Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4205, del 07-03-2002 (2002/1787)

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4205

Data del DOGV
:   07-03-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/1787

CVE


Data del document
:   23-01-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Catí](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Salzadella, la](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de gener de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/M1787]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 393/1999-AIA, 649/1998-AIA, 470/1998-AIA i 605/1999-AIA que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 23 de gener de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 393/1999-AIA sobre el projecte d'explotació porcina d'esquer sítia en el paratge Cebellana i Villarejos, polígon 5, parcel·les 378, 387, 388 i 443 en el terme municipal d'Alpuente (València) i el promotor del qual és la senyora Raquel García Cerdán.
  
Resultant que la documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental ha sigut remesa a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València (Activitats Qualificades).
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Informe de l'enginyer municipal favorable.
  
- Informe veterinari favorable.
  
- Certificat d'informació pública del secretari de l'ajuntament indicant que no s'han produït al·legacions (BOP número 71, data 25 de març de 1999).
  
Resultant que del contingut de l'estudi es pot ressaltar el següent:
  
L'activitat consistix en l'engreixament de porcs fins aproximadament 70 quilograms. La capacitat total és de 1.760 porcs i la producció de purí de 2.217 metres cúbics que s'arrepleguen en fosses de dejecció sota les naus amb capacitat de 1.029 metres cúbics. En el projecte s'indica que es construirà una sola nau. La superfície disponible per a l'abonat correspon a Abejuala: 205 hectàrees de farratges i guaret.
  
Resultant que una vegada revisat l'estudi d'impacte ambiental es va considerar que necessitava ser ampliat en una sèrie de punts que es van sol·licitar al promotor a través de l'ajuntament. El tècnic redactor de l'estudi va presentar l'ampliació sol·licitada en què s'indicava, en resum, el següent: consistix en l'addició d'activadors biològics i bacteris (P-256 de Clean World Hispania), indica característiques del purí una vegada sotmés a tractament de depuració, càlcul de superfície d'abonat, la retirada de cadàvers la fa empresa Chinillach Ballester, descriu les característiques constructives de les fosses de dejeccions, etc.
  
Considerant necessari el tractament del purí previ al seu ús com a adob en camps de cultiu per a rebaixar la seua càrrega contaminant i d'esta forma reduir el risc de contaminació d'aigües, sòls, etc. Del tractament proposat a base d'activadors biològics i bacteris es desconeix la seua eficàcia pel que ha de complementar-se aquest per mitjà de separació sòlid-líquid.
  
Considerant que es justifica disposar de suficient superfície per a l'abonat, però no obstant això esta se situa prou allunyada de l'explotació i que a més els plans de localització de les zones d'aplicació dels purins coincidixen amb zones forestals tipus pinasses, savines o carrascars.
  
Considerant necessari comprovar l'eficàcia del tractament donat als purins.
  
Considerant necessari que les fosses de dejecció davall les naus es realitzen amb materials i de forma que es garantisca la seua impermeabilitat i atés que la solució constructiva donada a les parets, a base de blocs prefabricats presos amb morter de ciment i interiorment esquerdejats i impermeabilitzats amb remolinat i brunyit, no garantix la impermeabilitat.
  
Considerant necessari que en l'aprofitament agrícola dels purí es tinga en compte el que disposa el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries en la qual es limita l'aportació de nitrogen no superant els 210 quilograms per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 quilograms.
  
Considerant que la instal·lació ha de comptar amb totes les mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Considerant necessària la integració paisatgística de la instal·lació en el medi.
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'explotació porcina d'esquer sítia en el paratge Cebellana i Villarejos, polígon 5, parcel·les 378, 387, 388 i 443 al terme municipal d'Alpuente (València) i el promotor del qual és la senyora Raquel García Cerdán, sempre que es complisquen els següents condicionants, a més del que disposa l'estudi d'impacte ambiental i ampliació, sempre que no entre en contradicció amb aquests:
  
1. Com a tractament als purins abans de la seua aplicació com a adob en camps de cultiu s'utilitzarà el producte proposat en l'estudi (activador biològic i bacteris), no obstant això haurà de millorar-se aquest per mitjà de separació sòlid-líquid (tamís, basses de decantació, etc.).
  
2. Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es duran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquest, almenys durant el primer any, realitzant a més una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Estes anàlisis, que s'efectuaran per empresa col·laboradora de l'administració, es presentaran davant d'esta direcció general i en funció dels resultats es podran aplicar, cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, Ntotal, Namoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
3. La dosi d'abonat no superarà els 210 quilograms de nitrogen per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 quilograms, d'acord amb el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrat procedents de fonts agràries. Durant la seua aplicació, o posteriorment a ella, se soterrarà el purí per mitjà de llaurat.
  
4. Donada la llunyania de les parcel·les aportades per a l'abonat amb el purí tractat de l'explotació, haurien de buscar-se parcel·les alternatives de cultiu més pròxim a l'explotació que permeten una més còmoda aplicació. En qualsevol cas i, en especial, no hauran d'afectar-se per l'aplicació del purí els barrancs pròxims a l'explotació (Cañada del Pinillo i Barranco de l'Ecena), així com cap altre.
  
5. L'abonat amb el purí tractat només es realitzarà sobre parcel·les dedicades a cultius, rebutjant-se la resta de parcel·les, havent de tindre en compte que a pesar que les parcel·les aportades són de cultiu la localització facilitada en els plans afecta a zona forestal (pinar, sabinar o carrascar) i que en cap cas han de vore's afectades. L'aplicació en zones de pastiu només afectarà a zones aconseguides artificialment (guaret, sembrat) no havent d'afectar mai a pastius naturals. A més en terrenys de pastiu l'aplicació s'efectuarà amb sis mesos d'antelació a l'aprofitament ramader.
  
6. Les parets de les fosses de dejecció davall les naus es construiran amb materials i de forma que quede garantida la seua impermeabilitat, atés que la solució constructiva plantejada no ho garantix.
  
7. L'eliminació de cadàvers s'efectuarà per empresa especialitzada tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, no obstant l'explotació haurà de disposar de recipient estanc per a emmagatzemar temporalment aquests fins a la seua arreplegada.
  
8. L'explotació comptarà amb tanca perimetral, gual sanitari, malla en buits que impedisca l'accés a l'interior de les instal·lacions d'animals que puguen ser vectors de malalties, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.
  
9. Integració de l'activitat en el medi per mitjà d'acabat de paraments exteriors amb materials i colors propis de l'entorn. Perimetralment a l'explotació s'efectuarà pantalla vegetal amb espècies pròpies de la zona: Pinus halepensis (Pi carrasco), Quercus ilex subsp. rotundifolia (Carrasca), i arbustives: Juniperus oxycedrus (càdec) i Juniperus phoenicea (pinassa).
  
10. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en el posterior destí dels residus es comunicarà a esta direcció general.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 649/98-AIA referent al projecte de construcció i explotació de planta de tractament de fems, al terme municipal de la Salzadella (Castelló), la promotora del qual és la Diputació de Castelló.
  
Resultant que la documentació formada pel projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental, ha estat remés a través de la Diputació de Castelló.
  
La informació pública de l'esmentada documentació ha tingut lloc mitjançant anunci publicat en el Boletín Oficial de la Provincia de Castelló número 60 de data 19 de maig de 1998.
  
Segons certificat emés pel secretari general de la Diputació de Castelló no s'hi ha presentat en el registre d'entrada d'aquesta corporació cap al·legació ni reclamació d'aquests.
  
Resultant que l'objecte del projecte és la definició de les obres i instal·lacions que componen la planta de reutilització i tractament de fems.
  
Les matèries primeres de les quals es partirà en la planta són:
  
1. Purí de granges porcines 53.000 m³/any
  
2. Fem de conill 182 Tn/any
  
3. Gallinassa, broiler 4.750 Tn/any
  
4. Encenalls i restes de poda 14.737 Tn/any
  
5. Altres; sòlids de purí 5.976 Tn/any
  
Els productes acabats produïts en la planta són compost de residus ramaders a raó de 8.500 Tn/any (75% MS).
  
El tractament escollit es basa en la separació de sòlids i líquids, i tractar mitjançant distints processos ambdues fases.
  
Els purins entren a la planta a través d'una arqueta de descàrrega amb reixes de desbast per a realitzar un filtrat grosser (com a mesura de seguretat) del material que entra en la planta.
  
Des d'ací, es bomba a mesura que es reben a la bassa d'homogeneïtzació, on es mantenen en condicions d'oxidació i d'agitació fins a la seua inclusió en el circuit de líquids (temps màxim 5 dies).
  
El procés de líquids continua amb la separació centrífuga dels sòlids del purí (fins a 40 micres), obtenint un sòlid amb 27% i un efluent amb 0,6% de MS.
  
El líquid després de la centrifugació va a una bassa on es realitza una fermentació anaeròbia en fred, amb un temps de retenció de 100 dies i un rendiment mínim del 70% en la reducció de la càrrega contaminant.
  
El procés continua amb un tractament aeròbic, previ pas per una bassa de desgasificació (per a optimitzar el rendiment de la fase aeròbica), on amb un temps de retenció de 14 dies s'aconseguirà un rendiment de reducció de càrrega contaminant mínim del 90%. Per la qual cosa es dissenya un circuit de recirculació de fangs a través d'un decantador tipus Dortmund.
  
Els fangs sobrants del procés aeròbic, es condueixen a la bassa d'homogeneïtzació per a ser separats per la centrífuga i unir-se als sòlids del purí produïts.
  
L'efluent ja estabilitzat passa a una bassa de líquid clarificat, la qual serveix com de reserva de líquid fins al període d'utilització en fertirrigació, o acabar amb un procés final consistent en la concentració mitjançant panells d'evaporació, i recuperació del concentrat per a enriquir la mescla de sòlids en el compostatge.
  
Els fems sòlids junt amb els sòlids separats del procés de tractament de líquids s'emmagatzemen en un local de matèries primeres.
  
El temps de retenció en el local de matèries primeres serà mínim. En l'esmentat local es rebran també d'altres productes com a encenalls, que serviran per a obtenir una mescla òptima pel que fa a condicions físiques per al procés de compostatge.
  
Tots els sòlids s'estabilitzen mitjançant un procés de compostatge en dues fases:
  
Primera fase: amb un temps de retenció de 21 dies es realitza una fermentació en fossa de compostatge contínua, en un local d'ambient controlat. La depuració de l'aire de la ventilació no caldrà en condicions normals. (Es realitzaran mescles amb una relació c/N inferior a la producció d'amoníac en quantitats estimables. No obstant això, s'ha dissenyat un sistema de depuració de l'aire de ventilació tipus scrubber amb dues unitats d'absorció per contracorrent al mitjà àcid i alcalí, capaç de cobrir qualsevol errada en les mescles.
  
Segona fase: de maduració es realitza amb producte ja estabilitzat i consisteix en un compostatge en piles tipus batch amb un temps de retenció de set setmanes. Això es realitza en local cobert.
  
Els sòlids tractats i estabilitzats en forma de compost s'emmagatzemen en una nau sitja fins a la seua venda.
  
Resultant que en la línia de tractament de líquids l'objectiu a cobrir ha estat fonamentalment:
  
- Eliminació de purins recuperant tots els seus components (matèria orgànica i nutrients minerals) per a la seua posterior utilització en els processos agrícoles.
  
- L'aigua sense càrrega contaminant es podrà utilitzar en fertirrigació, o bé eliminar-se a l'atmosfera mitjançant una bateria de mòduls d'evaporació.
  
Resultant que la línia de tractament de sòlids la infraestructura necessària serà: nau de compost amb annexos de ventilació i scrubber de depuració d'aire; nau de maduració; nau de matèries primeres; magatzem de maquinària i annex oficines laboratori; plataforma de separador i caseta de bombes; nau sitja de producte acabat.
  
Per a la línia de tractament de líquids així com per a la resta de la planta de tractament les instal·lacions necessàries són:
  
- Bassa d'homogeneïtzació: amb un volum total de 844 metres cúbics i 3,5 metres de profunditat. És una bassa de material solt amb una impermeabilització a base de làmina d'EPDM 1,14 mil·límetres sobre llit d'arena i protecció antipunxament i drenatge amb geotèxtil TNT 350 g/m².
  
- Bassa anaeròbia: Amb un volum total d'11.876 metres cúbics i profunditat de 6,0 metres. També és una bassa de materials solts i impermeabilitzada mitjançant làmina d'EPDM d'1,14 mil·límetres sobre llit d'arena i protecció antipunxament i drenatge amb geotèxtil TNT 350 g/m².
  
- Bassa d'estoc de líquid clarificat: amb un volum total de 2.888 metres cúbics i quatre metres de profunditat, de material solt i impermeabilitzat amb làmina d'EPDM 1,14 mil·límetres sobre llit d'arena i protecció antipunxament i drenatge amb geotèxtil TNT 350 g/m².
  
A més, es comptarà amb pou de recepció del purí, plataforma de separació de sòlids, caseta de bombes, caseta de grup electrogen, solera de panells evaporatius, etc.
  
La superfície a ocupar per la planta de tractament és de 40.000 metres quadrats de la parcel·la 193 del polígon 17, partida Rambles.
  
Resultant que en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que la parcel·la on s'emplaçarà la planta de tractament es correspon a una forest tancada i molt densa, en la qual domina l'Ulex parviflorus, Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, i entre els que es troba alguns peus de Quercus ilex rotundifolia de baix port.
  
Els camps de cultiu dels voltants a l'àmbit estan dedicats al cultiu de l'olivera.
  
Pel que fa a la fauna present en la zona se citen Alauda arvensis, Galeria cristata, Aletoris rufa, Falco tinnunculus, Tyto alba, Athene noctua, Oryctolagus cuniculus, Vulpes vulpes, etc.
  
Quant al paisatge en funció a la topografia del terreny, forma, textura i usos del sòl, es pot definir el territori subjecte a estudi com un conjunt d'alineacions muntanyoses paral·leles al litoral separades per valls àmplies.
  
La valoració global que s'hi fa del paisatge és: visibilitat, qualitat paisatgística i fragilitat de grau mitjà.
  
Sobre el patrimoni artístic s'indica que no s'han constatat restes arqueològiques en l'àmbit de l'estudi.
  
S'indica a més que no s'afecta cap via pecuària.
  
Resultant que en la documentació presentada es compta amb un estudi geològic en el qual com a conclusions i recomanacions s'indica que:
  
Conclusions:
  
1. La superfície que ocuparà la planta de depuració s'estén per la formació geològica del Portlandià-Valaginià (trànsit del Juràssic al Cretaci), composta per un conjunt de calcàries estratificades.
  
2. N'hi ha un alt risc de contaminació de les aigües subterrànies que conformen el tram de l'aqüífer regional del Juràssic i Trànsit del Juràssic al Cretaci, ja que les condicions hidrogeològiques de l'àrea així ho indiquen:
  
2 a. La permeabilitat de la dita formació és molt alta per fisuració i posterior karstificació, constituint el tram aqüífer trànsit del Juràssic al Cretaci.
  
2 b. La intensa fracturació que ha estat sotmesa l'àrea, junt amb l'elevat nombre de falles existents, facilita l'íntima connexió entre aquest aqüífer i el tram aqüífer del Juràssic infrajacent.
  
2 c. En la vertical del punt d'emplaçament de la planta, el nivell piezomètric del tram de l'aqüífer trànsit del Juràssic al Cretaci, es troba situat a una profunditat estimada de 270 metres, per la qual cosa qualsevol lixiviat procedent d'una hipotètica fuga, abastarà en un període molt curt de temps aquesta profunditat, i s'incorporarà al flux subterrani, sense que haja sofert pràcticament cap depuració.
  
3. No n'hi ha cap risc, en principi, de contaminació de les aigües subterrànies que conformen els trams aqüífers tant del Cretaci com del Plioquaternari i Quaternari.
  
Recomanacions:
  
1. S'estima que necessàriament s'han de prendre mesures preventives, com la impermeabilització del vas de l'embassament en el lloc d'emplaçament de les instal·lacions de tractament, donat l'alt grau de vulnerabilitat que presenta el tram aqüífer regional, a l'entrada de qualsevol lixiviat que poguera originar-se en la planta de tractament.
  
2. A fi de prevenir la qualitat de l'aigua subterrània, es proposa l'establiment del punt número 1 com a punt de control i vigilància de la qualitat d'aigua de l'aqüífer superficial, amb la realització d'anàlisi d'aigües amb una periodicitat mensual, en el qual es porten a terme com a mínim determinacions microbiològiques, i del contingut de nitrogen (nitrats, nitrits, i amoníac).
  
3. Quant al sòl, i amb l'objectiu d'efectuar un seguiment de la seua salinització per la incorporació dels purins, es proposa que a partir del començament del funcionament de la planta de tractament, es duguen a terme les següents actuacions.
  
3 a. Elecció de dues parcel·les de semblants característiques edàfiques implantades amb el mateix cultiu, que hagen sigut sotmeses al mateix procés de distribució tradicional de purins sobre sòls.
  
3 b. Caracterització de la salinitat del sòl en els primers 30 centímetres del perfil edàfic en ambdues parcel·les.
  
3 c. Seguiment trimestral de la salinitat en les esmentades parcel·les de la salinitat del sòl a la profunditat anteriorment fixada, considerant que una d'elles continuarà estant sotmesa al mateix tractament de fertilització amb purins, mentre que en l'altra parcel·la de control s'efectuarà una fertilització racional dels productes obtinguts en la planta de tractament, per a això s'incidirà principalment en dos aspectes; d'una banda en la limitació de la dosi d'aplicació, adequant-la a les necessitats del cultiu; i d'una altra, l'elecció de l'època de fertilització.
  
Resultant que després de la identificació i valoració dels possibles efectes sobre els elements del medi efectuada, es proposa en l'estudi l'aplicació, entre altres, de les següents mesures correctores:
  
A. Fase de construcció:
  
- S'han d'aplicar mesures d'apantallament sobre aquelles accions de la fase de construcció que generen majors nivells de sorolls i vibracions.
  
- En totes les accions en què es porten a terme moviments de terres es realitzaran regs periòdics per a evitar l'alçament de pols. Els regs s'efectuaran sobretot els dies assolellats i a mig matí.
  
- L'emmagatzemament i manipulació dels materials de construcció s'efectuarà de forma adequada a les seues característiques evitant-se l'alçament de pols i arreplegant-se en àrees de reduïda conca visual.
  
- Adequat tractament i manipulació d'olis, greixos, combustibles, etc. utilitzats per la maquinària.
  
- Impermeabilització de la zona d'aparcament de maquinària i vehicles pesats, a fi d'evitar filtracions d'olis i greixos.
  
- S'estima que necessàriament s'han de prendre mesures preventives, com és la impermeabilització de la solera en el lloc d'emplaçament de les instal·lacions de tractament, per a evitar l'entrada de qualsevol lixivat que poguera originar-se en la planta de tractament.
  
- S'impermeabilitzaran les basses i fosses de fermentació a fi d'evitar fuites de contaminants cap al subsòl, i es preveu posar una xarxa de control de fuites.
  
- Les xarxes de sanejament es construiran amb juntes estanques per a impedir fuites.
  
- Recuperar la terra vegetal que s'extraga en la fase de construcció per al seu posterior ús, apilant-la en muntons en forma d'obi de menys de dos metres d'alçada en els quals s'efectuaran labors agrícoles fins al seu ús posterior.
  
- Disseny cromàtic mimetitzador de les estructures industrials.
  
- Es plantarà una barrera vegetal perimetral utilitzant com a espècie autòctona el llentiscle (Pistacia lentiscus), que permetrà la integració paisatgística del centre de producció en l'entorn.
  
- Les restes d'obra es localitzaran en les zones de menor visibilitat, i s'evitarà la seua acumulació i se'ls gestionarà correctament de forma periòdica.
  
B. Fase de funcionament:
  
- Les recollides de materials s'hauran d'emmagatzemar en recintes adequats a les seues característiques a fi d'impedir la propagació d'olors.
  
- Les aigües procedents de lavabos i vestidors hauran de ser tractades amb una planta depuradora tipus OMS, i seran abocades al sistema general de tractament de purins.
  
- A fi de prevenir la degradació de la qualitat de l'aigua subterrània, es proposa l'establiment del punt d'aigua número 1 com a punt de control i vigilància de la qualitat d'aigua de l'aqüífer, mitjançant la realització d'anàlisi d'aigües amb una periodicitat mensual, en els quals es porten a terme com a mínim, determinacions microbiològiques i del contingut de nitrogen (nitrats, nitrits i amoníac).
  
- L'abocament de les aigües pluvials a l'aqüífer només es podrà realitzar si s'estableix la vigent legislació d'aigües.
  
- Pel que fa al sòl, i amb l'objectiu d'efectuar un seguiment de la seua salinització per la incorporació dels purins, es proposa que a partir del funcionament de la planta de tractament, es duguen a terme les següents actuacions:
  
A. Elecció de dues parcel·les de semblants característiques edàfiques i implantades amb el mateix cultiu, que hagen estat sotmeses al mateix procés de distribució tradicional de purins sobre sòls.
  
B. Caracterització de la salinitat del sòl en els primers 30 centímetres de perfil edàfic en ambdues parcel·les.
  
C. Seguiment anual de la salinitat en les dites parcel·les de la salinitat del sòl a la profunditat anteriorment fixada, considerant que una d'elles continuarà estant sotmesa al mateix tractament de fertilització amb purins, mentre que en l'altra parcel·la de control s'efectuarà una fertilització racional de productes obtinguts en la planta de tractament, per a això s'incidirà principalment en dos aspectes; d'una banda en la limitació de la dosi d'aplicació, adequant-la a les necessitats del cultiu i d'una altra, l'elecció de l'època de fertilització.
  
C. Fase d'abandonament:
  
- Seran d'aplicació les mesures correctores descrites en la fase de construcció.
  
- Es reutilitzarà la maquinària i altres productes aprofitables del desmantellament.
  
Resultant que com a programa de vigilància ambiental es proposa en l'estudi una sèrie de controls i anàlisi a realitzar com:
  
- Comprovació periòdica sobre els nivells d'emissió de gasos i partícules, a fi de no superar els límits establerts en el Decret 833/1975 de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei de Protecció del Medi Ambient Atmosfèric.
  
- Control de la deposició de pols en els camps dels voltants al llarg de les fases establertes.
  
- Control del nivell sonor en l'interior i en els exteriors de la planta.
  
- A fi de complir escrupolosament amb la Directiva Europea 96/C 59/01, de 28 de febrer de 1996, es construirà un sistema d'impermeabilització de la superfície de les basses, fosses de fermentació i zona d'aparcament de maquinària, que garantisca una permeabilitat efectiva inferior a 10-9 m/s.
  
- Es verificarà que no n'hi ha fuites en les xarxes de sanejament i en el conjunt de basses i fosses que intervenen en el procés productiu.
  
- Vigilància de l'estat de la xarxa de drenatge perimetral del recinte després de cada pluja important.
  
- Control anual de la qualitat de les aigües de l'aqüífer mitjançant anàlisi en els pous destinats a tal fi.
  
- Vigilància de la possible salinització del sòl per la incorporació dels purins.
  
- Vigilància anual de la supervivència de la barrera vegetal perimetral i reposició dels peus marrats. Comprovació de les espècies utilitzades en la plantació i reposició siguen Pistacia lentiscus.
  
Resultant que com a activitats complementàries es preveu el condicionament del camí d'accés i la instal·lació de línia elèctrica de 20 kV en tram aeri i subterrani.
  
Les actuacions projectades per a aquest vial són la creació de dos entradors que permetran una via d'eixida i una altra d'entrada als vehicles, que circularan per un vial interior.
  
Per a la realització, tant del vial interior com dels entradors, es procedirà a realitzar desbrossament. Abocar, estendre i compactar llast, i doble tractament superficial.
  
La línia de 20 kV té un tram aeri de 97 metres amb un conductor LA-56, i un tram subterrani de 22 metres amb conductor DHE (3x1x150)mm² al 12/20 kV. El traçat de la línia segons el pla presentat discorre per terrenys agrícoles.
  
Resultant que efectuada consulta a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental se remet informe que a continuació es reflecteix:
  
«En relació a la seua consulta sobre l'expedient de ?construcció, explotació i gestió de plantes de tractament de purins en la província de Castelló, promogut per la pròpia Diputació de Castelló, comunicar-li que en principi no s'observen inconvenients ambientals sobre aquest projecte. D'altra banda, cal esmentar que el pla de la Diputació no coincideix amb el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana, aprovat per Decret 317/1997, del Govern Valencià. En concret, de les plantes de compostatge per a tractament de residus agropecuaris previstes per la Diputació a Todolella, Castellfort, Albocàsser, Sant Mateu, Vall d'Alba i la Salzadella, únicament la de Vall d'Alba pot assemblar-se al que preveu el Pla Integral de Residus quant a zonificació i tipologia de tractament prevista (plantes de compostatge), ja que per a les altres plantes no és coincident amb el Pla Integral de Residus, ni la zonificació, ni la tecnologia prevista de tractament (en el Pla Integral de Residus s'estableixen plantes de biogás en compte de compostatge).
  
No obstant això i d'acord amb la modificació del Pla Integral de Residus prevista, si les plantes de tractament de residus agropecuaris estan promogudes per les entitats locals, si s'ajusten al sistema de gestió previst en el pla, encara que no siga coincident amb aquest, s'hi podrien considerar acceptables (aquesta seria el nostre cas en estar promogudes les plantes per la Diputació Provincial de Castelló i utilitzar-se com a sistema de gestió de les plantes de compostatge). Així doncs, en el moment es produïsca l'aprovació definitiva per part del Consell de la Generalitat Valenciana de la modificació del Pla Integral de Residus, no s'observa inconvenient per a l'aprovació del projecte presentat per la Diputació Provincial de Castelló».
  
Considerant que un dels impactes de major importància que es pot derivar de l'actuació és la incidència sobre els aqüífers subterranis en cas d'abocament de purins i/o productes tractats, a causa de la vulnerabilitat a la contaminació que presenten els materials que conformen el substrat, com així ho indica l'estudi geològic realitzat en el projecte.
  
Per tant es considera fonamental garantir l'efectivitat de la impermeabilització i executar el mètode que permeta detectar qualsevol tipus de fuita que es produïsca amb la suficient pressa que evite el seu pas al subsòl.
  
Per a això la impermeabilització s'ha de dur a terme mitjançant la creació d'una primera capa d'argiles plàstiques compactades d'almenys 50 centímetres de gruix i K (1x10 €9 m/seg.; sobre la capa anterior es disposarà una capa de llit filtrant de graves i arenes amb un gruix com a mínim de 20 centímetres; una altra capa d'argiles plàstiques compactades d'almenys 50 centímetres de gruix i k (1x10 €9 m/seg.; i finalment la làmina impermeable però amb un gruix mínim de 2 mil·limetres.
  
La capa filtrant intermèdia tindrà per objecte el control i la detecció de possibles fuites.
  
Considerant que la zona elegida per a la ubicació de la planta de tractament es correspon a un terreny forestal on les espècies característiques són les de matoll com Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, etcètera i exemplars aïllats Quercus ilex rotundifolia.
  
Per tant per a la integració del conjunt de la planta es realitzarà un apantallament perimetral amb l'espècie proposada en l'estudi (Pistacia lentiscus) i altres espècies com Quercus ilex rotundifolia, Pinus halepensis, Quercus coccifera, etcètera
  
En els talussos que s'originen per la preparació del terreny i les basses se revegetaran amb espècies arbustives compostes per una mescla de Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, amb una densitat de plantació de 4-6 unitats per metre quadrat.
  
Per a les construccions previstes s'empraran materials i/o colors propis de les característiques constructives de la zona.
  
Atés que en la zona n'hi ha exemplars del citat per a la plantació (Quercus ilex rotundifolia), es procurarà aprofitar aquells exemplars les característiques de creixement dels quals, estat, etcètera així ho aconsellen.
  
Considerant que s'haurà de procedir a un seguiment del procés de tractament amb la realització de les anàlisis oportunes i control de les condicions d'impermeabilitat de les diferents infraestructures.
  
Aquest seguiment s'haurà de presentar en els sis mesos següents al funcionament de la planta.
  
Considerant que des del punt de vista urbanístic es té constància que el municipi de la Salzadella només disposa de delimitació de sòl urbà. Prèviament a qualsevol actuació s'haurà de complir el que disposa la Llei 4/1992 de Sòl No Urbanitzable.
  
Considerant que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'hi adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article. 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 de la Llei 2/1989 atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol de 1999, del Govern Valencià atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes mediambientals i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de construcció i explotació de planta de tractament de fems, al terme municipal de la Salzadella (Castelló), el promotor de la qual és la Diputació de Castelló, atenent al que disposa l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complisquen les mesures correctores proposades en aquest i les següents condicions:
  
1. La impermeabilització s'ha de dur a terme mitjançant la creació d'una primera capa d'argiles plàstiques compactades del menys 50 centímetres de gruix i K (1x10 €9 m/seg.; sobre la capa anterior es realitzarà una capa de llit filtrant de graves i arenes amb un gruix com a mínim de 20 centímetres; una altra capa d'argiles plàstiques compactades del menys 50 centímetres de gruix i k (1x10 €9 m/seg.; i finalment la làmina impermeable però amb un gruix mínim de 2 mil·límetres.
  
2. Es realitzarà un apantallament perimetral amb l'espècie proposada en l'estudi (Pistacia lentiscus) i altres espècies com Quercus ilex rotundifolia, Pinus halepensis, Quercus coccifera, etcètera.
  
En els talussos que s'originen per la preparació del terreny i les basses se revegetaran amb espècies arbustives compostes per una mescla de Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, amb una densitat de plantació de 4-6 unitats per metre quadrat.
  
Per a les construccions previstes s'empraran materials i/o colors propis de les característiques constructives de la zona.
  
3. Presentació, mitjançant informe, del resultat del Programa de Vigilància Ambiental proposat, en els sis primers mesos del funcionament de la planta, davant d'aquesta direcció general.
  
4. En cas d'afectar alguna via pecuària haurà de complir-se el que disposa la Llei 3/1995 de Vies Pecuàries.
  
5. Si durant el procés de construcció de la planta, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura i Educació, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació.
  
6. Comunicació de l'inici i finalització de les obres a aquesta direcció general.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 470/98-AIA, referent al projecte d'una explotació minera d'argiles dins la concessió minera número 2.246, anomenada Forés, la qual afecta les parcel·les 157, 158, 173 a 176, i 184 del polígon 38 del terme municipal de l'Alcora (comarca de l'Alcalatén), promoguda pel senyor Francisco Bachero Beltrán.
  
Vist que en data 03.09.1998, el promotor presenta en aquesta conselleria exemplars del corresponent estudi d'impacte ambiental i comunica estar tramitant la llicència d'activitat municipal, sol·licitant la declaració d'impacte ambiental. En data 28.12.1998 se li comunica al promotor el procediment administratiu a seguir, i també s'informa del fet a l'Ajuntament de l'Alcora.
  
Vist que, en contestació a les consultes realitzades, van ser rebudes, en les dates indicades, els següents informes:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental, remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (02.10.1998), on diu que la superfície d'explotació-restauració, segons la memòria del projecte, és de 2 ha, mentre que la que reflecteix el plànol número 4 (topogràfic) correspon a 3,7 ha, aproximadament. L'àrea presenta antigues labors extractives de petita entitat, entre altres que s'estan desenvolupant als voltants de l'emplaçament esmentat. La conca visual és moderada i no afecta vies de comunicació ni nuclis urbans. La vegetació de les zones no cultivades correspon a màquia mediterrània i vegetació de ribera junt al barranc. El substrat està format per una formació argilosa del Miocè, en general de baixa permeabilitat, encara que intercala alguns nivells de sorra i microconglomerats permeables. El volum d'estèrils miners, per les dades aportades, resulta d'uns 106.666 metres cúblics, però el projecte considera només uns 80.000 metres cúblics per a la restauració i no determina l'emplaçament de runams provisionals, encara que, en la visita de camp es va observar la seua formació a la parcel·la número 176. En la mateixa visita, es va comprovar també que l'activitat extractiva s'havia començat en diferents llocs de la delimitació del projecte, observant-se un talús subvertical, de 15 metres d'altura, al límit de la parcel·la número 185. La restauració que es proposa sembla encertada pel que fa a la revegetació, encara que s'hauria d'introduir una major densitat d'espècies, però no així en els aspectes morfològics, ja que no es preveu la restauració de l'actual talús de 15 metres. Per tot això, considera que l'execució del projecte és inadequada amb la restitució morfològica proposada.
  
No obstant això, podria considerar-se mediambientalment acceptable modificant alguns aspectes essencials, que concreta en una sèrie de mesures correctores que han estat recollides com condicionats de la present declaració d'impacte ambiental.
  
Informe del tècnic d'espais naturals, també remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (02.10.1998), tornant a destacar el fort talús de 15 metres d'alçada que limita amb la parcel·la número 185, així com el poc encert de la restauració morfològica proposada, en no preveure la restauració del talús de 15 metres i considerar excessius els bancs de sis metres d'alçada i 60° que es proposa com estat final de la restauració, tenint en compte que es troba en un entorn agrícola on predominen bancals no superiors a dos metres. Pel que fa a la revegetació prevista la considera adequada en general, encara que caldria incorporar-hi plantació densa amb espècies arbustives. En conclusió, considera mediambientalment acceptable el projecte sempre que es modifique la restauració prevista i s'aporte la cartografia escaient de l'estat actual de l'explotació i del seu estat restaurat seguint les indicacions aportades.
  
Informe de la Secció Forestal, també remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient (21.10.1998), comunicant que l'explotació es troba ja en activitat, amb un front actiu de 15 a 20 metres d'alçària i altres ja abandonats. La conca visual de l'explotació, però, no és important ni visible des de la població de l'Alcora ni des de la pedania d'Araia. Al llarg del camí d'accés existeix vegetació de ribera que estima no s'hauria d'eliminar. Els talussos actuals fan difícil obtenir una bona restauració, en ser excessius. No obstant, la revegetació proposada la considera encertada, encara que caldria augmentar la densitat de les oliveres prevista (1 cada 100 m²) en la plaça de pedrera.
  
Vist que en data 23.03.1999 es rep, des de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats i Impacte Ambiental, còpia de l'expedient municipal instruït dins el procediment de sol·licitud de la llicència d'activitat. En aquest consta el resultat de la informació pública practicada, primer al projecte (mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 157, de data 31.12.1998), i després a l'estudi d'impacte ambiental (anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 13, de data 30.01.1999), sense que es presentara cap al·legació en el segon, encara que hi consta la presentació de dos al·legacions al projecte, per part de Juan Albalat Nebot i Dolores Anquitino Gallent, respectivament. El primer al·legant demana que es respecte el camí d'accés i no es creen talls d'explotació que pogueren produir inestabilitats del terreny sobre la seua propietat. L'altra al·legació fa referència a diversos aspectes que, resumidament són:
  
En primer lloc, manifesta que dins les parcel·les del projecte ja es van realitzar extraccions mineres durant anys, i considera que està pràcticament esgotada la possibilitat d'extreure més material. Com a prova aporta una còpia de plànol de l'activitat extractiva realitzada, aportada pel mateix promotor a la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç en 1997, així com l'informe del director facultatiu, relatiu al balanç del procés de restauració (del Pla de Labors per a l'any 1998), on s'afirma que les zones afectades per les extraccions anteriors es troben pendents de la plantació d'arbres en una part del terreny, mentre que en l'altra part s'està procedint a reomplir els buits d'extracció.
  
Per una altra part, comunica que en les parcel·les en qüestió es venen produint, per part del promotor, abocaments incontrolats de residus, tals com bidons de plàstic i metàl·lics, palets, pneumàtics, cartró, plàstic, xamota, etcètera, que després oculta amb una fina capa de terra. Com a prova d'aquest extrem aporta còpia acarada amb l'original d'una acta de presència notarial en què s'incorporen fotografies il·lustratives d'aquest fet.
  
Segons manifesta, el promotor de la pedrera va sol·licitar en data 27.06.1997 (n'aporta fotocòpia), al Servei Territorial d'Indústria i Energia, l'expropiació forçosa de la parcel·la 185, propietat de l'al·legant, la qual cosa vindria a reforçar l'afirmació que fa sobre que el recurs miner en les parcel·les considerades en el projecte es troba esgotat.
  
L'extracció minera s'ha realitzat per sota el nivell de la rambla, segons suposa per la presència dels tolls d'aigua existents dins la pedrera (visibles en les fotografies esmentades), la qual cosa contradiu allò que afirma en els documents tramitats: «L'explotació no afectarà cursos superficials d'aigua ni aqüífers subterranis».
  
No s'ha respectat la distància mínima de 100 metres del Barranc de l'Aranya, estant paralitzada l'extracció en aquest límit per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (referència: expedient sancionador 97-DO-0597 PLc/TR. Aporta còpia de la resolució d'aquest òrgan, que imposa al promotor una sanció d'1.000.001 PTA).
  
També el Servei Territorial d'Indústria i Energia li ha paralitzat el front d'explotació NO, per no adequar-se a la ITC 07.1.03, en ser la seua altura superior a 30 metres i presentar una inclinació pràcticament vertical. Aquest front, que limita amb la propietat de l'al·legant, va produir esquerdes i despreniments que afecten la seua parcel·la. Aporta informe emés per un enginyer agrònom, comunicant que els fets foren objecte de demanda judicial que es tramita en el Jutjat de Primera Instància número 6 de Castelló, pendent de dictar-se sentència.
  
Finalment, argumenta els seus drets legals, emparats en la Constitució, i denuncia els perjudicis soferts per l'actuació minera en qüestió, i suplica la denegació de la llicència d'activitat sol·licitada pel promotor.
  
Tenint en compte que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons resulta de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Donat que en l'expedient han estat observats els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en la resta de disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat pel Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar, en principi, acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, i en particular de la preceptiva llicència d'activitat municipal, l'explotació de la pedrera d'argila anomenada Forés, al terme municipal de l'Alcora, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb l'estricte compliment de les condicions següents. En cas contrari, s'entendrà que la present declaració d'impacte ambiental té caràcter desfavorable a l'execució del projecte. Condicions:
  
Qualsevol autorització administrativa sobre l'activitat en qüestió haurà de comptar amb un informe favorable i previ d'aquesta direcció general, sobre un nou projecte de restauració que el promotor haurà de presentar, triplicat, recollint els condicionats següents:
  
Les actuacions hauran d'ajustar-se a les limitacions i condicionaments derivats de l'aplicació de la Llei d'Aigües, per a la qual cosa, haurà d'aportar els informes i/o autoritzacions pertinents.
  
Haurà d'aportar plànols, en planta i perfils, de l'estat actual i de l'estat final de restauració. Aquest últim estat haurà d'adaptar-se a bancs d'alçada igual o inferior a dos metres, separats per bermes amples (més de 4 m), i amb pendents bé revegetades i amb 30° d'inclinació respecte a l'horitzontal, o bé subverticals però amb murs de maçoneria. A més a més, caldrà reflectir la xarxa de control d'escolaments pluvials.
  
Els materials de rebliment necessari per assolir l'estat anterior en els fronts perimetrals existents, s'hauran de dipositar en successives tongades degudament compactades, per tal d'obtenir una bona estabilitat del terreny restaurat.
  
La restauració progressiva que s'esmenta en l'estudi d'impacte ambiental no es veu reflectida als plànols, la qual cosa caldrà esmenar de bell nou.
  
A més de la sembra i plantació de pins previstes, caldrà revegetar els talussos i bermes amb plançons d'espècies arbustives pròpies de l'àrea, com ara Rhamnus alaternus, Lavanda spp., Thymus spp., Celtis australis, entre altres, amb una densitat d'almenys 2.500 plançons/ha. La densitat d'oliveres també haurà de ser augmentada fins un marc de plantació mínim de 5x5 metres.
  
Caldrà preveure els regs, cures i reposicions necessàries per garantir un correcte desenvolupament vegetatiu de tota la revegetació implantada.
  
Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració s'hauran d'adaptar, progressivament i suau, a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrasts ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establerts en els punts precedents.
  
El pressupost de restauració haurà de ser revisat per tal d'actualitzar els costos unitaris als preus reals de mercat i incloure totes les accions necessàries per a obtenir l'estat de la restauració final prevista en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor formant part de les labors extractives.
  
El volum de material aprofitable per l'explotació quedarà limitat per la necessitat de restaurar, en primer lloc, l'espai miner que ja ha estat afectat i que arriba al límit de la propietat (talús de 15 m d'alçada en el sector NO). Amb aquesta mesura, el promotor ha d'entendre que, si no disposa de prou material estèril miner, haurà d'emprar el material extret en els altres fronts que encara permeten l'extracció, però respectant, en tot cas, els límits finals d'alçada previstos en el punt anterior.
  
Se li recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, particularment, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb allò que preveu la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura i Educació, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
El promotor queda obligat a presentar davant el Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
Segon
  
Donar compte a la Unitat d'Inspecció Mediambiental dels fets i aspectes manifestats en les al·legacions i en els diferents informes, per tal de comprovar-los i, si fóra el cas, iniciar les actuacions que siguen pertinents.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 30 de desembre de 1999.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 605/99-AIA, sobre un projecte d'ampliació de granja de vedells i cavalls per a engreixament sítia en la partida Redona, polígon 31, parcel·la 261,del terme municipal de Catí (Castelló), el promotor de la qual és la Compañia Española de Ganadería, SA (CEGASA) i en base a les següents consideracions:
  
I. Descripció general de l'activitat
  
Es tracta de l'ampliació d'una granja de vaquí i equí d'engreixament, amb capacitat inicial de 320 vedells i final, després de l'ampliació, de 380 vedells i 60 cavalls. Es genera 663,6 Tm de fem a l'any retirant-se cada dos mesos 1/6 part d'aquest cap al femer, dissenyat amb capacitat per a 110 Tm, on romandrà aproximadament dos mesos per a completar procés de fermentació controlada. El fem s'aplicarà com a adob orgànic en una finca de 50 hectàrees de cereal i pastos. L'eliminació de cadàvers es realitza amb el contracte previ amb Centre d'Aprofitament de Cadàvers a Almassora.
  
II. Legislació aplicable
  
El projecte examinat queda sotmés, per les seues característiques, al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, segons Decret 162/90 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
III. Tramitació administrativa
  
La Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló (Activitats Qualificades) i en base a l'article 21 del Decret 162/1990, va remetre a esta direcció documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental.
  
En l'expedient municipal s'han portat a terme les següents actuacions:
  
- Informe favorable de la Conselleria d'Obres Publiques, Urbanisme i Transports.
  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal (segons Normes Subsidiàries Municipals vigents d'aplicació).
  
- Informe favorable de l'inspector sanitari d'àrea de la Conselleria de Sanitat i Consum.
  
- Informe favorable del cap de Sanitat Municipal.
  
- Informe favorable de l'alcaldia (s'indica que l'expedient s'ha exposat al públic no havent-se presentat al·legacions).
  
IV. Valoració ambiental
  
Resultant que l'explotació es localitza en sòl rústic de secà, a 2,5 quilòmetres de la localitat de Catí (Castelló).
  
Resultant que el fem generat en l'explotació s'aplica com a adob orgànic en una finca de 50 hectàrees de cereal i pastos, a raó de 20 Tm/ha, quantitat calculada considerant no sobrepassar els 170 kg N/ha i any indicats en el Reial Decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries en què es limita l'aportació de nitrogen no superant els 210 quilograms per hectàrea i any de forma temporal per a rebaixar a 170 quilograms.
  
Resultant que l'eliminació de cadàvers es realitza amb el contracte previ amb Centre d'Aprofitament de Cadàvers a Almassora per mitjà d'utilització de depòsits estancs que subministra l'empresa.
  
Resultant que l'explotació consta de totes les mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent.
  
Pot concloure's que d'executar-se de tal manera, no es preveuen efectes ambientals negatius per a l'entorn, per la qual cosa no es considera necessari aplicar mesures complementàries a les exposades per a reduir o eliminar efectes ambientals perjudicials.
  
V. Fonaments de dret
  
Considerant que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Considerant que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Considerant que l'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se aplique esta llei.
  
Considerant que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Declarar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, en projecte d'ampliació granja de vaquí i equí d'engreixament, sítia en la partida Redonda, polígon 31, parcel·la 261, del terme municipal de Catí (Castelló) i el promotor de la qual és la Compañia Española de Ganadería (CEGASA), sempre que es complisca estrictament el que disposa l'estudi d'impacte ambiental.
  
Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 31.5 de Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4205, del 07-03-2002 (2002/1787)

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2002, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4205

Fecha DOGV
:   07-03-2002

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2002/1787

CVE


Fecha del documento
:   23-01-2002

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Catí](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Salzadella, la](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de enero de 2002, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2002/Q1787]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y, en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 393/1999-AIA, 649/1998-AIA, 470/1998-AIA y 605/1999-AIA que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 23 de enero de 2002.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 393/1999-AIA sobre el proyecto de explotación porcina de cebo sita en el paraje Cebellana y Villarejos, polígono 5, parcelas 378, 387, 388 y 443, en el término municipal de Alpuente (Valencia) y cuyo promotor es doña Raquel García Cerdán.
  
Resultando que la documentación formada por el expediente municipal, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental ha sido remitida a través de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia (Actividades Calificadas).
  
En el expediente municipal se han llevado a cabo las siguientes actuaciones:
  
- Informe del ingeniero municipal favorable.
  
- Informe veterinario favorable.
  
- Certificado de información pública del secretario del ayuntamiento indicando que no se han producido alegaciones (BOP número 71, fecha 25 de marzo de 1999).
  
Resultando que del contenido del estudio se puede resaltar lo siguiente:
  
La actividad consiste en el engorde de cerdos hasta aproximadamente 70 kilogramos. La capacidad total es de 1.760 cerdos y la producción de purín de 2.217 metros cúbicos que se recogen en fosas de deyección bajo las naves con capacidad de 1.029 metros cúbicos. En el proyecto se indica que se construirá una sola nave. La superficie disponible para el abonado corresponde a Abejuala: 205 hectáreas de forrajes y barbecho.
  
Resultando que una vez revisado el estudio de impacto ambiental se consideró que necesitaba ser ampliado en una serie de puntos que se solicitaron al promotor a través del ayuntamiento. El técnico redactor del estudio presentó la ampliación solicitada en la que se indicaba, en resumen, lo siguiente: consiste en la adición de activador biológico y bacterias (P-256 de Clean World Hispania), indica características del purín una vez sometido a tratamiento de depuración, cálculo de superficie de abonado, la retirada de cadáveres la hace empresa Chinillach Ballester, describe las características constructivas de las fosas de deyecciones, etcétera.
  
Considerando necesario el tratamiento del purín previo a su uso como abono en campos de cultivo para rebajar su carga contaminante y de esta forma reducir el riesgo de contaminación de aguas, suelos, etcétera. Del tratamiento propuesto a base de activador biológico y bacterias se desconoce su eficacia por lo que debe complementarse el mismo mediante separación sólido-líquido.
  
Considerando que se justifica disponer de suficiente superficie para el abonado, pero no obstante ésta se sitúa bastante alejada de la explotación y que además los planos de localización de las zonas de aplicación de los purines coinciden con zonas forestales tipo pinares negrales, sabinares o carrascales.
  
Considerando necesario comprobar la eficacia del tratamiento dado a los purines.
  
Considerando necesario que las fosas de deyección bajo las naves se realicen con materiales y de forma que se garantice su impermeabilidad y dado que la solución constructiva dada a las paredes, a base de bloques prefabricados tomados con mortero de cemento e interiormente enfoscados e impermeabilizados con fratasado y bruñido, no garantiza la impermeabilidad.
  
Considerando necesario que en el aprovechamiento agrícola de los purines se tenga en cuenta lo dispuesto en el Real Decreto 261/1996, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias en la que se limita el aporte de nitrógeno no superando los 210 kilogramos por hectárea y año de forma temporal, para rebajar a 170 kilogramos.
  
Considerando que la instalación debe contar con todas las medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente.
  
Considerando necesaria la integración paisajística de la instalación en el medio.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina de cebo sita en el paraje Cebellana y Villarejos, polígono 5, parcelas 378, 387, 388 y 443, en el término municipal de Alpuente (Valencia) y cuyo promotor es doña Raquel García Cerdán, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes, además de lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y ampliación, siempre que no entre en contradicción con los mismos:
  
1. Como tratamiento a los purines antes de su aplicación como abono en campos de cultivo se utilizará el producto propuesto en el estudio (activador biológico y bacterias), no obstante deberá mejorarse el mismo mediante separación sólido-líquido (tamiz, balsas de decantación, etcétera).
  
2. Una vez puesto en marcha el tratamiento de los purines se llevarán a cabo análisis que permitan conocer la eficacia del mismo, al menos durante el primer año, realizando además un análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis, que se efectuarán por empresa colaboradora de la administración, se presentarán ante esta dirección general y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, Ntotal, Namoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
3. La dosis de abonado no superará los 210 kilogramos de nitrógeno por hectárea y año de forma temporal, para rebajar a 170 kilogramos, de acuerdo con el Real Decreto 261/1996, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitrato procedentes de fuentes agrarias. Durante su aplicación, o posteriormente a ella, se enterrará el purín mediante arado.
  
4. Dada la lejanía de las parcelas aportadas para el abonado con el purín tratado de la explotación, deberían buscarse parcelas alternativas de cultivo más próximas a la explotación que permitan una más cómoda aplicación. En cualquier caso y, en especial, no deberán afectarse por la aplicación del purín los barrancos próximos a la explotación (cañada del Pinillo y barranco de la Ecena), así como ningún otro.
  
5. El abonado con el purín tratado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivos, desechándose el resto de parcelas, debiendo tener en cuenta que a pesar de que las parcelas aportadas son de cultivo la localización facilitada en los planos afecta a zona forestal (pinar, sabinar o carrascal) y que en ningún caso deben verse afectadas. La aplicación en zonas de pastizal sólo afectará a zonas conseguidas artificialmente (barbecho, sembrado) no debiendo afectar nunca a pastizales naturales. Además en terrenos de pastizal la aplicación se efectuará con seis meses de antelación al aprovechamiento ganadero.
  
6. Las paredes de las fosas de deyección bajo las naves se construirán con materiales y de forma que quede garantizada su impermeabilidad, dado que la solución constructiva planteada no lo garantiza.
  
7. La eliminación de cadáveres se efectuará por empresa especializada tal como se indica en el estudio de impacto ambiental, no obstante la explotación deberá disponer de recipiente estanco para almacenar temporalmente los mismos hasta su recogida.
  
8. La explotación contará con vallado perimetral, vado sanitario, malla en huecos que impida el acceso al interior de las instalaciones de animales que puedan ser vectores de enfermedades, y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.
  
9. Integración de la actividad en el medio mediante acabado de paramentos exteriores con materiales y colores propios del entorno. Perimetralmente a la explotación se efectuará pantalla vegetal con especies propias de la zona: Pinus halepensis (pino carrasco), Quercus ilex subsp. rotundifolia (carrasca), y arbustivas: Juniperus oxycedrus (cade o enebro de miera) y Juniperus phoenicea (sabina negral).
  
10. Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicará a esta dirección general.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 20 de diciembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 649/98-AIA referente al proyecto de construcción y explotación de planta de tratamiento de estiércoles, en término municipal de La Salzadella (Castellón), cuya promotora es la Diputación de Castellón.
  
Resultando que la documentación formada por el proyecto técnico y el estudio de impacto ambiental, ha sido remitido a través de la Diputación de Castellón.
  
La información pública de la citada documentación ha tenido lugar mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 60, de fecha 19 de mayo de 1998.
  
Según certificado emitido por el secretario general de la Diputación de Castellón no se ha presentado en el Registro de Entrada de esta corporación ninguna alegación ni reclamación de los mismos.
  
Resultando que el objeto del proyecto es la definición de las obras e instalaciones que componen la planta de reutilización y tratamiento de estiércoles.
  
Las materias primas de las que se va a partir en la planta son:
  
1. Purín de granjas porcinas 53.000 m³/año
  
2. Estiércol de conejo 182 Tn/año
  
3. Gallinaza, broliler 4.750 Tn/año
  
4. Virutas y restos de poda 14.737 Tn/año
  
5. Otros; sólidos de purín 5.976 Tn/año
  
Los productos acabados producidos en la planta son compost de residuos ganaderos a razón de 8.500 Tn/año (75% MS).
  
El tratamiento elegido se basa en la separación de sólidos y líquidos, y tratar mediante distintos procesos ambas fases.
  
Los purines entran a la planta a través de una arqueta de descarga con rejas de desbaste para realizar un filtrado grosero (como medida de seguridad) del material que entra en la planta.
  
Desde aquí se bombea a medida que se recepcionan a la balsa de homegeneización, donde se mantienen en condiciones de oxidación y agitación hasta su inclusión en el circuito de líquidos (tiempo máximo 5 días).
  
El proceso de líquidos continua con la separación centrífuga de los sólidos del purín (hasta 40 micras), obteniendo un sólido con 27% y un efluente con 0,6% de MS.
  
El líquido tras la centrifugación, va a una balsa donde realiza una fermentación anaerobia en frío, con un tiempo de retención de 100 días y un rendimiento mínimo del 70% en la reducción de la carga contaminante.
  
El proceso continua con un tratamiento aeróbico, previo paso por una balsa de desgasificación (para optimizar el rendimiento de la fase aeróbica), donde con un tiempo de retención de 14 días se conseguirá un rendimiento de reducción de carga contaminante mínimo del 90%. Para lo cual se diseña un circuito de recirculación de fangos a través de un decantador tipo Dortmund.
  
Los fangos sobrantes del proceso aeróbico, se conducen a la balsa de homogeneización para ser separados por la centrífuga y unirse a los sólidos del purín producidos.
  
El efluente ya estabilizado pasa a una balsa de líquido clarificado, la cual sirve como estocaje de líquido hasta el período de utilización en fertirrigación, o terminar con un proceso final consistente en la concentración mediante paneles de evaporación, y recuperación del concentrado para enriquecer la mezcla de sólidos en el compostaje.
  
Los estiércoles sólidos junto con los sólidos separados del proceso de tratamiento de líquidos se almacenan en un local de materias primas.
  
El tiempo de retención en el local de materias primas será mínimo. En dicho local se recepcionan también otros productos como virutas, que servirán para obtener una mezcla óptima en cuanto a condiciones físicas para el proceso de compostaje.
  
Todos los sólidos se estabilizan mediante un proceso de compostaje en dos fases:
  
Primera fase: con un tiempo de retención de 21 días se realiza una fermentación en fosa de compostaje continua, en un local de ambiente controlado. La depuración del aire de la ventilación no será necesaria en condiciones normales. (Se realizarán mezclas con una relación c/N inferior a la producción de amoniaco en cantidades estimables. No obstante se ha diseñado un sistema de depuración del aire de ventilación tipo scruber con dos unidades de absorción por contracorriente en medio ácido y alcalino, capaz de cubrir cualquier fallo en las mezclas).
  
Segunda fase: de maduración se realiza con producto ya estabilizado y consiste en un compostaje en pilas tipo batch con un tiempo de retención de siete semanas. Esto se realiza en local cubierto.
  
Los sólidos tratados y estabilizados en forma de compost se almacenan en una nave silo hasta su venta.
  
Resultando que en la línea de tratamiento de líquidos el objetivo a cubrir ha sido fundamentalmente:
  
- Eliminación de purines recuperando todos sus componentes (materia orgánica y nutrientes minerales) para su posterior utilización en los procesos agrícolas.
  
- El agua sin carga contaminante podrá utilizarse en fertirrigación, o bien eliminarse a la atmósfera mediante una batería de módulos de evaporación.
  
Resultando que la línea de tratamiento de sólidos la infraestructura necesaria será: nave de compost con anexos de ventilación y scrubber de depuración de aire; nave de maduración; nave de materias primas; almacén de maquinaria y anexo oficinas laboratorio; plataforma de separador y caseta de bombas; nave-silo de producto acabado.
  
Para la línea de tratamiento de líquidos así como para el resto de la planta de tratamiento las instalaciones necesarias son:
  
- Balsa de homogeneización: con un volumen total de 844 metros cúbicos y 3,5 metros de profundidad. Es una balsa de material suelto con una impermeabilización a base de lámina de EPDM 1,14 milímetros sobre lecho de arena y protección antipunzamiento y drenaje con geotextil TNT 350 g/m².
  
- Balsa anaerobia: con un volumen total de 11.876 metros cúbicos y profundidad de 6,0 metros. También es una balsa de materiales sueltos e impermeabilizada mediante lámina de EPDM de 1,14 milímetros sobre lecho de arena y protección antipunzamiento y drenaje con geotextil TNT 350 g/m².
  
- Balsa de stock de líquido clarificado: con un volumen total de 2.888 metros cúbicos y 4 metros de profundidad, de material suelto e impermeabilizado con lámina de EPDM 1,14 milímetros sobre lecho de arena y protección antipunzamiento y drenaje con geotextil TNT 350 g/m².
  
Además se contará con pozo de recepción del purín, plataforma de separación de sólidos, caseta de bombas, caseta de grupo electrógeno, solera de paneles evaporativos, etcétera.
  
La superficie a ocupar por la planta de tratamiento es de 40.000 metros cuadrados de la parcela 193 del polígono 17, partida de les Rambles.
  
Resultando que en el estudio de impacto ambiental se indica que la parcela donde se va a emplazar la planta de tratamiento se corresponde a un monte cerrado y muy denso, en el que domina el Ulex parviflorus, Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, y entre los que se encuentra algunos pies de Quercus ilex rutoundifolia de bajo porte.
  
Los campos de cultivo de los alrededores al ámbito están dedicadas al cultivo del olivo.
  
En cuanto a la fauna presente en la zona se citan Alauda arvensis, Galeria cristata, Aletoris rufa, Falco tinnunculus, Tyto alba, Athene noctua, Oryctolagus cuniculus, Vulpes vulpes, etcétera.
  
En cuanto al paisaje en función a la topografía del terreno, forma, textura y usos del suelo, se puede definir el territorio sujeto a estudio como un conjunto de alineaciones montañosas paralelas al litoral separadas por valles amplios.
  
La valoración global que se hace del paisaje es visibilidad, calidad paisajística y fragilidad de grado medio.
  
Sobre el patrimonio artístico se indica que no se han constatado restos arqueológicos en el ámbito del estudio.
  
Se indica además que no se afecta a ninguna vía pecuaria.
  
Resultando que en la documentación presentada se cuenta con un estudio geológico en el que como conclusiones y recomendaciones se indica que:
  
Conclusiones:
  
1. La superficie que ocupará la planta de depuración se extiende por la formación geológica del Portlandiense-Valaginiense (tránsito Jurásico-Cretácico), compuesta por un conjunto de calizas estratificadas.
  
2. Existe un alto riesgo de contaminación de las aguas subterráneas que conforman el tramo del acuífero regional del Jurásico y Tránsito Jurásico-Cretácico, ya que las condiciones hidrogeológicas del área así lo indican:
  
2.a La permeabilidad de dicha formación es muy alta por fisuración y posterior karstificación, constituyendo el tramo acuífero Tránsito Jurásico-Cretácico.
  
2.b La intensa fracturación a que ha estado sometida el área, junto con el elevado número de fallas existentes, facilita la íntima conexión entre éste acuífero y el tramo acuífero Jurásico infrayacente.
  
2.c En la vertical del punto de emplazamiento de la planta, el nivel piezométrico del tramo del acuífero Tránsito Jurásico Cretácico, se encuentra situado a una profundidad estimada de 270 metros, por lo que cualquier lixiviado procedente de una hipotética fuga, alcanzará en un período muy corto de tiempo esta profundidad, incorporándose al flujo subterráneo, sin que haya sufrido prácticamente depuración alguna.
  
3. No existe riesgo alguno en principio de contaminación de las aguas subterráneas que conforman los tramos acuíferos tanto del cretácico como del Pliocuaternario y Cuaternario.
  
Recomendaciones:
  
1. Se estima que necesariamente han de tomarse medidas preventivas, como la impermeabilización del vaso del embalse en el lugar de emplazamiento de las instalaciones de tratamiento, dado el alto grado de vulnerabilidad que presenta el tramo acuífero regional, a la entrada de cualquier lixiviado que pudiera originarse en la planta de tratamiento.
  
2. Con objeto de prevenir la calidad del agua subterránea, se propone el establecimiento del punto número 1 como punto de control y vigilancia de la calidad de agua del acuífero superficial, con la realización de análisis de aguas con una periodicidad mensual, en el cual se lleven a cabo como mínimo determinaciones microbiológicas, y del contenido de nitrógeno (nitratos, nitritos, y amoniaco).
  
3. En cuanto al suelo, y con el objetivo de efectuar un seguimiento de la salinización del mismo por la incorporación de los purines, se propone que a partir del comienzo del funcionamiento de la planta de tratamiento, se lleven a cabo las siguientes actuaciones.
  
3.a Elección de dos parcelas de similares características edáficas implantadas con el mismo cultivo, que hayan sido sometidas al mismo proceso de distribución tradicional de purines sobre suelos.
  
3.b Caracterización de la salinidad del suelo en los primeros 30 centímetros del perfil edáfico en ambas parcelas.
  
3.c Seguimiento trimestral de la salinidad en dichas parcelas de la salinidad del suelo a la profundidad anteriormente fijada, considerando que una de ellas continuará estando sometida al mismo tratamiento de fertilización con purines, mientras que en la otra parcela de control se efectuará una fertilización racional de los productos obtenidos en la planta de tratamiento, para lo cual se incidirá principalmente en dos aspectos; por una parte en la limitación de la dosis de aplicación, adecuándola a las necesidades del cultivo, y de otra la elección de la época de fertilización.
  
Resultando que tras la identificación y valoración de los posibles efectos sobre los elementos del medio efectuada, se propone en el estudio la aplicación, entre otras, de las siguientes medidas correctoras:
  
A. Fase de construcción:
  
- Se deben aplicar medidas de apantallamiento sobre aquellas acciones de la fase de construcción que generen mayores niveles de ruidos y vibraciones.
  
- En todas las acciones en las que se lleven a cabo movimientos de tierras se realizarán riegos periódicos para evitar el levantamiento de polvo. Los riegos se efectuarán sobretodo los días soleados y a media mañana.
  
- El almacenamiento y manipulación de los materiales de construcción se efectuará de forma adecuada a sus características evitándose el levantamiento de polvo y acopiándose en áreas de reducida cuenca visual.
  
- Adecuado tratamiento y manipulación de aceites, grasas, combustibles, etc. utilizados por la maquinaria.
  
- Impermeabilización de la zona de aparcamiento de maquinaria y vehículos pesados, con el fin de evitar filtraciones de aceites y grasas.
  
- Se estima que necesariamente han de tomarse medidas preventivas, como es la impermeabilización de la solera en el lugar de emplazamiento de las instalaciones de tratamiento, para evitar la entrada de cualquier lixivado que pudiera originarse en la planta de tratamiento.
  
- Se impermeabilizarán las balsas y fosas de fermentación a fin de evitar fugas de contaminantes hacia el subsuelo, y se prevé poner una red de control de fugas.
  
- Las redes de saneamiento se construirán con juntas estancas para impedir fugas.
  
- Recuperar la tierra vegetal que se extraiga en la fase de construcción para su posterior uso, acopiándola en montones en forma de artesa de menos de 2 metros de altura a los que se efectuarán labores agrícolas hasta su uso posterior.
  
- Diseño cromático mimetizador de las estructuras industriales.
  
- Se plantará una barrera vegetal perimetral utilizando como especie autóctona el lentisco (Pistacia lentiscus), que permitirá la integración paisajística del centro de producción en el entorno.
  
- Los restos de obra se localizarán en las zonas de menor visibilidad, evitando su acumulación y gestionándolos correctamente de forma periódica.
  
B. Fase de funcionamiento:
  
- Los acopios de materiales se deberán almacenar en recintos adecuados a sus características a fin de impedir la propagación de olores.
  
- Las aguas procedentes de aseos y vestuarios deberán ser tratadas con una planta depuradora tipo OMS, y serán vertidas al sistema general de tratamiento de purines.
  
- Con objeto de prevenir la degradación de la calidad del agua subterránea, se propone el establecimiento del punto de agua número 1 como punto de control y vigilancia de la calidad de agua del acuífero, mediante la realización de análisis de aguas con una periodicidad mensual, en los que se lleven a cabo como mínimo, determinaciones microbiológicas y del contenido de nitrógeno (nitratos, nitritos y amoniaco).
  
- El vertido de las aguas pluviales al acuífero solamente podrá realizarse si se establece la vigente legislación de aguas.
  
- En cuanto al suelo, y con el objetivo de efectuar un seguimiento de la salinización del mismo por la incorporación de los purines, se propone que a partir del funcionamiento de la planta de tratamiento, se llevan a cabo las siguientes actuaciones:
  
a. Elección de dos parcelas de similares características edáficas e implantadas con el mismo cultivo, que hayan sido sometidas al mismo proceso de distribución tradicional de purines sobre suelos.
  
b. Caracterización de la salinidad del suelo en los primeros 30 centímetros de perfil edáfico en ambas parcelas.
  
c. Seguimiento anual de la salinidad en dichas parcelas de la salinidad del suelo a la profundidad anteriormente fijada, considerando que una de ellas continuará estando sometida al mismo tratamiento de fertilización con purines, mientras que en la otra parcela de control se efectuará una fertilización racional de productos obtenidos en la planta de tratamiento, para lo cual se incidirá principalmente en dos aspectos; por una parte en la limitación de la dosis de aplicación, adecuándola a las necesidades del cultivo y de otra, la elección de la época de fertilización.
  
C. Fase de abandono:
  
- Serán de aplicación las medidas correctoras descritas en la fase de construcción.
  
- Se reutilizará la maquinaria y otros productos aprovechables del desmantelamiento.
  
Resultando que como programa de vigilancia ambiental se propone en el estudio una serie de controles y análisis a realizar como:
  
- Comprobación periódica sobre los niveles de emisión de gases y partículas, a fin de no superar los límites establecidos en el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, que desarrolla la Ley de Protección del Medio Ambiente Atmosférico.
  
- Control de la deposición de polvo en los campos de los alrededores a lo largo de las fases establecidas.
  
- Control del nivel sonoro en el interior y en los exteriores de la planta.
  
- Con objeto de cumplir escrupulosamente con la Directiva Europea 96/C 59/2001, de 28 de febrero de 1996, se construirá un sistema de impermeabilización de la superficie de las balsas, fosas de fermentación y zona de aparcamiento de maquinaria, que garantice una permeabilidad efectiva inferior a 10-9 m/s.
  
- Se verificará que no existen fugas en las redes de saneamiento y en el conjunto de balsas y fosas que intervienen en el proceso productivo.
  
- Vigilancia del estado de la red de drenaje perimetral del recinto después de cada lluvia importante.
  
- Control anual de la calidad de las aguas del acuífero mediante análisis en los pozos destinados a tal fin.
  
- Vigilancia de la posible salinización del suelo por la incorporación de los purines.
  
- Vigilancia anual de la supervivencia de la barrera vegetal perimetral y reposición de los pies marrados. Comprobación de las especies utilizadas en la plantación y reposición sean Pistacia lentiscus.
  
Resultando que como actividades complementarias se prevé el acondicionamiento del camino de acceso y la instalación de línea eléctrica de 20 kV en tramo aéreo y subterráneo.
  
Las actuaciones proyectadas para este vial son la creación de dos entradores que permitirán una vía de salida y otra de entrada a los vehículos, que circularán por un vial interior.
  
Para la realización, tanto del vial interior como de los entradores, se procederá a realizar desbroce. Verter, extender y compactar zahorra, y doble tratamiento superficial.
  
La línea de 20 kV tiene un tramo aéreo de 97 metros con un conductor LA-56, y un tramo subterráneo de 22 metros con conductor DHE (3x1x150)mm² Al 12/20 kV. El trazado de la línea según el plano presentado discurre por terrenos agrícolas.
  
Resultando que efectuada consulta a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental se remite informe que a continuación se refleja:
  
«En relación a su consulta sobre el expediente de ?construcción, explotación y gestión de plantas de tratamiento de purines en la provincia de Castellón, promovido por la propia Diputación de Castellón, comunicarle que en principio no se observan inconvenientes ambientales sobre dicho proyecto. Por otra parte, hay que mencionar que el Plan de la Diputación no coincide con el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, aprobado por Decreto 317/1997, del Gobierno Valenciano. En concreto, de las plantas de compostaje para tratamiento de residuos agropecuarios previstas por la Diputación en Todolella, Castellfort, Albocàsser, Sant Mateu, Vall d'Alba y La Salzadella, únicamente la de Vall d'Alba puede asemejarse a lo previsto en el Plan Integral de Residuos en cuanto a zonificación y tipología de tratamiento prevista (plantas de compostaje), ya que para las otras plantas no es coincidente con el Plan Integral de Residuos, ni la zonificación, ni la tecnología prevista de tratamiento (en el Plan Integral de Residuos se establecen plantas de biogas en vez de compostaje).
  
No obstante y de acuerdo con la modificación del Plan Integral de Residuos prevista, si las plantas de tratamiento de residuos agropecuarios están promovidas por las entidades locales, sí se ajustan al sistema de gestión previsto en el plan, aunque no sea coincidente con el mismo, podrían considerarse aceptables (esta sería nuestro caso al estar promovidas las plantas por la Diputación Provincial de Castellón y utilizarse como sistema de gestión de las plantas de compostaje). Así pues, en el momento se produzca la aprobación definitiva por parte del Consell de la Generalitat Valenciana de la modificación del Plan Integral de Residuos, no se observa inconveniente par la aprobación del proyecto presentado por la Diputación Provincial de Castellón».
  
Considerando que uno de los impactos de mayor importancia que puede derivarse de la actuación es la incidencia sobre los acuíferos subterráneos en caso de vertido de purines y/o productos tratado, debido a la vulnerabilidad a la contaminación que presentan los materiales que conforman el sustrato, como así lo indica el estudio geológico realizado en el proyecto.
  
Por tanto se considera fundamental el garantizar la efectividad de la impermeabilización y ejecutar el método que permita detectar cualquier tipo de fuga que se produzca con la suficiente premura que evite su paso al subsuelo.
  
Para ello la impermeabilización debe llevarse a cabo mediante la creación de una primera capa de arcillas plásticas compactadas de al menos 50 centímetros de espesor y K (1x10 €9 m/seg; sobre la capa anterior se dispondrá una capa de lecho filtrante de gravas y arenas con un espesor como mínimo de 20 centímetros; otra capa de arcillas plásticas compactadas de al menos 50 centímetros de espesor y k (1x10 €9 m/seg; y por último la lámina impermeable pero con un espesor mínimo de 2 milímetros.
  
La capa filtrante intermedia tendrá por objeto el control y detección de posibles fugas.
  
Considerando que la zona elegida para la ubicación de la planta de tratamiento se corresponde a un terreno forestal donde las especies características son las de matorral como Quercus coccifera, Rosmarinus officinalis, Pistacia lentiscus, etcétera, y ejemplares aislados Quercus ilex rotundifolia.
  
Por tanto para la integración del conjunto de la planta se realizará un apantallamiento perimetral con la especie propuesta en el estudio (Pistacia lentiscus) y otras especies como Quercus ilex rotundifolia, Pinus halepensis, Quercus coccifera, etcétera.
  
En los taludes que se originen por la preparación del terreno y las balsas se revegetarán con especies arbustivas compuestas por una mezcla de Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, con una densidad de plantación de 4-6 unidades por metro cuadrado.
  
Para las construcciones previstas se emplearán materiales y/o colores propios de las características constructivas de la zona.
  
Dado que en la zona existen ejemplares de los citado para la plantación (Quercus ilex rotundifolia), se procurará aprovechar aquellos ejemplares cuyas características de crecimiento, estado, etcétera, así lo aconsejen.
  
Considerando que deberá procederse a un seguimiento del proceso de tratamiento con la realización de los análisis oportunos y control de las condiciones de impermeabilidad de las diferentes infraestructuras.
  
Este seguimiento deberá presentarse en los seis meses siguientes al funcionamiento de la planta.
  
Considerando que desde el punto de vista urbanístico se tiene constancia que el municipio de La Salzadella solo dispone de delimitación de suelo urbano. Previamente a cualquier actuación se deberá cumplir lo dispuesto en la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio de 1999, del Gobierno Valenciano atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de construcción y explotación de planta de tratamiento de estiércoles, en término municipal de La Salzadella (Castellón), cuyo promotor es la Diputación de Castellón, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y siempre que se cumplan las medidas correctoras propuestas en el mismo y las siguientes condiciones:
  
1. La impermeabilización debe llevarse a cabo mediante la creación de una primera capa de arcillas plásticas compactadas de al menos 50 centímetros de espesor y K (1x10 €9 m/seg; sobre la capa anterior se realizará una capa de lecho filtrante de gravas y arenas con un espesor como mínimo de 20 centímetros; otra capa de arcillas plásticas compactadas de al menos 50 centímetros de espesor y k (1x10 €9 m/seg; y por último la lámina impermeable pero con un espesor mínimo de 2 milímetros.
  
2. Se realizará un apantallamiento perimetral con la especie propuesta en el estudio (Pistacia lentiscus) y otras especies como Quercus ilex rotundifolia, Pinus halepensis, Quercus coccifera, etcétera.
  
En los taludes que se originen por la preparación del terreno y las balsas se revegetarán con especies arbustivas compuestas por una mezcla de Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Lavandula latifolia, con una densidad de plantación de 4-6 unidades por metro cuadrado.
  
Para las construcciones previstas se emplearán materiales y/o colores propios de las características constructivas de la zona.
  
3. Presentación, mediante informe, del resultado del Programa de Vigilancia Ambiental propuesto, en los seis primeros meses del funcionamiento de la planta, ante esta dirección general.
  
4. En caso de afectar a alguna vía pecuaria deberá cumplirse lo dispuesto en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.
  
5. Si durante el proceso de construcción de la planta, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura y Educación, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.
  
6. Comunicación del inicio y finalización de las obras a esta dirección general.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 20 de diciembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 470/98-AIA, referente al proyecto de una explotación minera de arcillas dentro de la concesión minera número 2.246, llamada Forés, la cual afecta las parcelas 157, 158, 173 a 176, y 184 del polígono 38 en el término municipal de L'Alcora (comarca de L'Alcalatén), promovida por el señor Francisco Bachero Beltrán.
  
Visto que en fecha 3 de septiembre de 1998, el promotor presenta en esta conselleria ejemplares del correspondiente estudio de impacto ambiental y comunica estar tramitando la licencia de actividad municipal, solicitando la declaración de impacto ambiental. En fecha 28 de diciembre de 1998 se le comunica al promotor el procedimiento administrativo a seguir, y también se informa del hecho al Ayuntamiento de L'Alcora.
  
Visto que, en contestación a las consultas realizadas, se recibieron, en las fechas indicadas, los siguientes informes:
  
Informe de la Sección de Calidad Ambiental, remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente (02.10.1998), donde dice que la superficie de explotación-restauración, según la memoria del proyecto, es de 2 hectáreas, mientras que la que refleja el plano número 4 (topográfico) corresponde a 3,7 hectáreas, aproximadamente. El área presenta antiguas labores extractivas de pequeña entidad, entre otras que se están desarrollando en los alrededores del emplazamiento citado. La cuenca visual es moderada y no afecta vías de comunicación ni núcleos urbanos. La vegetación de las zonas no cultivadas corresponde a máquia mediterránea y vegetación de ribera junto al barranco. El sustrato está formado por una formación arcillosa del Mioceno, en general de baja permeabilidad, aunque intercala niveles de arena y microconglomerados permeables. El volumen de estériles mineros, por los datos aportados, resulta de unos 106.666 metros cúbicos, pero el proyecto considera sólo unos 80.000 metros cúbicos para la restauración y no determina el emplazamiento de montones de escombros provisionales, a pesar de que, en la visita de campo se observó su formación en la parcela número 176. En la misma visita, se comprobó también que la actividad extractiva se había iniciado en diferentes lugares de la delimitación del proyecto, observándose un talud subvertical, de 15 metros de altura, al límite de la parcela número 185. La restauración que se propone parece acertada por lo que se refiere a la revegetación, aunque se habría de introducir una mayor densidad de especies, pero no así en los aspectos morfológicos, ya que no se prevé la restauración del actual talud de 15 metros. Por todo ello, considera que la ejecución del proyecto es inadecuada con la restitución morfológica propuesta.
  
No obstante, se podría considerar medioambientalmente aceptable modificando algunos aspectos esenciales, que concreta en una serie de medidas correctoras que han sido recogidas como condicionados de la presente declaración de impacto ambiental.
  
Informe del técnico de Espacios Naturales, también remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente (02.10.1998), volviendo a destacar el fuerte talud de 15 metros de altura que limita con la parcela número 185, así como el poco acierto de la restauración morfológica propuesta, al no prever la restauración del talud de 15 metros y considerar excesivos los bancos de 6 metros de altura y 60° que se propone como estado final de la restauración, teniendo en cuenta que se encuentra en un entorno agrícola donde predominan bancales no superiores a dos metros. Por lo que se refiere a la vegetación prevista la considera adecuada en general, aunque seria necesario incorporar plantación densa con especies arbustivas. En conclusión, considera aceptable el proyecto siempre que se modifique la restauración prevista y se aporte la cartografía adecuada del estado actual de la explotación y de su estado restaurado siguiendo las indicaciones aportadas.
  
Informe de la Sección Forestal, también remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente (21.10.1998), comunicando que la explotación se encuentra ya en actividad, con un frente activo de 15 a 20 metros de altura y otros ya abandonados. La cuenca visual de la explotación, pero, no es importante ni visible desde la población de L'Alcora ni desde la pedanía de Araia. A lo largo del camino de acceso existe vegetación de ribera que estima no se debería eliminar. Los taludes actuales hacen difícil obtener una buena restauración, al ser excesivos. No obstante, la revegetación propuesta la considera acertada, aunque seria necesario aumentar la densidad de los olivos prevista (1 cada 100 m²) en la plaza de la cantera.
  
Visto que en fecha 23 de marzo de 1999 se recibe, desde la Comisión Provincial de Calificación de Actividades y Impacto Ambiental, copia del expediente municipal instruido dentro del procedimiento de solicitud de la licencia de actividad. En éste consta el resultado de la información pública practicada, primero al proyecto (mediante anuncio publicado en el BOP de Castellón número 157, de fecha 31.12.1998), y después al estudio de impacto ambiental (anuncio publicado en el BOP de Castellón número 13, de fecha 30.01.1999), sin que se presentara ninguna alegación en el segundo, aunque consta la presentación de dos alegaciones al proyecto, por parte de Juan Albalat Nebot y Dolores Anquitino Gallent, respectivamente. El primer alegante pide que se respete el camino de acceso y no se creen cortes de explotación que pudieran producir inestabilidades del terreno sobre su propiedad. La otra alegación hace referencia a diversos aspectos que, resumidamente son:
  
En primer lugar, manifiesta que dentro de las parcelas del proyecto ya se realizaron extracciones mineras durante años, y considera que está prácticamente agotada la posibilidad de extraer más material. Como prueba aporta una copia del plano de la actividad extractiva realizada, aportada por el mismo promotor a la Conselleria de Trabajo, Industria y Comercio en 1997, así como el informe del director facultativo, relativo al balance del proceso de restauración (del Plan de Labores para el año 1998), donde se afirma que las zonas afectadas por las extracciones anteriores se encuentran pendientes de la plantación de árboles en una parte del terreno, mientras que en otra parte se está procediendo a rellenar los huecos de extracción.
  
Por otra parte, comunica que en las parcelas en cuestión se vienen produciendo, por parte del promotor, vertidos incontrolados de residuos, tales como bidones de plástico y metálicos, cantos rodados, neumáticos, cartón, plástico, fragmentos muy pequeños de arcilla cocida, etcétera, que después oculta con una fina capa de tierra. Como prueba de este extremo aporta copia confrontada con el original de una acta de presencia notarial en la que se incorporan fotografías ilustrativas de este hecho.
  
Según manifiesta, el promotor de la cantera solicitó en fecha 27 de junio de 1997 (aporta fotocopia), al Servicio Territorial de Industria y Energía, la expropiación forzosa de la parcela 185, propiedad del alegante, lo cual vendría a reforzar la afirmación que hace sobre que el recurso minero en las parcelas consideradas en el proyecto se encuentra agotado.
  
La extracción minera se ha realizado por debajo del nivel de la rambla, según supone por la presencia de las pozas de agua existentes dentro de la cantera (visibles en las fotografías citadas), lo cual contradice lo que afirma en los documentos tramitados: «La explotación no afectará cursos superficiales de agua ni acuíferos subterráneos».
  
No se ha respetado la distancia mínima de 100 metros del barranco de L'Aranya, estando paralizada la extracción en este límite por la Confederación Hidrográfica del Júcar (referencia: expediente sancionador 97-DO-0597 PLc/TR. Aporta copia de la resolución de este órgano que impone al promotor una sanción de 1.000.001 PTA).
  
También el Servicio Territorial de Industria y Energía le ha paralizado el frente de explotación NO, por no adecuarse a la ITC 07.1.03, al ser su altura superior a 30 metros y presentar una inclinación prácticamente vertical. Este frente, que limita con la propiedad del alegante, produjo resquebrajaduras y desprendimientos que afectan su parcela. Aporta informe emitido por un ingeniero agrónomo, comunicando que los hechos fueron objeto de demanda judicial que se tramita en el Juzgado de Primera Instancia número 6 de Castellón de la Plana, pendiente de dictarse sentencia.
  
Finalmente, argumenta sus derechos legales, amparados en la Constitución, y denuncia los perjuicios sufridos por la actuación minera en cuestión, y suplica la denegación de la licencia de actividad solicitada por el promotor.
  
Atendiendo que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que es necesario formular una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte a la aprobación definitiva del proyecto, según resulta del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Dado que en el expediente han estado observados los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y el resto de disposiciones que le son de aplicación.
  
Atendiendo que el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental de impacto ambiental de los proyectos a los que se le aplique esta ley.
  
Atendiendo que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por el Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:
  
Primero
  
Estimar, en principio, aceptable, al efecto ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y en particular de la preceptiva licencia de actividad municipal, la explotación de la cantera de arcilla llamada Forés, en el término municipal de L'Alcora, siempre que la actividad se desarrolle conforme al estricto cumplimiento de las condiciones siguientes. En caso contrario, se entenderá que la presente declaración de impacto ambiental tiene carácter desfavorable a la ejecución del proyecto. Condiciones:
  
1. Cualquier autorización administrativa sobre la actividad en cuestión habrá de contar con un informe favorable y previo de esta dirección general, sobre un nuevo proyecto de restauración que el promotor habrá de presentar, triplicado, recogiendo los condicionantes siguientes:
  
Las actuaciones habrán de ajustarse a las limitaciones y acondicionamientos derivados de la aplicación de la Ley de Aguas, para lo que, habrá de aportar los informes i/o autorizaciones pertinentes.
  
Deberá aportar planos, en planta y perfiles, del estado actual y del estado final de restauración. Este último estado se habrá de adaptar a bancos de altura igual o inferior a 2 metros, separados por bermas amplias (más de 4 metros), y con pendientes bien revegetados y con 30° de inclinación respecto al horizontal, o bien subverticales pero con muros de mampostería. Además, será necesario reflejar la red de control de corrientes fluviales.
  
Los materiales de rellenado necesario para conseguir el estado anterior en los frentes perimetrales existentes, se habrán de depositar en sucesivas tandas debidamente compactadas, con el fin de conseguir una buena estabilidad del terreno restaurado.
  
La restauración progresiva que se cita en el estudio de impacto ambiental no se ve reflejada en los planos, lo cual será necesario subsanar de nuevo.
  
Además de la siembra y plantación de pinos previstas, será necesario revegetar los taludes y bermas con plantones de especies arbustivas propias de la área, como por ejemplo Rhamnus alaternus, Lavanda spp., Thymus spp., Celtis australis, entre otros, con una densidad de al menos 2.500 plantones/ha. La densidad de olivos también habrá de ser aumentada hasta un marco de plantación mínimo de 5x5 metros.
  
Será necesario prever los riegos, curas y reposiciones necesarios para garantizar un desarrollo vegetativo de toda la revegetación implantada.
  
Hacia los límites laterales de la explotación, los taludes de los bancos y de las bermas del perfil de restauración se habrán de adaptar, progresiva y suavemente, a la topografía del terreno natural circundante, sin ocasionar contrastes ni formas excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos en los puntos precedentes.
  
El presupuesto de restauración habrá de ser revisado con el fin de actualizar los costos unitarios a los precios reales del mercado y incluir todas las acciones necesarias para obtener el estado de restauración final prevista en la presente resolución, con independencia que parte de su ejecución pueda ser o no compaginada y asumida por el promotor de las labores extractivas.
  
2. El volumen de material aprovechable por la explotación quedará limitado por la necesidad de restaurar, en primer lugar, el espacio minero que ya ha sido afectado y que llega al límite de la propiedad (talud de 15 metros de altura en el sector NO). Con esta medida, el promotor ha de entender que, si no dispone de suficiente material estéril minero, habrá de utilizar el material extraído en otros frentes que aún permiten la extracción, pero respetando, en todo caso, los límites finales de altura previstos en el punto anterior.
  
3. Se le recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, particularmente, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos, y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.
  
4. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnológicos, el titular habrá de comunicarlo a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo que prevén los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
5. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechados, con los rellenados realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración-Estudio de Impacto Ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, así como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio habrá de remitir una de las copias a esta dirección general.
  
Segundo
  
Dar cuenta a la Unidad de Inspección Medioambiental de los hechos y aspectos manifestados en las alegaciones y en los diferentes informes, con el fin de comprobarlos y, si fuera se diera el caso, iniciar las actuaciones que sean pertinentes.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, por ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer ningún recurso; lo que no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que estimen oportunos para defender su derecho y sus intereses.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del mencionado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 30 de diciembre de 1999.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 605/99-AIA, sobre un proyecto de ampliación de granja de terneros y caballos para engorde sita en la partida Redonda, polígono 31, parcela 261,del término municipal de Catí (Castellón), cuyo promotor es la Compañía Española de Ganadería, SA (CEGASA), y en base a las siguientes consideraciones:
  
I. Descripción general de la actividad
  
Se trata de la ampliación de una granja de vacuno y equino de engorde, con capacidad inicial de 320 terneros y final, tras la ampliación, de 380 terneros y 60 caballos. Se genera 663,6 Tm de estiércol al año retirándose cada dos meses 1/6 parte del mismo hacia el estercolero, diseñado con capacidad para 110 Tm, donde permanecerá aproximadamente dos meses para completar proceso de fermentación controlada. El estiércol se aplicará como abono orgánico en una finca de 50 hectáreas de cereal y pastos. La eliminación de cadáveres se realiza previo contrato con Centro de Aprovechamiento de Cadáveres en Almazora.
  
II. Legislación aplicable
  
El proyecto examinado queda sometido, por sus características, al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, según Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
III. Tramitación administrativa
  
La Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón (Actividades Calificadas) y en base al artículo 21 del Decreto 162/1990, remitió a esta dirección documentación formada por el expediente municipal, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental.
  
En el expediente municipal se han llevado a cabo las siguientes actuaciones:
  
- Informe favorable de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
- Informe favorable del arquitecto técnico municipal (según normas subsidiarias municipales vigentes de aplicación).
  
- Informe favorable del inspector sanitario de área de la Conselleria de Sanidad y Consumo.
  
- Informe favorable del jefe de Sanidad Municipal.
  
- Informe favorable de la alcaldía (se indica que el expediente se ha expuesto al público no habiéndose presentado alegaciones).
  
IV. Valoración ambiental
  
Resultando que la explotación se localiza en suelo rústico de secano, a 2,5 kilómetros de la localidad de Catí (Castellón).
  
Resultando que el estiércol generado en la explotación se aplica como abono orgánico en una finca de 50 hectáreas de cereal y pastos, a razón de 20 Tm/ha, cantidad calculada considerando no sobrepasar los 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias en la que se limita el aporte de nitrógeno no superando los 210 kilogramos por hectárea y año de forma temporal para rebajar a 170 kilogramos.
  
Resultando que la eliminación de cadáveres se realiza previo contrato con Centro de Aprovechamiento de Cadáveres en Almazora mediante utilización de depósitos estancos que suministra la empresa.
  
Resultando que la explotación consta de todas las medidas higiénico-sanitarias exigidas en la legislación vigente.
  
Puede concluirse que de ejecutarse de tal manera, no se prevé efectos ambientales negativos para el entorno, por lo que no se considera necesario aplicar medidas complementarias a las expuestas para reducir o eliminar efectos ambientales perjudiciales.
  
V. Fundamentos de derecho
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Declarar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, en proyecto de ampliación granja de vacuno y equino de engorde, sita en la partida de la Redonda, polígono 31, parcela 261, del término municipal de Catí (Castellón) y cuyo promotor es la Compañía Española de Ganadería (CEGASA), siempre y cuando se cumpla estrictamente lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental.
  
Se comunicará a esta dirección general cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 de Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML