Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5206, del 24-02-2006 (2006/2125)

Resolució de 16 de febrer de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5206

Data del DOGV
:   24-02-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/2125

CVE


Data del document
:   16-02-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Museros](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 16 de febrer de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X2125]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 033/05-AIA Museros, 285/04-AIA Elx, 284/04-AIA Castelló, 136/04-AIA Utiel, 138/03-AIA Alpuente i 385/03-AIA Monforte del Cid, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 16 de febrer de 2006. . La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 33/2005-AIA   
Títol: Pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar  
Promotor: Ajuntament de Museros  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Museros i CTU   
Localització: Partida del Casal, oest del nucli urbà de Museros   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte persegueix la reclassificació de terrenys per a crear una reserva de sòl dotacional amb ús escolar, de propietat municipal, per a la construcció d'un institut d'educació secundària, en el límit oest del nucli urbà de Museros.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de nova ordenació es troben classificats actualment com a sòl no urbanitzable comú, i una xicoteta porció com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, amb les característiques i usos propis dels terrenys agrícoles, limítrofs amb el perímetre del nucli urbà de la població.  
La superfície total afectada és de 8.318,13 m², sent els seus límits: al nord, una séquia i sòl no urbanitzable comú; a l'est, el carrer les Barraques; al sud, camí i col·legi La Masia; i per l'oest afronta amb sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat crear un nou equipament escolar. S'han avaluat dues alternatives de localització, sent la definitiva aquella on la connexió de la qual a les xarxes subterrànies d'infraestructures resultava molt més senzilla.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 8 de març de 2005 l'Ajuntament de Museros va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar, i certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos els documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic Levante, de data 18 de gener de 2005, i en el DOGV núm. 4.924, de 14 de gener de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi ha presentat cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Museros, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 16 de desembre de 2004.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Museros informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
No s'hi han sol·licitat informes sectorials.   
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. L'àmbit d'aquest Pla especial afecta una séquia propietat de la Comunitat de Regants de la Reial Séquia de Moncada (RAM), amb la que l'Ajuntament de Museros ha subscrit un conveni urbanístic als efectes d'adquirir en ple domini els terrenys corresponents, sent la superfície de la séquia afectada de 133,12m².  
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que els dos jaciments arqueològics catalogats en el terme municipal i els camins ramaders que creuen el municipi es troben fora de l'àmbit de l'actuació del Pla especial.  
No obstant això, no consta en l'expedient informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental afirma que els terrenys objecte de reclassificació es troba en una zona caracteritzada per la dominància de roques d'origen sedimentari detrític. Des del punt de vista topogràfic, el municipi de Museros està situat en una zona litoral caracteritzada per ser plana i amb una altitud mitjana inferior als 100m.  
2. En l'àrea d'estudi abunden els depòsits al·luvials, tractant-se generalment de sòls profunds amb bones condicions d'aireig i permeabilitat. La capacitat agrícola dels sòls és molt elevada i es troben sotmesos a una activitat intensiva. És una zona dedicada al cultiu hortícola i hortofructícola, de regadiu. Actualment, la parcel·la on es pretén situar el nou institut està dedicada al cultiu de cítrics.  
Les aigües subterrànies presenten una vulnerabilitat mitjana, per la qual cosa l'adequació urbanística d'aquests terrenys és compatible amb l'ús que es pretén implantar.   
3. La vegetació present en l'àrea d'estudi aquesta integrada per arbres de cítrics i plantes nitròfiles associades generalment a aquest tipus de cultius.  
4. La fauna present en la zona consisteix bàsicament en avifauna i xicotets rosegadores i rèptils. Es tracta d'espècies associades a cultius, amb una marcat caràcter antropòfil.   
5. El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus mediterrani sec, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. Les temperatures són prou suaus tant a l'hivern com a l'estiu.  
6. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la qualitat de l'aire de la zona és elevada, tant pels nivells de soroll i vibracions com pels nivells de gasos i partícules.  
7. En el seu conjunt, el paisatge de la zona correspon a les àrees planes de la província de València amb cultiu de cítrics, dominat pel color verd dels tarongers, amb presència de les infraestructures de reg, i per la proximitat de l'àrea urbana, és per tant, un paisatge molt influenciat per l'acció humana.  
8. El nombre d'habitants de Museros oscil·la al voltant de 5000. L'agricultura té un paper important en l'economia local, amb una activitat industrial associada de magatzems i serveis.  
9. Per la seua proximitat al nucli urbà, l'àmbit d'actuació posseeix una fàcil connexió als diversos serveis urbans, amb accés directe des del carrer Barraques.  
10. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal.  
11. Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran portats a un abocador. Respecte als residus sòlids urbans, es preveu realitzar la gestió d'aquests incorporant-la a la gestió ja existent en el municipi.  
12. Les principals mesures correctores es recolzen en la correcta gestió dels residus, el control de la contaminació sobre el medi físic i la minimització dels impactes ambientals detectats, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla especial de reserva de sòl dotacional d'ús escolar, promogut per l'Ajuntament de Museros, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.   
. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys confrontants.   
. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es portaran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de maig de 2005. . La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Ávarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 285/04-AIA  
Títol: Projecte d'embassament regulador, la Cova del Planet.  
Promotor: Sociedad Agraria de Transformación de Sant Enric.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
Objecte: Construcció d'un embassament per a reg.  
Localització: Elx. (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la construcció d'un embassament regulador de 400.000 m³, per a regar una superfície de 500 Hi ha. destinades principalment al cultiu de cítrics, i amb menor percentatge de plantacions hortícoles i jardineria.  
Per a evitar filtracions en les parets de l'embassament s'impermeabilitzarà amb làmina de polietilé d'alta densitat de 2 mm. De grossària termosoldada sobre làmina de geotèxtil per a preservar-la de possibles partícules tallants que puguen trencar el plàstic.  
Les característiques dimensionals de l'embassament són les següents:  
. Superfície d'ocupació: 61.024 m²  
. Alçària: 14 m  
. Talús interior: 1:3  
. Talús exterior: 1:1.5  
. Amplària corredor coronació: 5 m  
. longitud corredor de coronació: 678 m  
. Cota solera: 226 m  
. Cota de coronació: 240 m  
. Volum embassat: 384.283 m³  
Per a evitar accessos no controlats a l'embassament s'ha projectat una tanca metàl·lica de 2,2 m galvanitzada, al voltant de tot el perímetre de la coronació.  
També està prevista l'execució d'una conducció reversible en superfície d'entrada al nou embassament provinent de l'embassament de Sant Enric, de 400 mm de diàmetre que discorre paral·lel a un camí existent.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 4 d'abril de 2003 la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Projecte d'embassament regulador, la Cova del Planet.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte d'embassament regulador, la Cova del Planet, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci en el BOP núm. 275 de data 29 de novembre de 2003, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
En data 13 de febrer es va rebre un informe de tècnic municipal de Medi Ambient on s'assenyala que:  
1. Es considera insuficient l'estudi i les dades aportades sobre la flora, vegetació i fauna que puga veure's afectada pel projecte.  
2. En l'apartat 3.4.1.2 de l'EIA referit als elements antropomòrfics existents en la zona d'actuació, no es fa referència a l'existència de la Cova del Planet, transformada en refugi de caçadors i a l'existència d'altres xicotetes cavitats naturals, modelada per l'acció de l'home per al seu ús com a abrics o refugis i que desapareixerien per efecte de la construcció de l'embassament, sent menester estudiar i analitzar aquests elements per a determinar-ne l'interés.  
3. En general es considera insuficient l'anàlisi dels impactes generats per la realització del projecte i durant la vida de l'embassament, i no s'hi han justificat de forma apropiada les qualificacions atorgades, fins al punt que en alguns casos no es realitza cap justificació.  
4. Les determinacions establides per l'EIA com a mesures correctores que acompanya el projecte de construcció de l'embassament, hauran de ser modificades i adaptades en funció d'allò que s'ha indicat a continuació:  
a) En les tasques de revegetació i recuperació de la coberta vegetal, s'haurà d'estar, en primer lloc, a allò que determine el Pla general d'ordenació forestal de la Generalitat Valenciana, en allò que s'aplique a aquest projecte, de no ser aplicat les seues determinacions les espècies que s'han d'emprar en les tasques de revegetació, rehabilitació paisatgística i fixació de talussos i desmuntes seran les següents:  
. Espècies arbòries:  
Savines (Juniperus phoenicea)  
Ginebre de galipot (Juniperus oxycedrus)  
. Arbrets i espècies arbustives:  
Coscoll (Quercus coccifera)  
Margalló (Chamaerps humilis)  
Llentiscle (Pistacia lentiscus)  
Arç negre (Rhammus lycioides)  
Cambronera (Lycium intricatum)  
. Aromàtiques:  
Romero (Rosmarinus officinalis)  
Lavanda (Lavandula dentada)  
Timons (Thymus moroderi, Thymus vulgaris)  
b) L'ús d'aquestes espècies serà el següent, respecte a les determinacions contingudes en l'EIA, la referència de les quals incloem:  
5.3.1. Desmunte. La plantació prevista en l'EIA de Pinus halepensis haurà de ser substituïda per exemplars de Juniperus oxycedrus i J. Phoenicea d'almenys, un metre d'alçària. Entre els agregats d'aquests arbres (segons terminologia de l'EIA), es plantaran exemplars de margalló, coscoll, llentiscle i arç negre, a una distància mitjana de 3 a 5 metres dels esmentats agregats, i en nombre suficient per a cobrir la superfície d'aquesta actuació amb un nombre de plançons de les distintes espècies que sumen un total de 325 peus.  
5.3.3.2. Estrat arbustiu i arbori.  
Línia de romers. En la línia de coronació del talús, a la vora del camí de servei de la coronació de l'embassament, es plantarà en alineació llentiscles, disposats a una distància entre peus d'1 metre, en substitució de l'alineació de romers proposada per l'EIA.  
Agregats de romer i esparts. Els agregats proposats en l'EIA, hauran de substituir-se per agregats en els quals combinen romers, timons i lavandes, i entre aquests agregats s'introduiran plançons de llentiscle, margalló i arç negre, fins a aconseguir una densitat mitjana total de, no menys, de 600 plançons per hectàrea.  
Línia de carrasques. En termes biogeogràfics i bioclimàtics, la carrasca no és espècie d'elecció, en el seu lloc hauran d'emprar-se coscolls (Quercus coccifera).  
c) Les labors de manteniment del revegetat, no sols inclouran el reg oportú, segons allò que s'ha indicat en l'EIA del projecte, sinó que haurà d'incloure's la reposició de malls durant, almenys, els cinc anys següents a la realització de les plantacions. La plantació inicial haurà de realitzar-se amb les garanties pertinents, en el moment que l'estat de les obres de construcció de l'embassament ho permeten i el reg dels plançons estiga correctament assegurat.  
5. Com a mesura compensatòria dels impactes permanents que es produeixen en el medi, haurà de ser habilitada una xicoteta bassa-abeurador, d'almenys 15 m² de superfície i amb una làmina permanent d'aigua d'entre 20-30 cm de profunditat mitjana, situada en lloc de fàcil accés per a la fauna silvestre, de manera que s'assegure la disponibilitat d'aigua, al mateix temps que s'estableix un hàbitat idoni per als amfibis. Aquesta bassa se situarà en la zona central de l'àrea de desmunte destinada a actuacions de reforestació.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a Forest d'utilitat pública.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
La zona d'estudi correspon a una zona degradada, tota la zona va ser abancalada i utilitzada com a terres de cultiu de secà, cereals resistents, garroferes, ametlers etc. La decadència d'aquest tipus d'agricultura va propiciar posteriors plantacions de pins, molt poc desenvolupats que han conformat el paisatge de la zona.  
En definitiva, la zona objecte d'estudi no presenta espècies vegetals ni animals dignes d'especial protecció, únicament existirà afecció a la Cova del Planet com bé d'interés etnogràfic, i al Barranc de Barbasena el qual podria veure's afectat durant la construcció de l'embassament com a possible zona d'ubicació d'abocaments d'obra, ja que la planta no afecta el seu traçat.  
També cal tindre present el risc que existeix en el terme municipal d'Elx als fenòmens sísmics, que poden provocar la ruptura de la presa i els efectes de la qual poden ocasionar danys materials i personals, en afectar habitatges i infraestructures. Aquests efectes s'han estudiat en l'annex núm. 6, on s'ha suposat que el Barranc de Barbasena serà capaç d'absorbir tot el cabal d'aigua produint-se alguna inundació al final del barranc afectant diversos habitatges, classificant la presa, en funció del risc potencial enfront d'una possible ruptura, com categoria B.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.  
La geomorfologia de la zona es veurà alterada per la creació de forts desmuntes (254.397 m³ de terres que s'han d'excavar) i terraplens necessaris per a la construcció de la bassa, també la hidrologia superficial pot veure's alterada per la interferència que pot provocar la bassa sobre les aigües superficials procedents de les rambles.  
La qualitat de l'aire patirà diversos impactes, sobretot durant la fase de construcció, com l'alçament de pols, l'emissió de gasos i la generació de soroll durant els moviments de terres.  
La vegetació de la zona ha sigut modificada en la major part d'aquesta cap a les activitats agrícoles, i en qualsevol cas es tracta de terrenys ocupats per espècies matolls, per la qual cosa el grau d'impacte no serà molt greu.  
Pel que fa a la fauna, aquesta es veurà afectada per les operacions de moviment de terres i maquinària així com de desbrossament, que provocaran l'alteració d'hàbitats.  
Un altre impacte a tindre en compte és l'afecció al paisatge a causa de l'existència de talussos de gran magnitud que distorsionen l'entorn, però que a causa de les labors de revegetació quedaran perfectament integrats.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són aquelles referents a les precaucions que cal prendre durant el moviment de terres, que es resumixen en la prohibició d'abocar els materials sobrants d'obra en llocs diferents dels abocadors autoritzats a este efecte, evitant en qualsevol cas els abocaments accidentals al barranc de Barbasena.  
I les referents a la restauració vegetal dels talussos generats mitjançant la plantació d'espècies autòctones com el romer, l'espart o la carrasca, sempre seguint les recomanacions apuntades per l'Ajuntament d'Elx, vistes anteriorment en l'apartat d'informes sectorials.  
Quant al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental.  
. Es cuidarà que els abocadors i abassegaments de materials de rebuig se situen en zones adequades, on es reduïsca al mínim l'alteració paisatgística. Si és possible, se situarà en l'interior del vas de l'embassament.  
. Es cuidarà que les emissions de pols no siguen excessives (amb regs periòdics) i que les labors de manteniment i reparació del parc de maquinària es realitzen en els llocs indicats per a això.  
. Es realitzarà una remodelació geomorfològica de les superfícies d'extracció i depòsit existents en la zona d'obres, amb vista a dotar-la de talussos estables, amb una adequada xarxa de drenatge, que permeten l'establiment de la vegetació i la reducció de processos erosius.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-e) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'embassament regulador, la Cova del Planet, promogut per la Sociedad Agraria de Transformación de Sant Enric, sempre que el mateix es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'hi estableixen les següents:  
1. Els diversos documents del projecte (memòria, plans, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, així com els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a mamprendre.  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del Programa de vigilància ambiental.  
2. Es considera necessari conferir a les basses cert grau de naturalitat. Amb aquest fi, a més de les mesures que preveu l'estudi, s'ha d'afavorir la colonització d'aquestes per part de les plantes aquàtiques i de fauna. Amb aquest fi es recomana l'ús de diverses plataformes flotants capaces d'albergar el substrat suficient com perquè es puguen fixar estolons d'espècies com ara canyís (Phragmites australis) o enees (Thpha latifolia, Typha angustifòlia o Typha domingensis) així com plataformes amb grava que faciliten la nidificació d'aus.  
3. Es tindran en compte totes les recomanacions exposades per l'Ajuntament d'Elx, citades en l'apartat informes sectorials, pel que fa a revegetació i tractament de talussos incloses en el punt 4, així com la mesura compensatòria del punt 5.  
4. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del Programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tindre repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
5. Els materials de farciment i les llasts que foren necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus correctament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
6. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
7. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
8. S'assegurarà el manteniment de les plantacions realitzades en els talussos exteriors per a evitar efectes erosius en aquests, disposant els mecanismes i regs necessaris amb aquest fi.  
9. S'haurà d'instal·lar plataformes flotants en l'interior de la bassa, a fi d'evitar la mortalitat de grans aus que es dóna en aquest tipus d'infraestructures quan fortuïtament s'ofeguen per buscar aigua, o un sistema equivalent que conferisca propietats semblants.  
10. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental així com dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
11. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 284/04-AIA  
Títol: Subestació transformadora de Benadresa de 220/20 kV  
Promotor: Iberdrola  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports  
Objecte: Millora de subministrament d'energia elèctrica al municipi de Castelló  
Localització: Entre els camins de la cova del Colom i l'Enramada del municipi de Castelló de la Plana  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora per a atendre les demandes actuals i futures del municipi de Castelló, millorant la qualitat i la capacitat del subministrament d'una zona en continu creixement.  
La nova subestació se situarà en una parcel·la situada al nord-oest de la ciutat de Castelló de la Plana, a la vora del camí de l'Enramada, i ocuparà uns 9.300 m² de superfície, classificats com a sòl no urbanitzable.  
La subestació constarà de les instal·lacions següents:  
. Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a quatre de línia, tres de transformador i l'enllaç de barres.  
. Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de simple barra partida (SBP) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 48 posicions de les quals, 30 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 3 de bateries de condensadors, 2 de mesura, 4 unió, 2 d'enllaç de barres, una de partició i una de remunte. Aquest sistema quedarà completat amb la dotació en intempèrie de 3 bateries de condensadors (BC).  
. La transformació constarà de 3 transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsica limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels serveis propis de la subestació s'instal·laran en intempèrie dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 kV i 250 kVA de potència cada u.  
. Un edifici en què quedaran integrats els sistemes elèctrics de 220 kV i 20 kV, elements de transformació, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, així com una xicoteta dependència per a lavabo i vestidor.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 31 de maig de 2004 la Unitat territorial d'energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una Subestació transformadora de Benadresa de 220/20 kV.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Subestació transformadora de Benadresa de 220/20 kV, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 85 de data 15 de juliol de 2004, i en DOGV núm. 4790 de data 5 de juliol de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
L'àrea d'estudi està dominada per l'ús urbà i agrícola, afavorint el creixement de comunitats nitròfil-ruderals i arvenses. Per això, no pot parlar-se d'àrees naturals o seminaturals que mostren un interés singular de cara a la conservació.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims ja que es construeix sobre un terreny pla erm, ocupat per espècies herbàcies, afrontant amb camins agrícoles i noves actuacions, com el nou cementeri de Castelló.  
La implantació de la subestació tindrà efectes sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics, efectes que seran pràcticament inapreciables a causa de l'apantallament de la vegetació existent.  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les següents mesures correctores:   
. Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infraestructura o procedents de l'excavació.  
. Els canvis d'oli, reparacions i llavats de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.  
. Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció sota les cisternes d'aquests, d'una safata de formigó armat estanca, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, a disposició del pendent d'aquesta primer i canonada de fibrociment després, fins a un depòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Subestació transformadora de Benadresa de 220/20 kV, promogut per Iberdrola, sempre que el mateix es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:  
1. Una vegada efectuada la instal·lació es procedirà a la recollida de material sobrant i trasllat a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona, en l'interior de la parcel·la de manera atzarosa, fugint de les disposicions lineals.  
2. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevulla troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 136/04-AIA  
Títol: Explotació avícola d'engreixament  
Promotor: Avícola El Colmenar, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Paratge Rambla El Colmenar, polígon 17, parcel·les 579, 590, 592, 593 i 594, del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a l'inici d'una activitat avícola d'engreixament de pollastres, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà constituïda per dues naus de 1.567,28 m² cada una. La capacitat total de l'explotació ascendirà a 48.000 pollastres d'engreixament.  
L'activitat consistirà en la recepció de pollastres amb un dia d'edat, els quals s'engreixaran fins a aconseguir uns 2 kg, moment en què es destinaran a escorxador. Es realitzen 5 cicles/any. Després de cada cicle d'engreixament, s'efectuarà un buidat sanitari de deu dies aproximadament.  
Els pollastres s'engreixen sobre llit de jaç. Es generarà 960 Tm de gallinassa/any, que serà retirada per una empresa aliena a l'explotació després de cada cicle d'engreixament (s'aporta contracte de retirada de gallinassa, per a una capacitat en l'explotació de 60.000 pollastres, subscrit amb l'empresa Reciman Sociedad Cooperativa, CIF: F-16.198.087, amb domicili social en el carrer Federico Muelas, núm. 8, en el terme municipal de Villalpardo, Conca). Es disposarà de femer en l'explotació, amb una capacitat de magatzematge de 640 m³ (perquè la capacitat d'emmagatzematge siga de 4 mesos).  
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
Com a mesures higienicosanitàries que s'han d'establir en l'explotació, s'inclou la instal·lació de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, així com la col·locació de malles mosquiteres en les finestres. Per a minimitzar l'emissió d'olors, s'aplicarà superfosfat de calç en la superfície de les naus.  
El proveïment d'aigua potable es realitza des d'un pou localitzat en la finca, del qual no es justifica disposar de concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'explotació es localitza a més de 2 km. del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat i expedient municipal és remés per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge en data 31 de maig de 2004.  
L'estudi d'impacte ambiental és remés en data 8 d'octubre de 2004.  
La informació pública s'ha realitzat en el DOGV núm. 4.873, de 29 d'octubre de 2004, sense que s'hi haja presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe de l'aparellador municipal en què s'indica que l'explotació està situada a 800 m.l. de l'explotació avícola més pròxima.   
. Informació pública en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable del veterinari oficial del centre de salut pública.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl o urbanitzable agrícola (zona XIII), segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs únicament una descripció del medi biòtic i abiòtic, sense estudiar a continuació els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, passant directament a valorar els impactes que es considera causarà l'actuació sobre el medi.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de vinya, olivera i ametler.  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic (encara que en aquest cas, serà una afecció aliena a l'explotació, ja que la gallinassa la retira una empresa aliena a aquesta); l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme sense recórrer a una matriu d'impactes, descrivint-los individualment. S'ha avaluat distints impactes ocasionats per l'activitat, considerant rellevant únicament l'impacte sobre l'Aire, per emissió d'olors i sobre el Sòl, per contaminació associada a una mala gestió de la gallinassa generada en l'explotació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures correctores, tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les quals s'inclou:  
. Es projecta construir un femer en l'explotació, per a contindre la gallinassa si no se sincronitza la retirada d'aquesta de les naus amb l'inici d'un nou cicle d'engreixament.  
. S'escamparà en el sòl de les naus superfosfat de calç, amb efecte desodorant per a minimitzar l'emissió d'olors.  
. Es disposarà de solera de formigó en l'interior de les naus, i s'assegurarà l'absència de filtracions de lixiviats en el terreny.  
No s'hi ha inclòs Programa de vigilància ambiental.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'establiment dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista mediambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, així com en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, Annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola de broilers, situada en el terme municipal d'Utiel (València), promoguda per Avícola El Colmenar, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant aquesta Direcció General i davant l'òrgan substantiu, concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'explotació del pou que proveïrà a l'explotació.  
. Es disposarà de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a una cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà, tal com es descriu en la documentació aportada, per a una capacitat de magatzematge superior a dos cicles d'engreixament.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on alberguen els pollastres, així com del femer.  
. S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 138/03-AIA  
Títol: Explotació porcina d'encebament  
Promotor: Francisco J. Herrero Algarra  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la posada en marxa de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Partida Rascaña, polígon 1, parcel·les 151 i 159, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà constituïda per una nau de planta rectangular amb capacitat per a 1.200 porcs d'encebament. L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romanen en l'explotació, des dels 18-20 kg, fins a aconseguir els 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,4 cicles/any.  
Es generarà un total de 1.176 m³ de purí/any, que quedarà retingut en fosses de purins interiors amb capacitat d'emmagatzematge de 480 m³. El purí se sotmetrà a tractament enzimàtic en fossa, previ a l'aplicació d'aquest com a adob orgànic, de manera que se'n disminuïsca la càrrega contaminant i millore les seues propietats com a adob en camps de cultiu. La capacitat d'emmagatzematge en l'explotació és superior als tres mesos exigits en el Reial decret 324/00 d'ordenació de les explotacions porcines. Es justifica disposar d'un total de 47,84 hi ha (de les que únicament es consideren acceptables 46,3 hi ha, ja que la resta correspon a erm), de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic.  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'aplica el purí de l'explotació com a adob orgànic, es relacionen a continuació: en el municipi d'Alpuente (València), polígon 1, parcel·la 89, polígon 12, parcel·la 261, polígon 13, parcel·la 280, 287, polígon 15, parcel·la 463, polígon 17, parcel·la 96, 322, polígon 18, parcel·la 133, 261; 495, polígon 20, parcel·la 351, 403-a, 403-b, polígon 21, parcel·la 232, 241, 293, 399, polígon 22, parcel·la 312, 366, polígon 23, parcel·la 110, polígon 19, parcel·la 689, polígon 20, parcel·la 40-a, 40-b, 40-c, 47, polígon 21, parcel·la 84, polígon 23, parcel·la 245; polígon 1, parcel·la 151, 280, polígon 13, parcel·la 288, 636, polígon 17, parcel·la 227, 305, polígon 18, parcel·la 510-a, 510-b, polígon 21, parcel·la 54; 398, polígon 23, parcel·la 20, 446, polígon 20, parcel·la 305, polígon 13, parcel·la 104, 275, polígon 15, parcel·la 511, polígon 18, parcel·la 237-a, 237-b, 333, 344-a, 343-b, 354, 377, 501, polígon 19, parcel·la 554, 820, 949, polígon 21, parcel·la 22, 43-a, 43-b, 250, 477, 93, 291, polígon 22, parcel·la 376, 378, polígon 23, parcel·la 161, polígon 1, parcel·la 170-a, 170-b, polígon 11, parcel·la 582, 610, polígon 14, parcel·la 287, polígon 16, parcel·la 314, polígon 22, parcel·la 432, polígon 15, parcel·la 130, 219, 299, 410, 656-a, polígon 17, parcel·la 656-c, polígon 16, parcel·la 246, polígon 20, parcel·la 3, polígon 23, parcel·la 29, polígon 1, parcel·la 278-a, 278-b, polígon 13, parcel·la 304, polígon 23, parcel·la 178, polígon 1, parcel·la 247, polígon 12, parcel·la 262, 277, 304-a, polígon 13, parcel·la 634, polígon 18, parcel·la 183, polígon 1, parcel·la 259-a, 259-b, polígon 15, parcel·la 444, 464, 517.  
Entre les mesures higienicosanitàries que s'han d'aplicar en l'explotació, estarà la de disposar de tanca perimetral, gual sanitari de formigó en massa de 4 x 3 m², llatzaret per a animals malalts i tela metàl·lica en finestres per a evitar l'entrada d'ocells.  
Els cadàvers que es generen en l'explotació són soterrats en fossa de cadàvers.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables.  
L'explotació es localitza a 1,350 km de nucli urbà.  
La superfície agrícola on s'aplicarà el purí com a adob orgànic és insuficient, ja que es disposa d'un total de 46,3 ha de superfície agrícola on s'aplicarà el purí generat en l'explotació, sent la superfície necessària de 51,17 hi ha., segons el Reial decret 324/00 d'ordenació de les explotacions porcines, per la qual cosa la superfície agrícola disponible haurà d'ampliar-se com a mínim en 4,9 hi ha.  
Segons certificat de l'Ajuntament, l'explotació no està construïda ni en funcionament, justificant d'aqueixa manera la urgència de l'obtenció de la llicència d'activitat, per a poder iniciar les obres i avançar l'inici de l'activitat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 23 d'abril de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 284, de 29 de novembre de 2002, així com als veïns confrontants a l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
. Informe de veterinari col·legiat en el qual s'indica que les mesures correctores que es descriuen en la memòria que acompanya al projecte es consideren insuficients, i es proposa la següent ampliació de les esmentades mesures correctores:  
. En la memòria del projecte no es descriuen les característiques constructives i de funcionament de la fossa per a cadàvers. Aquesta fossa ha de complir com a mínim els requisits següents:  
. Construïda amb materials i de manera que garantisca l'absoluta impermeabilitat de la instal·lació.  
. Les obertures per a introduir els cadàvers han de disposar d'una trapa que garantisca el perfecte segellat d'aquestes.  
. La fossa ha de trobar-se dins del recinte tancat de l'explotació o disposar d'una tanca i tancament propis.  
. Els animals introduïts hauran de ser tractats amb calç viva o qualsevol altre producte autoritzat que en garantisca la consumpció i higienització.  
(Aquestes consideracions sobre la fossa de cadàvers no es consideren acceptables actualment ja que no s'accepta legalment com a sistema de gestió de cadàvers, havent de disposar de contracte de retirada subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte).  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, queda condicionat a no superar la capacitat productora del grup a què pertany l'explotació (2). A més, el fonament de dret seté de l'esmentada autorització indica que, es comprometen a realitzar sistema de recollida de purins estanc, capacitat de basses adequada per a tres mesos, en cas de realitzar algun abocament requerir autorització de l'organisme de conca tal com estableix la Llei 29/1985 d'aigües.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
No s'hi ha inclòs informe del veterinari d'Àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció enfront d'abocaments, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs únicament una descripció del medi biòtic i abiòtic, sense estudiar a continuació els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, passant directament a descriure els aspectes del projecte que afectaran adversament el medi.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu de vinya i ametler. Afronta per l'OE amb el barranc de las Cabrillas, per la qual cosa hauran d'extremar-se les precaucions encaminades a evitar afeccions al barranc (abocaments,...).  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada del purí com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents del purí; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic i la presència dels animals.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La identificació d'impactes s'ha dut a terme sense recórrer a una matriu d'impactes, descrivint-los individualment. S'ha avaluat distints impactes ocasionats per l'activitat, considerant rellevant únicament l'impacte sobre l'aire, per emissió d'olors i sobre el sòl, per contaminació associada a una mala gestió del purí en les parcel·les on s'aplicarà com a adob orgànic.  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, proposant una sèrie de mesures correctores sense vinculació directa amb els impactes per als quals es considera necessari l'establiment de mesures correctores, encaminades a mitigar l'impacte ocasionat sobre el medi.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i Programa de vigilància ambiental  
En general, les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, fan referència a mesures higienicosanitàries d'obligat compliment en la gestió normal de l'activitat. Entre aquestes mesures, inclou les següents:  
. Les baixes que es produïsquen en l'explotació es destinaran a fossa de cadàvers.  
. S'assegurarà l'estanquitat de les fosses de purins.  
Algunes d'aquestes mesures correctores no tenen rigor tècnic, ja que no permeten l'aplicació d'aquestes si no es disposa d'informació fruit d'estudis del terreny, com és la mesura que proposa no utilitzar purins en zones en què el nivell freàtic estiga a menys de 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració i karstificació, mesures que un agricultor de la zona o el mateix ramader no sabrà posar en pràctica si no disposa d'un estudi hidrogeològic que li permeta decidir respecte d'això.  
El sistema d'eliminació de cadàvers en fossa de cadàvers en la pròpia explotació, està prohibit actualment, per la qual cosa en el moment de la posada en marxa de l'activitat, haurà de disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (segons el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà).  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants arreplegats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Francisco Javier Herrero Algarra, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, el promotor haurà de justificar davant l'òrgan substantiu (Ajuntament d'Alpuente) i davant aquesta Direcció General, l'ampliació de la superfície agrícola disponible on aplicar purins, de manera que no se sobrepasse la dosi de 170 kg de N/hi ha i any, tal com estableix el Reial decret 261/1996, sobre protecció contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries. Amb aquest fi, serà necessari ampliar la superfície disponible en 4,9 hi ha com a mínim, i presentar per a la seua justificació, contracte d'acceptació subscrit pels propietaris de les esmentades parcel·les, cèdula de propietat i pla cadastral, així com descripció dels cultius existents i balanç de nutrients.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, així com de les fosses de purins, per a evitar filtracions en el terreny.  
. S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant, de llum de malla tal que n'assegure l'efectivitat amb vectors de poca grandària.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari, que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.   
. Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, així com l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant aquesta Direcció General en cas de ser requerits, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/hi ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Tal com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació e les explotacions porcines, l'explotació haurà de disposar de vestidor del personal i utillatge de neteja i maneig per a la utilització exclusiva de l'explotació, pediluvis a l'entrada de la nau, així com disseny apropiat que permeta realitzar les operacions d'abastiment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins des de fora de l'explotació.  
. S'evitarà qualsevol afecció al barranc de las Cabrillas, que afronta per l'OE amb l'explotació.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 385/2003-AIA  
Títol: Homologació i pla parcial del sector UBZ-9 Font del Llop de Monforte del Cid (Alacant)  
Promotor: Ajuntament de Monforte del Cid.  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Al sud del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és l'homologació i pla parcial del sector 9 Font del Llop del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant), reclassificant un sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, a fi de crear una zona residencial amb camp de golf al sud del terme municipal de Monforte del Cid.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es tracta d'una homologació modificativa junt amb el pla parcial que defineix l'ordenació detallada en l'àmbit del sector que homologa.  
L'àmbit d'homologació té una superfície de 143,8 Has. de les quals 40,8 Has. estan classificades com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i 103 Has. ho estan com a sòl no urbanitzable comú. Aquesta homologació pretén qualificar el sòl no urbanitzable protegit com a xarxa primària de zona verda, mantenint-ne la classificació i categoria, i el comú com a urbanitzable, dels quals 94,2 Has. conformaran el sector pròpiament dit, en tant 8,78 Has. formaran part de la xarxa primària de la xarxa viària.  
L'àmbit sectorial (103 Has) es troba format pels terrenys classificats pel vigent planejament de Monforte del Cid com a sòl no urbanitzable comú, conforme a la modificació puntual de les normes subsidiàries de Monforte del Cid aprovades per la CTU en sessió de 28-7-98 i a la Resolució del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de data 17 de juliol de 2001.   
L'ús global o característic de la zona d'ordenació serà el residencial d'habitatge aïllat, apariat o en filera i plurifamiliar, i es planteja la construcció de 1059 habitatges. A més s'admeten els següents usos compatibles amb el característic: terciari i dotacional. La superfície destinada a camp de golf i esportiu no serà inferior a 50 Hi ha.  
El sector es desenvoluparà en una sola fase, i s'haurà de realitzar el camp de golf.  
La proposta estableix un índex d'edificabilitat bruta mitjana per a l'àmbit sectorial de 0,1640 m²/m² i un aprofitament tipus per a l'àrea de repartiment de 0,15 m²/m².  
3. Alternatives  
Es va presentar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en què es du a terme un estudi d'alternatives.  
Respecte a la ubicació es realitza un estudi d'alternatives en què es descarten les zones amb elevada qualitat ambiental i els terrenys amb una elevada o molt elevada capacitat d'ús agrari. També es van analitzar variables socioeconòmiques i de connectivitat amb infraestructures existents i futures, optant-se finalment per la zona de la Font del Llop per tindre una estructura de la propietat adequada i estar ben connectada amb la xarxa general de comunicacions i remetre la connexió d'aquesta amb les altres infraestructures necessàries a través del viari dels cultius existents al nord d'aquesta.  
Per a l'elecció de l'ordenació, es van analitzar tres alternatives distintes a fi de realitzar una correcta ubicació de la zona esportiva i les vivendes, optant-se per la finalment triada en minimitzar els moviments de terra i situar els vials junt amb les zones forestals per a actuar com a tallafocs.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Amb data 15-12-03 es va remetre per la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria a Alacant l'homologació i pla parcial de les normes subsidiàries i estudi d'impacte ambiental del sector UBZ-9 Font del Llop de Monforte del Cid (Alacant).  
El promotor particular, Puma Spain SL, promou l'homologació i pla parcial del sector 9 Font del Llop del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant)  
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 17 de juny de 2003 i en el DOGV núm. 4528 de 23 de juny de 2003 i durant el període informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Monforte del Cid, en data 4 de desembre de 2003.  
Aprovació provisional, en sessió extraordinària de l'Ajuntament Ple de 19 d'agost de 2003, de l'expedient d'homologació i el pla parcial presentats per la mercantil Puma Spain SL condicionant-ne l'eficàcia al compliment dels requisits assenyalats en la Resolució de 17 de juny de 2001 de la COPUT. Pel que fa als requisits des del punt de vista ambiental estan el compliment de tots els punts i indicacions definides en les mesures correctores i programa de vigilància, aportar estudi hidrològic de la xarxa de drenatge i estudis geotècnics de detalls i aportar informe de la Conselleria sobre l'afecció del camí ramader.  
2. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 1 de setembre de 2004 es va sol·licitar al promotor una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental a fi d'esmenar una sèrie de deficiències i aclarir determinats punts.  
Com a resposta a la sol·licitud d'ampliació abans referida es va remetre la següent documentació a través de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria: aportada per Puma Spain, SL i directament per la referida empresa, amb dates de 29 de setembre de 2004, 29 d'octubre de 2004 i 9 de novembre de 2004:  
. Ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
. Certificat de l'Ajuntament sobre subscripció de conveni per a garantir el proveïment d'aigua potable i informe de l'empresa Aguas Municipalizadas de Alicante sobre la disponibilitat de cabals de subministrament.  
. Sol·licitud d'informe l'entitat de sanejament i contestació d'aquesta.  
Amb data 10 de novembre de 2004 es va sol·licitar al promotor que aclarira el tracte que se li anava a donar al tram de camí ramader Sendera del Pilar Alto afectat per l'actuació, havent de garantir l'ús públic, facilitant el trànsit ramader i els usos compatibles o complementaris d'aquest, per la qual cosa no s'utilitzarà com a vial respectant l'ample legal i la continuïtat d'aquest.  
Amb data 16 de novembre de 2004 l'Ajuntament va remetre escrit i documentació de l'empresa encarregada del projecte en què es reajusta el traçat del viari que ocupava part del camí ramader, realitzant-lo de forma paral·lela, no utilitzant-se com a vial el camí ramader i respectant l'ample legal i la continuïtat d'aquest. No obstant això, hi ha dos punts d'intersecció dels vials amb el camí ramader pel qual necessitarà la preceptiva autorització d'ocupació d'aquest.  
Amb data 16 de novembre de 2004 l'empresa Puma Spain, SL remet certificat de la Comunitat de Regants de Monforte del Cid en el qual s'indica que la referida empresa figura inclosa en el padró general de partícips d'aquesta comunitat amb el núm. 2.633 tenint la dotació d'aigua que li correspon per a la seua finca de Font del Llop en el terme municipal de Monforte del Cid, de 204,50 tafulles (1 tafulla equival a 1.078 m²).  
Afeccions legals  
1. Una xicoteta part de l'àmbit del sector (porció nord-oest) es troba dins de la conca d'afecció de la zona humida embassament d'Elx inclosa dins del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
2. En l'àmbit d'actuació es troba el camí ramader Sendera del Pilar Alto per la Serra del Cid.  
3. Hi ha barrancs en la meitat occidental de l'actuació, en els quals segons l'estudi d'impacte ambiental està previst realitzar operacions de neteja i de millora de la capacitat hidràulica d'aquests, respectant-se la vegetació existent en els marges dels talusos i evitant el formigonat d'aquests.  
Consideracions ambientals  
1. Ubicació i ordenació: l'actuació s'ubica majoritàriament en una vall inclosa dins de la unitat ambiental de la serra del Tabayal separat de la zona agrícola del sud del terme municipal escassament per una estreta franja constituïda per uns relleus muntanyosos baixos amb caràcter forestal. Aquesta vall està ocupada per cultius agrícoles de secà majoritàriament i limita al sud amb una zona forestal constituïda per relleus muntanyosos forestals que se situen en el marge esquerre de l'embassament d'Elx.  
Aquesta vall connecta amb la zona de cultius al nord mitjançant un xicotet corredor, entrant dins de l'àmbit de l'actuació aquest estret corredor i la zona de cultius situada al nord-oest i solcada per diversos barrancs que conflueixen en el Vinalopó.   
Respecte a l'alternativa d'ubicació de l'actuació, s'han descartat les zones amb major capacitat agrològica i de major qualitat ambiental i la vall triada té caràcter agrícola, i, encara que se situa dins de la unitat ambiental de la serra del Tabayal, està en un extrem d'aquesta escassament separat de la zona agrícola per uns estrets i baixos relleus muntanyosos.  
2. Sòl no urbanitzable d'especial protecció: fora de l'àmbit urbanitzable però dins de l'homologació, al sud i oest d'aquesta es qualifiquen terrenys que actualment són sòls no urbanitzables d'especial protecció com a xarxa primària zona verda. Aquests terrenys forestals estan constituïts pels relleus muntanyosos extensos i continus situats en el marge esquerre de l'embassament d'Elx i presenten en general pendent acusades, no considerant-se adequada la qualificació d'aquests de zona verda i havent de romandre amb l'actual qualificació i usos permesos.  
A més no reuneixen les condicions que es requereixen per a una zona verda d'acord amb el Decret 201/1998, de 15 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, article 35, apartats C i F: . Estant prohibides les localitzacions de difícil accés de vianants.... i .El seu emplaçament evitarà zones de topografia natural que encarisca en excés la urbanització o implique desmuntes d'impacte paisatgístic inadequat..  
Com a mesura compensatòria es considera que aquest sòl ha de cedir-se al municipi i sol·licitar-se la catalogació d'aquest com a Forest d'utilitat pública, donant continuïtat a l'existent en el terme municipal d'Elx.  
3. Barrancs: en la porció occidental de l'actuació hi ha barrancs que travessen materials margosos i que, d'acord amb l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, en principi es mantindran, realitzant-se exclusivament operacions de neteja i de millora de la capacitat hidràulica d'aquests, respectant-se la vegetació existent en els marges dels talussos i evitant el formigonat d'aquests. Entenen com a neteja i millora de la capacitat hidràulica la retirada de branques, peus morts i adoptar mesures per a afavorir el drenatge en la zona d'antigues extraccions de terres que s'hi van realitzar.  
En aquest sentit cal tindre en compte el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, els seus reglaments i la resta de disposicions que el desenvolupen. Per a qualsevol tipus d'actuació que es vulga executar en el domini públic hidràulic i/o dins de la seua zona de policia a banda de respectar la servitud de pas mínima de 5 metres, tindrà com a requisit previ i indispensable a la iniciació de les obres, l'obtenció de l'autorització de l'organisme de conca d'acord amb la legislació. Sent la zona de policia de 100 metres a partir d'ambdós marges comptats cap a l'exterior.  
En conseqüència haurà de determinar-se per l'organisme de conca si els llits que travessen el sector són domini públic hidràulic i en aquest cas seran considerats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció d'acord amb la Llei del sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana.  
En qualsevol cas i independentment d'açò es considera convenient el manteniment dels llits per a actuar com a xarxa de drenatge i la seua recuperació ambiental i integració en l'actuació.  
4. Possible afecció a zona humida: en relació amb la possible afecció a la zona humida embassament d'Elx, segons l'estudi les actuacions se situen a una distància que en principi es considera, per les condicions topogràfiques de la zona, suficient per a amortir l'impacte sonor i, respecte a les aigües pluvials que pogueren arribar a l'embassament a través dels barrancs (presència d'olis, pneumàtics, etc.), s'estima en aquest que tindran característiques semblants a què aboquen les àrees urbanes residencials de la conca del Vinalopó sense que es conega l'existència de problemes de contaminació fins a la data segons l'estudi.  
En aquest sentit es considera necessari adoptar alguna mesura preventiva addicional a les establides en l'estudi per a reduir-hi el risc d'afecció.  
5. Riscs: la vulnerabilitat dels aqüífers es cataloga com de risc molt baix, baix i mitjà en tot l'àmbit d'actuació.  
El risc d'erosió actual i potencial és variable segons les zones, i presenten algunes un risc alt.   
Quant al risc de lliscaments i despreniments és mitjà o mitjà-baix.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'estableixen mesures correctores i preventives per a evitar i reduir la contaminació d'aigües i sòls.  
Respecte als riscs geotècnics, l'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesura correctora la necessitat de realitzar estudis geotècnics de detall que establisquen el risc concret existent i les mesures correctores adequades.  
Hi ha risc sísmic, segons la norma de construcció sismoresistent NSCE-02, el terme municipal de Monforte del Cid es troba en una zona amb acceleració sísmica bàsica de 0,12g, per la qual cosa seria necessari prendre una sèrie de mesures correctores i previsores en les actuacions que es duran a terme en la zona segons aquesta norma.  
6. Recursos, aigua: el proveïment d'aigua potable al sector es realitzarà amb una connexió a la xarxa municipal existent, per al que es firma per part de Puma Spain SL un conveni amb l'Ajuntament de Monforte del Cid, per a impulsar, sufragar i compartir l'execució de les obres per a resoldre les necessitats de proveïment d'aigua potable de diversos sectors del terme municipal. El promotor presenta un informe de l'empresa Aguas Municipalizadas de Alicante, EM, garantint la disponibilitat de cabals per al subministrament d'aigua potable de les vivendes projectades.  
7. Aigües residuals: es construirà una xarxa separativa d'aigües pluvials i residuals.  
Les aigües residuals generades en el sector seran tractades en l'EDAR, de nova construcció, de la mancomunitat de Novelda-Monforte del Cid. S'aporta un informe de l'entitat de sanejament (EPSAR), justificant la capacitat de tractament de les aigües residuals generades pel sector Font del Llop.  
8. Aigua de reg de camp de golf i zones enjardinades: un focus de consum d'aigua el constitueix el reg del camp de golf i les instal·lacions associades d'aquest. En el projecte es comenta que el reg es realitzarà amb aigua residual depurada procedent de la depuradora de nova construcció abans esmentada, realitzant una estimació de consum de 600.000 m³ anuals, sense explicar el mètode utilitzat per al seu càlcul ni proposar el disseny de la xarxa. El càlcul de les necessitats de reg netes, resulta necessari per a poder establir l'existència de cabals suficients per al reg del camp de golf en relació amb el volum d'aigua disponible i les demandes per a altres usos prioritaris.  
El reg de les zones verdes es farà amb aigua procedent de la depuradora.  
9. Residus: en l'estudi d'impacte ambiental es comenta que els residus sòlids inerts generats durant les labors de moviment de terres, urbanització i edificació, seran depositats en instal·lacions autoritzades per al tractament d'aquests.  
Pel que fa a la generació de residus sòlids urbans, sense indicar l'existència d'abocadors legalment autoritzats, seran posats a disposició de l'Ajuntament complint les ordenances de recollida i subsidiàriament el que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i el pla zonal de la zona que el desenvolupa.  
10. Camp de golf, avaluació d'impacte ambiental: l'estudi d'impacte ambiental es refereix a l'homologació i pla parcial i tot i que fa referència al camp de golf, es considera que per a poder avaluar-lo ha de disposar-se de projecte tècnic i un estudi d'impacte ambiental específic. La necessitat de sotmetre el projecte de camp de golf s'estableix en el mateix document d'homologació.  
11. L'estudi proposa mesures preventives contra incendis forestals i plantacions en la zona que qualifica com a zona verda de la xarxa primària. Aquestes actuacions han de ser aprovades pels serveis tècnics d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
12. En l'apartat de mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental es fa referència a les mesures correctores en el cas que s'implanten estacions de servei o qualsevol instal·lació de residus perillosos. Tenint en compte les característiques forestals de l'entorn, no es considera adequada la implantació d'aquest tipus d'instal·lacions.  
13. Integració en l'entorn: es considera necessari que les actuacions s'integren en l'entorn adequadament, en aquest sentit l'estudi proposa com a mesura correctora: .només s'utilitzaran en el camp de golf i enjardinaments espècies autòctones o ornamentals introduïdes des d'antic a la Comunitat Valenciana i gespes que no tinguen caràcter invasor.. Aquestes actuacions hauran de supervisar-se i aprovar-se pels serveis tècnics d'Alacant d'aquesta Conselleria per a evitar l'ús d'espècies exòtiques, excepte excepcions justificades, garantint la integració en l'entorn forestal.  
14. Estudi hidrològic: com a mesura correctora s'estableix en l'estudi la realització d'un estudi hidrològic de detall de la xarxa de drenatge de l'actuació que garantisca el manteniment dels actuals llits en la meitat occidental d'aquests i que les xarxes de drenatge dissenyades són suficients per a l'evacuació de l'escorriment de les vessants exteriors a la urbanització.  
15. Avaluació d'impacte ambiental d'obres i instal·lacions complementàries: en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental es proposa realitzar conduccions soterrades tant per al transport d'aigües residuals com per al subministrament d'aigua potable, sense realitzar avaluació ambiental dels traçats proposats. S'han estudiat alternatives de traçat de connexions amb els serveis existents en l'actualitat i la descripció més detallada de les connexions dels serveis del sector es realitzarà en el projecte de construcció.  
16. En la documentació presentada es proposen mesures correctores i Pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. En l'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, per la qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre l'homologació i pla parcial del sector UBZ-9 Font del Llop, de Monforte del Cid (Alacant), promogut per l'Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. No s'accepta com a zona verda xarxa primària (40,8 hectàrees) el sòl que té qualificació de no urbanitzable d'especial protecció, havent de mantindre la seua actual classificació i qualificació i els usos que estableix la normativa vigent.  
Aquest sòl s'haurà de cedir a l'Ajuntament, sol·licitant la catalogació d'aquest com a Forest d'utilitat pública.  
2. La zona verda situada en la porció nord-oest es dissenyarà de manera que constituïsca una zona d'amortització d'impactes (sonors, visuals, etc.) per a la zona humida pròxima, embassament d'Elx, sent les seues característiques supervisades i aprovades pels serveis tècnics d'Alacant d'aquesta Conselleria (pantalla arbòria de pi blanc, Pinus halepensis i arbustiva de llentiscle, arç negre, etc.).  
3. Es determinarà per l'organisme de conca si els llits que travessen el sector són domini públic hidràulic i en aquest cas seran considerats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció d'acord amb la Llei del sòl no urbanitzable de la Comunitat Valenciana.  
En tot cas, i independentment d'açò, es considera necessari el manteniment dels llits per a actuar com a xarxa de drenatge i la seua recuperació ambiental i integració en l'actuació. Les actuacions sobre aquests hauran de disposar de l'autorització de l'organisme de conca i a més hauran de ser supervisades i aprovades pels serveis tècnics d'aquesta Conselleria a Alacant.  
4. Considerar el camp de golf previst en la urbanització únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector, no existint cap compromís sobre la tramitació posterior d'aquest projecte en el qual es refereix tant a la seua viabilitat com a la distribució d'aquest i requerint, per a la seua aprovació definitiva, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, així com el Reglament que la desenvolupa.  
Independentment de l'avaluació d'impacte ambiental que haurà d'efectuar-se en el seu moment del camp de golf, el reg d'aquest, així com de les zones verdes enjardinades haurà d'efectuar-se, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, amb aigües residuals depurades amb el grau de depuració necessari, havent de disposar de l'autorització preceptiva de l'organisme de conca.  
5. El desenvolupament urbanístic del sector quedarà condicionat a la posada en funcionament de l'EDAR Novelda . Monforte del Cid, havent a més de dur-se a terme la xarxa de sanejament que impulse les aigües residuals del sector fins a la referida EDAR, així com les conduccions d'aigua residual depurada per al reg del camp de golf previst i les zones verdes enjardinades. S'hauran d'obtindre les autoritzacions corresponents per a la connexió amb la xarxa de sanejament municipal i EDAR.   
En el cas que no estiguera en funcionament aquesta EDAR, d'acord amb l'informe emés per l'entitat de sanejament, s'hauran de tindre previstes provisionalment les instal·lacions de depuració necessàries que garantisquen el correcte tractament de les residuals generades, així com les autoritzacions d'abocament per l'òrgan competent si és el cas.  
6. S'haurà de realitzar un estudi hidrològic de detall de la xarxa de drenatge de l'actuació, tal com indica l'estudi d'impacte ambiental, i haurà de dissenyar-se el sistema de drenatge de l'escorriment superficial que evite la inundació de la zona en cas de pluges importants.  
Les aigües pluvials rcollides en el sector que abocaran als barrancs de la zona, hauran d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja. S'haurà de realitzar un manteniment periòdic de l'esmentada instal·lació. A fi de controlar la qualitat de l'abocament, i tenint en compte que aquest pot afectar de manera indirecta la zona humida catalogada de l'embassament d'Elx, s'haurà de col·locar en el punt d'abocament una arqueta de registre normalitzada que permeta realitzar mesuraments periòdics sobre la qualitat de les aigües abocades.  
7. Els residus sòlids inerts hauran de traslladar-se a abocadors autoritzats per a aquest fi. Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans, s'haurà de complir el que estableix el Pla integral de residus i en el pla zonal corresponent. El desenvolupament urbanístic del sector se supeditarà a obtindre informe favorable de la Direcció General de Qualitat Ambiental relatiu a les instal·lacions amb capacitat suficient que garantisca la correcta gestió dels residus generats.  
8. Respecte als riscs de lliscament es duran a terme els estudis geotècnics de detall que estableix l'estudi d'impacte ambiental realitzant-se les mesures que s'establisquen en aquests.  
Respecte al risc sísmic s'haurà de complir en la norma de construcció sismoresistent tenint en compte les característiques de la zona.  
9. Les espècies vegetals arbòries i arbustives naturals i de cultiu presents en el sector urbanitzable, així com les taques de vegetació natural presents en aquest hauran, en la mesura que es puga, de conservar-se i integrar-se en el sector.  
Igualment s'efectuaran plantacions en les zones verdes i camp de golf del sector, per a la integració d'aquestes en l'entorn forestal utilitzant espècies vegetals pròpies de la sèrie de vegetació natural de la zona així com de cultius tradicionals en aquesta, evitant l'ús d'espècies exòtiques, excepte les espècies cespitoses en el camp de golf, que seran no invasores. Respecte a l'ús d'espècies ornamentals d'ús tradicional des d'antic s'usaran només en zones enjardinades de les zones residencials o terciàries comercials excepcionalment i de forma justificada.  
Es recomanen les espècies següents: pi blanc (Pinus halepensis), llentiscle (Pistacia lentiscus), arç negre (Rhamnus lycioides), trompetera (Ephedra fragilis), Salsola genistoides, espart (Stipa tenacissima), albardín (Lygeum spartum), albaida (Anthyllis cytisoides i A. terniflora), romer (Rosmarinus officinalis), romer blanc (Helianthemum lavandulifolium), timó (Thymus vulgaris), tamariu (Tamarix canariensis), garrofera (Ceratonia siliqua), olivera (Olea europaea) i magraner (Púnica granatum).  
El compliment d'aquest condicionant s'efectuarà sota la supervisió i aprovació dels serveis tècnics d'Alacant d'aquesta Conselleria.  
10. Respecte a les mesures contraincendis se seguiran aquelles que determinen els serveis tècnics d'Alacant d'aquesta Conselleria, que hauran d'aprovar igualment la reforestació, cas de plantejar-se, en el sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
11. No es permetrà la implantació d'estacions de servei o instal·lacions que emmagatzemen substàncies o residus perillosos.  
12. S'obtindrà informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre la possible afecció a elements del patrimoni cultural, i en tot cas, es complirà al que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
13. Els materials per a farciments o moviments de terres dins del sector que procedisquen fora d'ell, hauran de provindre de pedreres legalitzades.  
14. Respecte a l'afecció al camí ramader Sendera del Pilar Alto es complirà el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, respectant la continuïtat, accessibilitat i usos prevists en la referida Llei. S'obtindrà l'autorització d'ocupació del camí ramader en els trams d'intersecció dels vials amb aquest.  
15. El Programa de vigilància ambiental s'ajustarà tenint en compte els condicionants d'aquesta declaració, i els informes resultants de l'aplicació d'aquest seran remesos a aquesta Conselleria detallant-s'hi les mesures adoptades, si és el cas.  
Tercer. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, per la qual cosa s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de desembre de 2004. . El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5206, del 24-02-2006 (2006/2125)

Resolución de 16 de febrero de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5206

Fecha DOGV
:   24-02-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/2125

CVE


Fecha del documento
:   16-02-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Museros](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 16 de febrero de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/X2125]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 033/05-AIA Museros, 285/04-AIA Elx, 284/04-AIA Castelló, 136/04-AIA Utiel, 138/03-AIA Alpuente y 385/03-AIA Monforte del Cid, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 16 de febrero de 2006. . La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 33/2005-AIA   
Título: Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional de Uso Escolar  
Promotor: Ayuntamiento de Museros  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Museros y CTU   
Localización: partida del Casal, oeste del núcleo urbano de Museros   
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto persigue la reclasificación de terrenos para crear una reserva de Suelo Dotacional con Uso Escolar, de propiedad municipal, para la construcción de un Instituto de Educación Secundaria, en el límite oeste del núcleo urbano de Museros.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Los terrenos objeto de nueva ordenación se encuentran clasificados actualmente como Suelo No Urbanizable Común, y una pequeña porción como Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola, con las características y usos propios de los terrenos agrícolas, limítrofes con el perímetro del casco urbano de la población.  
La superficie total afectada es de 8.318,13m², siendo sus lindes: al Norte, una acequia y Suelo No Urbanizable Común; al Este, la calle Les Barraques; al Sur, camino y colegio .La Masía.; y por el Oeste linda con Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola.  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo se justifica en la necesidad de crear un nuevo equipamiento escolar. Se han evaluado dos alternativas de localización, siendo la definitiva aquella cuya conexión a las redes subterráneas de infraestructuras resultaba mucho más sencilla.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 8 de marzo de 2005 el Ayuntamiento de Museros remitió una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional de Uso Escolar, y certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el periódico Levante, de fecha 18 de enero de 2005, y en el DOGV nº 4.924, de 14 de enero de 2005.  
Durante el periodo de Información Pública no se ha presentado ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Museros, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 16 de diciembre de 2004.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Museros información o documentación complementaria.  
Informes Sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.   
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura 2000, no se detectan afecciones sobre el área de estudio.  
2. El ámbito del presente Plan Especial afecta una acequia propiedad de la Comunidad de Regantes de la Real Acequia de Moncada (RAM), con la que el Ayuntamiento de Museros ha suscrito un convenio urbanístico a los efectos de adquirir en pleno dominio los terrenos correspondientes, siendo la superficie de la acequia afectada de 133,12m².  
3. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que los dos yacimientos arqueológicos catalogados en el término municipal y las vías pecuarias que cruzan el municipio se encuentran fuera del ámbito de la actuación del Plan Especial.  
No obstante, no consta en el expediente informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que los terrenos objeto de reclasificación se encuentra en una zona caracterizada por la dominancia de rocas de rocas de origen sedimentario detrítico. Desde el punto de vista topográfico, el municipio de Museros esta situado en una zona litoral caracterizada por ser llana y con una altitud media inferior a los 100m.  
2. En el área de estudio abundan los depósitos aluviales, tratándose generalmente de suelos profundos con buenas condiciones de aireación y permeabilidad. La capacidad agrícola de los suelos es muy elevada y se encuentran sometidos a una actividad intensiva. Es una zona dedicada al cultivo hortícola y hortofrutícola, de regadío. Actualmente, la parcela donde se pretende ubicar el nuevo Instituto esta dedicada al cultivo de cítricos.  
Las aguas subterráneas presentan una vulnerabilidad media, por lo que la adecuación urbanística de estos terrenos es compatible con el uso que se pretende implantar.   
3. La vegetación presente en el área de estudio esta integrada por árboles de cítricos y plantas nitrófilas asociadas generalmente a este tipo de cultivos.  
4. La fauna presente en la zona consiste básicamente en avifauna y pequeños roedores y reptiles. Se trata de especies asociadas a cultivos, con una marcado carácter antropófilo.   
5. El clima de la zona objeto de estudio es de tipo mediterráneo seco, caracterizado por la suavidad de las temperaturas y la escasez de precipitaciones a lo largo de todo el año, especialmente durante la época estival. Las temperaturas son bastante suaves tanto en invierno como en verano.  
6. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que la calidad del aire de la zona es elevada, tanto por los niveles de ruido y vibraciones como por los niveles de gases y partículas.  
7. En su conjunto, el paisaje de la zona corresponde a las áreas llanas de la provincia de Valencia con cultivo de cítricos, dominado por el color verde de los naranjos, con presencia de las infraestructuras de riego, y por la cercanía del área urbana, siendo por tanto, un paisaje muy influenciado por la acción humana.  
8. El número de habitantes de Museros oscila alrededor de 5000. La agricultura tiene un papel importante en la economía local, con una actividad industrial asociada de almacenes y servicios.  
9. Por su proximidad al casco urbano, el ámbito de actuación posee una fácil conexión a los distintos servicios urbanos, con acceso directo desde la calle Barraques.  
10. Al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. La evacuación de las aguas residuales se llevará a cabo a través de la red de alcantarillado municipal.  
11. Por lo que respecta a los residuos sólidos inertes generados durante la fase de ejecución, el Estudio de Impacto Ambiental afirma respecto a los residuos de obra que estos serán llevados a vertedero. Respecto a los residuos sólidos urbanos, se prevé realizar la gestión de los mismos incorporándola a la gestión ya existente en el municipio.  
12. Las principales medidas correctoras se apoyan en la correcta gestión de los residuos, el control de la contaminación sobre el medio físico y la minimización de los impactos ambientales detectados, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional de Uso Escolar, promovido por el Ayuntamiento de Museros, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.   
El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
Tercer  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 26 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 285/04-AIA  
Título: Proyecto de embalse regulador, .La Cova del Planet..  
Promotor: Sociedad Agraria de Transformación de San Enrique.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Objeto: Construcción de un embalse para riego.  
Localización: Elche. (Alicante).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la construcción de un embalse regulador de 400.000 m³, para regar una superficie de 500 Ha. destinadas principalmente al cultivo de cítricos, y con menor porcentaje de plantaciones hortícolas y jardinería.  
Para evitar filtraciones en las paredes del embalse se impermeabilizará con lámina de polietileno de alta densidad de 2 mm. de espesor termosoldada sobre lámina de geotextil para preservarla de posibles partículas cortantes que puedan romper el plástico.  
Las característica dimensionales del embalse son las siguientes:  
Superficie de ocupación: 61.024 m²  
Altura: 14 m.  
Talud interior: 1:3  
Talud exterior: 1:1.5  
Anchura pasillo coronación: 5 m  
Longitud pasillo de coronación: 678 m  
Cota solera: 226 m  
Cota de coronación: 240 m  
Volumen embalsado: 384.283 m³  
Para evitar accesos no controlados al embalse se ha proyectado una valla metálica de 2,2 m galvanizada, alrededor de todo el perímetro de la coronación.  
También está prevista la ejecución de una conducción reversible en superficie de entrada al nuevo embalse proveniente del embalse de San Enrique, de 400 mm de diámetro que discurre paralelo a un camino existente.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 4 de abril de 2003 la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al .Proyecto de embalse regulador, La Cova del Planet..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del .Proyecto de embalse regulador, La Cova del Planet., ha sido sometido a información pública mediante anuncio en el B.O.P. nº 275 de fecha 29 de noviembre de 2003, no habiéndose presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
En fecha 13 de febrero se recibió un informe de técnico municipal de Medio Ambiente donde se señala que:  
.1. Se considera insuficiente el estudio y los datos aportados sobre la flora, vegetación y fauna que pueda verse afectada por el proyecto.  
2. En el apartado .3.4.1.2. del EIA referido a los elementos antropomórficos existentes en la zona de actuación, no se hace referencia a la existencia de la Cova del Planet, transformada en refugio de cazadores y a la existencia de otras pequeñas cavidades naturales, moldeada por la acción del hombre para su empleo como abrigos o refugios y que desaparecerían por efecto de la construcción del embalse, siendo menester estudiar y analizar estos elementos para determinar su interés.  
3. En general se considera insuficiente el análisis de los impactos generados por la realización del proyecto y durante la vida del embalse, no justificándose de forma apropiada las calificaciones otorgadas, hasta el punto que en algunos casos no se realiza justificación alguna.  
4. Las determinaciones establecidas por el EIA como medidas correctoras que acompaña el proyecto de construcción del embalse, deberán ser modificadas y adaptadas en función de lo indicado a continuación:  
a) En las tareas de revegetación y recuperación de la cubierta vegetal, se deberá estar, en primer lugar, a lo que determine el Plan General de Ordenación Forestal de la Generalitar Valenciana, en aquello que sea de aplicación al presente proyecto, de no ser de aplicación sus determinaciones las especies a emplear en las tareas de revegetación, rehabilitación paisajística y fijación de taludes y desmontes serán las siguientes:  
Especies arbóreas:  
Sabinas (Juniperus phoenicea)  
Enebro de miera (Juniperus oxycedros)  
Arbolillos y especies arbustivas:  
Coscoja (Quercus coccifera)  
Palmito (Chamaerps humilis)  
Lentisco (Pistacia lentiscus)  
Espino negro (Rhammus lycioides)  
Cambronera (Lycium intricatum)  
Aromáticas:  
Romero (Rosmarinus officinalis)  
Lavanda (Lavandula dentada)  
Tomillos (Thymus moroderi, Thymus vulgaris)  
b) El uso de estas especies será el siguiente, con respecto a las determinaciones contenidas en el EIA, cuya referencia incluimos:  
5.3.1. Desmonte. La plantación prevista en el EIA de Pinus Halepensis deberá ser sustituida por ejemplares de Juniperus oxycedrus y J. Phoenicea de, al menos, un metro de altura. Entre los .agregados. de estos árboles (según terminología del EIA), se plantarán ejemplares de Palmito, Coscoja, Lentisco y Espino negro, a una distancia media de 3 a 5 metros de dichos .agregados., y en número suficiente para cubrir la superficie de esta actuación con un número de plantones de las distintas especies que sumen un total de 325 pies.  
5.3.3.2. ESTRATO ARBUSTIVO Y ARBÓREO.  
LÍNEA DE ROMEROS. En la línea de coronación del talud, junto al camino de servicio de la coronación del embalse, se plantará en alineación lentiscos, dispuestos a una distancia entre pies de 1 metro, en sustitución de la alineación de romeros propuesta por el EIA.  
AGRAGADOS DE ROMERO Y ESPARTOS. Los agregados propuestos en el EIA, deberán sustituirse por agregados en los que combinen romeros, tomillos y lavandas, y entre estos agregados se introducirán plantones de Lentisco, Palmito y Espino negro, hasta alcanzar una densidad media total de, no menos, de 600 plantones por hectárea.  
LÍNEA DE CARRASCAS. En términos biogeográficos y bioclimáticos, la carrasca no es especie de elección, en su lugar deberán emplearse coscojas (Quercus coccifera).  
c) Las labores de mantenimiento de lo revegetado, no sólo incluirán el riego oportuno, según lo indicado en el EIA del proyecto, si no que deberá incluirse la reposición de marras durante, al menos, los cinco años siguientes a la realización de las plantaciones. La plantación inicial deberá realizarse con las garantías pertinentes, en cuanto el estado de las obras de construcción del embalse lo permitan y el riego de los plantones esté debidamente asegurado.  
5. Como medida compensatoria de los impactos permanentes que se producen en el,medio, deberá ser habilitada una pequeña balsa-abrevadero, de no menos de 15 m² de superficie y con una lámina permenente de agua de entre 20-30 cm de profundidad media, situada en lugar de fácil acceso para la fauna silvestre, de modo que se asegure la disponibilidad de agua, a la par que se establece un hábitat idóneo para los anfibios. Esta balsa se situará en la zona central del área de desmonte destinada a actuaciones de reforestación..  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a Monte de Utilidad Pública.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La zona de estudio corresponde a una zona degradada, toda la zona fue abancalada y utilizada como tierras de cultivo de secano, cereales resistentes, algarrobos, almendros etc. La decadencia de este tipo de agricultura propició posteriores plantaciones de pinos, muy poco desarrollados que han conformado el paisaje de la zona.  
En definitiva, la zona objeto de estudio no presenta especies vegetales ni animales dignas de especial protección, únicamente existirá afección a la Cova del Planet como bien de interés etnográfico, y al Barranco de Barbasena el cual podría verse afectado durante la construcción del embalse como posible zona de ubicación de vertidos de obra, ya que la planta no afecta a su traza.  
También hay que tener presente el riesgo que existe en el término municipal de Elche a los fenómenos sísmicos, que pueden provocar la rotura de la presa y cuyos efectos pueden ocasionar daños materiales y personales, afectando a viviendas e infraestructuras. Dichos efectos se han estudiado en el Anejo nº6, donde se ha supuesto que el Barranco de Barbasena será capaz de absorber todo el caudal de agua produciéndose alguna inundación al final del barranco afectando a varias viviendas, clasificando la presa, en función del riesgo potencial frente a una posible rotura, como .Categoría B..  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
La geomorfología de la zona se verá alterada por la creación de fuertes desmontes (254.397 m³ de tierras a excavar) y terraplenes necesarios para la construcción de la balsa, también la hidrología superficial puede verse alterada por la interferencia que pueden provocar la balsa sobre las aguas superficiales procedentes de las ramblas.  
El calidad del aire sufrirá distintos impactos, sobretodo durante la fase de construcción, como el levantamiento de polvo, la emisión de gases y la generación de ruido durante los movimientos de tierras.  
La vegetación de la zona ha sido modificada en su mayor parte hacia las actividades agrícolas, y en cualquier caso se trata de terrenos ocupados por especies matorrales, por lo que el grado de impacto no será muy grave.  
En cuanto a la fauna, esta se verá afectada por las operaciones de movimiento de tierras y maquinaria así como de desbroce, que provocarán la alteración de hábitats.  
Otro impacto a tener en cuenta es la afección al paisaje debido a la existencia de taludes de gran magnitud que distorsionan el entorno, pero que debido a las labores de revegetación quedarán perfectamente integrados.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Las medidas correctoras más importantes que se han contemplado en el Estudio de Impacto Ambiental son aquellas referentes a las precauciones que hay que tomar durante el movimiento de tierras, que se resumen en la prohibición de verter los materiales sobrantes de obra en lugares distintos a los vertederos autorizados a tal efecto, evitando en cualquier caso los vertidos accidentales al Barranco de Barbasena.  
Y las referentes a la restauración vegetal de los taludes generados mediante la plantación de especies autóctonas como el romero, el esparto o la carrasca, siempre siguiendo las recomendaciones apuntadas por el Ayuntamiento de Elche, vistas anteriormente en el apartado de Informes Sectoriales.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental.  
Se cuidará que los vertederos y acopios de materiales de desecho se ubique en zonas adecuadas, donde se reduzca al mínimo la alteración paisajística. A ser posible, se ubicará en el interior del vaso del embalse.  
Se cuidará que las emisiones de polvo no sean excesivas (con riegos periódicos) y que las labores de mantenimiento y reparación del parque de maquinaria se realicen en los lugares indicados para ello.  
Se realizará una remodelación geomorfológica de las superficies de extracción y depósito existentes en la zona de obras, con vistas a dotarla de taludes estables, con una adecuada red de drenaje, que permitan el establecimiento de la vegetación y la reducción de procesos erosivos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-e) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de embalse regulador, .La Cova del Planet., promovido por la Sociedad Agraria de Transformación de San Enrique, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los diversos documentos del proyecto (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.  
2. Se considera necesario conferir a las balsas cierto grado de naturalidad. Para ello, además de las medidas que contempla el estudio, se debe favorecer su colonización por parte de las plantas acuáticas y de fauna. Para ello se recomienda el uso de diversas plataformas flotantes capaces de albergar el substrato suficiente como para que se puedan fijar estolones de especies tales como carrizo (Phragmites australis) o eneas (Thpha latifolia, Typha angustifolia o Typha domingensis) así como plataformas con grava que faciliten la nidificación de aves.  
3. Se tendrán en cuenta todas las recomendaciones expuestas por el Ayuntamiento de Elche, citadas en el apartado Informes Sectoriales, en cuanto a revegetación y tratamiento de taludes incluidas en el punto 4, así como la medida compensatoria del punto 5.  
4. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.  
5. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.   
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.  
6. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.  
. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
8. Se asegurará el mantenimiento de las plantaciones realizadas en los taludes exteriores para evitar efectos erosivos en los mismos, disponiendo los mecanismos y riegos necesarios para ello.  
9. Se deberá instalar plataformas flotantes en el interior de la balsa, con el fin de evitar la mortalidad de grandes aves que se da en este tipo de infraestructuras cuando fortuitamente se ahogan por buscar agua, o sistema equivalente que confiera propiedades similares.  
10. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.  
11. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 14 de diciembre de 2004. . El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 284/04-AIA  
Título: Subestación Transformadora de Benadresa de 220/20 kV.  
Promotor: IBERDROLA.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto: Mejora de suministro de energía eléctrica al municipio de Castellón.  
Localización: Entre los caminos de la Cova del Colom y la Enrramada del municipio de Castellón de la Plana.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es construir una subestación transformadora para atender las demandas actuales y futuras del municipio de Castellón, mejorando la calidad y la capacidad del suministro de una zona en continuo crecimiento.  
La nueva subestación se ubicará en una parcela situada al noroeste de la ciudad de Castellón de la Plana, junto al Camí de l'Enramada, ocupando unos 9.300 m² de superficie, clasificados como Suelo No Urbanizable.  
La subestación constará de las siguientes instalaciones:  
Un sistema eléctrico de 220 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 8 posiciones correspondientes a cuatro de línea, tres de transformador y el enlace de barras.  
Un sistema eléctrico de 20 kV con una configuración de simple barra partida (SBP) tipo interior con aislamiento en SF6, conformado por tres módulos de celdas con un total de 48 posiciones de las que, 30 serán salidas de línea, 3 de transformador, 2 de servicios auxiliares, 3 de baterías de condensadores, 2 de medida, 4 unión, 2 de enlace de barras, una de partición y una de remonte. Este sistema quedará completado con la dotación en intemperie de 3 baterías de condensadores (BC).  
La transformación constará de 3 transformadores de potencia de 50 MVA cada uno y relación 220/20 kV, con sus correspondientes reactancias trifásica limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los servicios propios de la subestación se instalarán en intemperie dos transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20/0,380-0,220 kV y 250 kVA de potencia cada uno.  
Un edificio en el que quedarán integrados los sistemas eléctricos de 220 kV y 20 kV, elementos de transformación, equipos de control, protección, comunicación, alimentación en BT, etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación, así como una pequeña dependencia para aseo y vestuario.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública  
En fecha 31 de mayo de 2004 la Unidad Territorial de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de instalación de una .Subestación Transformadora de Benadresa de 220/20 kV..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto .Subestación Transformadora de Benadresa de 220/20 kV., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº 85 de fecha 15 de julio de 2004, y en DOGV nº 4790 de fecha 5 de julio de 2004, no habiéndose presentado alegaciones.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El área de estudio está dominada por el uso urbano y agrícola, favoreciendo el crecimiento de comunidades nitrófilo-ruderales y arvenses. Por ello, no puede hablarse de áreas naturales o seminaturales que muestren un interés singular de cara a la conservación.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Los cambios en la geomorfología que se puede generar como consecuencia de los movimientos de tierras que se han de llevar a cabo para la preparación del terreno, serán mínimos ya que se construye sobre un terreno llano yermo, ocupado por especies herbáceas, lindando con caminos agrícolas y nuevas actuaciones, como el nuevo cementerio de Castellón.  
La implantación de la subestación tendrá efectos sobre la calidad del aire, por el aumento de los niveles sonoros y la producción de campos eléctricos y magnéticos, efectos que serán prácticamente inapreciables debido al apantallamiento de la vegetación existente.  
Durante la fase de funcionamiento, se pueden producir emisión de gases, debido a una eventual pérdida de hexafluoruro de azufre (SF6), gas sintético e inerte que se utiliza como dieléctrico en los interruptores, también puede existir un impacto sobre el suelo y las aguas subterráneas, debido a un posible vertido incontrolado de aceite de los transformadores.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:   
Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.  
Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.  
Para la instalación de los transformadores de potencia está prevista la construcción bajo las cubas de los mismos, de una bandeja de hormigón armado estanca, con el fin de recoger los posibles fluidos que caigan sobre ella y conducirlos, merced a la pendiente de la misma primero y tubería de fibro-cemento después, hasta un depósito de hormigón enterrado con suficiente capacidad para acoger el aceite de un transformador.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Subestación Transformadora de Benadresa de 220/20 kV, promovido por Iberdrola, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal y la plantación de especies arbustivas y herbáceas propia de la zona, en el interior de la parcela de forma azarosa, huyendo de las disposiciones lineales.  
2. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 14 de diciembre de 2004. . El director general de Gestión del Medio Natural:Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 136/04-AIA  
Título: Explotación avícola de engorde  
Promotor: Avícola .El Colmenar., SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Utiel (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de engorde  
Localización: Paraje .Rambla el Colmenar., polígono 17, parcelas 579, 590, 592, 593 y 594, del término municipal de Utiel (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para el inicio de una actividad avícola de engorde de pollos, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación estará constituida por dos naves de 1.567,28 m² cada una. La capacidad total de la explotación ascenderá a 48.000 pollos de engorde.  
La actividad consistirá en la recepción de pollos con un día de edad, los cuales se engordarán hasta alcanzar unos 2 kg, momento en que se destinarán a matadero. Se realiza 5 ciclos/año. Tras cada ciclo de engorde, se efectuará un vació sanitario de unos diez días.  
Los pollos se engordan sobre cama de yacija. Se generará 960 Tm de gallinaza/año, que será retirada por empresa ajena a la explotación tras cada ciclo de engorde (se aporta contrato de retirada de gallinaza, para una capacidad en la explotación de 60.000 pollos, suscrito con la empresa Reciman Sociedad Cooperativa, CIF: F-16.198.087, con domicilio social en la calle Federico Muelas, nº 8, en el término municipal de Villalpardo, Cuenca). Se dispondrá de estercolero en la explotación, con una capacidad de almacenaje de 640 m³ (para que la capacidad de almacenamiento sea de 4 meses).  
Los cadáveres que se produzcan en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Como medidas higiénico-sanitarias a establecer en la explotación, se incluye la instalación de vado sanitario a la entrada de la explotación, así como la colocación de mallas mosquiteras en las ventanas. Para minimizar la emisión de olores, se aplicará superfosfato de cal en la superficie de las naves.  
El abastecimiento de agua potable se realiza desde un pozo localizado en la finca, del que no se justifica disponer de concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
La explotación se localiza a más de 2 km. del núcleo de población.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente.  
El Proyecto de Actividad y Expediente Municipal es remitido por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en fecha 31 de mayo de 2004.  
El Estudio de Impacto Ambiental es remitido en fecha 8 de octubre de 2004.  
La información pública se ha realizado en el DOGV nº 4.873, de 29 de octubre de 2004, sin que se haya presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
Informe del Aparejador Municipal en el que se indica que la explotación está situada a 800 m.l. de la explotación avícola más cercana.   
Información pública en el tablón de edictos del Ayuntamiento y a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informe favorable del Veterinario Oficial del Centro de Salud Pública.  
Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Informe favorable de la Alcaldía.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Agrícola (Zona XIII), según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante   
por el proyecto.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha incluido únicamente una descripción del medio biótico y abiótico, sin estudiar seguidamente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, pasando directamente a valorar los impactos que se considera causará la actuación sobre el medio.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, dedicada principalmente al cultivo de viña, olivo y almendro.  
Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada de la gallinaza como abono orgánico (aunque en este caso, será una afección ajena a la explotación, ya que la gallinaza la retira una empresa ajena a la misma); el Agua, por contaminación por lixiviados procedentes de la gallinaza; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación del residuo orgánico.  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
La identificación de impactos se ha llevado a cabo sin recurrir a una matriz de impactos, describiéndolos individualmente. Se ha evaluado distintos impactos ocasionados por la actividad, considerando relevante únicamente el impacto sobre el Aire, por emisión de olores y sobre el Suelo, por contaminación asociada a una mala gestión de la gallinaza generada en la explotación.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del  
programa de vigilancia ambiental.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha establecido una serie de medidas correctoras, tanto para la fase de construcción como de funcionamiento, entre las que se incluye:  
Se proyecta construir un estercolero en la explotación, para contener la gallinaza si no se sincroniza su retirada de las naves con el inicio de un nuevo ciclo de engorde.  
Se esparcirá en el suelo de las naves superfosfato de cal, con efecto desodorante para minimizar la emisión de olores.  
Se dispondrá de solera de hormigón en el interior de las naves, asegurando la ausencia de filtraciones de lixiviados en el terreno.  
No se ha incluido Programa de Vigilancia Ambiental.  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con el establecimiento de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de broilers, situada en el término municipal de Utiel (Valencia), promovida por Avícola el Colmenar, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentarse ante esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo, concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la explotación del pozo que abastecerá a la explotación.  
Se dispondrá de estercolero en la explotación (tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana), perfectamente impermeabilizado, con ligera pendiente, de manera que se canalicen los posibles lixiviados que puedan generarse en el montón, hacia poceta de recogida de lixiviados. Se diseñará, tal y como se describe en la documentación aportada, para una capacidad de almacenaje superior a dos ciclos de engorde.  
Se asegurará la correcta impermeabilización de las naves donde se alberga los pollos, así como del estercolero.  
Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a la nave, tal como malla metálica o similar.  
A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.  
Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.  
Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 17 de diciembre de 2004. . El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 138/03-AIA  
Título: Explotación porcina de cebo  
Promotor: Francisco J. Herrero Algarra  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la puesta en marcha de la explotación porcina de cebo  
Localización: Partida .Rascaña., polígono 1, parcelas 151 y 159, del término municipal de Alpuente (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para iniciar la actividad porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación estará constituida por una nave de planta rectangular con capacidad para 1.200 cerdos de cebo. La actividad consistirá en el cebo de cerdos, los cuales permanecen en la explotación, desde los 18-20 kg, hasta alcanzar los 100 kg de peso vivo. Se realizará 2,4 ciclos/año.  
Se generará un total de 1.176 m³ de purín/año, que quedará retenido en fosas de purines interiores con capacidad de almacenamiento de 480 m³. El purín se someterá a tratamiento enzimático en fosa, previo a su aplicación como abono orgánico, de manera que se disminuya su carga contaminante y mejore sus propiedades como abono en campos de cultivo. La capacidad de almacenamiento en la explotación es superior a los tres meses exigidos en el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas. Se justifica disponer de un total de 47,84 ha (de las que únicamente se consideran aceptables 46,3 ha, ya que el resto corresponde a erial), de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico.  
La identificación catastral de las parcelas donde se aplica el purín de la explotación como abono orgánico, se relacionan a continuación: en el municipio de Alpuente (Valencia), Polígono 1, parcela 89, Polígono 12, parcela 261, Polígono 13, parcela 280, 287, Polígono 15, parcela 463, Polígono 17, parcela 96, 322, Polígono 18, parcela 133, 261; 495, Polígono 20, parcela 351, 403-a, 403-b, Polígono 21, parcela 232, 241, 293, 399, Polígono 22, parcela 312, 366, Polígono 23, parcela 110, Polígono 19, parcela 689, Polígono 20, parcela 40-a, 40-b, 40-c, 47, Polígono 21, parcela 84, Polígono 23, parcela 245; Polígono 1, parcela 151, 280, Polígono 13, parcela 288, 636, Polígono 17, parcela 227, 305, Polígono 18, parcela 510-a, 510-b, Polígono 21, parcela 54; 398, Polígono 23, parcela 20, 446, Polígono 20, parcela 305, Polígono 13, parcela 104, 275, Polígono 15, parcela 511, Polígono 18, parcela 237-a, 237-b, 333, 344-a, 343-b, 354, 377, 501, Polígono 19, parcela 554, 820, 949, Polígono 21, parcela 22, 43-a, 43-b, 250, 477, 93, 291, Polígono 22, parcela 376, 378, Polígono 23, parcela 161, Polígono 1, parcela 170-a, 170-b, Polígono 11, parcela 582, 610, Polígono 14, parcela 287, Polígono 16, parcela 314, Polígono 22, parcela 432, Polígono 15, parcela 130, 219, 299, 410, 656-a, Polígono 17, parcela 656-c, Polígono 16, parcela 246, Polígono 20, parcela 3, Polígono 23, parcela 29, Polígono 1, parcela 278-a, 278-b, Polígono 13, parcela 304, Polígono 23, parcela 178, Polígono 1, parcela 247, Polígono 12, parcela 262, 277, 304-a, Polígono 13, parcela 634, Polígono 18, parcela 183, Polígono 1, parcela 259-a, 259-b, Polígono 15, parcela 444, 464, 517.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias a aplicar en la explotación, estará la de disponer de vallado perimetral, vado sanitario de hormigón en masa de 4 x 3 m², lazareto para animales enfermos y tela metálica en ventanas para evitar la entrada de pájaros.  
Los cadáveres que se generan en la explotación son enterrados en fosa de cadáveres.  
El suministro de agua potable procede de la red municipal de aguas potable.  
La explotación se localiza a 1,350 km de núcleo urbano.  
La superficie agrícola donde se aplicará el purín como abono orgánico es insuficiente, ya que se dispone de un total de 46,3 ha de superficie agrícola donde se aplicará el purín generado en la explotación, siendo la superficie necesaria de 51,17 ha., según el Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, por lo que la superficie agrícola disponible deberá ampliarse como mínimo en 4,9 ha.  
Según certificado del Ayuntamiento, la explotación no está construida ni en funcionamiento, justificando de esa manera la urgencia de la obtención de la licencia de actividad, para poder iniciar las obras y adelantar el inicio de la actividad.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 23 de abril de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 284, de 29 de noviembre de 2002, así como a los vecinos colindantes a la explotación, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal.  
. Informe de Veterinario Colegiado en el que se indica que las medidas correctoras que se describen en la Memoria que acompaña al proyecto se consideran insuficientes, proponiendo la siguiente ampliación de las mencionadas medidas correctoras:  
. En la memoria del proyecto no se describen las características constructivas y de funcionamiento de la fosa para cadáveres. Esta fosa debe cumplir como mínimo los siguientes requisitos:  
. Construida con materiales y de forma que garantice la absoluta impermeabilidad de la instalación.  
. Las aberturas para introducir los cadáveres deben contar con una trampilla que garantice el perfecto sellado de las mismas.  
. La fosa debe encontrarse dentro del recinto vallado de la explotación o contar con un vallado y cierre propios.  
. Los animales introducidos deberán ser tratados con cal viva o cualquier otro producto autorizado que garantice su consumición e higienización.  
(Estas consideraciones acerca de la fosa de cadáveres no se consideran aceptables actualmente ya que no se acepta legalmente como sistema de gestión de cadáveres, debiendo disponer de contrato de retirada suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto).  
. Información pública sin la presentación de alegaciones.  
. Autorización Previa de la COPUT. El informe favorable emitido por la Conselleria de Agricultura, queda condicionado a no superar la capacidad productora del grupo al que pertenece la explotación (2º). Además, el fundamento de derecho séptimo de dicha Autorización indica que .Se comprometen a realizar sistema de recogida de purines estanco, capacidad de balsas adecuada para tres meses, en caso de realizar algún vertido requerir autorización del Organismo de Cuenca tal como establece la Ley 29/1985 de Aguas..  
. Informe favorable de la Alcaldía.  
No se ha incluido informe del Veterinario de Area.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable de Protección frente a Vertidos, según Normas Subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha incluido únicamente una descripción del medio biótico y abiótico, sin estudiar seguidamente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, pasando directamente a describir los aspectos del proyecto que afectarán adversamente al medio.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, dedicada principalmente al cultivo de viña y almendro. Linda por el OE con el Barranco de las Cabrillas, por lo que deberá extremarse las precauciones encaminadas a evitar afecciones al barranco (vertidos,...).  
Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada del purín como abono orgánico; el Agua, por contaminación por lixiviados procedentes del purín; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación del residuo orgánico y la presencia de los animales.  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
La identificación de impactos se ha llevado a cabo sin recurrir a una matriz de impactos, describiéndolos individualmente. Se ha evaluado distintos impactos ocasionados por la actividad, considerando relevante únicamente el impacto sobre el Aire, por emisión de olores y sobre el Suelo, por contaminación asociada a una mala gestión del purín en las parcelas donde se aplicará como abono orgánico.  
No se ha realizado una valoración de impactos rigurosa, en base a métodos de valoración establecidos, proponiendo una serie de medidas correctoras sin vinculación directa con los impactos para los que se considera necesario el establecimiento de medidas correctoras, encaminadas a mitigar el impacto ocasionado sobre el medio.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
En general, las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, hacen referencia a medidas higiénico-sanitarias de obligado cumplimiento en la gestión normal de la actividad. Entre estas medidas, incluye las siguientes:  
Las bajas que se produzcan en la explotación se destinarán a fosa de cadáveres.  
Se asegurará la estanqueidad de las fosas de purines.  
Algunas de estas medidas correctoras carecen de rigor técnico, ya que no permiten su aplicación si no se dispone de información fruto de estudios del terreno, como es la medida que propone no utilizar purines en zonas en las que el nivel freático esté a menos de 15 metros de profundidad, o afloren materiales permeables por fisuración y karstificación, medidas que un agricultor de la zona o el propio ganadero no sabrá poner en práctica si no dispone de un estudio hidrogeológico que le permita decidir al respecto.  
El sistema de eliminación de cadáveres en fosa de cadáveres en la propia explotación, está prohibido actualmente, por lo que en el momento de la puesta en marcha de la actividad, deberá disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto (según el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano).  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Alpuente (Valencia), promovida por Francisco Javier Herrero Algarra, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
Previo a la obtención de la licencia de actividad, el promotor deberá justificar ante el Organo Sustantivo (Ayuntamiento de Alpuente) y ante esta Dirección General, la ampliación de la superficie agrícola disponible donde aplicar purines, de manera que no se sobrepase la dosis de 170 kg de N/ha y año, tal y como establece el Real Decreto 261/1996 sobre protección contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias. Para ello, será necesario amplia la superficie disponible en 4,9 ha como mínimo, presentando para su justificación, contrato de aceptación suscrito por los propietarios de dichas parcelas, cédula de propiedad y plano catastral, así como descripción de los cultivos existentes y balance de nutrientes.  
Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines, para evitar filtraciones en el terreno.  
Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar, de luz de malla tal que asegure su efectividad con vectores de poco tamaño.  
Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.  
Se dispondrá a la entrada de la explotación de vado sanitario, que permita la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.  
Tal y como se propone en el Estudio de Impacto Ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
Tal y como establece el Real Decreto 324/00 de Ordenación e las Explotaciones Porcinas, la explotación deberá disponer de vestuario del personal y utillaje de limpieza y manejo para la utilización exclusiva de la explotación, pediluvios a la entrada de la nave, así como diseño apropiado que permita realizar las operaciones de abastecimiento de piensos, carga y descarga de animales y retirada de purines desde fuera de la explotación.  
Se evitará cualquier afección al barranco de las Cabrillas, que linda por el OE con la explotación.  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de diciembre de 2004. . El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 385/2003-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial del sector UBZ-9 .Font del Llop. de Monforte del Cid (Alicante)  
Promotor: Ayuntamiento de Monforte del Cid.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Al sur del término municipal de Monforte del Cid (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
EL objeto del proyecto es la Homologación y Plan Parcial del sector 9 «Font del Llop» del T.M. de Monforte del Cid (Alicante), reclasificando un suelo no urbanizable común a suelo urbanizable, con el fin de crear una zona residencial con campo de golf al sur del término municipal de Monforte del Cid.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se trata de una homologación modificativa junto con el plan parcial que define la ordenación pormenorizada en el ámbito del sector que homologa.  
El ámbito de homologación tiene una superficie de 143,8 Has. de las cuales 40,8 Has. están clasificadas como suelo no urbanizable de especial protección y 103 Has. lo están como suelo no urbanizable común. Esta homologación pretende calificar el suelo no urbanizable protegido como red primaria de zona verde, manteniendo su clasificación y categoría, y el común como urbanizable, de los cuales 94,2 Has. conformarán el sector propiamente dicho, en tanto 8,78 Has. formarán parte de la red primaria de la red viaria.  
El ámbito sectorial (103 Has) se encuentra formado por los terrenos clasificados por el vigente Planeamiento de Monforte del Cid como suelo no urbanizable común, conforme a la modificación puntual de las NN.SS. de Monforte del Cid aprobadas por la C.T.U en sesión de 28-7-98 y a la Resolución del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de fecha 17 de julio de 2001.   
El uso global o característico de la zona de ordenación será el residencial de vivienda aislada, pareada o en hilera y plurifamiliar, planteando la construcción de 1059 viviendas. Además se admiten los siguientes usos compatibles con el característico: terciario y dotacional. La superficie destinada a campo de golf y deportivo no será inferior a 50 Ha.  
El sector se desarrollará en una sola fase, debiendo realizar el campo de golf.  
La propuesta establece un índice de edificabilidad bruta media para el ámbito sectorial de 0,1640 m²/m² y un aprovechamiento tipo para el área de reparto de 0,15 m²/m².  
3. Alternativas  
Se presentó ampliación del Estudio de Impacto Ambiental en la que se lleva a cabo un estudio de alternativas.  
Respecto a la ubicación se realiza un estudio de alternativas en el que se descartan las zonas con elevada calidad ambiental y los terrenos con una elevada o muy elevada capacidad de uso agrario. También se analizaron variables socioeconómicas y de conectividad con infraestructuras existentes y futuras, optándose finalmente por la zona de la Font del Llop por tener una estructura de la propiedad adecuada y estar bien conectada con la red general de comunicaciones y remitir la conexión de la misma con las otras infraestructuras necesarias a través del viario de los cultivos existentes al norte de la misma.  
Para la elección de la ordenación, se analizaron tres alternativas distintas con el fin de realizar una correcta ubicación de la zona deportiva y las viviendas, optándose por la finalmente escogida al minimizar los movimientos de tierra y ubicar los viales junto a las zonas forestales para actuar como cortafuegos.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
Con fecha 15-12-03 se remitió por la Dirección Territorial de esta Conselleria en Alicante la Homologación y Plan Parcial de las NN SS y Estudio de Impacto Ambiental del Sector UBZ-9 .Font del Llop. de Monforte del Cid (Alicante).  
El promotor particular, Puma Spain SL., promueve la homologación y plan parcial del sector 9 «Font del Llop» del T.M. de Monforte del Cid (Alicante)  
El Estudio de Impacto se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según los anuncios publicados en el Diario Información de Alicante, de fecha 17 de junio de 2003 y en el DOGV nº 4528 de 23 de junio de 2003 y durante el periodo información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Monforte del Cid, en fecha 4 de diciembre de 2003.  
Aprobación provisional, en sesión extraordinaria del Ayuntamiento Pleno de 19 de agosto de 2003, del Expediente de Homologación y el Plan Parcial presentados por la mercantil Puma Spain SL condicionando su eficacia al cumplimiento de los requisitos señalados en la Resolución de 17 de junio de 2001 de la COPUT. En cuanto a los requisitos desde el punto de vista ambiental están el cumplimiento de todos los puntos e indicaciones definidas en las medidas correctoras y programa de vigilancia, aportar estudio hidrológico de la red de drenaje y estudios geotécnicos de detalles y aportar informe de la Conselleria sobre la afección de la Vía Pecuaria.  
2. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 1 de septiembre de 2.004 se solicitó al promotor una ampliación del Estudio de Impacto Ambiental con el fin de subsanar una serie de deficiencias y aclarar determinados puntos.  
Como respuesta a la solicitud de ampliación antes referida se remitió la siguiente documentación a través de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria: aportada por Puma Spain, SL: y directamente por la referida empresa, con fechas de 29 de septiembre de 2004, 29 de octubre de 2004 y 9 de noviembre de 2004:  
Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental.  
Certificado del Ayuntamiento sobre suscripción de convenio para garantizar el abastecimiento de agua potable e informe de la empresa Aguas Municipalizadas de Alicante sobre la disponibilidad de caudales de suministro.  
Solicitud de informe a la Entidad de Saneamiento y contestación de la misma.  
Con fecha 10 de noviembre de 2004 se solicitó al promotor que aclarara el trato que se le iba a dar al tramo de vía pecuaria .Vereda del Pilar Alto. afectado por la actuación, debiendo garantizar el uso público, facilitando el tránsito ganadero y los usos compatibles o complementarios de la misma, por lo que no se utilizará como vial respetando el ancho legal y la continuidad de la misma.  
Con fecha 16 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento remitió escrito y documentación de la empresa encargada del proyecto en el que se reajusta el trazado del viario que ocupaba parte de la vía pecuaria, realizándolo de forma paralela, no utilizándose como vial la vía pecuaria y respetando el ancho legal y la continuidad de la misma. No obstante existen dos puntos de intersección de los viales con la vía pecuaria por lo que necesitará la preceptiva autorización de ocupación de la misma.  
Con fecha 16 de noviembre de 2004 la empresa Puma Spain, SL. remite certificado de la Comunidad de Regantes de Monforte del Cid en el que se indica que la referida empresa figura incluida en el padrón general de partícipes de esta comunidad con el nº 2.633 teniendo la dotación de agua que le corresponde para su finca de fuente del lobo en el término municipal de Monforte del cid, de 204,50 tahúllas (1 tahúlla equivale a 1.078 m²).  
Afecciones legales  
1. Una pequeña parte del ámbito del sector (porción noroeste) se encuentra dentro de la cuenca de afección de la zona húmeda Embalse de Elche incluida dentro del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana.  
2. En el ámbito de actuación se encuentra la vía pecuaria Vereda del Pilar Alto por la Sierra del Cid.  
3. Existen barrancos en la mitad occidental de la actuación, en los que según el Estudio de Impacto Ambiental está previsto realizar operaciones de limpieza y de mejora de su capacidad hidráulica, respetándose la vegetación existente en los márgenes de los taludes y evitando el hormigonado de los mismos.  
Consideraciones ambientales  
1. Ubicación y ordenación: La actuación se ubica mayoritariamente en un valle incluido dentro de la unidad ambiental de la sierra del Tabayal separado de la zona agrícola del sur del término municipal a penas por una estrecha franja constituida por unos relieves montañosos bajos con carácter forestal. Este valle está ocupado por cultivos agrícolas de secano mayoritariamente y limita al sur con una zona forestal constituida por relieves montañosos forestales que se sitúan en la margen izquierda del embalse de Elche.  
Este valle conecta con la zona de cultivos al norte mediante un pequeño corredor, entrando dentro del ámbito de la actuación este estrecho corredor y la zona de cultivos situada al noroeste y surcada por diversos barrancos que confluyen en el Vinalopó.   
Con respecto a la alternativa de ubicación de la actuación, se han descartado las zonas con mayor capacidad agrológica y de mayor calidad ambiental y el valle escogido tiene carácter agrícola, y, aunque se sitúa dentro de la unidad ambiental de la sierra del Tabayal, está en un extremo de la misma apenas separado de la zona agrícola por unos estrechos y bajos relieves montañosos.  
2. Suelo no urbanizable de especial protección: Fuera del ámbito urbanizable pero dentro de la Homologación, al sur y oeste de la misma se califican terrenos que actualmente son suelos no urbanizables de especial protección como red primaria zona verde. Estos terrenos forestales están constituidos por los relieves montañosos extensos y continuos situados en la margen izquierda del embalse de Elche y presentan en general pendientes acusadas, no considerándose adecuada su calificación de zona verde y debiendo permanecer con la actual calificación y usos permitidos.  
Además no reúnen las condiciones que se requieren para una zona verde de acuerdo con el Decreto 201/1998, de 15 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana. Artículo 35, apartados C y F: .. estando prohibidas las localizaciones de difícil acceso peatonal.... y .Su emplazamiento evitará zonas de topografía natural que encarezca en exceso la urbanización o implique desmontes de impacto paisajístico inadecuado..  
Como medida compensatoria se considera que este suelo debe cederse al municipio y solicitarse su catalogación como Monte de Utilidad Pública, dando continuidad al existente en el término municipal de Elche.  
3. Barrancos: En la porción occidental de la actuación existen barrancos que atraviesan materiales margosos y que, de acuerdo con la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental, en principio se mantendrán, realizándose exclusivamente operaciones de limpieza y de mejora de su capacidad hidráulica, respetándose la vegetación existente en los márgenes de los taludes y evitando el hormigonado de los mismos. Entienden como limpieza y mejora de la capacidad hidráulica la retirada de ramas, pies muertos y adoptar medidas para favorecer el drenaje en la zona de antiguas extracciones de tierras que se realizaron en la zona.  
En este sentido hay que tener en cuenta el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas, sus reglamentos y demás disposiciones que lo desarrollen. Para cualquier tipo de actuación que se quiera ejecutar en el dominio público hidráulico y/o dentro de su zona de policía aparte de respetar la servidumbre de paso mínima de 5 metros, tendrá como requisito previo e indispensable a la iniciación de las obras, la obtención de la autorización del Organismo de Cuenca de acuerdo con la legislación. Siendo la zona de policía de 100 metros a partir de ambas márgenes contados hacia el exterior.  
En consecuencia deberá determinarse por el organismo de cuenca si los cauces que atraviesan el sector son dominio público hidráulico y en este caso serán considerados como suelo no urbanizable de especial protección de acuerdo con la Ley del Suelo No Urbanizable de la Comunidad Valenciana.  
En cualquier caso e independientemente de esto se considera conveniente el mantenimiento de los cauces para actuar como red de drenaje y su recuperación ambiental e integración en la actuación.  
4. Posible afección a zona húmeda: En relación con la posible afección a la zona húmeda embalse de Elche, según el Estudio las actuaciones se sitúan a una distancia que en principio se considera, por las condiciones topográficas de la zona, suficiente para amortiguar el impacto sonoro y, con respecto a las aguas pluviales que pudieran llegar al embalse a través de los barrancos (presencia de aceites, neumáticos, etc.), se estima en el mismo que tendrán características similares a las que vierten las áreas urbanas residenciales de la cuenca del Vinalopó sin que se conozca la existencia de problemas de contaminación hasta la fecha según el Estudio.  
En este sentido se considera necesario adoptar alguna medida preventiva adicional a las establecidas en el Estudio para reducir el riesgo de afección a esta zona.  
5. Riesgos: La vulnerabilidad de los acuíferos se cataloga como de riesgo muy bajo, bajo y medio en todo el ámbito de actuación.  
El riesgo de erosión actual y potencial es variable según las zonas, presentando algunas un riesgo alto.   
En cuanto al riesgo de deslizamientos y desprendimientos es medio o medio-bajo.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se establecen medidas correctoras y preventivas para evitar y reducir la contaminación de aguas y suelos.  
Respecto a los riesgos geotécnicos, el estudio de impacto ambiental establece como medida correctora la necesidad de realizar estudios geotécnicos de detalle que establezcan el riesgo concreto existente y las medidas correctoras adecuadas.  
Existe Riesgo sísmico, según la norma de construcción sismorresistente NSCE-02, el término municipal de Monforte del Cid se encuentra en una zona con aceleración sísmica básica de 0,12g, por lo que sería necesario tomar una serie de medidas correctoras y previsoras en las actuaciones que se llevarán a cabo en la zona según esta norma.  
6. Recursos, agua: El abastecimiento de agua potable al sector se realizará con una conexión a la red municipal existente, para lo que se firma por parte de Puma Spain SL. un convenio con el Ayuntamiento de Monforte del Cid, para impulsar, sufragar y compartir la ejecución de las obras para resolver las necesidades de abastecimiento de agua potable de diversos Sectores del Término Municipal. El promotor presenta un informe de la empresa Aguas Municipalizadas de Alicante, E.M, garantizando la disponibilidad de caudales para el suministro de agua potable de las viviendas proyectadas.  
7. Aguas residuales: Se construirá una red separativa de aguas pluviales y residuales.  
Las aguas residuales generadas en el sector serán tratadas en la EDAR, de nueva construcción, de la Mancomunidad de Novelda-Monforte del Cid. Se aporta un informe de la Entidad de Saneamiento (EPSAR), justificando la capacidad de tratamiento de las aguas residuales generadas por el sector .Font del LLop.,  
8. Agua de riego de campo de golf y zonas ajardinadas: Un foco de consumo de agua lo constituye el riego del campo de golf y sus instalaciones asociadas. En el proyecto se comenta que el riego se realizará con agua residual depurada procedente de la depuradora de nueva construcción antes citada, realizando una estimación de consumo de 600.000 m³ anuales, sin explicar el método utilizado para su cálculo ni proponer el diseño de la red. El cálculo de las necesidades de riego netas, resulta necesario para poder establecer la existencia de caudales suficientes para el riego del campo de golf en relación con el volumen de agua disponible y las demandas para otros usos prioritarios.  
El riego de las zonas verdes se hará con agua procedente de la depuradora.  
9. Residuos: En el Estudio de Impacto Ambiental se comenta que los residuos sólidos inertes generados durante las labores de movimiento de tierras, urbanización y edificación, serán depositados en instalaciones autorizadas para su tratamiento.  
En cuanto a la generación de residuos sólidos urbanos, sin indicar la existencia de vertederos legalmente autorizados, serán puestos a disposición del Ayuntamiento cumpliendo las ordenanzas de recogida y subsidiariamente lo establecido en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana y el Plan Zonal de la zona que lo desarrolla.  
10. Campo de golf, evaluación de impacto ambiental: El Estudio de Impacto Ambiental se refiere a la Homologación y Plan Parcial y aunque hace referencia al campo de golf, se considera que para poder evaluarlo debe disponerse de proyecto técnico y un Estudio de Impacto Ambiental específico. La necesidad de someter el proyecto de campo de golf se establece en el propio documento de Homologación.  
11. El estudio propone medidas preventivas contra incendios forestales y plantaciones en la zona que califica como zona verde de la red primaria. Estas actuaciones deben ser aprobadas por los servicios técnicos de Alicante de esta Conselleria.  
12. En el apartado de medidas correctoras del Estudio de Impacto Ambiental se hace referencia a las medidas correctoras en el caso de que se implanten estaciones de servicio o cualquier instalación de residuos peligrosos. Teniendo en cuanta las características forestales del entorno, no se considera adecuada la implantación de este tipo de instalaciones.  
13. Integración en el entorno: Se considera necesario que las actuaciones se integren en el entorno adecuadamente, en este sentido el Estudio propone como medida correctora: .sólo se utilizarán en el campo de golf y ajardinamientos especies autóctonas u ornamentales introducidas desde antiguo en la Comunidad Valenciana y céspedes que no tengan carácter invasor.. Estas actuaciones deberán supervisarse y aprobarse por los servicios técnicos de Alicante de esta Conselleria para evitar el uso de especies exóticas, salvo excepciones justificadas, garantizando la integración en el entorno forestal.  
14. Estudio hidrológico: Como medida correctora se establece en el estudio la realización de un estudio hidrológico de detalle de la red de drenaje de la actuación que garantice el mantenimiento de los actuales cauces en su mitad occidental y que las redes de drenaje diseñadas son suficientes para la evacuación de la escorrentía de las laderas exteriores a la urbanización.  
15. Evaluación de impacto ambiental de obras e instalaciones complementarias: En la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental se propone realizar conducciones enterradas tanto para el transporte de aguas residuales como para el suministro de agua potable, sin realizar evaluación ambiental de los trazados propuestos. Se han estudiado alternativas de trazado de conexiones con los servicios existentes en la actualidad y la descripción más detallada de las conexiones de los servicios del sector se realizará en el proyecto de construcción.  
16. En la documentación presentada se proponen medidas correctoras y plan de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. En el artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental para la Declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por la que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación y Plan Parcial del sector UBZ-9 .Font del Llop. de Monforte del Cid (Alicante), promovido por el Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. No se acepta como zona verde red primaria (40,8 hectáreas) el suelo que tiene calificación de no urbanizable de especial protección, debiendo mantener su actual clasificación y calificación y los usos que establece la normativa vigente.  
Este suelo se deberá ceder al Ayuntamiento, solicitando su catalogación como Monte de Utilidad Pública.  
2. La zona verde situada en la porción noroeste se diseñará de manera que constituya una zona de amortiguación de impactos (sonoros, visuales, etc.) para la zona húmeda próxima, embalse de Elche, siendo sus características supervisadas y aprobadas por los servicios técnicos de Alicante de esta Conselleria (pantalla arbórea de pino carrasco, Pinus halepensis y arbustiva de lentisco, espino negro, etc.).  
3. Se determinará por el Organismo de Cuenca si los cauces que atraviesan el sector son dominio público hidráulico y en este caso serán considerados como suelo no urbanizable de especial protección de acuerdo con la Ley del Suelo No Urbanizable de la Comunidad Valenciana.  
En cualquier caso, e independientemente de esto, se considera necesario el mantenimiento de los cauces para actuar como red de drenaje y su recuperación ambiental e integración en la actuación. Las actuaciones sobre los mismos deberán contar con la autorización del Organismo de Cuenca y además deberán ser supervisadas y aprobadas por los servicios técnicos de esta Conselleria en Alicante.  
4. Considerar el campo de golf previsto en la urbanización únicamente como un uso contemplado en la normativa urbanística del sector, no existiendo compromiso alguno sobre la tramitación posterior de dicho proyecto en lo que se refiere tanto a su viabilidad como a su distribución y requiriendo, para su aprobación definitiva, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, así como el Reglamento que la desarrolla.  
Independientemente de la evaluación de impacto ambiental que deberá efectuarse en su momento del campo de golf, el riego del mismo, así como de las zonas verdes ajardinadas deberá efectuarse, tal y como se indica en el Estudio de Impacto Ambiental, con aguas residuales depuradas con el grado de depuración necesario, debiendo disponer de la autorización preceptiva del Organismo de Cuenca.  
5. El desarrollo urbanístico del sector quedará condicionado a la puesta en funcionamiento de la EDAR Novelda . Monforte del Cid, debiendo además llevarse acabo la red de saneamiento que impulse las aguas residuales del sector hasta la referida EDAR, así como las conducciones de agua residual depurada para el riego del campo de golf previsto y las zonas verdes ajardinadas. Se deberán obtener las autorizaciones correspondientes para la conexión con la red de saneamiento municipal y EDAR.   
En el caso de que no estuviera en funcionamiento dicha E.D.A.R, de acuerdo con el informe emitido por la Entidad de Saneamiento, se deberán tener previstas provisionalmente las instalaciones de depuración necesarias que garanticen el correcto tratamiento de las residuales generadas, así como las autorizaciones de vertido por el órgano competente en su caso.  
6. Se deberá realizar un estudio hidrológico de detalle de la red de drenaje de la actuación, tal y como indica el Estudio de Impacto Ambiental, y deberá diseñarse el sistema de drenaje de la escorrentía superficial que evite la inundación de la zona en caso de lluvias importantes.  
Las aguas pluviales recogidas en el sector que verterán a los barrancos de la zona, deberán obtener la autorización correspondiente del Organismo de Cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia. Se deberá realizar un mantenimiento periódico de dicha instalación. Con el fin de controlar la calidad del vertido, y teniendo en cuenta que éste puede afectar de manera indirecta a la Zona Húmeda Catalogada del Embalse de Elche, se deberá colocar en el punto de vertido una arqueta de registro normalizada que permita realizar mediciones periódicas sobre la calidad de las aguas vertidas.  
7. Los residuos sólidos inertes deberán trasladarse a vertederos autorizados para tal fin. Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos, se deberá cumplir lo establecido en el Plan Integral de Residuos y en el Plan Zonal correspondiente. El desarrollo urbanístico del sector se supeditará a obtener informe favorable de la Dirección General de Calidad Ambiental relativo a las instalaciones con capacidad suficiente que garantice la correcta gestión de los residuos generados.  
8. Con respecto a los riesgos de deslizamiento se llevarán a cabo los estudios geotécnicos de detalle que establece el Estudio de Impacto Ambiental realizándose las medidas que se establezcan en los mismos.  
Respecto al riesgo sísmico se deberá dar cumplimiento en la norma de construcción sismoresistente teniendo en cuenta las características de la zona.  
9. Las especies vegetales arbóreas y arbustivas naturales y de cultivo presentes en el sector urbanizable, así como las manchas de vegetación natural presentes en el mismo deberán, en lo posible, conservarse e integrarse en el sector.  
Igualmente se efectuarán plantaciones en las zonas verdes y campo de golf del sector, para su integración en el entorno forestal utilizando especies vegetales propias de la serie de vegetación natural de la zona así como de cultivos tradicionales en la misma, evitando el uso de especies exóticas, excepto las especies cespitosas en el campo de golf, que serán no invasoras. Respecto al uso de especies ornamentales de uso tradicional desde antiguo se usarán sólo en zonas ajardinadas de las zonas residenciales o terciarias comerciales excepcionalmente y de forma justificada.  
Se recomiendan las siguientes especies: pino carrasco (Pinus halepensis), lentisco (Pistacia lentiscus), espino negro (Rhamnus lycioides), trompetera (Ephedra fragilis), Salsola genistoides, esparto (Stipa tenacissima), albardín (Lygeum spartum), albaida (Anthyllis cytisoides y A. terniflora), romero (Rosmarinus officinalis), romero blanco (Helianthemum lavandulifolium), tomillo (Thymus vulgaris), taray (Tamarix canariensis), algarrobo (Ceratonia siliqua), olivo (Olea europaea) y granado (Punica granatum).  
El cumplimiento de este condicionante se efectuará bajo la supervisión y aprobación de los servicios técnicos de Alicante de esta Conselleria.  
10. Respecto a las medidas contraincendios se seguirán aquellas que determinen los servicios técnicos de Alicante de esta Conselleria, que deberán aprobar igualmente la reforestación, caso de plantearse, en el suelo no urbanizable de especial protección.  
11. No se permitirá la implantación de estaciones de servicio o instalaciones que almacenen sustancias o residuos peligrosos.  
12. Se obtendrá informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural de la Conselleria de cultura, Educación y Deportes sobre la posible afección a elementos del patrimonio cultural, y en cualquier caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio cultural Valenciano.  
13. Los materiales para rellenos o movimientos de tierras dentro del sector que procedan fuera de él, deberán provenir de canteras legalizadas.  
14. Respecto a la afección a la vía pecuaria .Vereda del Pilar Alto. se cumplirá lo dispuesto en la Ley3/1995, de 23 de marzo, de Vías pecuarias, respetando la continuidad, accesibilidad y usos previstos en la referida Ley. Se obtendrá la autorización de ocupación de la vía pecuaria en los tramos de intersección de los viales con la misma.  
15. El programa de vigilancia ambiental se ajustará teniendo en cuenta los condicionantes de la presente Declaración, y los informes resultantes de la aplicación del mismo serán remitidos a esta Conselleria detallando las medidas adoptadas, en su caso.  
Tercero. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por lo que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de diciembre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML