siguientes:  
- El 8 de julio de 2020 el Servicio de Prevención, Reutilización Fomento de Reciclaje y Gestión de Residuos emite informe favorable, cuyo contenido se ha expuesto en el apartado de la descripción del proyecto. Remitiendo corrección de errores 29 de octubre de 2020.  
- El 9 de julio de 2020 Capitanía Marítima de València emite informe favorable.  
- El 24 de septiembre de 2020 la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR) emite informe cuyas condiciones son las siguientes:  
1) En lo que respecta a la calidad de los vertidos efectuados por la empresa solicitante, esta debe garantizar el cumplimiento del artículo 8 del Real decreto 509/1.996, así como las ordenanzas municipales de vertido aplicables, y en consecuencia garantizar las condiciones impuestas por las normativas que estén vigentes en estas materias en cada momento.  
Del mismo modo, las aguas residuales generadas por el solicitante no deberán impedir el cumplimiento de los objetivos de calidad fijados en la autorización de vertido a dominio público hidráulico emitida por la confederación hidrográfica correspondiente para la EDAR receptora de estas.  
2) La empresa deberá presentar la correspondiente declaración de producción de aguas residuales (md-301), previamente a la obtención de la autorización ambiental integrada.  
3) La empresa deberá presentar la correspondiente declaración de inicial de autoconsumos (md-202), previamente a la obtención de la autorización ambiental integrada. Así como presentar la correspondiente declaración trimestral de autoconsumos (md-203), y regularizar el total de los consumos efectuados, previamente a la obtención de la autorización ambiental integrada.  
- El 30 de septiembre de 2020 el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera emite informe de emisiones a la atmósfera, en el que se describen los focos de emisión y sus características que se exponen más adelante en el apartado de «Consideraciones ambientales».  
- El 9 de julio de 2020, la Agencia de Seguridad y Emergencias emite informe indicando que ese departamento únicamente participa en la emisión de informe de instalaciones afectadas por la normativa de accidentes graves, pidiendo aclaración por parte del establecimiento sobre si se encuentra afectado por esta normativa.  
- El 8 de febrero de 2021, el Servicio Territorial de Industria y Energía de València informa sobre la normativa y tramitación a realizar.  
  
Consideraciones ambientales  
Hay que señalar como cuestión previa, que actualmente se encuentran en funcionamiento las instalaciones de la planta de tratamiento de residuos oleosos MARPOL, evaluada en los expedientes 174/97-AIA y 172/99-AIA de las que no consta que se haya producido efectos ambientales adversos significativos. Siendo su ubicación colindante a la que ahora se proyecta. El promotor conoce las técnicas y tecnologías aplicables a la gestión de este tipo de residuos y gestiona otras instalaciones análogas.  
Respecto a la nueva instalación cuyo proyecto es objeto de la presente evaluación de impacto ambiental:  
1- En el estudio de impacto ambiental se contemplan las alternativas estudiadas de capacidad y tipo de tratamiento, sistema de carga y descarga, ubicación de cargadero y acceso para la facilidad de maniobra de los camiones cisterna, minimización de la longitud de las líneas de trasiego de los diferentes productos.  
Plantea el producir mínimo impacto e integración ambientales de la instalación. Para ello, entre otros, se dispone de instalaciones para corregir los principales impactos, como un sistema de desodorización con oxidador térmico con capacidad para eliminación de compuestos orgánicos volátiles, lo que permitirá una disminución de la concentración de las emisiones contaminantes que puedan repercutir en la calidad atmosférica existente en el entorno.  
Se resumen a continuación las distintas cuestiones analizadas que justifican la alternativa de actuación frente a la alternativa 0 (o no realización del proyecto):  
- La instalación de tratamiento de desechos líquidos generados por buques y otros asimilables es necesaria para prevenir la contaminación de las aguas por estos residuos.  
- La localización de la instalación en terreno portuario minimiza los trasiegos de productos contaminantes y, por tanto, el riesgo de contaminación accidental.  
- La reubicación de las instalaciones actuales de tratamiento de residuos MARPOL I y otros desechos líquidos asimilables es necesaria por interferir con el desarrollo de los accesos a la ampliación norte del puerto de València.  
- La realización de las obras supondría ciertas afecciones en lo que respecta a la emisión de ruido, vibraciones y emisiones contaminantes y partículas en suspensión, provocadas principalmente por el uso de maquinaria y las operaciones de movimientos de tierras y la generación de residuos de la obra. Todas estas alteraciones son de carácter temporal, desapareciendo una vez finalicen las obras.  
- Los impactos al medio receptor se minimizarán instalando sistemas eficientes de depuración de residuos, eligiendo el proceso de tratamiento más adecuado, instalando sistemas de depuración de agua e instalando sistemas de desodorización con oxidador térmico con eliminación de COVs, entre otros.  
2- En el análisis técnico realizado por el órgano ambiental se destacan como principales impactos derivados de la actividad a instalar los siguientes:  
A) Generación de vertidos y utilización de recursos hídricos:  
Visto el tratamiento descrito en la EDARI y los límites establecidos por la Autoridad Portuaria de València, a cuya red de saneamiento se dirigirán los vertidos de aguas residuales tras su tratamiento, se observa que dichos límites se encuentran en coherencia con los establecidos en la ordenanza marco de vertidos a la red municipal de alcantarillado (elaborada por la Federación Valenciana de Municipios y Provincias y la EPSAR), siendo algo más restrictivos para algún parámetro (como es el caso de los cloruros).  
En el informe emitido por la EPSAR se establece una serie de condiciones que se han expuesto en el apartado de tramitación administrativa y que se incorporarán en su caso a la autorización correspondiente.  
En cuanto al agua de abastecimiento hay dos fuentes de suministro, el agua obtenida de la red es empleada en los aseos, el laboratorio, limpieza de las instalaciones y sistema de desulfuración y el agua para el sistema contraincendios se obtendrá directamente del mar.  
B) Emisiones a la atmósfera:  
En el análisis efectuado se tiene en cuenta el informe emitido por el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera en el que se describen los focos de emisión, siendo en extracto los siguientes:  
- Foco 01/001: Caldera de gas 2,716 MW (grupo C).  
- Foco 02/001: Oxidador térmico (grupo A).  
- Foco 03/001: Evaporación forzada (de la operación de tratamiento de las aguas efluentes residuales) del tratamiento (grupo B).  
Por lo que la instalación en su conjunto se encuentra incluida en el grupo A.  
En cuanto a los valores límite, así como la periodicidad del control reglamentario, serán los que queden establecidos en la autorización correspondiente en base a las mejores técnicas disponibles (MTD) en el tratamiento de residuos.  
C) Emisiones acústicas:  
En el estudio se presenta un anejo referido a las mediciones acústicas del entorno de la instalación. Las zonas residenciales más próximas a las infraestructuras portuarias no se ven expuestas, por la actividad del Puerto de València, a niveles superiores a los fijados en la tabla A1 del anexo III del Real decreto 1367/2007.  
D) Gestión y tratamiento de residuos:  
Siendo la actividad concreta de la instalación el tratamiento y gestión de residuos, se ha incorporado en el primer apartado de descripción del proyecto, la realizada por el Servicio de Prevención, Reutilización, Fomento del Reciclaje y Gestión Circular de Residuos.  
Respecto al resto de residuos que puedan generarse en otras operaciones de las distintas fases de construcción, demolición de instalaciones existentes, o desmantelamiento final de la instalación (una vez finalice su vida útil), deberán gestionarse de acuerdo con su tipología.  
  
E) Riesgos de accidentes graves y vulnerabilidad del proyecto frente a accidentes graves:  
El promotor presenta un anexo al estudio de impacto ambiental incluyendo la información relativa al artículo 35 d) de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental relativa a identificación, descripción y análisis sobre factores derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o de catástrofes. En el mismo se analizan los efectos ambientales derivados de la vulnerabilidad del proyecto frente a dichos riesgos en las diferentes fases del proyecto, estableciendo medidas de prevención y corrección.  
F) Efectos sobre espacios integrados en la Red Natura 2000:  
Las instalaciones se encuentran a una distancia de más de 3 km de ZEPA y LIC de La Albufera, por lo que no es previsible que se produzcan efectos adversos sobre estos espacios integrantes de la Red Natura 2000. Teniendo en cuenta asimismo que actualmente se encuentra en funcionamiento la planta de tratamiento de residuos oleosos existente y no se han descrito efectos adversos sobre los valores de la Red Natura 2000.  
G) Conclusión del análisis técnico realizado:  
De lo anteriormente expuesto se concluye que una vez analizados los efectos ambientales previstos y aplicadas las correspondientes medidas preventivas y correctoras, se considera que la actuación de tratamiento de residuos descrita no generará impactos ambientales significativos.  
3- Programa de vigilancia y seguimiento ambiental (PVSA):  
En el estudio de impacto ambiental se plantea la realización de controles y seguimiento de:  
- Emisiones a la atmósfera.  
- Control del ruido.  
- Control de vertidos: mediante muestreo mensual del efluente y cuatrimestral del influente. Recopilando resultados en un informe anual.  
- Medidas y control de residuos, recogidas en archivo físico o telemático.  
- Estado del almacenamiento de productos químicos.  
- Estado del suelo y de las aguas subterráneas, mediante piezómetros que quedarán instalados para la realización de las mediciones, especialmente en casos de derrames, fuga o vertido accidental. Anualmente se revisará el estado del suelo y del pavimento. Cada 10 años, se presentará informe periódico de situación de suelos (en los términos del art. 3.4 del Real decreto 9/2005 de 14 de enero), incluyendo los registros de vertidos accidentales ocurridos.  
Respecto a la elaboración de informes y periodicidad, el PVSA establece:  
- Informe final de la obra: se emitirá un informe, una vez finalizada la obra, describiendo y acreditando, en su caso, el cumplimiento de las medidas definidas durante esta etapa.  
- Informes semestrales durante el funcionamiento de la planta: recogerán la verificación del cumplimiento de las medidas de la fase operacional del proyecto.  
Con carácter anual se presentarán ante el órgano sustantivo los siguientes informes:  
- Informe con los resultados del programa de vigilancia y control ambiental de la planta.  
- Datos de consumo anual de agua y energía eléctrica.  
- Memoria de Actividades de gestión de residuos y de producción de residuos peligrosos (antes del 1 de marzo de cada año).  
- Informe de los resultados de los controles de las inmisiones en el perímetro.  
- Informe periódico de control y seguimiento de las aguas subterráneas.  
- Certificado de vigencia del seguros de responsabilidad civil.  
Cada cuatro años:  
- Estudio de control de olores.  
- Estudio de control de ruidos.  
Con la periodicidad que, en su caso, proceda:  
- Certificados de revisiones y pruebas de almacenamiento de productos químicos y depósitos de combustibles según la normativa vigente.  
En caso de desmantelamiento de las instalaciones, 10 meses antes o al menos con la antelación suficiente una vez se tenga conocimiento del cierre definitivo, se elaborará un Plan de clausura de la instalación.  
  
Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones para el tratamiento final de desechos líquidos generados por buques (anexo I Convenio MARPOL 73/78) y aguas industriales, están sujetas a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 6-d) del Decreto 32/2006 que modifica el Decreto 162/1990.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección primera, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de tratamiento final de desechos líquidos generados por buques (anexo I MARPOL) y aguas industriales, promovido por Sertego Servicios Medioambientales, SLU, en nuevo dique del este, s/n, del puerto de València siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Respecto al listado definitivo de residuos admisibles, quedará limitado por el alcance de la autorización sectorial, entre los propuestos por el promotor según la documentación aportada a este órgano. Se podrán incluir otros códigos LER que el órgano competente considere susceptibles de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
2. Los residuos generados en la demolición de instalaciones existentes y construcción de las nuevas instalaciones, deberán gestionarse de acuerdo con la legislación sectorial vigente de acuerdo con su tipología.  
3. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
4. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 13 de octubre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML