Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9531, del 10-02-2023 (2023/1055)

RESOLUCIÓ de 2 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació porcina de granja de mares amb gestació i maternitat, en la parcel·la 89 del polígon 5 del terme municipal de Cabanes (Castelló). Expedient: (1650589) 119/2020-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9531

Data del DOGV
:   10-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1055

CVE


Data del document
:   02-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació porcina de granja de mares amb gestació i maternitat, en la parcel·la 89 del polígon 5 del terme municipal de Cabanes (Castelló). Expedient: (1650589) 119/2020-AIA. [2023/1055]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1650589) 119/2020-AIA.  
Títol: Explotació porcina de granja de mares amb gestació i maternitat.  
Promotor: Joan Fabra Ferrando.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Referència òrgan substantiu: 135/20 IPPC.  
Localització: parcel·la 89 del polígon 5 de Cabanes (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és l'inici d'activitat de granja porcina de truges reproductores en la parcel·la 89 del polígon 5 de Cabanes. L'activitat haurà de comptar amb les instal·lacions necessàries per a albergar 2.880 mares reproductores i els seus garrins fins als 6 kg, que seran:  
- 1 nau de maternitat.  
- 2 naus per a gestació amb boxs.  
- 16 sitges d'emmagatzematge de pinso.  
- Sala d'animals vells d'escorxador.  
- Punt de control d'accés i vestuaris.  
- Bassa de purins i elements de bombament, zona d'emmagatzematge de purí sòlid.  
- Magatzem de productes sanitaris, càmera de fred, sala de generador elèctric.  
La parcel·la on se situarà l'explotació té uns 65.855 m², dels quals s'ocuparà un màxim d'un 30 % de la parcel·la. Les edificacions es construiran en la zona més plana de la parcel·la. En la resta de zones, o bé es mantindrà l'ús forestal o bé es recuperarà el cultiu agrícola.  
  
Les naus on se situen els animals estaran formades per elements prefabricats, comptaran amb un sistema d'il·luminació natural, ventilació mitjançant la instal·lació de trapes en façana amb sistema automàtic d'obertura i tancament i instal·lació de xemeneies prop dels careners. El sòl estarà format per reixeta de plàstic per a afavorir el pas de dejeccions al fossat de recollida de purins. Davall del sòl se situen els fossats de purins, que es construiran amb formigó armat, dotant-los d'estanquitat i impermeabilitat, i tindran una profunditat d'1 m. Aquests fossats seran estancs.  
La granja comptarà amb subministrament d'aigua procedent de pou situat en la mateixa parcel·la i disposarà de la corresponent concessió en la qual s'inclouen els usos ramaders. L'aigua del pou serà bombada fins a un depòsit de polièster des d'on es distribuirà a les naus mitjançant canonades de PE. S'espera un consum d'aigua de 21.263,79 m³/any (17.986,03 m³/any, consum dels animals; 1.240,42 m³/any, neteja de naus, i 1.526,34 m³/any, consum treballadors).  
  
Amb la finalitat d'evitar un excessiu consum d'aigua per part dels animals, s'instal·laran en les naus abeuradors de xupló amb cassoleta, i amb això s'espera un estalvi del 29 % respecte a altres sistemes.  
El consum estimat d'energia en l'explotació porcina serà d'1.787.040 kWh/any, que s'obtindrà de la instal·lació solar fotovoltaica que se situarà en les cobertes de les naus i de subministrament elèctric a través de la xarxa existent, i per a això caldrà realitzar una connexió de servei i estesa de xarxa d'1 km aproximat de longitud, que anirà per diverses parcel·les amb característiques forestals. Aquesta energia s'utilitzarà en la il·luminació, funcionament de la maquinària, ventilació, preses de corrent i calefacció de la nau de paridores.  
Pel que fa al consum de pinso, en l'exterior de les naus se situaran les sitges des d'on s'efectuarà el subministrament de pinso. A l'interior, les naus comptaran amb sistemes de gestió individual que permeten proporcionar a les mares el pinso segons les seues necessitats i eviten un excessiu consum de recursos. Es preveu un consum de 13.824 kg/dia.  
  
Com a resultat de l'activitat es produiran subproductes com ara purins, cadàvers d'animals, aigües residuals i residus perillosos i no perillosos. Els purins es gestionaran juntament amb les aigües de neteja de les naus i les aigües dels lavabos (14.999,42 m³/any). Aquests s'emmagatzemaran en una bassa prèviament al seu pas pel separador sòlid/ líquid. La part sòlida s'emmagatzemarà en la zona destinada a purins sòlids i la part líquida serà bombada a la bassa exterior d'emmagatzematge de 12.000 m³. Aquesta bassa es cobrirà mitjançant una làmina flexible per evitar la reducció d'emissions d'amoníac. Comptarà amb arqueta per a la detecció de fugues.  
Tant la fase sòlida com la líquida del purí s'utilitzarà com a adob en camp. Segons l'última versió del pla de gestió de purins (juny de 2022), els purins produïts anualment tindran un contingut en nitrogen de 43.200 kg. La base territorial de l'explotació estarà formada per 297,32 ha de cítrics, carxofes, ametlers, vinya, olivar, alvocat i garrofera als municipis de Cabanes, Benlloch, Càlig, Alcalà de Xivert, Torreblanca i Oropesa, superfície que permetria gestionar fins a 45.636,96 kg/any de nitrogen, per la qual cosa la base territorial es considera suficient.  
  
Els cadàvers dels animals se situaran en contenidor després de la gestió prèvia per un gestor autoritzat. Els residus no perillosos (envasos de cartó, plàstics, metàl·lics) es gestionaran a través del sistema de recollida municipal. Els residus perillosos (procedents de tractaments veterinaris, envasos contaminats, etc.) seran retirats per una empresa gestora.  
  
Les emissions a l'atmosfera es produiran en l'allotjament dels animals, emmagatzematge del purí i aportació en camp. S'esperen unes emissions de 15.258,53 kg d'amoníac, 4.320 kg de metà, olors i emissions de pols. El promotor presenta les corresponents fitxes a fi de complir les obligacions derivades de la realització d'una activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera.  
  
Tramitació administrativa  
- En data 19 de novembre de 2020, l'òrgan substantiu sol·licita informe de suficiència i adequació de documentació i dona trasllat a aquest òrgan de la documentació següent:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i resum no tècnic.  
- Plans.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Pla de gestió de purins. Fitxes SIGPAC.  
- Informe de compatibilitat urbanística.  
- Documentació complementària: contracte de col·laboració integradora. Memòria i quadre MTD. Fitxes CAPCA. Encàrrec del pla de prevenció d'incendis. Contractes de gestors de residus. Escrit i sol·licitud d'autorització a 864 UGM. Clos de bioseguretat. Aclariment de kg de cadàvers. Compromís d'implantar un SGA.  
- En data 8 de març de 2022, aquest òrgan ambiental emet un informe de suficiència i idoneïtat de la documentació en què indica la necessitat d'eliminar la pràctica d'evaporació de purins per no considerar-se conforme a la protecció del medi ambient, completar la valoració dels efectes ambientals del pla de gestió de purins, valorar el sistema de gestió de cadàvers proposat i els possibles impactes sobre l'avifauna que nidifica en matolls amb possible presència en la zona d'execució del projecte.  
Pel que fa als aspectes del procediment, se sol·licita el resultat de la informació pública i consultes.  
En dates 14 de juliol i 9 d'agost de 2022, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte.  
- Estudi d'impacte ambiental/informe de prospecció d'avifauna.  
- Pla de gestió de purins.  
- Resultat de la informació pública, informes sectorials.  
- Concessió d'aigües.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 16 de desembre de 2021. S'ha remés una còpia dels informes obtinguts durant la tramitació de l'expedient, així com durant la fase d'exposició pública. Són els següents:  
  
- Informe de 28 de desembre de 2020, de l'Oficina de Planificació Hidrològica.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de 20 de maig de 2021.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de 16 de juny de 2021, en el qual manifesta la seua conformitat sobre el pla de prevenció d'incendis forestals.  
- Informe en matèria del sòl no urbanitzable de la Direcció Territorial de Castelló de 6 de setembre de 2021, en el qual s'estableix la limitació de l'activitat a 720 UGM.  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de 18 de maig de 2022, en el qual s'indica que la meitat de les instal·lacions projectades se situen en terreny forestal comú i que es considera l'activitat compatible amb el medi forestal, si bé s'haurà de presentar amb 30 dies d'antelació una declaració responsable per a la realització d'obres en terreny forestal o pels seus voltants.  
- Informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 de 26 de juliol de 2022, en el qual s'indica que la realització del projecte no causarà afeccions negatives a hàbitats ni espècies protegides.  
L'expedient conté:  
Resolució de l'expedient de concessió d'aigües subterrànies en la partida Les Verdoyes amb destinació a ramaderia, proveïment i regadiu, amb un volum de 24.598 m³/any, d'ús ramader (3.456 animals); 511 m³/any, per a ús del personal de la granja, i 16.386 m³/any, per a reg de cítrics.  
  
Consideracions ambientals  
La parcel·la triada per a la realització del projecte s'ha triat després de l'anàlisi de tres alternatives en tres parcel·les diferents del municipi de Cabanes. Els elevats pendents, l'afecció de sòl forestal i les dificultats en l'accés a l'aigua han motivat l'elecció de l'alternativa triada.  
  
La parcel·la triada permet la realització de les construccions en zona sense elevats pendents, sense afectar vies pecuàries o altres figures de protecció ambiental. No està afectada per risc d'inundació i es troba en una zona aïllada, a suficient distància de nuclis habitats (uns 4 km) per a evitar molèsties per olors i sorolls a la població.  
Els terrenys afectats són terrenys de naturalesa seminatural i forestal, segons la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana. Els terrenys forestals situats al NO i SE, es conservaran. Els terrenys forestals situats al SE (aproximadament), es cultivaran. Com que el terreny a cultivar és forestal i amb pendents majors al 15 %, pot ser procedent sotmetre el projecte de transformació a cultiu al procediment d'estimació d'impacte ambiental. Aquest pronunciament no valora aquesta transformació.  
La parcel·la afectada està, aproximadament, a 1,5 km del Parc Natural/Zona Humida del Prat de Cabanes-Torreblanca i a una distància similar dels espais de la Xarxa Natura 2000 LIC/ZEPA Prat de Cabanes-Torreblanca. Segons l'informe emés per l'òrgan competent, no s'esperen efectes rellevants sobre espais de la Xarxa Natura 2000.  
No obstant això, per evitar possibles efectes sobre els espais descrits, el promotor del projecte ha eliminat del pla de gestió de purins les parcel·les situades en l'àmbit del pla d'ordenació dels recursos naturals del parc natural esmentat. Si bé hi ha altres parcel·les en zones pròximes a espais naturals protegits, on hauran d'aplicar-se mesures generals de prevenció. Aquest òrgan ambiental considera que l'aplicació de purins a l'entorn de zones humides pot generar efectes ambientals majors que en altres casos, per la qual cosa la mesura preventiva es considera adequada.  
En relació amb el paisatge, pot considerar-se l'AP7 el punt d'observació dinàmic més important. No obstant això, hi ha una barrera muntanyenca entre l'AP7 i el paratge Les Verdoyes, on se situarà la granja, que no permet visualitzar-la. En matèria de paisatge, es considera adequat el manteniment de les zones forestals de major valor que contribueixen, al seu torn, al manteniment de la biodiversitat. S'haurà de procurar adaptar els colors de naus als colors de la zona. Els depòsits de pinso seran, en la mesura que siga possible, de colors mat.  
La vegetació existent en la parcel·la és matoll degradat amb vestigis de pi blanc, coscolla i margalló, així com de cultius abandonats. No s'espera l'afecció a espècies prioritàries.  
Respecte als riscos, a causa de la presència de zones forestals en l'entorn, el promotor ha presentat un pla de prevenció d'incendis forestals que ha obtingut l'informe favorable en data 16 de juny de 2021 de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló. Entre les mesures preventives s'inclou el manteniment d'una franja de protecció de 9 m al llarg del vial d'accés, la trituració de restes vegetals i l'establiment d'una àrea tallafocs de 30 m.  
  
A més del compliment del que es disposa en el pla de prevenció, en el transcurs de les obres haurà de complir-se l'indicat en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o pels seus voltants, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
La ubicació de la granja no presenta risc d'inundació, es troba englobada en la zona VI de perillositat sísmica (terratrémol lleument nociu), per la qual cosa el promotor indica que s'aplicarà el codi tècnic de l'edificació. No obstant això, haurà d'aplicar-se la normativa de construcció sismoresistent i, a causa del risc derivat d'un possible abocament procedent de la bassa de purins, es tindrà en consideració, així mateix, en el projecte constructiu el risc existent, encara que siga baix.  
  
Pels voltants de la parcel·la no s'han trobat elements coneguts del patrimoni cultural. Realitzada prospecció arqueològica, s'han trobat vestigis de bancals de pedra seca i restes d'una antiga sénia de la qual no es conserven els elements de funcionament. Adverteix l'estudi del risc de col·lapse dels terrenys en la zona. Es consideren els murs de maçoneria d'escàs interés però es proposa, en la mesura que siga possible, la seua conservació in situ o la seua retirada i conservació recreant-los en un altre lloc, mesures d'aplicació obligatòria en haver-se pronunciat l'òrgan competent en cultura i patrimoni de manera favorable sobre aquest tema. En qualsevol cas, si durant els treballs de construcció es produïra alguna troballa d'interés, s'haurà de comunicar immediatament a l'òrgan competent en cultura i patrimoni i s'hauran de suspendre temporalment els treballs fins que els tècnics d'inspecció dels serveis territorials assenyalen les mesures de protecció necessàries, i es procedirà, així, d'acord amb la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
En relació amb l'avifauna, aquest òrgan ambiental va manifestar la possibilitat que en l'àmbit es pogueren localitzar les espècies Cyrcus pygargus i Circaetus gallicus. L'estudi d'avifauna realitzat no va localitzar aquestes espècies en les zones d'hàbitat favorable per a ambdues espècies (zones de matoll i zones de pineda incloses les zones de campeig) però van ser vistos exemplars d'arpella (Circus aeruginosus), xoriguer comú (Falque tinnunculus) i àguila calçada (Aquila pennata). Cap d'ells mostrava indicis de comportament reproductor, per la qual cosa es conclou la possibilitat de tractar-se d'exemplars campejant dins dels seus territoris de caça, o individus migrants sedimentats en la zona. Es preveu per això com a pràcticament nul·la l'afecció per molèsties sobre aquestes aus, sent la pèrdua de l'hàbitat molt poc significativa en existir gran extensió d'hàbitat òptim. No obstant això, l'estudi recomana l'adopció d'un calendari d'obres per a evitar molèsties a les aus durant l'època de cria (mesos d'abril a juliol, inclusivament) restricció dels moviments de personal i maquinària a la parcel·la afectada, sense ocupar zones alienes.  
Analitzat i valorat l'àmbit del projecte, es procedeix a valorar els efectes ambientals de les fases de construcció, funcionament i abandó.  
  
En la fase de construcció, les accions que generaran impactes de signe negatiu sobre els elements ambientals seran a causa del condicionament del terreny, desbrossament, emmagatzematges temporals de material d'obra i parcs de maquinària, construcció de naus i bassa de purins, accions que generaran residus, produiran alteració de la qualitat de l'aire, modificació de la geomorfologia, increment de l'erosió, alteració de l'estructura edàfica, contaminació de sòls per abocaments accidentals, risc de generació d'incendis, pèrdua de vegetació i de biòtops.  
  
Aquests impactes es consideren no significatius a causa de la tipologia de l'obra a executar i a les característiques de la parcel·la afectada, on no es localitzen elements d'interés. Com a impacte favorable, es considera la generació d'ocupació.  
Les mesures preventives i correctores que es proposen seran el manteniment adequat de la maquinària, aplicació de riscos en la zona d'obres, limitació de velocitat de vehicles a 30 km/h, limitació dels moviments de terra, abalisament de la zona d'obres, correcta gestió de la terra vegetal, minimització de l'afecció a la vegetació d'interés, establiment de mesures de prevenció d'incendis, adequada gestió de residus gestionant els perillosos d'acord amb les seues característiques, gestió de les restes de formigoneres.  
La fase de funcionament és la que generarà efectes més rellevants a causa de l'emissió d'olors, sorolls, gasos contaminants i risc d'afecció als aqüífers, entre altres. A causa de la distància amb nuclis habitats (uns 4 km) no s'espera afecció a la població per olors i sorolls.  
  
Les dejeccions dels animals seran font d'emissió d'amoníac i metà a l'atmosfera. A fi de disminuir-ne les emissions, s'intervindrà sobre l'alimentació dels animals, sobre la ventilació de les naus i en la retirada periòdica de purins dels fossats. L'impacte es valora com a significatiu.  
  
No obstant les mesures preventives dissenyades, el promotor haurà de complir les obligacions derivades d'incloure's l'activitat a realitzar en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
  
L'aplicació de purins en camp pot ser origen de contaminació d'aigües subterrànies. Per a previndre efectes ambientals significatius, es complirà el pla de gestió de purins de manera que el purí s'aplicarà en camp segons necessitats, calendari i condicions establides en l'Ordre 10/2018, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, amb quantitats màximes de nitrogen a aplicar de 210 kg/ha/any.  
  
S'assenyala que l'apartat C del Codi valencià de bones pràctiques agràries, aprovat en l'esmentada ordre, indica que quan s'aplique fem (sense transformar o transformat-compost de fem) es recomana no aportar al sòl per hectàrea i any una quantitat de producte que continga més de 170 quilograms de nitrogen, i es podrà complementar l'adobament amb un altre nitrogen mineral o orgànic per damunt d'aquesta quantitat fins a completar les necessitats del cultiu. Per la qual cosa, si el cultiu requereix majors necessitats en nitrogen, hauran d'aportar-se en forma mineral i, per això, haurà de modificar-se el pla de gestió a fi que cap cultiu que requerisca necessitats majors de 170 kg/N/ha reba una dosi major procedent del purí.  
Perquè el pla de gestió siga efectiu, les parcel·les aportades han de ser capaces d'utilitzar el nitrogen aportat. Les parcel·les no cultivades no requereixen aportacions de nitrogen, per la qual cosa hauran de retirar-se aquestes del pla de gestió (diverses parcel·les del polígon 1 de Cabanes).  
Una mesura adequada per a previndre la contaminació d'aigües subterrànies és, a més del compliment del pla de gestió de purins, intervindre a evitar filtracions de purins al terreny, s'utilitzaran tècniques constructives adequades i es controlaran les possibles fugides en la fase de funcionament. D'altra banda, la reducció del temps de permanència dels purins en els fossats evitarà que s'inicien processos de descomposició de la matèria orgànica en condicions anaeròbiques que generen metà, amoníac i olors.  
Pel que fa al consum de recursos, la utilització de fonts d'energia renovables es considera que generarà un impacte positiu significatiu. També s'utilitzarà energia procedent de fonts tradicionals (subministrament elèctric). Atés que la línia elèctrica prevista travessa en part terreny forestal, i està en zona de protecció d'avifauna per línies elèctriques, el projecte constructiu haurà d'incorporar les mesures establides en el Reial decret 1432/2008, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió i les derivades de la legislació en matèria forestal per a la prevenció d'incendis en línies elèctriques.  
  
En relació amb la possible afecció als aqüífers per les extraccions previstes, mitjançant un informe de 28 de desembre de 2020, l'Oficina de Planificació Hidrològica va determinar que la concessió sol·licitada se situava en la massa d'aigua subterrània 080.109-Maestrat oriental amb un estat quantitatiu bo i la concessió era compatible amb el Pla hidrològic de la demarcació del Xúquer.  
No obstant això, l'aigua és un recurs escàs, per la qual cosa se n'ha de controlar l'ús i procurar la utilització d'aigua de pluja per als usos que siga possible.  
Respecte al consum d'aigua, la concessió es va atorgar per a 3.456 animals, superior a l'activitat actualment prevista. Amb la finalitat de vetlar per la sostenibilitat del recurs, el promotor s'haurà d'ajustar a les previsions realitzades en el projecte.  
Després de l'aplicació de mesures preventives i correctores, la matriu d'impactes valora la major part d'efectes negatius inicialment previstos com a inexistents, a excepció dels riscos, amb una disminució d'aquests.  
En la fase de desmantellament del projecte es produiran impactes similars als de la fase d'obres, si bé el promotor no ha considerat la disminució de les emissions de gasos a l'atmosfera, del risc de contaminació d'aigües subterrànies i del consum de recursos produint efectes favorables. Com a efecte desfavorable pot citar-se la incidència en els factors socioeconòmics (ocupació). No obstant això, perquè aquesta fase no genere efectes ambientals significatius, hauran de desmantellar-se les instal·lacions o ser reutilitzades en un altre lloc o per a uns altres fins. La zona afectada haurà de restaurar-se per al seu ús agrícola o forestal. Les estructures contaminades per purins o d'altres hauran d'higienitzar-se, i els residus que puguen generar-se, gestionar-se segons la seua naturalesa.  
La posada en marxa del Programa de vigilància ambiental (PVA) es realitzarà en dues fases: fase de construcció i fase de funcionament. Durant la fase d'obra estarà present un coordinador ambiental que efectuarà el control del compliment de les mesures preventives i correctores previstes.  
El PVA en la fase de funcionament, es comprovarà durant tres anys les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi i en la declaració d'impacte ambiental. Les labors de seguiment ambiental consistiran en registre de productes utilitzats i residus generats, la separació dels residus, control de la seua retirada, control del consum d'aigua i de les instal·lacions, control periòdic de l'arqueta de detecció de fugues de purins, entre altres.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I, grup 1.4t.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de granja porcina de mares reproductores, promogut per Joan Fabra Ferrando, en la parcel·la 89 del polígon 5 de Cabanes (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i tota altra documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
1. En el transcurs de les obres haurà de complir-se el que s'indica en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o pels seus voltants, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
2. S'haurà de procurar adaptar els colors de naus als colors de la zona. Els depòsits de pinso seran, en la mesura que siga possible, de colors mat.  
3. En el projecte constructiu de la bassa de purins es tindrà en compte el risc sísmic existent, encara que siga poc rellevant, i s'incorporaran mesures preventives per evitar trencaments o vessaments que donen lloc a contaminació.  
4. La línia elèctrica prevista, en cas de construir-se aèria, incorporarà les mesures establides en el Reial decret 1432/2008, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió i les derivades de la legislació en matèria forestal per a la prevenció d'incendis en línies elèctriques.  
5. Amb independència dels cabals que consten en la concessió d'aigua atorgada, el consum d'aigua per part dels animals s'ajustarà als consums previstos en el projecte tècnic. Es procurarà l'ús d'aigua de pluja com a font complementària.  
6. a) No es podran utilitzar els purins en la seua fase sòlida o líquida, en parcel·les no cultivades, les quals s'hauran d'eliminar del pla fins que es cultiven.  
b) El nitrogen aportat pel purí serà conforme a les necessitats de cultiu establides en l'Ordre 10/2018. En el cas que els cultius tinguen unes necessitats majors a 170 kg/N/ha, només es podrà aportar procedent del purí aquesta quantitat.  
c) En la rodalia a zones naturals s'extremaran les precaucions en el transport i aplicació del purí, amb especial rellevància en les zones pròximes a espais naturals protegits.   
d) Abans de l'aprovació substantiva del projecte es remodelarà el pla de gestió segons l'indicat. Aquesta remodelació no serà objecte de nova valoració ambiental.  
7. La posada en cultiu no és objecte de l'actual valoració ambiental. Prèviament a la seua materialització es farà, si escau, la valoració ambiental que corresponga.  
8. En la fase de cessament de l'activitat, hauran de desmantellar-se les instal·lacions o ser reutilitzades en un altre lloc o per uns altres fins. La zona afectada haurà de restaurar-se per al seu ús agrícola o forestal. Les estructures contaminades per purins o altres hauran d'higienitzar-se, i els residus que puguen generar-se, gestionar-se segons la seua naturalesa.  
9. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 2 de novembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9531, del 10-02-2023 (2023/1055)

RESOLUCIÓN de 2 de noviembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación porcina de granja de madres con gestación y maternidad, del término municipal de parcela 89 del polígono 5 de Cabanes (Castellón). Expediente: (1650589) 119/2020-AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9531

Fecha DOGV
:   10-02-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/1055

CVE


Fecha del documento
:   02-11-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de noviembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación porcina de granja de madres con gestación y maternidad, del término municipal de parcela 89 del polígono 5 de Cabanes (Castellón). Expediente: (1650589) 119/2020-AIA. [2023/1055]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1650589) 119/2020-AIA.  
Título: Explotación porcina de granja de madres con gestación y maternidad.  
Promotor: Joan Fabra Ferrando.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Ref. Órgano sustantivo: 135/20 IPPC.  
Localización: parcela 89 del polígono 5 de Cabanes (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es el inicio de actividad de granja porcina de cerdas reproductoras en la parcela 89 del polígono 5 de Cabanes. La actividad contará con las instalaciones necesarias para albergar 2.880 madres reproductoras y sus lechones hasta los 6 kg, que serán:  
- 1 Nave de maternidad.  
- 2 Naves para gestación con boxes.  
- 16 silos de almacenamiento de pienso.  
- Sala de desvieje.  
- Punto de control de acceso y vestuarios.  
- Balsa de purines y elementos de bombeo, zona de almacenamiento de purín sólido.  
- Almacén de productos sanitarios, cámara de frío, sala de generador eléctrico.  
La parcela donde se ubicará la explotación tiene unos 65.855 m² de los cuales se ocupará un máximo de un 30 % de la parcela. Las edificaciones se construirán en la zona más llana de la parcela. En el resto de zonas, o bien se mantendrá el uso forestal o bien se recuperará el cultivo agrícola.  
Las naves donde se ubican los animales estarán formadas por elementos prefabricados, contarán con un sistema de iluminación natural, ventilación mediante la instalación de trampillas en fachada con sistema automático de apertura y cierre e instalación de chimeneas cerca de las cumbreras. El suelo estará formado por rejilla de plástico para favorecer el paso de deyecciones al foso de recogida de purines. Bajo el suelo se ubican los fosos de purines que se construirán con hormigón armado dotándolos de estanqueidad e impermeabilidad y tendrán una profundidad de 1 m. Estos fosos serán estancos.  
La granja contará con suministro de agua procedente de pozo ubicado en la propia parcela disponiéndose de la correspondiente concesión en la que se incluyen los usos ganaderos. El agua del pozo será bombeada hasta un depósito de poliéster desde donde se distribuirá a las naves mediane tuberías de PE. Se espera un consumo de agua de 21.263,79 m³/año (17.986,03 m³/año consumo de los animales, 1.240,42 m³/año limpieza de naves, 1.526,34 m³/año consumo trabajadores).  
Con el fin de evitar un excesivo consumo de agua por parte de los animales se instalarán en las naves bebederos de chupete con cazoleta esperándose un ahorro del 29 % con respecto a otros sistemas.  
El consumo estimado de energía en la explotación porcina será de 1.787.040 kWh/año que se obtendrá de la instalación solar fotovoltaica que se ubicará en las cubiertas de las naves y de suministro eléctrico a través de la red existente para lo cual será necesario realizar una acometida y tendido de red de 1 km aproximado de longitud que discurrirá por diversas parcelas con características forestales. Esta energía se empleará en la iluminación, funcionamiento de la maquinaria, ventilación, tomas de corriente y calefacción de la nave de parideras.  
Referente al consumo de pienso, en el exterior de las naves se situarán los silos desde donde se efectuará el suministro de pienso. En el interior, las naves contarán con sistemas de gestión individual que permiten proporcionar a las madres el pienso según sus necesidades evitando un excesivo consumo de recursos. Se prevé un consumo de 13.824 kg/día.  
Como resultado de la actividad se producirán subproductos como purines, cadáveres de animales, aguas residuales y residuos peligrosos y no peligrosos. Los purines se gestionarán junto con las aguas de limpieza de las naves y las aguas de los aseos (14.999,42 m³/año). Estos se almacenarán en una balsa previamente a su paso por el separador sólido/ líquido. La parte sólida se almacenará en la zona destinadas a purines sólidos y la parte líquida será bombeada a la balsa exterior de almacenamiento de 12.000m³. Esta balsa se cubrirá mediante lámina flexible para evitar la reducción de emisiones de amoníaco. Contará con arqueta para la detección de fugas.  
Tanto la fase sólida como la líquida del purín se utilizará como abono en campo. Según la última versión del plan de gestión de purines (junio de 2022), los purines producidos anualmente tendrán un contenido en nitrógeno de 43.200 kg. La base territorial de la explotación estará formada por 297,32 ha de cítricos, alcachofas, almendros, viñedo, olivar, aguacate, algarrobo en los municipios de Cabanes, Benlloch Càlig, Alcalà de Xivert, Torreblanca, Oropesa, superficie que permitiría gestionar hasta 45.636,96 kg/año de nitrógeno por lo que la base territorial se considera suficiente.  
Los cadáveres de los animales se ubicarán en contenedor previa gestión por gestor autorizado. Los residuos no peligrosos (envases de cartón, plásticos, metálicos) se gestionarán a través del sistema de recogida municipal. Los residuos peligrosos (procedentes de tratamientos veterinarios, envases contaminados, etc) serán retirados por empresa gestora.  
Las emisiones a la atmósfera se producirán en el alojamiento de los animales, almacenamiento del purín y aportación en campo. Se esperan unas emisiones de 15.258,53 kg de amoníaco, 4.320 kg de metano, olores y emisiones de polvo. El promotor presenta las correspondientes fichas al objeto de cumplir con las obligaciones derivadas de la realización de una actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera.  
  
Tramitación administrativa  
- En fecha de 19 de noviembre de 2020 el órgano sustantivo solicita informe de suficiencia y adecuación de documentación dando traslado a este órgano de la siguiente documentación:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y resumen no técnico.  
- Planos.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Plan de gestión de purines. Fichas SIGPAC.  
- Infirme de Compatibilidad urbanística.  
- Documentación complementaria: Contrato colaboración integradora. Memoria y cuadro MTD. Fichas CAPCA. Encargo Plan prevención incendios. Contratos de gestores de residuos. Escrito y solicitud de autorización a 864 UGM. Vallado de bioseguridad. Aclaración de kg de cadáveres. Compromiso de implantar un SGA.  
- En fecha de 8 de marzo de 2022 este órgano ambiental emite informe de suficiencia e idoneidad de la documentación indicando la necesidad de eliminar la práctica de evaporación de purines por no considerarse acorde con la protección del medio ambiente, completar la valoración de los efectos ambientales del plan de gestión de purines, valorar el sistema de gestión de cadáveres propuesto y los posibles impactos sobre la avifauna nidificante en matorrales con posible presencia en la zona de ejecución del proyecto.  
Respecto a los aspectos del procedimiento, se solicita el resultado de la información pública y consultas.  
En fechas de 14 de julio y 9 de agosto de 2022, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
- Proyecto.  
- Estudio de impacto ambiental/informe de prospección de avifauna.  
- Plan de gestión de purines.  
- Resultado de la información pública, informes sectoriales.  
- Concesión de aguas.  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 16 de diciembre de 2021. Se ha remitido copia de los informes recabados durante la tramitación del expediente así como durante la fase de exposición pública. Son los siguientes:  
- Informe de 28 de diciembre de 2020, de la oficina de planificación hidrológica.  
- Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de 20 de mayo de 2021.  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón de 16 de junio de 2021 manifestando su conformidad sobre el plan de prevención de incendios forestales.  
- Informe en materia del suelo no urbanizable de la Dirección Territorial de Castellón de 6 de septiembre de 2021 en el que se establece la limitación de la actividad a 720 UGM.  
- Informe de la sección forestal del servicio territorial de medio ambiente de Castellón de 18 de mayo de 2022 indicando que la mitad de las instalaciones proyectadas se ubican en terreno forestal común considerándose la actividad compatible con el medio forestal, si bien deberá presentar con 30 días de antelación declaración responsable para la realización de obras en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
- Informe del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000 de 26 de julio de 2022 indicando que la realización del proyecto no causará afecciones negativas a hábitats ni especies protegidas.  
El expediente contiene:  
Resolución del expediente de concesión de aguas subterráneas en la partida «Les Verdoyes» con destino a ganadería, abastecimiento y regadío con un volumen de 24.598 m³/año de uso ganadero (3.456 animales), 511 m³/año para uso del personal de la granja y 16.386 m³/año para riego de cítricos.  
  
Consideraciones ambientales  
La parcela elegida para la realización del proyecto se ha escogido tras el análisis de 3 alternativas en 3 parcelas distintas del municipio de Cabanes. Las elevadas pendientes, afección suelo forestal y las dificultades en el acceso al agua han motivado la elección de la alternativa elegida.  
La parcela elegida permite la realización de las construcciones en zona sin elevadas pendientes, sin afectar a vías pecuarias u otras figuras de protección ambiental. No está afectada por riesgo de inundación y se encuentra en una zona aislada, a suficiente distancia de núcleos habitados (unos 4 km) para evitar molestias por olores y ruidos a la población.  
Los terrenos afectados son terrenos de naturaleza seminatural y forestal según la cartografía del Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana. Los terrenos forestales situados al NW y SE, se conservarán. Los terrenos forestales situados al SE (aproximadamente), se cultivarán. Siendo el terreno a cultivar forestal y con pendientes mayores al 15 %, puede proceder someter el proyecto de transformación a cultivo al procedimiento de estimación de impacto ambiental. Este pronunciamiento no valora esta transformación.  
La parcela afectada está a aproximadamente a 1,5 km del Parque Natural/Zona Húmeda del Prat de Cabanes-Torreblanca y a distancia similar de los espacios de la red natura 2000 LIC/ZEPA Prat de Cabanes -Torreblanca. Según informe emitido por el órgano competente, no se esperan efectos relevantes sobre espacios de la red natura 2000.  
No obstante, para evitar posibles efectos sobre los espacios descritos, el promotor del proyecto ha eliminado del plan de gestión de purines las parcelas ubicadas en el ámbito del Plan de ordenación de los recursos naturales del Parque Natural citado. Si bien existen otras parcelas en zonas próximas a espacios naturales protegidos, donde deberán aplicarse medidas generales de prevención. Este órgano ambiental considera que la aplicación de purines en el entorno de zonas húmedas puede generar efectos ambientales mayores que en otros casos por lo que la medida preventiva se considera adecuada.  
En relación con el paisaje, puede considerarse el punto de observación dinámico más importante la AP7. No obstante, existe una barrera montañosa entre la AP7 y el paraje de «Les Verdoies», donde se ubicará la granja, que no permite visualizarla. En materia de paisaje, se considera adecuado el mantenimiento de las zonas forestales de mayor valor que contribuyen a su vez, al mantenimiento de la biodiversidad. Se deberá procurar adaptar los colores de naves a los colores de la zona. Los depósitos de pienso serán en la medida de lo posible de colores mate.  
La vegetación existente en la parcela es matorral degradado con vestigios de pino carrasco, coscoja y palmito así como de cultivos abandonados. No se espera la afección a especies prioritarias.  
Respecto a los riesgos, debido a la presencia de zonas forestales en el entorno, el promotor ha presentado un Plan de prevención de incendios forestales que ha sido informado favorablemente en fecha de 16 de junio de 2021 por la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón. Entre las medidas preventivas se incluye el mantenimiento de una franja de protección de 9 m a lo largo del vial de acceso, la trituración de restos vegetales, y el establecimiento de un área cortafuegos de 30 m.  
Además del cumplimiento de lo dispuesto en el Plan de prevención, en el transcurso de las obras deberá cumplirse lo indicado en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat.  
La ubicación de la granja no presenta riesgo de inundación, se encuentra englobada en la zona VI de peligrosidad sísmica (terremoto levemente dañino) por lo que el promotor indica que se aplicará el código técnico de la edificación. No obstante, deberá aplicarse la normativa de construcción sismorresistente y, debido al riesgo derivado de un posible vertido procedente de la balsa de purines, se tendrá en consideración asimismo en el proyecto constructivo el riesgo existente, aunque sea bajo.  
En las inmediaciones de la parcela no se han encontrado elementos conocidos del patrimonio cultural. Realizada prospección arqueológica, se han encontrado vestigios de bancales de piedra seca y restos de una antigua noria de la que no se conservan los elementos de funcionamiento. Advierte el estudio del riesgo de colapso de los terrenos en la zona. Se consideran los muros de mampostería de escaso interés pero se propone, en la medida de lo posible, su conservación «in situ» o su retirada y conservación recreando en otro lugar estos, medidas de aplicación obligatoria al haberse pronunciado el órgano competente en cultura y patrimonio de forma favorable al respecto. En cualquier caso, si durante los trabajos de construcción se produjese algún hallazgo de interés, deberá se comunicado de inmediato al órgano competente en cultura y patrimonio suspendiendo temporalmente los trabajos hasta que los técnicos de inspección de los servicios territoriales señalen las medidas de protección necesarias procediéndose así de acuerdo con la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano.  
En relación con la avifauna, este órgano ambiental manifestó la posibilidad de que en el ámbito se pudieran localizar las especies Cyrcus pygargus y Circaetus gallicus. El estudio de avifauna realizado no localizó estas especies en las zonas de hábitat favorable para ambas especies (zonas de matorral y zonas de pinar incluidas las zonas de campeo) pero fueron avistados ejemplares de aguilucho lagunero (Circus aeruginosus), cernícalo común (Falco tinnunculus) y águila calzada (Aquila pennata). Ninguno de ellos mostraba indicios de comportamiento reproductor por lo que se concluye la posibilidad de tratarse de ejemplares campeando dentro de sus territorios de caza, o individuos migrantes sedimentados en la zona. Se prevé por ello como prácticamente nula la afección por molestias sobre estas aves siendo la pérdida del hábitat muy poco significativa al existir gran extensión de hábitat óptimo. No obstante, el estudio recomienda la adopción de un calendario de obras para evitar molestias a las aves durante la época de cría (meses de abril a julio inclusive) restricción de los movimientos de personal y maquinaria a la parcela afectada, sin ocupar zonas ajenas.  
Analizado y valorado el ámbito del proyecto, se procede a valorar los efectos ambientales de las fases de construcción, funcionamiento y abandono.  
En la fase de construcción las acciones que generarán impactos de signo negativo sobre los elementos ambientales serán a causa del acondicionamiento del terreno, desbroce, almacenamientos temporales de material de obra y parques de maquinaria, construcción de naves y balsa de purines, acciones que generarán residuos producirán alteración de la calidad del aire, modificación de la geomorfología, incremento de la erosión, alteración de la estructura edáfica, contaminación de suelos por vertidos accidentales, riesgo de generación de incendios, pérdida de vegetación y de biotopos.  
Estos impactos se consideran no significativos debido a la tipología de la obra a ejecutar y a las características de la parcela afectada donde no se localizan elementos de interés. Como impacto favorable se considera la generación de empleo.  
Las medidas preventivas y correctoras que se proponen serán el mantenimiento adecuado de la maquinaria, aplicación de riesgos en la zona de obras, limitación de velocidad de vehículos a 30 km/h, limitación de los movimientos de tierra, balizado zona de obras, correcta gestión de la tierra vegetal, minimizar la afección a la vegetación de interés, establecimiento de medidas de prevención de incendios, adecuada gestión de residuos gestionando los peligrosos de acuerdo con sus características, gestión de los restos de hormigoneras.  
La fase de funcionamiento es la que generará efectos más relevantes debido a la emisión de olores, ruidos, gases contaminantes y riesgo de afección a los acuíferos, entre otros. Debido a la distancia con núcleos habitados (unos 4 km) no se espera afección a la población por olores y ruidos.  
Las deyecciones de los animales serán fuente de emisión de amoníaco y metano a la atmósfera. Al objeto de disminuir las emisiones, se intervendrá sobre la alimentación de los animales, sobre la ventilación de las naves y en la retirada periódica de purines de los fosos. El impacto se valora como significativo.  
No obstante las medidas preventivas diseñadas, el promotor deberá cumplir con las obligaciones derivadas de incluirse la actividad a realizar en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
La aplicación de purines en campo puede ser origen de contaminación de aguas subterráneas. Para prevenir efectos ambientales significativos, se cumplirá con el plan de gestión de purines de manera que el purín se aplicará en campo según necesidades, calendario y condiciones establecidas en la Orden 10/2018 de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural sobre utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana con cantidades máximas de nitrógeno a aplicar de 210 kg/ha/año.  
Se señala que el apartado C del código valenciano de buenas prácticas agrarias aprobado en la citada orden indica que cuando se aplique estiércol (sin transformar o transformado-compost de estiércol) se recomienda no aportar al suelo por hectárea y año una cantidad de producto que contenga más de 170 kilogramos de nitrógeno, pudiéndose complementar el abonado con otro nitrógeno mineral u orgánico por encima de esta cantidad hasta completar las necesidades del cultivo. Por lo que, si el cultivo requiere mayores necesidades en nitrógeno, deberán aportarse en forma mineral y, por ello, deberá modificarse el plan de gestión al objeto de que ningún cultivo que requiera necesidades mayores de 170 kg/N/ha reciba una dosis mayor procedente del purín.  
Para que el plan de gestión sea efectivo, las parcelas aportadas deben ser capaces de utilizar el nitrógeno aportado. Las parcelas no cultivadas no requieren aportes de nitrógeno por lo que deberán retirarse estas del plan de gestión (varias parcelas del polígono 1 de Cabanes).  
  
Una medida adecuada para prevenir la contaminación de aguas subterráneas es, además del cumplimiento del plan de gestión de purines, intervenir en evitar filtraciones de purines al terreno, se emplearán adecuadas técnicas constructivas y se controlarán las posibles fugas en la fase de funcionamiento. Por otro lado, la reducción del tiempo de permanencia de los purines en los fosos evitará que se inicien procesos de descomposición de la materia orgánica en condiciones anaeróbicas generando metano, amoniaco y olores.  
Referente al consumo de recursos, la utilización de fuentes de energía renovables se considera que generará un impacto positivo significativo. También se utilizará energía procedente de fuentes tradicionales (suministro eléctrico). Dado que la línea eléctrica prevista atraviesa en parte terreno forestal, y está en zona de protección de avifauna por tendidos eléctricos, el proyecto constructivo deberá incorporar las medidas establecidas en el Real decreto 1432/2008 por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión y las derivadas de la legislación en materia forestal para la prevención de incendios en líneas eléctricas.  
Con relación a la posible afección a los acuíferos por las extracciones previstas, mediante informe de 28 de diciembre de 2020, la oficina de planificación hidrológica determinó que la concesión solicitada se ubicaba en la masa de agua subterránea 080.109-Maestrazgo Oriental con un estado cuantitativo bueno siendo la concesión compatible con el Plan hidrológico de la demarcación del Júcar.  
No obstante, el agua es un recurso escaso por lo que debe controlarse su uso y procurar la utilización de agua de lluvia para los usos que sea posible.  
Respecto al consumo de agua, la concesión se otorgó para 3456 animales, superior a la actividad actualmente prevista. Con el fin de velar por la sostenibilidad del recurso, el promotor se ajustará a las previsiones realizadas en el proyecto.  
Tras la aplicación de medidas preventivas y correctoras, la matriz de impactos valora la mayor parte de efectos negativos inicialmente previstos como inexistentes a excepción de los riesgos, con una disminución de estos.  
En la fase de desmantelamiento del proyecto se producirán impactos similares a los de la fase de obras si bien el promotor no ha considerado la disminución de las emisiones de gases a la atmósfera, del riesgo de contaminación de aguas subterráneas y del consumo de recursos produciendo efectos favorables. Como efecto desfavorable puede citarse la incidencia en los factores socioeconómicos (empleo). No obstante para que esta fase no genere efectos ambientales significativos, deberán desmantelarse las instalaciones o ser reutilizadas en otro lugar o para otros fines. La zona afectada deberá restaurarse para su uso agrícola o forestal. Las estructuras contaminadas por purines u otros deberán higienizarse, y los residuos que puedan generarse, gestionarse según su naturaleza.  
La puesta en marcha del Programa de vigilancia ambiental (PVA) se realizará en dos fases: fase de construcción y fase de funcionamiento. Durante la fase de obra estará presente un coordinador ambiental que efectuará el control del cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras previstas.  
El PVA en la fase de funcionamiento se comprobará durante tres años las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio y en la declaración de impaco ambiental. Las labores de seguimiento ambiental consistirán en registro de productos utilizados y residuos generados, la separación de los residuos, control de su retirada, control del consumo de agua y de las instalaciones, control periódico de la arqueta de detección de fugas de purines, entre otros.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I, grupo 1.4º.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja porcina de madres reproductoras, promovido por Joan Fabra Ferrando en la parcela 89 del polígono 5 de Cabanes (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. En el transcurso de las obras deberá cumplirse lo indicado en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat.  
2. Se deberá procurar adaptar los colores de naves a los colores de la zona. Los depósitos de pienso serán en la medida de lo posible de colores mate.  
3. En el proyecto constructivo de la balsa de purines se tendrá en cuenta el riesgo sísmico existente, aunque sea poco relevante, incorporando medidas preventivas para evitar roturas o derrames que den lugar a contaminación.  
4. La línea eléctrica prevista, en caso de construirse aérea, incorporará las medidas establecidas en el Real decreto 1432/2008 por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión y las derivadas de la legislación en materia forestal para la prevención de incendios en líneas eléctricas.  
5. Con independencia de los caudales que constan en la concesión de agua otorgada, el consumo de agua por parte de los animales se ceñirá a los consumos previstos en el proyecto técnico. Se procurará el empleo de agua de lluvia como fuente complementaria.  
6. a) No se podrán utilizar los purines en su fase sólida o líquida, en parcelas no cultivadas debiendo eliminarse estas del plan hasta que se cultiven.  
b) El nitrógeno aportado por el purín será acorde con las necesidades de cultivo establecidas en la Orden 10/2018. En el caso que los cultivos tengan unas necesidades mayores a 170 kg/N/ha, solo se podrá aportar procedente del purín esta cantidad.  
c) En las cercanías a zonas naturales se extremarán las precauciones en el transporte y aplicación del purín, con especial relevancia en las zonas próximas a espacios naturales protegidos.   
d) Antes de la aprobación sustantiva del proyecto se remodelará el plan de gestión según lo indicado. Esta remodelación no será objeto de nueva valoración ambiental.  
7. La puesta en cultivo no es objeto de la actual valoración ambiental. Previa a su materialización se realizará, si procede, la valoración ambiental que corresponda.  
8. En la fase de cese de la actividad deberán desmantelarse las instalaciones o ser reutilizadas en otro lugar o para otros fines. La zona afectada deberá restaurarse para su uso agrícola o forestal. Las estructuras contaminadas por purines u otros deberán higienizarse, y los residuos que puedan generarse, gestionarse según su naturaleza.  
  
9. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 2 de noviembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML