Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/11217)

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2019, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa de nou expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, els jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés (Castelló), i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8697

Data del DOGV
:   13-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/11217

CVE


Data del document
:   19-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de novembre de 2019, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa de nou expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, els jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés (Castelló), i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2019/11217]  
  
Per Resolució de 19 de gener de 1998 de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència de la Generalitat Valenciana (DOGV número 3190, de 24 de febrer de 1998) es va incoar expedient per a la declaració de bé d'interés cultural com a zona arqueològica dels jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés.  
  
Vista la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de Vilafamés i de l'Associació d'Amics del Casc Antic de Vilafamés, per a incoar expedient de declaració de béns d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, a favor dels jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés.  
Vist el temps transcorregut des de la primitiva incoació i els informes dels serveis tècnics favorables a la incoació de l'expedient de declaració de bé d'interés cultural a favor d'ambdós jaciments, amb la categoria de zona arqueològica, mitjançant la delimitació del seus entorns de protecció i l'establiment de la seua normativa de protecció.  
  
Vist que l'Ajuntament de Vilafamés ha expressat la seua conformitat en relació amb la proposta declarativa que prèviament ha sigut sotmesa a la seua consideració.  
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:   
  
  
Primer  
Incoar de nou expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, a favor dels jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés, per a adaptar-les alhora als nous requisits i mencions determinatives que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
Com a conseqüència del que s'ha exposat, es resol la caducitat de l'expedient primitivament incoat, i s'instrueixen i resolen aquestes declaracions cumulativament, tenint en compte la connexió existent, fins i tot espacial, entre ambdós jaciments, els entorns de protecció dels quals coincideixen.  
  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors excepcionals dels béns que justifiquen la declaració, descriure'ls juntament amb les parts integrants per a la seua perfecta identificació, delimitar els entorns de protecció i assenyalar les normes de protecció corresponents a aquests d'acord amb els annexos que s'adjunten a la present resolució.   
  
Tercer  
En compliment del que preceptua l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució a l'Ajuntament de Vilafamés i als interessats i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35, 36 i 62.3 en relació amb el 27.4 de la mateixa llei, la realització de qualsevol intervenció en les zones arqueològiques o en el seu entorn haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, si és el cas, quan aquesta siga preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús dels immobles a què es refereix la present incoació, sense perjudici de l'íntegra aplicació a l'àmbit delimitat dels béns d'interés cultural i els seus entorns del règim que per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic estableix el títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Quart  
La present incoació, d'acord amb el que estableix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i altres actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com d'aquestes actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden, igualment, suspesos els efectes de les ja atorgades; els efectes d'aquesta suspensió i, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la declaració.   
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en la present resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa de força major o interés general hagen de realitzar-se inajornablement.  
  
Cinqué  
D'acord amb el que preveuen l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, per tal que totes les persones que tinguen interés puguen examinar-lo durant el termini d'un mes a partir de la publicació de la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a la disposició de les persones interessades a la Direcció General de Cultura i Patrimoni, av. de la Constitució, 284, de València.  
  
  
Sisé  
Que en compliment del que disposa l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració general de l'Estat, per a la seua anotació preventiva.  
  
Seté  
Que la present resolució amb els annexos (Cova del Tossal de la Font, annexos I-III, i Cova Matutano, annexos IV-VI), així com la documentació gràfica corresponent, es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 19 de novembre de 2019.- El conseller d'Educació, Cultura i Esport: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
ANNEX I  
  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment Cova del Tossal de la Font al terme municipal de Vilafamés (Castelló), descripció de les parts integrants o consubstancials d'aquest i valors patrimonials que justifiquen la declaració.  
  
1. Denominació principal: Cova del Tossal de la Font.  
  
2. Localització:  
Província: Castelló  
Comarca: la Plana Alta  
Municipi: Vilafamés  
  
3. Delimitació literal del jaciment:  
La Cova del Tossal de la Font es troba al terme municipal de Vilafamés (Castelló), i es localitza al polígon 10, parcel·la 178 d'aquest terme.  
La Cova apareix ressenyada en el Catàleg de béns i espais protegits del terme municipal de Vilafamés (2003) amb el codi de fitxa Q-1, amb categoria arqueològica i un nivell de protecció integral. La Cova del Tossal de la Font està situada, aproximadament, a 114 metres de Cova Matutano.  
Antecedents jurídics (juntament amb Cova Matutano):  
Incoació: 19 de gener de 1998  
Publicació de la incoació: 24 de febrer de 1998  
Anotació preventiva del Registre de béns d'interés cultural, categoria d'immobles, amb el codi 55-0000581-00000.  
La declaració com a zona arqueològica està delimitada per una àrea formada per la mateixa entrada a la cavitat i la zona d'accés adjacent.  
  
Dàtum: ETRS 89  
Fus 30N  
Sentit horari  
  
 X Y  
 751351 4444418  
 751363 4444405  
 751390 4444419  
 751381 4444433  
  
3.1. Ubicació  
El jaciment es troba situat en les següents coordenades:  
Dàtum: ETRS89  
Fus 30N  
UTMe: 751380  
UTMn: 4444418  
Altura: 373 m.s.n.m.  
3.2. Referència cadastral  
Tossal de la Font. Font Piques. Terme municipal de Vilafamés (Castelló).  
Referència cadastral de rústica: 12128A010001780000XQ  
Localització:  
Polígon 10  
Parcel·la 178  
  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat zona arqueològica  
Situat als afores de Vilafamés es localitza en un dels vessants sobre els quals s'assenta el nucli urbà, a 25 km de Castelló de la Plana. La Cova del Tossal de la Font forma part d'un sistema format per almenys dues cavitats que deuen formar part d'algun sistema càrstic relacionat amb la veïna Cova Matutano. Té orientació NO.  
  
La cavitat s'obri a l'exterior a través de dues boques, que són la Cova de Dalt i la Cova de Baix. Es troben en una complexa xarxa càrstica estructural que ocupa el subsòl del tossal, la trajectòria de les quals arriba a més de 2 km de recorregut interior, desenvolupada en dolomies bretxoides d'edat juràssica. La cavitat aprofita els plans d'estratificació fortament inclinats de les dolomies que ha evolucionat per dissolució i enfonsaments. L'actual boca d'accés al jaciment guarda relació amb la sedimentació que cobreix el fons de la cavitat, de cronologia holocena.  
  
El jaciment de la Cova del Tossal de la Font es troba a la sala d'entrada a la cavitat i des de 1982 s'hi han efectuat diverses intervencions arqueològiques. Forma part d'una colada argilenca fortament bretxificada d'edat würmiana.  
  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors  
Des del punt de vista arqueològic es va descobrir en 1979, durant les excavacions de la veïna Cova Matutano, quan l'arqueòleg Josep Casabó va localitzar a la Cova del Tossal una bretxa amb ossos fòssils. Jordi Estévez Escalera, arqueozoòleg de l'excavació, va confirmar que dos d'aquests ossos eren humans i pertanyien a Homo neanderthalensis.   
  
El conjunt de restes està compost per un fragment distal amb diàfisi i epífisi d'húmer esquerre, el qual va ser denominat amb les sigles internacionals d'identificació CTF 1; un fragment d'os ilíac, porció retrocotilidiana, o coxal dret (CTF 2). Ambdues restes sembla que corresponguen a un sol individu jove, possiblement de sexe femení, i un fragment de molar superior permanent esquerre (CTF 3) d'un individu infantil d'uns 8 anys d'edat. La part preservada en l'húmer (CTF-1) correspon un terç distal que conserva tota l'articulació i mostra una sèrie de característiques que l'assemblen a les poblacions del plistocé mitjà europeu i als neandertals.  
  
La col·lecció lítica recuperada en els diferents nivells excavats és molt reduïda; tot i això, les peces recuperades denoten característiques d'un tecnocomplex d'indústria mosteriana (paleolític mitjà).  
Les investigacions han demostrat que durant els inicis del plistocé superior la Cova del Tossal de la Font va funcionar com a embut, per on van caure al fons ossos d'animals i persones, i algun objecte lític amb característiques tecnològiques pròpies del mode 3 ?mosterià- amb ascles de sílex retocades i d'altres amb evidents mostres de presentar retocs d'ús.  
La fauna apareguda es compon principalment de cavalls, cérvols, cabres salvatges, hienes, cànids salvatges i conills. La microfauna estava formada per diverses espècies de rosegadors.  
Les anàlisis pol·líniques indiquen la presència als voltants de la cova d'espècies vegetals com pins, oms, alzines, castanyers, verns, plantes gramínies i herbàcies, especialment lotus i espadanya o boga de fulla ampla; aquestes últimes típiques d'indrets humits.  
5.1. Parts integrants. Nivells arqueològics  
Té dues parts principals: la sala d'entrada i l'interior.  
5.1.1. A la sala d'entrada es documenten restes d'una colada d'argiles bretxificades del würmià en les quals van aparéixer les restes paleoantropològiques. En aquesta sala d'entrada actual és on se situa el depòsit fossilífer, a pocs metres de la boca d'accés, que ompli una estreta franja entre la paret de la cova i un con format per grans blocs endocàrstics.  
S'hi van exhumar, a més, nombroses restes arqueològiques superficials que pertanyen a l'edat del bronze. A l'entrada hi ha un potent depòsit de l'holocé inicial (neolític-edat del bronze) i final (romanoimperial) que constitueix una important font de documentació històrica.  
  
51.2. A l'interior de la cova, a més de 400 metres de l'entrada, s'han documentat un bon nombre d'enterraments prehistòrics de l'edat del bronze, ben conservats i amb aixovars interessants. La col·locació d'aquestes inhumacions i la possible presència de vestigis d'accidents ocorreguts durant la prehistòria pot permetre'ns reconstruir no solament el ritual funerari, sinó també altres activitats relacionades amb aquest.  
  
5.2. Determinació dels seus valors  
La Cova del Tossal de la Font és una gran cavitat en òptim estat de conservació que, des del punt de vista arqueològic, pot considerar-se excepcional, amb una àmplia estratigrafia que comprén des del würmià inicial fins a l'holocé, repartida per diferents punts de l'enorme xarxa de galeries.  
El seu interés resideix en el potent depòsit plistocé que s'estén per davall dels nivells holocens a la sala de l'entrada i que ompli una clivella vertical a manera de bretxa, que constitueix un testimoni del rebliment de la cavitat durant el plistocé.  
Aquest depòsit estratigràfic conté restes de nombrosa fauna fòssil associada a un escàs, però inconfusible, conjunt industrial, atribuït al paleolític mitjà, en el qual també van aparéixer les restes humanes fossilitzades atribuïdes a un individu femení de l'espècie Homo sapiens neanderthalensis.  
La Cova del Tossal de la Font és, juntament amb els de Bolomor i Cova Negra, un dels tres jaciments valencians en què es documenten restes humanes anteriors a l'aparició de l'Homo sapiens sapiens. A tota la península Ibèrica no hi ha més de 15 localitats amb espècies antigues o arcaiques del gènere Homo.  
El conjunt lític té gran valor tafonòmic, ja que apareix relacionat amb les restes fòssils, i testimonia les activitats humanes en la mateixa cavitat o en l'entorn immediat de l'entrada.  
5.3. Cronologia  
Des del punt de vista arqueològic l'amplíssima estratigrafia del jaciment comprén des del würmià inicial fins a l'holocé.  
Les datacions relatives de la seua microfauna situen el marc cronològic general de la Cova del Tossal a finals de l'interglacial Riss-Würm (120.000-90.000/80.000 ANE) i els inicis de la glaciació Würm (90.000/80.000-50.000 ANE). D'altra banda, les datacions absolutes obtingudes mitjançant el sistema radioactiu de l'U-Th foren de 188.920±8900 ANE (nivell inferior a les troballes) i 61.846±585 ANE (nivell superior).  
Les restes humanes podrien correspondre a un moment més antic, potser del període glacial del Würm antic (90.000-70.000 anE), ja que els trets anatòmics de l'húmer assenyalen la pertinença a una varietat arcaïtzant de neardental.  
Al vestíbul es va obtindre una seqüència cronocultural que assenyalava una ocupació de gents pastores durant el III mil·lenni (2810±70 ANE, i 2190±100 ANE), al llarg del període eneolític calcolític i que potser va arribar també al moment inicial del bronze antic, a principis del II mil·lenni.  
Posteriorment, la cova va ser visitada ocasionalment durant l'etapa hispanoromana, la medieval i la moderna. Les galeries més profundes de la caverna es van utilitzar, al seu torn, com a llocs d'enterrament, ja que els aixovars materials assenyalen la pertinença a l'època eneolítica.  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment Cova del Tossal de la Font i dels béns patrimonials que se situen en aquest entorn que es relacionen i identifiquen a efectes tutelars.  
  
A) Justificació de la delimitació proposada  
L'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit, tant literalment com gràficament, en els annexos adjunts que formen part de la present resolució. La documentació complementària consta en l'expedient.  
Els criteris utilitzats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent, segons la disposició transitòria primera (establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles) de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, d'acord amb criteris següents:  
- Topogràfics i paisatgístics, amb la inclusió d'alguns terrenys i camins d'accés, així com de la vora del barranc i del vessant de la muntanya.  
- Arqueològics. L'àmbit comprén la zona arqueològica del jaciment i les àrees confrontants susceptibles d'altres noves troballes relacionades amb la Cova del Tossal o la Cova Matutano.  
- Administratius. Inclou la delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la Cova del Tossal i que transcorre per alguns límits de camins, de les construccions de la zona urbana i el barranc Font d'en Jana.  
  
  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció  
Origen punt A1 coordenades X-751339; Y-4444576. Intersecció de l'angle NE de l'edifici amb referència cadastral 1346601YK5414G (c/ Sant Antoni, 90) amb el mateix carrer de Sant Antoni.  
Línia delimitadora: Sentit horari.  
Fus 30N ETRS 89:  
Punts. Coordenades X/Y.  
  
Punts X Y  
A1 751339 4444576  
 2 751368 4444600  
 3 751408 4444623  
 4 751431 4444632  
 5 751445 4444634  
 6 751485 4444163  
 7 751364 4444175  
 8 751309 4444232  
 9 751276 4444270  
 10 751248 4444282  
 11 751251 4444304  
 12 751261 4444305  
 13 751253 4444370  
 14 751272 4444368  
 15 751277 4444404  
 16 751276 4444424  
 17 751293 4444467  
 18 751293 4444489  
 19 751310 4444521  
 20 751331 4444538  
 21 751353 4444566  
 22 751351 4444565  
 23 751339 4444576  
  
Es delimita un polígon irregular que forma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment arqueològic de la Cova del Tossal de la Font. Des del punt d'origen A1, situat en les coordenades 751339/4444576, la línia discorre en direcció NE pel costat E i S del camí del Cementeri (referència cadastral 12128A010090090000XQ) fins a arribar a les coordenades 751445/4444634. Des d'aquest punt es dirigeix en línia recta cap al S travessant la parcel·la 9010 del polígon 10 (referència cadastral 12128A010090100000XY), que discorre aproximadament pel canvi de vessant de la zona muntanyosa fins a arribar a les coordenades 751485/4444163. Torna a girar cap a l'O, fins a arribar a la vora del barranc de la Font d'en Jana (coordenades 751372/4444168, al polígon 10, parcel·la 9011, referència cadastral 12128A010002500000XF). En aquest punt torna a girar cap al NO pel llit d'aquest barranc, buscant les coordenades 751255/4444287, que coincideixen amb la intersecció del barranc amb el límit de la parcel·la 250 del polígon 10 (referències cadastrals 12128A010002500000XF i 12128A010002500000MG) i el sòl urbà de Vilafamés (construccions). Des d'aquest punt, torna a girar cap al N, pel límit del nucli urbà amb el sòl rústic, per la mitgera de les edificacions, fins a arribar al punt de partida A1.  
  
Parcel·les afectades. Terme municipal de Vilafamés (Castelló)  
Polígons. Parcel·les. Referències cadastrals  
Polígon 10  
Parcel·la 250 (part)  
Paratge Font Piques. Classe: rústic  
12128A010002500000XF. Classe: urbà. Sòl sense edificis, obres d'urbanització, jardineria, construccions ruïnoses  
12128A0100025000001MG  
Parcel·la 9010 (part)  
Paratge L'Estepar. Classe: rústic. Via de comunicació de domini públic  
12128A010090100000XY  
Parcel·la 178 (part)  
Paratge Font Piques. Classe: rústic  
12128A010001780000XQ  
C) Béns patrimonials situats a l'entorn de protecció. Patrimoni arqueològic.  
A l'entorn de la zona arqueològica proposada existeix un jaciment les característiques del qual es descriuen en aquesta mateixa publicació en els annexos corresponents i amb els consegüents efectes tutelars: Cova Matutano.  
  
  
ANNEX III  
Normativa de protecció de la zona arqueològica de Cova del Tossal de la Font i del seu entorn  
  
Article 1. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment arqueològic de Cova Tossal de la Font, al terme municipal de Vilafamés (Castelló), com a bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, es regirà pel que disposa la secció segona del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns immobles d'interés cultural, així com pels plans especials, o instruments urbanístics d'anàleg contingut que, si escau, s'aproven. Qualsevol actuació que s'hi pretenga realitzar estarà sotmesa a la preceptiva autorització de la direcció general competent en matèria de cultura amb caràcter previ al seu inici i a l'atorgament de llicència municipal, si escau, quan aquesta resulte preceptiva, sense perjudici de l'íntegra aplicabilitat al referit jaciment del títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i del Decret 107/2017, de 28 juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana.  
  
Article 2. Usos permesos en l'immoble i l'entorn  
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc: agropecuaris i forestals, a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor, el gaudi patrimonial del bé d'interés cultural i del seu entorn i contribuïsquen a la consecució d'aquestes finalitats. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 3. Règim d'intervenció en l'entorn  
Qualsevol intervenció que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, excepte les que manifestament manquen de transcendència patrimonial, requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris establits en la present normativa, i si no és possible els enumerats en els articles 38, 39, 58 i següents de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. La proposta d'intervenció haurà de definir-ne l'abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial. Transcorregut el termini de tres mesos la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
  
Article 4. Preservació del paisatge arqueològic  
A fi de preservar el paisatge històric al qual s'associa la zona arqueològica i la integritat d'aquest:  
1. No s'autoritzarà cap edificació nova per a qualsevol ús (excepte les permeses per l'article 5 punt 3 de la present normativa), i queden prohibits, com a regla general i llevat que se'n justifique la necessitat, els moviments de terres i excavacions d'incidència paisatgística.  
  
2. Es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.  
3. Com a regla general i llevat que s'acorde la seua necessitat, es prohibeix la tala d'arbres sense autorització expressa de la direcció general competent en matèria de cultura, així com de l'organisme competent en aquesta matèria de medi ambient. En l'àmbit considerat s'haurà de fomentar la repoblació forestal amb varietats autòctones pròpies de l'ecosistema protegit.  
4. En els espais d'ús agrícola haurà de mantindre's el parcel·lari existent amb els seus elements annexos, com camins, bancals, cledes i altres elements etnològics d'arquitectura de pedra seca.  
  
Article 5. Preservació dels béns immobles  
1. Els immobles existents en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, pel seu valor testimonial i les seues peculiars tipologies relacionades amb l'explotació tradicional del medi, no podran ser demolits, ni augmentar el seu volum edificat.  
2. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de contemplar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià. En qualsevol cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 d'aquesta llei, per a la salvaguarda del patrimoni d'aquesta índole que incorpora l'àmbit.  
  
3. S'admeten xicotetes edificacions autoritzables en l'àmbit protegit, és a dir, aquelles edificacions de caràcter auxiliar de les labors agrícoles de dimensions 2 m x 2 m, o d'usos compatibles amb la posada en valor del conjunt de la zona arqueològica. És prioritària la rehabilitació dels edificis existents per a aquests usos, si escau.  
  
Article 6. Limitació de l'accés  
Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.  
  
  
Article 7. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural es requerirà, de conformitat amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques en la Comunitat Valenciana, la presentació d'un pla general d'investigació que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, les fases d'execució i la duració d'aquestes, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en matèria de cultura. El pla general d'investigació no serà necessari per a les següents intervencions arqueològiques:  
  
1. Les que es manifesten com d'urgent realització, tant per motius de conservació i manteniment, com per altres motius, sempre que així es justifique, i la urgència siga corroborada per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica, que no implique tècniques analítiques.  
  
Article 8. Pla especial de protecció  
De conformitat amb el que prescriuen els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'Ajuntament de Vilafamés haurà de redactar un pla especial de protecció de la present zona arqueològica en el termini d'1 any a comptar des de la publicació de la present declaració en el DOGV.  
  
  
ANNEX IV  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment Cova Matutano al terme municipal de Vilafamés (Castelló), descripció de les seues parts integrants o consubstancials i valors patrimonials que justifiquen la declaració.  
  
1. Denominació Principal: Cova Matutano.  
2. Localització  
Província: Castelló  
Comarca: la Plana Alta  
Municipi: Vilafamés  
3. Delimitació literal del jaciment  
La Cova Matutano es troba al terme municipal de Vilafamés (Castelló), localitzada en el full núm. 616 (30-24)-517 (31-24), Vilafamés, corresponent al mapa d'escala 1:50.000 de l'Institut Geogràfic i Cadastral d'Espanya. Es troba situada en els 40° 06- 50?- de latitud N i 3° 38- de longitud E del meridià de Madrid.  
Els jaciments Cova del Tossal de la Font i Cova Matutano consten amb anotació única preventiva amb el número A-R-I-55-0000581-00000 en el Registre de Béns immobles d'Interés Cultural del Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, amb la categoria de zona arqueològica.  
  
Cova Matutano apareix ressenyada en el Catàleg de béns i espais protegits del terme municipal de Vilafamés (2003) amb el codi de fitxa Q-3, amb categoria arqueològica i un nivell de protecció integral. La cova està situada, aproximadament, a 114 metres de la Cova del Tossal de la Font.  
Antecedents jurídics (juntament amb la Cova del Tossal de la Font):  
Incoació: 19 de gener de 1998  
Publicació de la incoació: 27 de febrer de 1998  
3.1. Ubicació  
El jaciment es troba situat en les següents coordenades:  
Dàtum: ETRS 89  
Fus 30N  
UTMe: 751299  
UTMn: 4444496  
Altura: 315 m.s.n.m.  
3.2. Referència cadastral:  
1346612YK5414G0001SY. Sòl urbà, carrer de Sant Antoni, 68 (Vilafamés).  
Illa: 1346612YK5414G Parcel·la: 12  
La cavitat s'estendria, com a mínim, per les referències cadastrals 12128A010002500000XF i 12128A010002500001MG, parcel·la 250 del polígon 10 (paratge Font Piques de Vilafamés).  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat zona arqueològica  
Situat als afores de Vilafamés, però dins del nucli urbà, es troba a l'interior d'un pati-corral posterior d'un antic molí d'oli que va ser propietat de la família Matutano (d'ací el nom del jaciment).  
  
Els nivells més recents del jaciment van ser buidats durant la construcció del molí i es va trencar gran part de la visera de la cova per a poder edificar-lo, per això part del jaciment està per davall del sòl actual. La utilització posterior de la cavitat com a corral va provocar la destrucció parcial del nivell superficial, i alhora la construcció de l'habitatge també va poder alterar la morfologia de la cavitat i la superfície d'ocupació del lloc habitacional.  
5. Descripció del jaciment declarat, de les parts integrants o consubstancials i determinació dels seus valors  
Cova Matutano és una cavitat xicoteta que s'obri en direcció NO i està constituïda per una única sala de planta irregular, amb una extensió de 105 m², aproximadament, i reblida de sediments, que deuen formar part d'algun sistema càrstic relacionat amb la veïna cova del Tossal. Té un eix longitudinal que mesura 13 metres i el transversal, 8 metres. A la part central s'observen grans blocs caiguts de la cúpula de la cavitat.  
  
El jaciment ha sigut excavat des de finals de la dècada dels anys setanta del segle xx pel SIAP de Castelló.  
5.1. Parts integrants. Nivells arqueològics  
L'assentament de Cova Matutano va tindre un llarg període ocupacional, però, tant el mode de vida com l'hàbitat dels seus ocupants al llarg dels aproximadament 3.000 anys d'existència, no va patir canvis bruscos, i va anar transformant-se gradualment, tant en la seua cultura material com en l'estratègia de producció econòmica caçadora recol·lectora.  
  
Seguint Olària, i d'altres, es pot dir que el registre material arqueològic de Cova Matutano documenta la transició del magdalenià superior (una de les últimes cultures del paleolític superior a Europa occidental que es va estendre al llarg del Würm IV, amb seqüència alterna de clima fred i sec, i fresc i humit) i l'epimagdalenià.  
  
S'hi han documentat dues fases evolutives clares, la més antiga es correspon amb el magdalenià superior IV (avançat), en què la indústria es caracteritza per arpons, varetes, atzagaies i una preponderància de burins sobre raspadors. Hi segueix una fase més recent, que pertany al magdalenià superior V-VI, amb atzagaies, arpons i puntes, amb més raspadors que burins i amb art moble geomètric i naturalista.  
  
S'hi documenta un canvi industrial respecte als nivells inferiors que es materialitza en l'augment del nombre de raspadors, el descens de burins i de la indústria en matèria dura animal, així com el creixement de l'utillatge microlaminar de dors, de les osques i denticulats i, sobretot, de les truncadures. Les gents de l'epimagdalenià a penes van introduir canvis en l'instrumental de treball; això sí, van augmentar els instruments denticulats que facilitaven el treball d'objectes d'os i fusta.  
  
S'hi evidencien gran quantitat de cudols gravats, alguns fragmentats, amb figuracions estilitzades d'animals -cèrvids i bòvids- mitjançant traços molt fins. No hi ha, doncs, cudols que es puguen identificar exclusivament com a ?artístics- o amb incisions figuratives; les incisions figuratives estan emmascarades per incisions d'ús, així com per accions successives de percussió, fregament i desgast superficial. Van ser eines que abans d'usar-les per a dur a terme aquestes accions van ser decorades. Els senyals de percussió en els extrems de les peces són molt significatius. Alguns dels cudols podrien haver servit, posteriorment al gravat, com a suports o encluses per a facilitar el tall i especejament de la carn.  
Apareix freqüentment ocre en els nivells en què van ser trobats els cudols, la qual cosa pressuposa una certa associació entre l'ús dels cudols i el mateix pigment.  
5.2. Determinació dels seus valors  
El jaciment disposa d'un ampli grup de datacions absolutes, amb un extraordinari conjunt industrial en pedra i os i alguns elements d'adorn excepcionals que fan d'aquest enclavament un lloc de gran valor cultural per a documentar les societats caçadores recol·lectores valencianes del tardiglaciar.  
Està considerat un dels grans jaciments del nord de la Comunitat Valenciana en el qual podem evidenciar, principalment, el pas entre el magdalenià i l'epimagdalenià, ja que aporta una informació única per a l'estudi dels últims mil·lennis del paleolític superior (14.000-11.500 ANE) en el vessant mediterrani (plistocé) amb ocupacions humanes que ens permeten documentar, en general, un dels períodes pitjor coneguts de la prehistòria.  
El jaciment es pot identificar com un assentament humà no permanent. Des d'aquesta perspectiva, les restes de cudols decorats documentats estan vinculades a treballs específics que requereixen aplicar tècniques com la percussió, el tall, el fregament i, eventualment, l'aplicació d'ocre. Tot això inclina a tractar-los com a mers instruments o eines aplicats a funcions en què intervenen aquestes activitats.  
  
El paquet arqueològic, amb objectes lítics, ossis i artístics, permet determinar les pautes pròpies d'explotació del territori pels grups de caçadors recol·lectors del final del paleolític, i permet reconstruir estratègies de captació i gestió de recursos i d'explotació territorial, així com inferir hipòtesis relatives als processos d'especialització i diversificació d'aquests recursos, d'elecció d'hàbitat i de demografia. Aporta informació de pes sobre els criteris d'elecció d'hàbitat per part de les societats del tardiglaciar recent, fet que confirma la importància de l'elecció com a lloc d'habitació de coves o llocs situats en el límit d'ecosistemes diferents. Des dels llocs com la cova Matutano es podia depredar o recol·lectar àrees diferents amb recursos diversos. Es tracta, per això, de les primeres societats d'economia d'ampli espectre, molt anterior al neolític.  
Les restes faunístiques donen a conéixer la importància de l'aportació de preses xicotetes, com el conill, i la diversitat d'espècies depredades, la qual cosa difereix dels paradigmes vigents fins al moment del seu estudi, que tractaven d'explicar l'últim tram cronològic de les societats caçadores recol·lectores com una carrera cap a l'especialització de les captures.  
Estableix una seqüència industrial distinta de la que mantenia la investigació fins fa uns anys, caracteritzada per l'aparició primerenca d'aspectes culturals que fins a aquest moment s'atribuïen a l'epipaleolític, però que les datacions de Cova Matutano assenyalen que ja estaven presents al final del paleolític superior. Aquests aspectes van donar lloc a la caracterització industrial de l'epimagdalenià.  
5.3. Cronologia  
La primera etapa de l'hàbitat de Cova Matutano correspon a un moment climàtic de la glaciació Würm, fase IV, amb períodes freds i secs, que alternen amb moments humits. La segona constitueix una perduració atenuada de l'anterior amb augment de les fases humides i una temperatura lleugerament càlida, episodi conegut com l'oscil·lació de Blling.  
En els nivells de Cova Matutano es van obtindre diverses datacions que mostren una gradació que va des del 15.880-13.600 cal BP (12.520±350 BP), del nivell 3 del sector II, al 14.860-11.940 cal BP (11.410±610 BP), del nivell 2 del mateix sector.  
Si bé és cert que algunes d'aquestes datacions han sigut criticades per alguns investigadors a causa d'algunes incoherències amb la seqüència estratigràfica (Villaverde, 1985 i 1990; Casabó i Rovira, 1987-1988, Casabó, 2004), aquest fet no invalida les característiques generals evolutives de la seqüència arqueològica i la important informació que es pot extraure del jaciment.  
  
  
ANNEX V  
Delimitació literal de l'entorn de protecció   
de la zona arqueològica del jaciment Cova Matutano  
  
A) Justificació de la delimitació proposada  
L'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit, tant literalment com gràficament, en els annexos adjunts que formen part de la present resolució. La documentació complementària consta en l'expedient.  
Els criteris utilitzats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en relació amb l'establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles situats en àmbits periurbans: l'espai resultant de sumar a l'illa on se situa l'immoble, els espais públics que hi confronten i les illes que entren en contacte amb aquests espais públics segons la disposició transitòria primera (establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles) de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, d'acord amb els criteris següents:  
  
- Topogràfics i paisatgístics. Zona rústica i zona urbana.  
- Arqueològics: l'àmbit comprén la mateixa zona arqueològica del jaciment i les àrees limítrofes susceptibles d'altres noves troballes relacionades.  
- Administratius: delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn del jaciment arqueològic i que transcorre per algunes llindes de les construccions urbanes que en faciliten la definició.  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció  
Es delimita per un polígon irregular que comprén un espai amb sòl tant rústic com urbà.  
Parcel·les afectades. Terme municipal de Vilafamés (Castelló).  
Polígons. Parcel·les. Referències cadastrals. Carrer i número.  
Rústics. Paratge Font Piques:  
 12128A010002500000XF: Polígon 10 Parcel·la 250 (part). Parcel·la, a efectes cadastrals, amb immobles de diferent classe (urbans i rústics).  
 12128A010002500001MG: Polígon 10 Parcel·la 250 (part). Parcel·la, a efectes cadastrals, amb immobles de diferent classe (urbans i rústics).  
  
Urbans:  
 Illa 13487, parcel·les 47, 46, 45; corresponents als números 1, 3, 5 i 7, respectivament, del carrer de Sant Antoni.  
 Illa 13466, parcel·les 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16; corresponents als números 72, 70, 68, 66, 64, 62 i 60, respectivament, del carrer de Sant Antoni.  
  
 Referències Cadastrals Carrer i número  
 1348747YK5414E0002IS C/ Sant Antoni, 1  
 1348747YK5414E0003OD C/ Sant Antoni, 1  
 1348747YK5414E0004PF C/ Sant Antoni, 1  
 1348747YK5414E0005AG C/ Sant Antoni, 1  
 1348747YK5414E0006SH C/ Sant Antoni, 1  
 1348747YK5414E0007DJ C/ Sant Antoni, 1  
 1348746YK5414G0001ZY C/ Sant Antoni, 3  
 1348745YK5414E0001SA C/ Sant Antoni, 5  
 1348765YK5414E0001MA C/ Sant Antoni, 7  
 1346616YK5414E0001WA C/ Sant Antoni, 60  
 1346615YK5414E0001HA C/ Sant Antoni, 62  
 1346614YK5414E0001UA C/ Sant Antoni, 64  
 1346613YK5414G0001ZY C/ Sant Antoni, 66  
 1346612YK5414G0001SY C/ Sant Antoni, 68   
 (entrada a Cova Matutano)  
 1346611YK5414G0001EY C/ Sant Antoni, 70  
 1346610YK5414E0001JA C/ Sant Antoni, 72  
  
A més:  
Zona de via pública emmarcada per l'espai existent entre els immobles que van des de la referència cadastral 1346610YK5414E0001JA (c/ Sant Antoni, 72) i la referència cadastral 1348765YK5414E0001MA (c/ Sant Antoni, 7), fins a la referència cadastral 1346617YK5414E0001AA (c/ Calvari, 1) enfront de la referència cadastral 1348748YK5414E0001HA (av. Fabián Ribes, 4).  
  
Línia delimitadora: Sentit horari.  
Origen Punt A1: Coordenades 751301/4444531 situades en la mitgera dels edificis del c/ Sant Antoni, 72 (1346612YK5414E0001JA-Illa 1346612YK5414G-) i carrer de Sant Antoni, 74 (1346612YK5414E0001SA-Illa 1346617YK5414G-) en la intersecció amb la via pública (c/ Sant Antoni).  
Fus 30N ETRS 89  
Punts. Coordenades X/Y.  
  
 Punts X Y  
 A1 751301 4444531  
 2 751324 4444516  
 3 751306 4444472  
 4 751304 4444466  
 5 751289 4444465  
 6 751263 4444483  
 7 751251 4444489  
 8 751254 4444490  
 9 751256 4444495  
 10 751255 4444495  
 11 751258 4444494  
 12 751267 4444506  
 13 751264 4444508  
 14 751273 4444526  
 15 751279 4444523  
 16 751284 4444529  
 17 751279 4444532  
 18 751284 4444542  
 19 751297 4444535  
  
Es delimita un polígon irregular que conforma l'entorn de la zona arqueològica del jaciment de Cova Matutano.  
Des del punt d'origen (punt A 1) en les coordenades 751301/4444531 es dirigeix en direcció SE per la mitgera de les referències cadastrals 1346610YK5414E0001JA (c/ Sant Antoni, 72) i 1346609YK5414E0001SA (c/ Sant Antoni, 74) travessant la parcel·la 250 del polígon 10 (referències cadastrals 12128A010002500000XF i 12128A010002500001MG) fins a arribar a les coordenades 751324/4444516 situades en la intersecció d'aquesta parcel·la amb la parcel·la 178 del polígon 10 (referència cadastral 12128A010001780000XQ).  
Es dirigeix en direcció SO pel límit de les parcel·les rústiques 250 i 178, fins a arribar a les coordenades 751304/4444466. Es dirigeix cap a l'O fins a les coordenades 751289/4444465 situades en la intersecció de les referències cadastrals 1346616YK5414E0001WA (habitatge situat al c/ Sant Antoni, 60) i la 1346617YK5414E0001AA (habitatge situat al c/ Calvari, 1) amb la parcel·la 250 del polígon 10. Des d'aquest punt, per la mitgera de les anteriors referències cadastrals, i travessant la via pública del carrer de Sant Antoni, arriba fins a les coordenades 751251/4444489.  
Continua cap al NE vorejant la via pública fins a les coordenades 751267/4444506 en la intersecció d'aquesta via pública amb els edificis situats al carrer de Sant Antoni, 1 i l'avinguda de Fabián Ribes, 6. Seguint en direcció NE es dirigeix per la mitgera que separa l'immoble del carrer de Sant Antoni, 1, amb el situat a l'avinguda de Fabián Ribes, 8 fins a les coordenades 751273/4444526 (intersecció dels immobles situats a l'av. Fabián Ribes, 10 i 12, i c/ Sant Antoni, 3).   
  
En direcció NO arriba fins al punt d'intersecció amb els immobles situats al carrer de Sant Antoni, 5, a l'avinguda de Fabián Ribes, 12 (referències cadastrals 1348752YK5414E0001WA-1348752YK5414E0002ES-1348752YK5414E0003RD) i 14 (referència cadastral 1348753YK5414G0001AY) en les coordenades 751273/4444526. Segueix en direcció N per les mitgeres dels edificis situats a l'avinguda de Fabián Ribes, 14 (1348753YK5414G0001AY), carrer de Sant Antoni, 7 (referència cadastral 1348765YK5414E0001MA) i 5 (referència cadastral 1348745YK5414E0001SA) fins a les coordenades 751284/4444529. Des d'aquest punt es dirigeix cap a l'E per les mitgeres del sòl urbà del carrer de Sant Antoni (referència cadastral 1348736YK5414G0001RY) i carrer de Sant Antoni, 7 (referència cadastral 1348765YK5414E0001MA) en les coordenades 751297/4444535. Travessa la via publica del carrer de Sant Antoni fins a arribar al punt d'origen A1.  
  
  
  
ANNEX VI  
Normativa de protecció de la zona arqueològica   
de Cova Matutano i del seu entorn  
  
Article 1. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment arqueològic de Cova Matutano, al terme municipal de Vilafamés (Castelló), és un bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, es regirà pel que disposa la secció segona del capítol III del títol II de Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per als béns immobles d'interés cultural, així com pels plans especials, o instruments urbanístics d'anàleg contingut que, si escau, s'aproven. Qualsevol actuació que s'hi pretenga realitzar està sotmesa a la preceptiva autorització de la direcció general competent en matèria de cultura amb caràcter previ a l'inici i a l'atorgament de llicència municipal, si escau, quan aquesta resulte preceptiva, sense perjudici de l'íntegra aplicabilitat al referit jaciment del títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i del Decret 107/2017, de 28 juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana.  
  
  
Article 2. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells que contribuïsquen a la investigació, la posada en valor, el gaudi patrimonial del bé, així com els usos històrics comuns o els existents en l'actualitat. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Article 3. Règim d'intervenció en l'entorn  
Qualsevol intervenció que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció de la zona arqueològica, excepte les que manifestament manquen de transcendència patrimonial, requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà aplicant els criteris de la present normativa i, si no és possible, els enumerats en els articles 38, 39, 58 i següents de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. La proposta d'intervenció haurà de definir-ne l'abast i anar acompanyada de la documentació tècnica oportuna que permeta l'avaluació patrimonial. També haurà d'especificar la ubicació parcel·lària, així com adjuntar les fotografies que permeten constatar la situació actual i la seua transcendència patrimonial. Transcorregut el termini de tres mesos la sol·licitud s'entendrà denegada per silenci administratiu.  
  
Article 4. Preservació del paisatge històric, arqueològic i dels béns que el conformen  
A fi de preservar el paisatge al qual s'associa la zona arqueològica i la integritat d'aquest:  
1. Les construccions confrontants i existents en l'entorn de protecció de la zona arqueològica no podran augmentar el volum edificat. L'acabat exterior haurà d'ajustar-se a l'ambient rústic en el qual estan situats. Tot això sense perjudici de l'aplicació de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, a aquests immobles.  
En la part de l'entorn no urbanitzada, ni transformada, es preservarà l'ambient rural característic de l'àmbit, preservant-lo en general de l'edificació.  
2. Queden expressament prohibits, com a regla general, l'abocament de residus i els moviments de terres i excavacions amb incidència paisatgista, excepte aquells moviments que siguen necessaris per a l'estudi i conservació del jaciment.  
3. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han d'incloure les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei del patrimoni cultural valencià. En qualsevol cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 d'aquesta llei, per a la salvaguarda del patrimoni d'aquesta índole que incorpora l'àmbit.  
  
4. Es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari, l'emmagatzematge a l'aire lliure de materials i l'abocament de residus.  
  
Article 5. Limitació de l'accés  
Es prohibeix l'accés amb vehicles motoritzats a zones o vials inclosos en l'entorn que en l'actualitat no es troben asfaltats, amb l'excepció dels vehicles d'ús agrícola, ramader, forestal i patrimonial.  
  
  
Article 6. Intervencions arqueològiques  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés Cultural i el seu entorn es requerirà, de conformitat amb l'article 20 del Decret 107/2017, de 28 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de regulació de les actuacions arqueològiques a la Comunitat Valenciana, la presentació d'un pla general investigació que contindrà la descripció detallada dels objectius del pla, les fases d'execució i la duració d'aquestes, així com una proposta motivada d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. El pla general d'investigació haurà de ser autoritzat per l'òrgan competent en matèria de cultura. El pla general d'investigació no serà necessari per a les següents intervencions arqueològiques:  
  
1. Les que es manifesten com d'urgent realització, tant per motius de conservació i manteniment, com per altres motius, sempre que així es justifique, i la urgència siga corroborada per l'òrgan competent en matèria de cultura.  
2. La documentació gràfica, que no implique tècniques analítiques.  
  
Article 8. Pla especial de protecció  
De conformitat amb el que prescriuen els articles 34.2 i 39.4 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'Ajuntament de Vilafamés haurà de redactar un pla especial de protecció de la present zona arqueològica en el termini d'1 any a comptar des de la publicació de la present complementació en el DOGV.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8697, del 13-12-2019 (2019/11217)

RESOLUCIÓN de 19 de noviembre de 2019, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se incoa de nuevo expediente para declarar bienes de interés cultural, con la categoría de zonas arqueológicas, los yacimientos Cova del Tossal de la Font y Cova Matutano en el término municipal de Vilafamés (Castellón) y se somete el expediente incoado a trámite de información pública.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8697

Fecha DOGV
:   13-12-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/11217

CVE


Fecha del documento
:   19-11-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de noviembre de 2019, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la que se incoa de nuevo expediente para declarar bienes de interés cultural, con la categoría de zonas arqueológicas, los yacimientos Cova del Tossal de la Font y Cova Matutano en el término municipal de Vilafamés (Castellón) y se somete el expediente incoado a trámite de información pública. [2019/11217]  
  
Por Resolución de 19 de enero de 1998 de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia de la Generalitat Valenciana (DOGV número 3190, de 24 de febrero de 1998) se incoó expediente para declarar bienes de interés cultural con la categoría de zonas arqueológicas a favor de los yacimientos Cova del Tossal de la Font y Cova Matutano, en el término municipal de Vilafamés.  
Vista la solicitud formulada por el Ayuntamiento de Vilafamés y de la Associació d'Amics del Casc Antic de Vilafamés, para incoar expediente de declaración de bien de interés cultural, con la categoría de zonas arqueológicas, a favor de los yacimientos Cova del Tossal de la Font y Cova Matutano, en el término municipal de Vilafamés.  
Visto el tiempo transcurrido desde la primitiva incoación y los informes de los servicios técnicos favorables a la incoación del expediente de declaración de bienes de interés cultural a favor de ambos yacimientos, con la categoría de zonas arqueológicas, mediante la delimitación de sus entornos de protección y el establecimiento de la normativa de protección correspondientes a los mismos.  
Visto que el Ayuntamiento de Vilafamés ha expresado su conformidad en relación con la propuesta declarativa que previamente ha sido sometida a su consideración.  
Considerando lo que dispone el artículo 27 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, esta Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, en lo que es materia de su competencia, ha resuelto:   
  
Primero  
Incoar de nuevo expediente para declarar bienes de interés cultural, con la categoría de zonas arqueológicas, a favor de los yacimientos Cova del Tossal de la Font y Cova Matutano, en el término municipal de Vilafamés, adaptándolas al tiempo a los nuevos requisitos y menciones determinativas establecidas por la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y encomendando su tramitación a la Dirección General de Cultura y Patrimonio de esta conselleria.  
En consecuencia con lo anterior, se resuelve la caducidad del expediente primitivamente incoado, instruyendo y resolviéndose las presentes declaraciones cumulativamente, teniendo en cuenta la conexión existente, incluso espacial, entre ambos yacimientos, cuyos entornos de protección se solapan.  
  
Segundo  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 28 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, determinar los valores excepcionales de los bienes que justifican su declaración, describir los mismos y sus partes integrantes para su más perfecta identificación, así como delimitar sus entornos de protección, y señalar las normas de protección correspondientes a los mismos de conformidad con los anexos que se adjuntan a la presente resolución.   
  
Tercero  
En cumplimiento de lo preceptuado en el art. 27.3 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano notificar esta resolución al Ayuntamiento de Vilafamés y a los interesados y hacerles saber que, de conformidad con lo que establecen los artículos 35, 36 y 62.3 en relación con el 27.4 de la Ley, la realización de cualquier intervención en las zonas arqueológicas o en su entorno deberá ser autorizada preceptivamente por la Dirección General de Cultura y Patrimonio con carácter previo a su realización y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, así como cualquier cambio de uso de los inmuebles a los que se refiere la presente incoación, sin perjuicio de la íntegra aplicación al ámbito delimitado de los bienes de interés cultural y sus entornos del régimen que para la salvaguarda del patrimonio arqueológico establece el título III de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Cuarto  
La presente incoación, de acuerdo con lo establecido en el art. 33 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, determina la suspensión del otorgamiento de licencias municipales de parcelación, urbanización, construcción, demolición, actividad y demás actos de edificación y uso del suelo que afecten al inmueble y su entorno de protección, así como de dichas actuaciones cuando sean llevadas a cabo directamente por las entidades locales. Quedan, igualmente suspendidos los efectos de las ya otorgadas, suspensión cuyos efectos y, de conformidad con la limitación temporal contenida en el inciso segundo del artículo 33 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, se resolverán tras la declaración.   
No obstante la Dirección General de Cultura y Patrimonio, podrá autorizar las actuaciones mencionadas cuando considere que, en aplicación de las normas de protección establecidas en la presente resolución, manifiestamente no perjudiquen los valores del bien que motivan la incoación, así como las obras que por causa de fuerza mayor o interés general hubieran de realizarse inaplazablemente.  
  
Quinto  
Conforme a lo previsto en el artículo 83 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas, y en el artículo 27.6 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, someter el expediente incoado a trámite de información pública, a fin de que cuantas personas tengan interés puedan examinar el expediente durante el plazo de un mes a partir de la publicación de la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El expediente estará a disposición de los interesados en la Dirección General de Cultura y Patrimonio, Avda. de la Constitución nº 284 de València.  
  
Sexto  
Que en cumplimiento de lo dispuesto en el art. 27.3 de la Ley se notifique la presente resolución al Registro General de Bienes de Interés Cultural dependiente de la Administración General del Estado para su anotación preventiva.  
  
Séptimo  
Que la presente resolución con sus respectivos anexos (Cova del Tossal de la Font, anexos I-III, y Cova Matutano, anexos IV-VI), así como su documentación gráfica correspondiente, se publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 19 de noviembre de 2019.- El conseller de Educación, Cultura y Deporte: Vicent Marzà i Ibáñez.  
  
  
ANEXO I  
  
Delimitación literal de la zona arqueológica del yacimiento Cova del Tossal de la Font en el término municipal de Vilafamés (Castellón), descripción de las partes integrantes o consustanciales del mismo y valores patrimoniales que justifican la declaración.  
  
1. Denominación principal: Cova del Tossal de la Font.  
  
2. Localización:  
Provincia: Castellón  
Comarca: La Plana Alta  
Municipio: Vilafamés  
  
3. Delimitación literal del yacimiento:  
La Cova del Tossal de la Font se encuentra en el término municipal de Vilafamés (Castellón), y se localiza en el polígono 10, parcela 178 de dicho término.  
La Cova aparece reseñada en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Término Municipal de Vilafamés (2003) con el código de ficha Q-1, con categoría arqueológica y un nivel de protección integral. La Cova del Tossal de la Font está situada aproximadamente a 114 metros de Cova Matutano.  
Antecedentes jurídicos (junto a Cova Matutano):  
Incoación: 19 de enero de 1998  
Publicación de la incoación: 24 de febrero de 1998  
Anotación preventiva del Registro de Bienes de Interés Cultural categoría de Inmuebles con el código 55-0000581-00000  
La declaración como zona arqueológica viene delimitada por un área formada por la propia entrada a la cavidad y la zona de acceso adyacente.  
Datum: ETRS89  
Huso 30N  
Sentido horario  
  
 X Y  
 751351 4444418  
 751363 4444405  
 751390 4444419  
 751381 4444433  
  
3.1. Ubicación  
El yacimiento se encuentra situado en las siguientes coordenadas:  
Datum: ETRS89  
Huso 30N  
UTMe: 751380  
UTMn: 4444418  
Altura: 373 m.s.n.m.  
3.2. Referencia catastral  
Monte Tossal de la Font. Font Piques. Término municipal de Vilafamés (Castellón).  
referencia catastral de Rústica: 12128A010001780000XQ  
Localización:  
Polígono 10  
Parcela 178  
  
4. Justificación de la delimitación del yacimiento arqueológico declarado zona arqueológica:  
Situado en las afueras de Vilafamés se localiza en una de las vertientes sobre las que se asienta el núcleo urbano, a 25 km de Castellón de la Plana. La Cova del Tossal de la Font forma parte de un sistema formado por al menos dos cavidades que deben formar parte de algún sistema kárstico relacionado con la vecina Cova Matutano. Tiene orientación NW.  
La cavidad se abre al exterior a través de dos bocas que son la Cova de Dalt y la Cova de Baix. Se hallan en una compleja red kárstica estructural que ocupa el subsuelo del cerro, cuya trayectoria alcanza más de 2 km de recorrido interior, desarrollada en dolomías brechiformes de edad jurásica. La cavidad aprovecha los planos de estratificación fuertemente inclinados de las dolomías que ha evolucionado por disolución y desplomes. La actual boca de acceso al yacimiento guarda relación con la sedimentación que tapiza el fondo de la cavidad, de cronología holocena.  
El yacimiento de la Cova del Tossal de la Font se encuentra en la sala de entrada a la cavidad y desde 1982 ha contado con distintas intervenciones arqueológicas. Forma parte de una colada arcillosa fuertemente brechificada de edad würmiense.  
  
5. Descripción del yacimiento declarado, de las partes integrantes o consustanciales y determinación de sus valores:  
Desde el punto de vista arqueológico se descubrió en 1979, durante las excavaciones de la vecina Cova Matutano, cuando el arqueólogo Josep Casabó localizó en la Cova del Tossal una brecha con huesos fósiles. Jordi Estévez Escalera, arqueozoólogo de la excavación confirmó que dos de esos huesos eran humanos y pertenecían a Homo neanderthalensis.   
El conjunto de restos está compuesto por un fragmento distal con diáfisis y epífisis de húmero izquierdo, el cual fue denominado con las siglas internacionales de identificación CTF 1; un fragmento de hueso ilíaco, porción retro-cotilidiana, o coxal derecho (CTF 2). Ambos restos parecen corresponder a un solo individuo joven, posiblemente de sexo femenino; y un fragmento de molar superior permanente izquierdo (CTF 3) de un individuo infantil de unos 8 años de edad. La parte preservada en el húmero (CTF-1) corresponde a un tercio distal que conserva toda la articulación y muestra una serie de características que lo asemejan a las poblaciones del Pleistoceno medio europeo y a los neandertales.  
La colección lítica recuperada en los distintos niveles excavados es muy reducida; aun así las piezas recuperadas denotan características de un tecno-complejo de industria musteriense (Paleolítico medio).  
Las investigaciones han demostrado que durante los inicios del Pleistoceno Superior la Cueva del Tossal de la Font funcionó como embudo, por donde cayeron al fondo huesos de animales y personas, y algún objeto lítico con características tecnológicas propias del modo 3 ?Musteriense- con lascas de sílex retocadas y otras con evidentes muestras de presentar retoques de uso.  
La fauna aparecida se compone principalmente de caballo, ciervo, cabra salvaje, hiena, quón o cánido salvaje, y conejo. La microfauna se hallaba formada por diversas especies de roedores.  
Los análisis polínicos indican la presencia en los alrededores de la cueva de especies vegetales como pino, olmo, encinas, castaños, alisos, plantas gramíneas y herbáceas, en especial loto y espadaña o gladio; estas últimas típicas de lugares húmedos.  
5.1. Partes integrantes. Niveles arqueológicos  
Tiene dos partes principales: la sala de entrada y el interior.  
5.1.1. En la sala de entrada se documentan restos de una colada de arcillas brechificadas del Würm en las que aparecieron los restos paleoantropológicos. En esta sala de entrada actual es donde se sitúa el depósito fosilífero, a pocos metros de la boca de acceso, que rellena una estrecha franja entre la pared de la cueva y un cono formado por grandes bloques endokársticos.  
Se exhumaron, además, numerosos restos arqueológicos superficiales pertenecientes a la Edad del Bronce. En la entrada hay un potente depósito del Holoceno inicial (Neolítico-Edad del Bronce) y final (Romano imperial) que constituye una importante fuente de documentación histórica.  
51.2. En el interior de la cueva, a mas de 400 m de la entrada, se han documentado un buen número de enterramientos prehistóricos de la Edad del Bronce, bien conservados y con ajuares interesantes. La colocación de estas inhumaciones y la posible presencia de vestigios de accidentes ocurridos durante la Prehistoria puede permitirnos reconstruir no solo en el ritual funerario, sino también otras actividades relacionadas con él.  
5.2. Determinación de sus valores  
La Cova del Tossal de la Font es una gran cavidad en óptimo estado de conservación que desde el punto de vista arqueológico puede considerarse excepcional, con una amplia estratigrafía que abarca desde el Würm inicial hasta el Holoceno, repartida por diferentes puntos de la enorme red de galerías.  
Su interés reside en el potente depósito Pleistoceno que se extiende por debajo de los niveles holocenos en la sala de la entrada y que rellena una grieta vertical a modo de brecha, que constituye un testigo de la colmatación de la cavidad durante el Pleistoceno.  
Este depósito estratigráfico contiene restos de numerosa fauna fósil asociada a un escaso, pero inconfundible, conjunto industrial, atribuido al Paleolítico medio, en el que también aparecieron los restos humanos fosilizados atribuidos a un individuo femenino de la especie Homo sapiens neanderthalensis.  
La Cova del Tossal de la Font es, junto a Bolomor y Cova Negra, uno de los tres yacimientos valencianos donde se documentan restos humanos anteriores a la aparición del Homo sapiens sapiens. En toda la península Ibérica no hay más de 15 localidades con especies antiguas o arcaicas del género Homo.  
El conjunto lítico tiene gran valor tafonómico ya que aparece relacionado con los restos fósiles, y atestigua las actividades humanas en la propia cavidad o en el entorno inmediato de su entrada.  
5.3. Cronología  
Desde el punto de vista arqueológico la amplísima estratigrafía del yacimiento abarca desde el Würm inicial hasta el Holoceno.  
Las dataciones relativas de su microfauna sitúan el marco cronológico general de la Cova del Tossal a fines del interglaciar Riss-Würm (120.000-90.000/80.000 anE) y los inicios de la glaciación Würm (90.000/80.000-50.000 anE). Por otro lado, las dataciones absolutas obtenidas mediante el sistema radioactivo de U-Th dieron como cronología 188.920±8900 anE (nivel inferior a los hallazgos) y 61.846±585 anE (nivel superior).  
Los restos humanos podrían corresponder a un momento más antiguo, quizás del período glaciar del Würm antiguo (90.000-70.000 anE), ya que los rasgos anatómicos del humero señalan su pertenencia a una variedad arcaizante de neardental.  
En el vestíbulo se obtuvo una secuencia cronocultural que señalaba una ocupación de gentes pastoras durante el III milenio (2810±70 anE, y 2190±100 anE), a lo largo del período Eneolítico o Calcolítico y que quizás alcanzó también el momento inicial del Bronce antiguo, a principios del II milenio.  
Posteriormente la cueva fue visitada ocasionalmente durante la etapa hispanorromana, la medieval y la moderna. Las galerías más profundas de la caverna se utilizaron a su vez como lugares de enterramiento cuyos ajuares materiales señalan su pertenencia a la época eneolítica.  
  
  
ANEXO II  
Delimitación literal del entorno de protección de la zona arqueológica del yacimiento Cova del Tossal de la Font y de los bienes patrimoniales que se sitúan en dicho entorno que se relacionan e identifican a efectos tutelares.  
  
A) Justificación de la delimitación propuesta.  
El entorno de protección del bien de interés cultural queda definido tanto literal como gráficamente en los anexos adjuntos que forman parte de la presente resolución. La documentación complementaria obra en el expediente.  
Los criterios empleados para establecer el entorno de protección se basan en la legislación vigente según la disposición transitoria primera (establecimiento de entornos mínimos de protección para inmuebles) de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano en el ámbito de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con criterios siguientes:  
- Topográficos y paisajísticos: inclusión de algunos terrenos y caminos de acceso, así como del borde del barranco y de la ladera de la montaña.  
- Arqueológicos: el ámbito comprende la propia zona arqueológica del yacimiento y las áreas colindantes susceptibles de otros nuevos hallazgos relacionados con la Cova del Tossal o la Cova Matutano.  
- Administrativos: Incluye la delimitación de un polígono irregular que forma el entorno de la zona arqueológica del yacimiento arqueológico de la Cova del Tossal y que transcurre por algunos lindes de caminos, de las construcciones de la zona urbana y el Barranc Font d'En Jana.  
  
B) Delimitación literal del entorno de protección.  
Origen punto A1 coordenadas X-751339; Y-4444576. Intersección del ángulo NE del edificio con referencia catastral 1346601YK5414G (C/ Sant Antoni, 90) con la propia C/ de Sant Antoni.  
Linea delimitadora: sentido horario.  
Huso 30N ETRS 89:  
Puntos. Coordenadas X/Y.  
  
Puntos X Y  
A1 751339 4444576  
 2 751368 4444600  
 3 751408 4444623  
 4 751431 4444632  
 5 751445 4444634  
 6 751485 4444163  
 7 751364 4444175  
 8 751309 4444232  
 9 751276 4444270  
 10 751248 4444282  
 11 751251 4444304  
 12 751261 4444305  
 13 751253 4444370  
 14 751272 4444368  
 15 751277 4444404  
 16 751276 4444424  
 17 751293 4444467  
 18 751293 4444489  
 19 751310 4444521  
 20 751331 4444538  
 21 751353 4444566  
 22 751351 4444565  
 23 751339 4444576  
  
Se delimita un polígono irregular que forma el entorno de la zona arqueológica del yacimiento arqueológico de la Cova del Tossal de la Font. Desde el punto de origen A1 situado en las coordenadas 751339/4444576 la línea discurre en dirección NE por el lado E y S del camino del Cementerio (referencia catastral 12128A010090090000XQ), hasta llegar a las coordenadas 751445/4444634. Desde ese punto se dirige en línea recta hacia el S atravesando la parcela 9010 del polígono 10 (referencia catastral 12128A010090100000XY), discurriendo aproximadamente por el cambio de ladera de la zona montañosa, hasta llegar a las coordenadas 751485/4444163. Vuelve a girar hacia el W, hasta llegar al borde del barranco de la Font d'En Jana (coordenadas 751372/4444168, en el polígono 10 parcela 9011, referencia catastral 12128A010002500000XF). En ese punto vuelve a girar hacia el NW por el lecho del propio barranco, buscando las coordenadas 751255/4444287, que coinciden con la intersección del barranco con el límite de la parcela 250 del polígono 10 (referencias catastrales 12128A010002500000XF y 12128A010002500000MG) y el suelo urbano de Vilafamés (construcciones). Desde ese punto, vuelve a girar hacia el N, por el límite del núcleo urbano con el suelo rústico, por la medianera de las edificaciones, hasta llegar al punto de partida A1.  
Parcelas afectadas. Término municipal Vilafamés (Castellón)  
Polígonos. Parcelas. Referencias catastrales  
Polígono 10  
Parcela 250 (parte)  
Paraje Font Piques. Clase: rústico  
12128A010002500000XF. Clase: urbano. Suelo sin edificios, obras de urbanización, jardinería, construcciones ruinosas  
12128A0100025000001MG  
Parcela 9010 (parte)  
Paraje El Estepar. Clase: rústico. Vía de comunicación de dominio público  
12128A010090100000XY  
Parcela 178 (parte)  
Paraje Font Piques. Clase: rústico  
12128A010001780000XQ  
C) Bienes patrimoniales ubicados en el entorno de protección. Patrimonio arqueológico.  
En el entorno de la zona arqueológica propuesta existe un yacimiento cuyas características se describen en esta misma publicación en sus anexos correspondientes y con los consiguientes efectos tutelares: Cova Matutano.  
  
  
ANEXO III  
Normativa de protección de la zona arqueológica de Cova del Tossal de la Font y de su entorno  
  
Artículo 1. Régimen de la zona arqueológica  
El yacimiento arqueológico de Cova Tossal de la Font, en el término municipal de Vilafamés (Castellón), como bien de interés cultural, con la categoría de zona arqueológica, se regirá por lo dispuesto en la sección segunda del capítulo III del título II de Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, para los bienes inmuebles de interés cultural, así como por los planes especiales, o instrumentos urbanísticos de análogo contenido, que en su caso se aprueben. Cualquier actuación que se pretenda realizar en el mismo estará sometida a la preceptiva autorización de la dirección general competente en materia de cultura con carácter previo a su inicio y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, sin perjuicio de la íntegra aplicabilidad al referido yacimiento del título III de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y del Decreto 107/2017, de 28 julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana.  
Artículo 2. Usos permitidos en el inmueble y su entorno.  
Los usos permitidos serán todos aquellos históricamente asociados al lugar: agropecuarios y forestales, además de los que sean compatibles con la investigación, la puesta en valor, el disfrute patrimonial del bien de interés cultural y de su entorno y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá por lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Artículo 3. Régimen de intervención en el entorno.  
Cualquier intervención que pretenda realizarse en el entorno de protección de la zona arqueológica, salvo las que manifiestamente carezcan de trascendencia patrimonial, requerirá la previa autorización de la conselleria competente en materia de cultura. Esta autorización se emitirá aplicando los criterios establecidos en la presente normativa, y en su defecto, los enumerados en los artículos 38, 39, 58 y siguientes de la Ley 4/1998 de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano. La propuesta de intervención deberá definir su alcance e ir acompañada de la documentación técnica oportuna que permita la evaluación patrimonial. También deberá especificar la ubicación parcelaria, así como adjuntar las fotografías que permitan constatar la situación actual y su trascendencia patrimonial. Transcurrido el plazo de tres meses la solicitud se entenderá denegada por silencio administrativo.  
  
Artículo 4. Preservación del paisaje arqueológico.  
A fin de preservar el paisaje histórico al que se asocia la zona arqueológica y la integridad del mismo:  
1. No se autorizará edificación nueva alguna para cualquier uso (excepto las permitidas por el artículo 5 punto 3 de la presente normativa), quedando prohibidos, como regla general y salvo que se justifique su necesidad, los movimientos de tierras y excavaciones de incidencia paisajística.  
2. Se prohíben las señalizaciones de tipo publicitario, el almacenaje al aire libre de materiales y el vertido de residuos.  
3. Como regla general y salvo que se acuerde su necesidad se prohíbe la tala de árboles sin autorización expresa de la dirección general competente en materia de cultura, así como del organismo competente en esta materia de medio ambiente. En el ámbito considerado se deberá fomentar la repoblación forestal con variedades autóctonas propias del ecosistema protegido.  
4. En los espacios de uso agrícola deberá mantenerse el parcelario existente con sus elementos anexos como caminos, bancales, rediles y demás elementos etnológicos de arquitectura en piedra en seco.  
  
Artículo 5. Preservación de los bienes inmuebles.  
1. Los inmuebles existentes en el entorno de protección de la zona arqueológica, por su valor testimonial y sus peculiares tipologías relacionadas con la explotación tradicional del medio, no podrán ser demolidos, ni aumentar su volumen edificado.  
2. Todas las intervenciones sobre los inmuebles existentes en el entorno deben contemplar las cautelas arqueológicas previstas en el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano. En cualquier caso las actuaciones arqueológicas deberán ser autorizadas por la conselleria competente en materia de cultura, de acuerdo con el art. 60 de la misma ley, para la salvaguarda del patrimonio de esta índole que incorpora el ámbito.  
3. Se admiten pequeñas edificaciones autorizables en el ámbito protegido, es decir, aquellas edificaciones de carácter auxiliar de las labores agrícolas de dimensiones 2 m x 2 m, o de usos compatibles con la puesta en valor del conjunto de la zona arqueológica, siendo, en su caso, prioritaria la rehabilitación de los edificios existentes para estos usos.  
  
Artículo 6. Limitación del acceso  
Se prohíbe el acceso con vehículos motorizados a zonas o viales incluidos en el entorno que en la actualidad no se encuentren asfaltados, con la excepción de los vehículos de uso agrícola, ganadero, forestal y patrimonial.  
  
Artículo 7. Intervenciones arqueológicas  
Para la realización de intervenciones arqueológicas en el yacimiento declarado bien de interés cultural se requerirá, de conformidad con el artículo 20 del Decreto 107/2017, de 28 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana, la presentación de un plan general investigación que contendrá la descripción detallada de los objetivos del plan, fases de ejecución y duración de las mismas, así como una propuesta motivada de área de reserva arqueológica del yacimiento, según lo dispuesto en el artículo 66 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. El plan general de investigación deberá ser autorizado por el órgano competente en materia de cultura. El plan general de investigación no será necesario para las siguientes intervenciones arqueológicas:  
1. Las que se manifiesten como de urgente realización, tanto por motivos de conservación y mantenimiento, como por otros motivos, siempre que así se justifique, y la urgencia sea corroborada por el órgano competente en materia de cultura.  
2. La documentación gráfica, que no implique técnicas analíticas.  
  
Artículo 8. Plan especial de protección  
De conformidad con lo que prescriben los artículos 34.2 y 39.4 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el Ayuntamiento de Vilafamés deberá redactar un plan especial de protección de la presente zona arqueológica en el plazo de 1 año a contar desde la publicación de la presente declaración en el DOGV.  
  
  
ANEXO IV  
Delimitación literal de la zona arqueológica del yacimiento Cova Matutano en el término municipal de Vilafamés (Castellón), descripción de las partes integrantes o consustanciales del mismo y valores patrimoniales que justifican la declaración.  
  
1. Denominación principal: Cova Matutano.  
2. Localización:  
Provincia: Castellón  
Comarca: La Plana Alta  
Municipio: Vilafamés  
3. Delimitación literal del yacimiento:  
La Cova Matutano se encuentra en el término municipal de Vilafamés (Castellón), localizada en la hoja núm. 616 (30-24)-517 (31-24), Vilafamés, correspondiente al mapa con escala 1:50.000 del Instituto Geográfico y Catastral de España. Se encuentra situada en los 40° 06- 50» de latitud N y 3° 38- de longitud E del meridiano de Madrid.  
Los yacimientos Cova del Tossal de la Font y Cova Matutano constan con anotación única preventiva con el número A-R-I-55-0000581-00000 en el Registro de Bienes Inmuebles de Interés Cultural del Ministerio de Educación, Cultura y Deporte con la categoría de zona arqueológica.  
Cova Matutano aparece reseñada en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Término Municipal de Vilafamés (2003) con el código de ficha Q-3, con categoría arqueológica y un nivel de protección integral. La Cova está situada aproximadamente a 114 metros de la Cova del Tossal de la Font.  
Antecedentes jurídicos (junto a Cova del Tossal de la Font):  
Incoación: 19 de enero de 1998  
Publicación de la incoación: 27 de febrero de 1998  
3.1. Ubicación  
El yacimiento se encuentra situado en las siguientes coordenadas:  
Datum: ETRS89  
Huso 30N  
UTMe: 751299  
UTMn: 4444496  
Altura: 315 m.s.n.m.  
3.2. Referencia catastral:  
1346612YK5414G0001SY. Suelo urbano, calle Sant Antoni, número 68 (Vilafamés).  
Isla: 1346612YK5414G Parcela: 12  
La cavidad se extendería, como mínimo, por las referencias catastrales 12128A010002500000XF y 12128A010002500001MG, parcela 250 del polígono 10 (paraje Font Piques de Vilafamés).  
4. Justificación de la delimitación del yacimiento arqueológico declarado zona arqueológica:  
  
Situado en las afueras de Vilafamés, pero dentro del núcleo urbano, se encuentra en el interior de un patio-corral trasero de un antiguo molino aceitero que fue propiedad de la familia Matutano (de ahí el nombre del yacimiento).  
Los niveles más recientes del yacimiento fueron vaciados durante la construcción del molino y se rompió gran parte de la visera de la cueva para poder edificarlo, por lo que parte del yacimiento está por debajo del suelo actual. La utilización posterior de la cavidad como corral provocó la destrucción parcial del nivel superficial, y al mismo tiempo la construcción de la propia vivienda también pudo alterar la morfología de la cavidad y la superficie de ocupación del lugar habitacional.  
5. Descripción del yacimiento declarado, de las partes integrantes o consustanciales y determinación de sus valores:  
Cova Matutano es una cavidad pequeña que se abre en dirección NW y está constituida por una única sala de planta irregular, con una extensión de aproximadamente 105 m² y colmatada de sedimentos, que deben formar parte de algún sistema kárstico relacionado con la vecina Cova del Tossal. Tiene un eje longitudinal que mide 13 metros y el transversal 8 metros. En la parte central se observan grandes bloques caídos de la cúpula de la cavidad.  
El yacimiento ha sido excavado desde finales de la década de los años 70 del siglo XX por el SIAP de Castellón.  
5.1. Partes integrantes. Niveles arqueológicos  
El asentamiento de Cova Matutano tuvo un largo período ocupacional, pero, tanto el modo de vida como el hábitat de sus ocupantes a lo largo de los aproximadamente 3000 años de existencia no sufrió cambios bruscos, transformándose paulatinamente tanto en su cultura material y como en su estrategia de producción económica cazadora-recolectora.  
Siguiendo a Olària, y otros, se puede decir que el registro material arqueológico de Cova Matutano documenta la transición del Magdaleniense superior (una de las últimas culturas del Paleolítico superior en Europa occidental que se extendió a lo largo del Würm IV, con secuencia alterna de clima frío y seco, y fresco y húmedo) y el Epimagdaleniense.  
Se han documentado dos fases evolutivas claras en Cova Matutano, la más antigua se corresponde con el Magdaleniense Superior IV (avanzado), donde la industria se caracteriza por arpones, varillas, azagayas y una preponderancia de buriles sobre raspadores. Le sigue una fase más reciente, perteneciente al Magdaleniense superior V-VI con azagayas, arpones y puntas, con más raspadores que buriles y con arte mueble geométrico y naturalista.  
Se documenta un cambio industrial respecto a los niveles inferiores que se materializa en el aumento del número de raspadores, el descenso de buriles y de la industria en materia dura animal, así como el crecimiento del utillaje microlaminar de dorso, de las muescas y denticulados y, sobre todo, de las truncaduras. Las gentes del Epimagdaleniense introdujeron apenas cambios en el instrumental de trabajo, aumentando, eso sí, los instrumentos denticulados que facilitaban el trabajo de objetos de hueso y madera.  
Se evidencian gran cantidad de guijarros grabados, algunos fragmentados, con figuraciones estilizadas de animales -cérvidos y bóvidos- mediante trazos muy finos. No existen pues guijarros que se puedan identificar exclusivamente como ?artísticos- o con incisiones figurativas; las incisiones figurativas están enmascaradas por incisiones de uso, así como por acciones sucesivas de percusión, frotado y desgate superficial. Fueron herramientas que antes de usarlas para llevar a cabo estas acciones fueron decoradas. Las señales de percusión en los extremos de las piezas son muy significativas. Algunos de los cantos pudieron haber servido, posteriormente al grabado, como soportes o yunques para facilitar el corte y despiece de la carne.  
Aparece frecuentemente ocre en los niveles en que fueron hallados los guijarros, lo cual presupone una cierta asociación entre el uso de los mismos y el propio pigmento.  
5.2. Determinación de sus valores  
El yacimiento cuenta con un amplio grupo de dataciones absolutas, con un extraordinario conjunto industrial en piedra y hueso y algunos elementos de adorno excepcionales que hacen de este enclave un lugar de gran valor cultural para documentar las sociedades cazadoras-recolectoras valencianas del tardiglaciar.  
Está considerado uno de los grandes yacimientos del N de la Comunitat Valenciana en el cual podemos evidenciar, principalmente, el paso entre el Magdaleniense y el Epimagdaleniense aportando una información única para el estudio de los últimos milenios del Paleolítico superior (14.000-11.500 B.P.) en la vertiente mediterránea (Pleistoceno) con ocupaciones humanas que nos permiten documentar, en general, uno de los periodos peor conocidos de la Prehistoria.  
El yacimiento se puede identificar como un asentamiento humano no permanente. Desde esta perspectiva, los restos de guijarros decorados documentados están vinculados a trabajos específicos que requieren aplicar técnicas como la percusión, el corte, el frotamiento y eventualmente la aplicación de ocre. Lo cual inclina a tratarlos como meros instrumentos o herramientas aplicadas a funciones en las que intervienen las actividades mencionadas.  
El paquete arqueológico, con objetos líticos, óseos y artísticos permite determinar las pautas propias de explotación del territorio por parte de los grupos de cazadores-recolectores del final del Paleolítico y permite reconstruir estrategias de captación, gestión de recursos y de explotación territorial, e inferir hipótesis relativas a los procesos de especialización y diversificación de los dichos recursos, de elección de hábitat y de demografía. Aporta información de peso sobre los criterios de elección de hábitat por parte de las sociedades del tardiglaciar reciente, confirmando la importancia de la elección como lugar de habitación de cuevas o lugares situados en el límite de ecosistemas diferentes. Desde los lugares como Cova Matutano se podía depredar o recolectar áreas diferentes con recursos diversos. Se trata por eso de las primeras sociedades de economía de amplio espectro, muy anterior al Neolítico.  
Sus restos faunísticos dan a conocer la importancia del aporte de presas pequeñas como el conejo, y la diversidad de especies depredadas, lo que difiere de los paradigmas vigentes hasta el momento de su estudio que trataban de explicar el último tramo cronológico de las sociedades cazadoras-recolectoras como una carrera hacia la especialización de las capturas.  
Establece una secuencia industrial distinta de la que mantenía la investigación hasta hace unos años, caracterizada por la aparición temprana de aspectos culturales que hasta ese momento se atribuían al Epipaleolítico, pero que las dataciones de Matutano señalan que ya estaban presentes al final del Paleolítico superior. Estos aspectos dieron lugar a la caracterización industrial del Epimagdaleniense.  
5.3. Cronología  
La primera etapa del hábitat en Cova Matutano corresponde a un momento climático de la glaciación Würm, fase IV, con períodos fríos y secos, alternados con momentos húmedos. La segunda constituye una perduración atenuada de la anterior con aumento de las fases húmedas y una temperatura ligeramente cálida, episodio conocido como la Oscilación de Blling.  
En los niveles de Cova Matutano se obtuvieron varias dataciones que muestran una gradación que va desde el 15.880-13.600 cal BP (12.520±350 BP), del nivel 3 del sector II, al 14.860-11.940 cal BP (11.410±610 BP), del nivel 2 del mismo sector.  
Si bien es cierto que algunas de estas dataciones han sido criticadas por algunos investigadores debido a algunas incoherencias con la secuencia estratigráfica (Villaverde, 1985 y 1990; Casabó y Rovira, 1987-1988, Casabó, 2004), pero este hecho no invalida las características generales evolutivas de la secuencia arqueológica y la importante información que se puede extraer del yacimiento.  
  
  
ANEXO V  
Delimitación literal del entorno de protección   
de la zona arqueológica del yacimiento Cova Matutano  
  
A) Justificación de la delimitación propuesta.  
El entorno de protección del bien de interés cultural queda definido tanto literal como gráficamente en los anexos adjuntos que forman parte de la presente resolución. La documentación complementaria obra en el expediente.  
Los criterios empleados para establecer el entorno de protección se basan en la legislación vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, en relación con el establecimiento de entornos mínimos de protección para inmuebles situados en ámbitos periurbanos: el espacio resultante de sumar a la manzana donde se ubica el inmueble, los espacios públicos colindantes con ella y las manzanas que entren en contacto con dichos espacios públicos según la disposición transitoria primera (establecimiento de entornos mínimos de protección para inmuebles) de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo con los criterios siguientes:  
- Topográficos y paisajísticos. Zona rústica y zona urbana.  
- Arqueológicos: el ámbito comprende la propia zona arqueológica del yacimiento y las áreas colindantes susceptibles de otros nuevos hallazgos relacionados.  
- Administrativos: delimitación de un polígono irregular que forma el entorno del yacimiento arqueológico y que transcurre por algunos lindes de las construcciones urbanas que facilitando así su definición.  
B) Delimitación literal del entorno de protección.  
Se delimita por un polígono irregular que comprende un espacio con suelo tanto rústico como urbano.  
Parcelas afectadas. Término municipal Vilafamés (Castellón).  
Polígonos. Parcelas. referencias catastrales. Calle y número.  
Rústicos. Paraje Font Piques:  
 12128A010002500000XF: Polígono 10 Parcela 250 (parte). Parcela, a efectos catastrales, con inmuebles de distinta clase (urbanos y rústicos).  
 12128A010002500001MG: Polígono 10 Parcela 250 (parte). Parcela, a efectos catastrales, con inmuebles de distinta clase (urbanos y rústicos).  
  
Urbanos:  
 Isla 13487, parcelas 47, 46, 45; correspondientes a los números 1, 3, 5 y 7, respectivamente, de la C/ Sant Antoni.  
 Isla 13466, parcelas 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16; correspondientes a los números 72, 70, 68, 66, 64, 62 y 60, respectivamente, de la C/ Sant Antoni.  
  
 Referencias catastrales Calle y número  
 1348747YK5414E0002IS C/ Sant Antoni, 1  
 1348747YK5414E0003OD C/ Sant Antoni, 1  
 1348747YK5414E0004PF C/ Sant Antoni, 1  
 1348747YK5414E0005AG C/ Sant Antoni, 1  
 1348747YK5414E0006SH C/ Sant Antoni, 1  
 1348747YK5414E0007DJ C/ Sant Antoni, 1  
 1348746YK5414G0001ZY C/ Sant Antoni, 3  
 1348745YK5414E0001SA C/ Sant Antoni, 5  
 1348765YK5414E0001MA C/ Sant Antoni, 7  
 1346616YK5414E0001WA C/ Sant Antoni, 60  
 1346615YK5414E0001HA C/ Sant Antoni, 62  
 1346614YK5414E0001UA C/ Sant Antoni, 64  
 1346613YK5414G0001ZY C/ Sant Antoni, 66  
 1346612YK5414G0001SY C/ Sant Antoni, 68   
 (entrada a Cova Matutano)  
 1346611YK5414G0001EY C/ Sant Antoni, 70  
 1346610YK5414E0001JA C/ Sant Antoni, 72  
  
Además:  
Zona de vía pública enmarcada por el espacio existente entre los inmuebles que van desde la referencia catastral 1346610YK5414E0001JA (C/ Sant Antoni, número 72) y la referencia catastral 1348765YK5414E0001MA (C/ Sant Antoni, número 7), hasta la referencia catastral 1346617YK5414E0001AA (C/ Calvari, número 1) frente a la referencia catastral 1348748YK5414E0001HA (Avda. Fabián Ribes, número 4).  
Linea delimitadora: Sentido horario.  
Origen Punto A1: Coordenadas 751301/4444531 situadas en la medianera de los edificios de la C/ Sant Antoni, número 72 (1346612YK5414E0001JA-Isla 1346612YK5414G-) y C/ Sant Antoni, número 74 (1346612YK5414E0001SA-Isla 1346617YK5414G-) en la intersección con la Vía pública (C/ Sant Antoni).  
Huso 30N ETRS 89  
Puntos. Coordenadas X/Y.  
  
 Puntos X Y  
 A1 751301 4444531  
 2 751324 4444516  
 3 751306 4444472  
 4 751304 4444466  
 5 751289 4444465  
 6 751263 4444483  
 7 751251 4444489  
 8 751254 4444490  
 9 751256 4444495  
 10 751255 4444495  
 11 751258 4444494  
 12 751267 4444506  
 13 751264 4444508  
 14 751273 4444526  
 15 751279 4444523  
 16 751284 4444529  
 17 751279 4444532  
 18 751284 4444542  
 19 751297 4444535  
  
Se delimita un polígono irregular que conforma el entorno de la zona arqueológica del yacimiento de Cova Matutano.  
Desde el punto de origen (Punto A1) en las coordenadas 751301/4444531 se dirige en dirección SE por la medianera de las referencias catastrales 1346610YK5414E0001JA (C/ Sant Antoni, número 72) y 1346609YK5414E0001SA (C/ Sant Antoni, número 74) atravesando la parcela 250 del polígono 10 (referencias catastrales 12128A010002500000XF y 12128A010002500001MG) hasta llegar a las coordenadas 751324/4444516 situadas en la intersección de esta parcela con la parcela 178 del polígono 10 (referencia catastral 12128A010001780000XQ).  
Se dirige en dirección SW por el límite de las parcelas rústicas 250 y 178, hasta llegar a las coordenadas 751304/4444466. Se dirige hacia el W hasta las coordenadas 751289/4444465 situadas en la intersección de las referencias catastrales 1346616YK5414E0001WA (vivienda sita en la C/ Sant Antoni, 60) y la 1346617YK5414E0001AA (vivienda sita en C/ Calvari, número 1) con la parcela 250 del polígono 10. Desde ese punto por la medianera de las anteriores referencias catastrales, y atravesando la vía pública de la C/ Sant Antoni, llega hasta las coordenadas 751251/4444489.  
Continua hacia el NE bordeando la vía publica hasta las coordenadas 751267/4444506 en la intersección de dicha vía pública con los edificios sitos en C/ Sant Antoni, número 1 y Avda. Fabián Ribes, número 6. Siguiendo en dirección NE se dirige por la medianera que separa el inmueble de C/ Sant Antoni, número 1 con el situado en Avda. Fabián Ribes, número 8 hasta las coordenadas 751273/4444526 (intersección de los inmuebles sitos en Avda. Fabián Ribes, números 10 y 12, y C/ Sant Antoni, número 3).   
En dirección NW llega hasta el punto de intersección con los inmuebles sitos en C/ Sant Antoni, número 5, Avda. Fabián Ribes, números 12 (referencias catastrales 1348752YK5414E0001WA-1348752YK5414E0002ES-1348752YK5414E0003RD) y 14 (referencia catastral 1348753YK5414G0001AY) en las coordenadas 751273/4444526. Sigue en dirección N por las medianeras de los edificios sitos en Avda. Fabián Ribes, número 14 (1348753YK5414G0001AY), C/ Sant Antoni, número 7 (referencia catastral 1348765YK5414E0001MA) y C/ Sant Antoni, número 5 (referencia catastral 1348745YK5414E0001SA) hasta las coordenadas 751284/4444529. Desde este punto se dirige hacia el E por las medianeras del suelo urbano de C/ Sant Antoni (referencia catastral 1348736YK5414G0001RY) y C/ Sant Antoni, número 7 (referencia catastral 1348765YK5414E0001MA) en las coordenadas 751297/4444535. Atraviesa la vía publica de C/ San Antoni hasta llegar al punto de origen A1.  
  
  
ANEXO VI  
Normativa de protección de la zona arqueológica   
de Cova Matutano y de su entorno  
  
Artículo 1. Régimen de la zona arqueológica  
El yacimiento arqueológico de Cova Matutano, en el término municipal de Vilafamés (Castellón), es un bien de interés cultural, con la categoría de zona arqueológica, se regirá por lo dispuesto en la sección segunda del capítulo III del título II de Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, para los bienes inmuebles de interés cultural, así como por los planes especiales, o instrumentos urbanísticos de análogo contenido, que en su caso se aprueben. Cualquier actuación que se pretenda realizar en el mismo estará sometida a la preceptiva autorización de la dirección general competente en materia de cultura con carácter previo a su inicio y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, sin perjuicio de la íntegra aplicabilidad al referido yacimiento del título III de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y del Decreto 107/2017, de 28 julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 2. Usos permitidos en el inmueble y su entorno.  
Los usos permitidos serán todos aquellos que contribuyan a la investigación, la puesta en valor, el disfrute patrimonial del bien, así como los usos históricos comunes o los existentes en la actualidad. La autorización particularizada de uso se regirá por lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
Artículo 3. Régimen de intervención en el entorno  
Cualquier intervención que pretenda realizarse en el entorno de protección de la zona arqueológica, salvo las que manifiestamente carezcan de trascendencia patrimonial, requerirá la previa autorización de la conselleria competente en materia de cultura. Esta autorización se emitirá aplicando los criterios de la presente normativa y en su defecto los enumerados en los artículos 38, 39, 58 y siguientes de la Ley 4/1998 de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano. La propuesta de intervención deberá definir su alcance e ir acompañada de la documentación técnica oportuna que permita la evaluación patrimonial. También deberá especificar la ubicación parcelaria, así como adjuntar las fotografías que permitan constatar la situación actual y su trascendencia patrimonial. Transcurrido el plazo de tres meses la solicitud se entenderá denegada por silencio administrativo.  
  
Artículo 4. Preservación del paisaje histórico, arqueológico y de los bienes que lo conforman  
A fin de preservar el paisaje de la zona arqueológica y la integridad del yacimiento arqueológico y de mismo paisaje:  
1. Las construcciones colindantes y existentes en el entorno de protección de la zona arqueológica no podrán aumentar su volumen edificado. Su acabado exterior deberá atenerse al ambiente rústico en el que están situados. Todo ello sin perjuicio de la aplicación del artículo 21 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano a estos inmuebles.  
En la parte del entorno no urbanizada, ni transformada, se preservará el ambiente rural característico del ámbito, preservándolo en general de la edificación.  
2. Quedan expresamente prohibidos, como regla general, el vertido de residuos y los movimientos de tierras y excavaciones con incidencia paisajista, salvo aquellos movimientos que sean necesarios para el estudio y conservación del yacimiento.  
3. Todas las intervenciones sobre los inmuebles existentes en el entorno deben contemplar las cautelas arqueológicas previstas en el artículo 62 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano. En cualquier caso las actuaciones arqueológicas deberán ser autorizadas por la conselleria competente en materia de cultura, de acuerdo con el art. 60 de misma Ley, para la salvaguarda del patrimonio de esta índole que incorpora el ámbito.  
4. Se prohíben las señalizaciones de tipo publicitario, el almacenaje al aire libre de materiales y el vertido de residuos.  
  
Artículo 5. Limitación del acceso  
Se prohíbe el acceso con vehículos motorizados a zonas o viales incluidos en el entorno que en la actualidad no se encuentren asfaltados, con la excepción de los vehículos de uso agrícola, ganadero, forestal y patrimonial.  
  
Artículo 6. Intervenciones arqueológicas  
Para la realización de intervenciones arqueológicas en el yacimiento declarado bien de interés cultural y su entorno se requerirá, de conformidad con el artículo 20 del Decreto 107/2017, de 28 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento de regulación de las actuaciones arqueológicas en la Comunitat Valenciana, la presentación de un plan general investigación que contendrá la descripción detallada de los objetivos del plan, fases de ejecución y duración de las mismas, así como una propuesta motivada de área de reserva arqueológica del yacimiento, según lo dispuesto en el artículo 66 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. El plan general de investigación deberá ser autorizado por el órgano competente en materia de cultura. El plan general de investigación no será necesario para las siguientes intervenciones arqueológicas:  
1. Las que se manifiesten como de urgente realización, tanto por motivos de conservación y mantenimiento, como por otros motivos, siempre que así se justifique, y la urgencia sea corroborada por el órgano competente en materia de cultura.  
2. La documentación gráfica, que no implique técnicas analíticas.  
  
Artículo 8. Plan especial de protección  
De conformidad con lo que prescriben los artículos 34.2 y 39.4 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el Ayuntamiento de Vilafamés deberá redactar un plan especial de protección de la presente zona arqueológica en el plazo de 1 año a contar desde la publicación de la presente complementación en el DOGV.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML