Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5673, del 04-01-2008 (2007/15765)

RESOLUCIÓ d'11 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis d'Elx, Tavernes Blanques, Carcaixent, Alzira i resolució de Riba-roja de Túria.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5673

Data del DOGV
:   04-01-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/15765

CVE


Data del document
:   11-12-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Elx](javascript:void(0))
    * [Carcaixent](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Tavernes Blanques](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de desembre de 2007, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponents als municipis d'Elx, Tavernes Blanques, Carcaixent, Alzira i resolució de Riba-roja de Túria. [2007/15765]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental.  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 030/05-AIA Elx, 173/06-AIA Tavernes Blanques, 261/06-AIA Carcaixent, 079/06-AIA Alzira i resolució 132/05-AIA Riba-roja de Túria, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 11 de desembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 30/2005-AIA  
Títol: Pla parcial sector AL-8  
Promotor: Ajuntament d'Elx (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: A l'est del nucli urbà de l'Altet, a la vora del camí vell de Santa Pola i el de la Senieta.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El pla parcial té com a objecte desenvolupar el Pla general d'Elx per mitjà de l'ordenació detallada d'una porció de terreny pertanyent a la pedania de l'Altet, la classificació actual de la qual és com a sòl no urbanitzable comú general (clau 51).  
L'actuació que es pretén és que el sòl quede classificat per a aprofitament privat (residencial i terciari) i per a dotacions públiques (xarxa primària, xarxa secundària i de domini públic).  
La tipologia per al residencial serà turística en baixa densitat, en tipologia d'edificació oberta.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La zona objecte d'actuació està situada a l'est del nucli urbà de l'Altet, al costat del camí vell de Santa Pola i el de la Senieta que dóna accés a la platja des de l'esmentat nucli i constitueix una zona de connexió entre el nucli urbà de l'Altet i el mar, únic desenvolupament possible del nucli cap a la costa, segons afirma la memòria del pla parcial.  
Els límits del sector són: Al nord la forest d'utilitat pública Carabassí i Cabeço, sòl no urbanitzable d'especial protecció de forests i àrees forestals. Al sud, el camí de la Senieta i el saladar de la Senieta, sòl no urbanitzable comuns saladars i canyissers. A l'est les dunes i la platja de l'Altet, sòl no urbanitzable d'especial protecció de forests i àrees forestals. A l'oest part de la forest d'utilitat pública i la ronda est de l'Altet.  
El sector, que té una superfície de 131.562,57 m², del qual es destina per a aprofitament privat un total de 55.408,55 m² (53.687,97 m² per a residencial i 1.720,58 m² per a terciari), implica un potencial de 465 habitatges i un total de 1.571 habitants.  
L'estructura interior que es proposa està definida per una xarxa viària en quadrícula continuació de l'existent, directament relacionada amb aquesta.  
Les connexions amb la xarxa viària primària estan garantides per l'accés a la platja des de l'Altet (camí de la Senieta) i el viari paral·lel a la platja que connecta Urbanova amb els Arenals (antic camí de Santa Pola).  
Les dotacions d'espais lliures de domini i ús públic i les corresponents a equipament públic se situen com a element separador entre la zona residencial i la forest pública, i s'hi preveu un enjardinament bla basat en la plantació d'arbratge, amb la qual cosa es pretén, segons la memòria informativa, la continuïtat de l'espai natural.  
Part de la zona verda es localitza a l'est de l'antic camí de Santa Pola, la qual cosa comporta una connexió directa amb la zona de dunes i la platja de l'Altet  
3. Alternatives  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'elecció de la pedania de l'Altet per al desenvolupament del projecte es basa, per un costat en el fet que aquesta és una de les poques zones de la costa alacantina que està molt per sota dels límits de saturació pel què a edificació i manifestació turística es refereix, i d'altra banda, perquè compleix les variables següents:  
- Situació geogràfica de proximitat a la platja  
- Delimitació per vials asfaltats del terreny  
- Superfície del sector  
- Topografia del terreny  
- Hidrografia del terreny  
- Interés turístic cultural  
- Proximitat a nuclis urbans  
- Xarxa estructural i comunicacions  
A continuació s'analitzen les diverses alternatives presentades en l'estudi d'impacte ambiental, que es caracteritzen per la localització del sector en diversos enclavaments al voltant i a l'est d'aquesta partida, i es destaca la mancança d'alguna alternativa situada a l'oest de l'esmentat nucli:  
Alternativa 0. No-consideració del projecte:  
La no-consecució del projecte, que segons l'estudi d'impacte ambiental, ocasionaria la paralització d'una possible expansió socioeconòmica del sector, la qual cosa podria establir precedent per a no desenvolupar projectes futurs aïllant la zona de tot desenvolupament possible, la qual cosa portaria a l'aïllament i possible desaparició de la pedania. Cal destacar que la zona de l'Altet és l'única, dins del terme municipal d'Elx, amb possible desenvolupament turístic o residencial en el litoral que no es troba massificat, excloent, totes les àrees d'especial protecció.  
Alternativa 1. Zona sud del camí a la platja, classificat com a clau 56 en el Pla general d'Elx, al saladar de la Senieta:  
Dins del perímetre d'aquest enclavament s'engloben terrenys classificats clau 53, canyissers i saladars, i clau 56, horts dispersos de palmeres. En el règim d'usos d'aquests terrenys no són permeses les accions que es proposen. D'altra banda, aquesta opció es desestimaria per trobar-se en una cota inferior a zero, sent el terreny més baix de la zona, la qual cosa fa que estiga sotmés a freqüents inundacions.  
Alternativa 2. Zona est del nucli urbà de l'Altet i limítrofa amb ell, pertanyent a la clau 62p:  
Aquest terreny es troba classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, com a forests i àrees forestals, per la qual cosa s'anul·la l'alternativa.  
Alternativa 3. Zona sud de la pedania de l'Altet, classificada com a clau 51, també en el saladar de la Senieta:  
Encara que la classificació és apropiada per al desenvolupament del projecte, com indica l'estudi d'impacte ambiental, la grandària mínima del sector és de 10 ha segons disposa la normativa del pla general. El terreny proposat no té l'extensió suficient per a programar una àrea residencial en ell, per la qual cosa es rebutja aquesta opció, a causa de la impossibilitat d'ampliar la zona adquirint terrenys limítrofs ja que pertanyen a les claus 56 i 62, classificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
Alternativa 4. Zona est de la pedania de l'Altet, terrenys classificats en la clau 51, limítrofa i al nord del camí a la Platja:  
La parcel·la classificada amb clau 51, que en permet el desenvolupament amb fi urbanístic residencial, és insuficient per a projectar una àrea residencial, per això es planteja l'opció d'ampliar els límits de manera que entren terrenys limítrofs, sempre que presenten les claus 51 i 54, ja que aquests últims, són reservats per la normativa per a situar activitats terciàries, serveis i equipaments públics. Per tant aquesta és l'alternativa triada ja que, l'esmentada parcel·la és susceptible de ser ampliada.  
Establides les diverses alternatives s'estableix que l'única alternativa viable és la 4, en funció dels valors tinguts en compte:  
1. Situació geogràfica de proximitat a la platja: La zona seleccionada dista de la platja la distància mínima, tenint en compte que hi ha un cordó dunar.  
2. Delimitació per vials asfaltats del terreny: El terreny es troba enquadrat entre el camí vell de Santa Pola i el camí d'accés a la platja o de la Senieta, que són titularitat municipal.  
3. Superfície del sector: El sector, segons legislació vigent, ha de tenir una àrea mínima de 10 ha, superfície que sobrepassa el territori limitat.  
4. Topografia del terreny: El terreny està lleument ondulat apareixent pendents en direcció nord-sud-est i oest-est, amb alguna elevació de pocs metres, sense existir cap altre accident topogràfic destacable.  
5. Hidrografia del terreny: El terreny es troba a una cota mínima de 5 m estant més alt que els terrenys limítrofs de manera que no sembla que existisca risc d'inundació.  
6. Interés turisticocultural: A més de l'interés lucratiu que té la platja, la zona a distàncies no molt llargues es troba rodejada de zones d'interés com poden ser espais naturals de les salines de Santa Pola, el Palmerar d'Elx, la llacuna del Fondo o el Clot de Galvany.  
7. Proximitat a nuclis urbans: En l'entorn de la zona es troben diversos nuclis urbans: l'Altet, en què és limítrof, a menys de dos quilòmetres de distància trobem els Arenals i Urbanova, Elx a 15 km, Santa Pola a 6 i Alacant a 11 aproximadament.  
8. Xarxa estructural i comunicacions: La zona es troba comunicada amb els nuclis urbans citats anteriorment per vials asfaltats en condicions òptimes, i és un lloc privilegiat pel que fa a comunicacions.  
Cal destacar que totes les alternatives estudiades se situen al voltant del nucli de l'Altet però sempre a l'est, buscant la proximitat de la platja, la qual cosa implica que les alternatives s'han basat en criteris econòmics o turístics, però no en criteris ambientals, per la qual cosa no es consideren criteris adequats a l'hora de justificar l'alternativa triada.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de juny de 2004, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre a l'Àrea d'Avaluació Ambiental una còpia del pla parcial sector AL-8 del Pla general d'ordenació urbana d'Elx i de l'estudi d'impacte ambiental d'aquest, a l'efecte d'emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 8 de novembre de 2004, aquest Servei remet escrit a l'Ajuntament d'Elx informant que la documentació presentada no té la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa se sol·licita remetre el certificat d'aprovació provisional de la documentació remesa i sobre el resultat de la informació pública d'aquesta, i adjunta còpia de les al·legacions presentades.  
En data 9 de febrer de 2005, el Sr. Fernando Cambronero, en representació de Pinamar SL, presenta en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació següent:  
- Acord plenari aprovant el pla parcial AL-8  
- Acord demostratiu de l'exposició pública  
- Al·legacions i resolució d'aquestes  
En data 1 de març de 2005, el Sr. Fernando Cambronero, en representació de Pinamar SL, presenta dos certificats originals de l'Ajuntament d'Elx, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en un periòdic i en el DOGV núm. 4255, de 23 de maig de 2002.  
Durant el període d'exposició pública es van presentar quatre al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Elx, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum d'al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions   
De les quatre al·legacions, l'única amb caràcter ambiental és la corresponent a l'associació conservacionista AHSA (Amigos de los Humedales del Sur de Alicante), els quals sol·licitaven a través de l'esmentada al·legació el següent:  
Primer  
Que els terrenys objecte d'aquesta proposta urbanística mantinguen la seua classificació com a sòl no urbanitzable, però canviant-ne la qualificació actual per una nova qualificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció - corredor ecològic, establint-se amb aquest fi una nova clau per a la qual proposen la denominació següent: clau 65 - corredors ecològics.  
Aquesta sol·licitud es basa en què els terrenys integrants del denominat sector AL-8 formen part d'un necessari corredor ecològic que ha d'establir-se entre el futur paratge natural municipal (PNM d'ara en avant) del Clot de Galvany i la zona humida del saladar d'Aigüa Amarga, inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix l'esmentat corredor té una doble funció, d'una banda ecològica com a element del territori que facilite el trànsit de la fauna vertebrada terrestre entre els diversos espais naturals abans ressenyats i d'una altra, paisatgística de protecció del paisatge característic dels esmentats espais. No obstant això, la urbanització del sector exerciria de barrera en estendre's des del nucli urbà actual de l'Altet fins al límit del futur PNM.  
Segon  
Ni en la memòria del pla parcial ni en estudi d'impacte ambiental es fa menció de la confrontació del sector AL-8 amb la delimitació del futur PNM del Clot de Galvany, únicament, es fa referència a l'existència del Clot de Galvany com a espai natural en les seues proximitats. Per tant, s'obvia l'efecte que l'esmentada confrontació pot ocasionar sobre el PNM, com ara una major pressió humana derivada de la presència d'un nucli de 1.537 habitants (455 habitatges), o l'impacte paisatgístic evident sobre el paisatge lliure de les esmentades edificacions.  
La documentació tampoc fa menció al fet que els terrenys del sector AL-8 es troben en l'interior de la conca vessant d'aigües superficials del Fondet de la Senieta, un aiguamoll costaner de caràcter endorreic, el qual en l'últim any presentava una làmina d'aigua sobre el seu llit que ha possibilitat que s'hagen observat diverses espècies d'aus aquàtiques i limícoles protegides.  
Per tant, totes les aigües de pluja captades en el sector Al-8 són drenades cap al Fondet de la Senieta a través del tàlveg o depressió situada en la part central del sector, un tàlveg que per aquesta raó acull actualment les dues zones de cultiu de secà.  
Així mateix, aprofiten per a sol·licitar novament la inclusió del Fondet de la Senieta en el catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
Finalment, assenyalen greus mancances en l'inventari ambiental d'estudi d'impacte ambiental, tant en l'inventari de flora i fauna, com el d'elements protegibles com a patrimoni històric cultural.  
Respecte a l'esmentada al·legació l'arquitecta municipal informa que:  
L'esmentada al·legació ha de ser desestimada basant-se en l'informe del tècnic de Medi Ambient de data 14 de novembre de 2002, i tenint en compte bàsicament que, els terrenys compresos dins del sector no tenen establida afecció a les zones limítrofes, i que l'aprovació inicial de la delimitació del paratge natural municipal és anterior a la presentació del programa. Així mateix el Fondet de la Senieta no està qualificat com a zona humida pel pla general, ni en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana (que es trobava en tramitació).  
La coordinadora de l'estudi d'impacte ambiental del sector AL-8, informa que el sector AL-8, una vegada urbanitzat no exercirà major pressió antròpica sobre la zona que la ja existent causada pels vials, pel nucli urbà i urbanitzacions limítrofes. Pel que fa a l'aportació d'aigua al Fondet de la Senieta, la saturació de les zones humides es produeix per distintes vies hídriques, i és l'escorriment superficial una de què menys influeix en la zona. La qualificació dels cultius de gran rellevància és una apreciació subjectiva que si no es justifica amb valors ecològics no té sentit, a més de trobar-se en fase d'abandó com es reconeix en les mateixes al·legacions d'AHSA.  
Acaba assenyalant que les al·legacions d'AHSA distorsionen la realitat i no responen a criteris científics i tècnics.  
L'esmentat informe realitzat pel tècnic de Medi Ambient de data 14 de novembre de 2002 sobre el qual l'arquitecta municipal basa el seu informe, no es troba entre la documentació disponible en aquest expedient, per tant, no es pot valorar aquesta contestació pel fet de no disposar dels elements de judici adequats.  
4. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 20 de gener de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient per a poder continuar amb el corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·liciten els informes següents:  
- Estudi d'impacte ambiental degudament firmat per l'expert, que si és el cas, actue com a director o coordinador d'aquest estudi.  
- Informe aclaridor del fet que si la documentació presentada en aquest servei és la mateixa que es va sotmetre a informació pública, ja que la data és posterior a l'esmentat acte.  
- Informe regulat per l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada relatiu a la suficiència de recursos hídrics.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que justifique la capacitat per a admetre les aigües residuals generades pel sector.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i inerts.  
D'altra banda, es requereix a l'Ajuntament perquè es complete la documentació, amb les qüestions ambientals següents:  
- L'establiment dels cabals d'aigua per a tots i cada un dels usos previstos en el sector, com també la procedència d'aquests.  
- Descripció del sistema de reg que s'ha d'emprar en les zones verdes previstes en el sector.  
- Descripció del sistema de clavegueram  
- Cartografia que reculla adequadament les àrees d'especial interés o d'aquelles protegides per la legislació vigent que, a causa de la proximitat d'aquestes amb el sector, puguen veure's afectades pel desenvolupament d'aquest i que no han sigut tingudes en compte en l'estudi d'impacte ambiental.   
- Ampliar l'estudi d'impacte ambiental per a establir, adequadament, tant l'impacte com les mesures correctores, com també el pla de vigilància apropiat a fi d'evitar possibles afeccions sobre el paratge natural municipal del Clot de Galvany, el saladar d'Aigüa Amarga pertanyent al Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana i la forest d'utilitat pública Calabací i Cabeço.  
Finalment, se suggereix que s'estudie la possibilitat de:  
- Crear un corredor verd al llarg del camí Vell de Santa Pola, a fi d'adaptar el projecte al Pla d'acció territorial de l'entorn metropolità d'Alacant-Elx (PATEMAE).  
- Alliberar del sector la zona situada a l'est del camí Vell de Santa Pola, alhora que se li done la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció de forests i àrees forestals amb el qual es pretén dotar el PNM del Clot de Galvany d'un límit físic concret i reconegut.  
En data d'avui, en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental no s'ha rebut cap dels documents requerits.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
Durant la tramitació s'ha sol·licitat informe als organismes següents:  
- Servei Territorial de Medi Ambient.  
- Àrea de Planificació del Territori.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
Dels quals se n'han rebut els següents:  
1. Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, d'11 de gener de 2006, en el qual s'adjunta l'informe realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial sobre el PATEMAE, del qual es transcriu textualment el següent:  
El Pla d'acció territorial de l'entorn metropolità d'Alacant-Elx (PATEMAE), actualment en tramitació, té entre les seues actuacions prioritàries i vinculants el denominat corredor natural dels Arenals. Aquest corredor estableix una àrea de connexió entre el saladar d'Aigua Amarga i el cap de Santa Pola. Part d'aquest corredor transcorre per terrenys del sector AL-8.  
L'execució d'aquest pla parcial AL-8, en els termes proposats, ens conduiria a una fragmentació d'espais naturals i, per tant, a l'eliminació d'un dels objectius del pla d'acció territorial com és la creació d'unes connexions entre els espais naturals i establiment d'uns itineraris ecoturístics entre ells.  
2. Servei de Conservació de la Biodiversitat, de 16 de gener de 2006, del qual s'extrau el següent:  
- Pel que fat a la interacció entre els espais naturals al nord i al sud del sector, cal dir que l'espai entre ambdues zones es troba fragmentat per urbanitzacions i carreteres, per la qual cosa la urbanització d'aquest xicotet sector només contribuirà a incrementar aquesta situació.  
- En tot cas, el més rellevant seria aconseguir la no-afecció als ecosistemes dunars existents en l'ecosistema litoral i ja que la urbanització del sector AL-8 pot ser un pas cap a la degradació de la zona, es recomana no permetre cap desenvolupament, ni tan sols enjardinament ni àrees de joc, a l'est del camí vell de Santa Pola.   
- La vegetació existent en els cordons dunars està catalogada com a hàbitat d'interés comunitari, sent possiblement aquests tipus d'hàbitats els més amenaçats dels existents a la Comunitat Valenciana.  
3. Servei Territorial de Medi Ambient, de 5 de maig de 2006, que remeten els informes següents:  
- Un informe de caràcter negatiu emés per la tècnic d'espais naturals protegits del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, de data 23 de gener de 2006, del qual es transcriu textualment:  
El sector objecte de l'actuació es troba situat entre dos espais naturals protegits: el paratge natural municipal denominat Clot de Galvany, i la forest utilitat pública Al 1034 Al 31, i pròxim al paratge conegut com a saladar de la Senieta, que si bé no presenta cap figura de protecció legal, es tracta d'un enclavament de gran valor ecològic. L'execució del pla parcial objecte d'aquest informe, comportaria una disminució en el nivell de permeabilitat en el conjunt del territori, que es traduiria en una menor activitat biològica entre aquests tres espais naturals.  
La conservació dels espais naturals no es pot limitar exclusivament a la protecció d'un conjunt més o menys complet d'àrees aïllades físicament, ja que la simple conservació de superfícies naturals aïllades no és suficient per a garantir la viabilitat de les poblacions que les habiten. Com més reduïdes siguen aquestes superfícies i més distanciades es troben, menys probable serà l'intercanvi entre elles.  
Per això, l'ordenació territorial ha de preveure que els espais naturals no poden ser concebuts com a illes relictuals, desconnectades del territori que les envolta, i ha de protegir també aquells hàbitats naturals o seminaturals que, actuant a manera d'extensions d'aquests espais protegits, contribueixen a la preservació de les zones o espècies de més vàlua.  
En aquest sentit, la modificació del PGOU d'Elx que es tramita en l'actualitat ha d'incloure la reclassificació del sector com a sòl no urbanitzable de protecció especial, a fi d'evitar la fragmentació del territori i els consegüents problemes per a la conservació dels valors naturals que en el seu moment van propiciar la declaració del paratge natural, en el cas del Clot de Galvany.  
Per tot això, aquesta unitat d'espais naturals protegits informa negativament el pla parcial proposat.  
- Un informe de caràcter desfavorable emés pel tècnic de protecció d'espècies d'aquest Servei Territorial, de data 26 d'abril de 2006, en el qual assumeix també en tots els seus termes l'informe de la tècnic d'espais naturals protegits de 23 de gener de 2006, i informant que:  
1. La vegetació present en la zona es troba inclosa en la legislació estatal i europea mitjançant les directives hàbitat 92/43 i 97/62, com també en el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre:  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics (Stipo-Sideritetum, leucanthae, Chamaeropo-Rhamnetum lycioidis)  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (Teucrio - Brachypodietum retusi)  
\* hàbitat prioritari  
2. Es troben presents en la zona les següents espècies protegides incloses en l'annex III de l'Ordre de la conselleria d'Agricultura i Pesca, de 20 de desembre de 1985, presents en la zona:  
Chamaerops humilis  
Teucrium capitatum subsp. Gracillimum  
Thymus hyemalis  
3. Pel que fa a la fauna, apareixen majoritàriament espècies caracteritzades per un grau de protecció d'interés ecològic, juntament amb altres classificades com a protegides a la Comunitat Valenciana.  
4. Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de 25 de setembre de 2006, en el qual s'informa que:  
La zona no es troba inclosa en cap lloc d'interés comunitari (LIC) ni en cap zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA); no obstant si es troba pròxima al paratge natural municipal Clot de Galvany com també a la zona humida catalogada saladar d'Aigüa Amarga. En la zona no hi ha cap altre espai natural protegit; no obstant en la zona de projecte trobem els hàbitats 5330 matolls termomediterranis i preestèpics i 1430 matolls halo-nitròfils (Pegano-Salsoletea) definits per la Directiva 92/43 CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres.  
La zona humida saladar d'Aigüa Amarga té molta importància patrimonial i cultural per ser una antiga salina i pel cultiu de plantes barrelleres, on és notable la presència d'espècies protegides com ara el territ Calindris alpina, el corriol camanegre Charadrius alexandrinus, la carregada Glareola pratincola i qualsevol classe d'aus limícoles.  
El Clot de Galvany és un enclavament de gran valor ambiental. S'hi poden distingir diversos ecosistemes que contenen flora i fauna de gran rellevància a escala autonòmica i fins i tot estatal.  
Així mateix, aquest paratge destaca per la presència de diverses comunitats faunístiques dunars, saladars i comunitats palustres, destacant endemismes com ara els Limonuis furfuraceum i supinum.  
El Clot de Galvany alberga així mateix la millor formació dunar de la província d'Alacant i unes de les millors de la Comunitat Valenciana, amb un sistema de dunes mòbils, semifixes i fixes, que en temps pretèrits, i des de la dècada dels seixanta, van ser destruïdes per la intensa activitat urbanística desenvolupada en el context del fort creixement de la demanda residencial vinculada a la intensa activitat turística de les zones litorals alacantines.  
Tant en la fase de construcció de la zona residencial com en l'explotació d'aquesta, hauran de tenir-se en compte les afeccions següents; que provocaran una sèrie d'impactes, entre els quals cal destacar:  
- Desbrossament de la vegetació en la zona, que eliminarà espècies de flora protegida: Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium murcium.  
- Introducció de flora, d'espècies vegetals en les zones enjardinades provocada per la introducció de terres d'una altra zona que porten incorporades llavors d'espècies no existents en la zona d'estudi.  
- Alteració del paisatge per la incidència visual que implica la construcció de la zona residencial.  
D'especial interés és la zona de dunes pròximes al terreny d'estudi. Aquesta zona es troba catalogada en el PGOU d'Elx com a clau 62, protecció especial forestal amb la llei de sòl no urbanitzable, sent un terreny d'alt valor ambiental, tant biòtic com abiòtic, és per tant una zona que s'ha de cuidar amb el major interés, evitant qualsevol tipus d'actuació que puga alterar-ne l'equilibri.  
D'acord amb tot l'anterior exposat, es considera necessari que el projecte preveja expressament la possibilitat d'afecció als espais naturals protegits citats en aquest informe, a causa de la seua proximitat, i als hàbitats d'interés comunitari.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat afecció directa a cap figura ambiental.   
No obstant això, el sector és limítrof amb el Paratge Natural Municipal del Clot de Galvany i es troba pròxim a la zona humida catalogada saladar d'Aigüa Amarga i al paratge conegut com saladar de la Senieta, que si bé no presenta cap figura de protecció legal, es tracta d'un enclavament de gran valor ecològic, tal com es recull en l'informe emés per la tècnic d'espais naturals protegits del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial.  
Malgrat la importància i el valor ecologicopaisatgístic d'aquests enclavaments, l'estudi d'impacte ambiental no té un estudi detallat dels possibles impactes que el desenvolupament del sector podria produir sobre cada un d'aquests enclavaments naturals. Així mateix, no recull la interacció existent entre les diverses zones humides que es localitzen al voltant del sector.  
Així mateix, l'estudi d'impacte ambiental presentat presenta els diversos enclavaments naturals existents al voltant del sector com a elements aïllats i inconnexos entre ells, quan la realitat és una altra i el que hauria de primar és l'obtenció d'un corredor natural entre els diversos espais que garantisca l'intercanvi entre elles.  
Per tant, l'estudi d'impacte ambiental no té un adequat estudi del possible impacte que el desenvolupament del sector podria produir tant en els diversos enclavaments naturals existents, com en les iteracions que es produeixen entre ells, per la qual cosa no es presenta una valoració ambiental adequada i fiable que permeta emetre un informe adequat.  
2. Forests d'utilitat pública. No hi ha afecció directa del sector a forests d'utilitat pública, no obstant això, el límit nord-oest del sector és la forest d'utilitat pública Al 1034 Al 31 coneguda com a Carabassí i Cabeço, de la qual no apareix cap descripció en l'estudi d'impacte ambiental, ni tampoc s'estudia el possible impacte que la urbanització del sector podria ocasionar sobre l'esmentat enclavament, ni es tenen en compte mesures preventives o correctores.  
3. Rambles i llits. En la visita de camp realitzada al lloc s'observa l'existència d'antigues canalitzacions d'aigua associades als camps de cultiu existents en el sector, no obstant això, en la documentació no es recullen, com tampoc s'estudia l'estat actual d'aquestes, ni es proposa la reposició després del desenvolupament del sector a fi de garantir la no-afecció als terrenys adjacents que usen l'esmentat sistema per al reg.  
4. Jaciments arqueològics. L'estudi d'impacte ambiental estableix que en el sector no hi ha cap tipus de resta que puga constituir part d'interés per al patrimoni historicocultural.   
No obstant això, pròxim al sector es localitza el jaciment arqueològic dels Arenals, consistent en un poblat de l'època caolítica o de bronze. La poca distància existent entre ambdós enclavaments, aproximadament 500 m, fa que augmente la possibilitat que en el sector apareguen noves restes arqueològiques, per la qual cosa seria preceptiu el fet de realitzar una prospecció arqueològica prèvia, a més d'obtenir l'informe vinculant regulat per l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, que garantisca l'adequada protecció del patrimoni.  
No obstant això, fins avui, no s'ha presentat l'esmentat informe en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental per a la inclusió d'aquest en l'expedient, malgrat ser vinculant l'esmentat informe, amb la qual cosa no es pot garantir l'adequada protecció del patrimoni arqueològic.  
5. Punts d'interés etnològic. L'estudi d'impacte ambiental indica que en el sector d'estudi apareixen dos habitatges, no obstant això, no concreta l'època ni l'estat dels esmentats habitatges. No obstant això, en la visita de camp es verifica que un dels habitatges podria respondre a la tipologia de masia, a més de localitzar dos pous, algunes construccions en pedra i una pila de pedra, probablement pertanyent a la masia, les quals podrien tenir un determinat interés etnològic.  
Els esmentats elements, no han sigut convenientment estudiats, i atés que l'expedient no té el corresponent informe de patrimoni, no es té la documentació mínima necessària per a poder valorar adequadament la importància patrimonial dels esmentats elements.  
6. Aeroport. El sector està situat dins de l'àrea sotmesa a les servituds aeronàutiques de l'aeroport de l'Altet, subjecta a la pròpia legislació d'aquest.  
La documentació tècnica del projecte afirma que si bé al sector no li afecten les limitacions a l'edificació derivades del con d'aproximació, contaminació acústica o emissió de gasos, és preceptiva l'autorització de la Sotssecretaria d'Aviació Civil per a les construccions que es realitzen en el sector.  
No obstant això, haguera sigut adequat realitzar un estudi acústic específic en el sector a fi d'estudiar l'acció conjunta de l'augment del nivell sonor produït pel desenvolupament del sector al costat dels diversos focus sonors existents, derivats de les carreteres circumdants i de l'aeroport, a fi de garantir un nivell acústic adequat tant per a l'ús residencial com per a evitar un possible impacte sobre l'avifauna existent, tant en els diversos enclavaments naturals que envolten al sector com en el sector mateix.  
L'estudi d'impacte ambiental no recull cap informació respecte d'això, ni analitza les possibles afeccions que la presència de l'aeroport puguen produir sobre el sector residencial.  
Consideracions ambientals  
1. Els diversos estrats que es troben en la zona s'engloben en els sediments postmant, els quals, en general van ser dipositats en un ambient marí a excepció d'algun episodi continental en el tortonià superior i gran part del quaternari.  
En la zona d'estudi es troben detrits de conglomerats i argiles, també existeixen, en la zona est, calcàries oolítiques d'edat més recent i d'origen marí. D'altra banda apareixen formacions més recents incloses en el terme quaternari indiferenciat que són col·luvions, al·luvions, dipòsits salobres i detrits en general.  
D'altra banda, apareixen diverses àrees deprimides, ocupades per salines, i zones d'inundació periòdica, restes endorreiques d'antigues llacunes salobres, com és el terreny situat al sud de la zona d'estudi, que segons indica l'estudi d'impacte ambiental, es troba fora d'aquesta.  
Cal assenyalar que el nivell freàtic està per sota de la cota 0,0, la qual cosa provoca que alguns terrenys siguen inundats sovint, ja que aquests es troben també per sota de l'esmentada cota, encara que segons l'estudi d'impacte ambiental, aquest no és el cas de la zona d'estudi, sinó de parcel·les situades al sud d'aquesta.   
Pel que fa a les aigües superficials en el terreny estudiat apareixen suaus canals, en direcció NW-SSE, que recullen l'aigua d'escorriment i superficials en general, de les llomes limítrofes.  
2. En la zona d'estudi presenta una capacitat d'ús agrari molt baixa, per la qual cosa únicament s'observa l'aprofitament del sòl com a ús agrícola en la zona SE del sector, just en el punt més baix, que és on es recullen l'aigua d'escorriment i superficials.  
El risc d'erosió actual de la zona és molt baix i el risc potencial baix.  
El risc sísmic present al terme municipal d'Elx és 0,14 tal com es recull en la documentació tècnica del projecte, en la qual s'indica que és necessària l'aplicació en les construccions de la normativa de construcció sismoresistent zona sísmica de grau alt.  
No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han recollit el possible impacte que aquest alt grau de sismicitat podria implicar sobre la població, ni recull mesures preventives o correctores enfront d'aquest risc.  
3. En la zona d'estudi s'evidencia un nombre elevat de taxons de preferència nitròfiles, ruderonitròfiles i colonitzadores-edificadores, a causa, sens dubte, de l'elevat nivell d'antropització de la zona i a la regressió del conjunt de la vegetació a causa de les característiques litològiques, climatològiques i antròpiques, segons afirma l'estudi d'impacte ambiental.  
En la zona d'estudi es localitzen endemismes típics de la corologia iberollevantina, en la qual destaquen els taxons: Anthyllis terniflora, Elaeoselinum tenuifolium, Salsola genistoides, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui i Teucrium murcicum. Dels quals, els tres últims estan protegits en l'àmbit de la Comunitat Autònoma Valenciana, com així mateix ho indica l'informe emés pel tècnic de protecció d'espècies del Servei Territorial d'Alacant.  
No obstant això, segons l'estudi d'impacte ambiental, com aquests taxons presenten una àrea de distribució molt extena asseguren que la seua importància dins de la zona sota projecte no és susceptible d'impacte ni en termes fitogeogràfics, ni sindinàmics ni fitodemogràfics.  
La vegetació actual, tal com es va poder observar en la visita de camp realitzada, presenta un grau de coincidència alt amb la vegetació potencial, excepte en la part sud del sector, en la qual apareixen camps de cultiu amb figueres, ametlers, oliveres i garroferes, coincidents amb l'àmbit de confluència de les aigües d'escorriment superficial.  
D'altra banda, es localitzen en la mateixa zona i dins d'una finca particular altres espècies al·lòctones cultivades com ara xiprers, palmeres... com afirma l'estudi d'impacte ambiental.  
De la cartografia corresponent al Corine Land Cover es desprén que el sector està caracteritzat per ser una zona forestal amb vegetació natural i espais oberts, en la qual es combinen els espais de vegetació arbustiva o herbàcia de vegetació escleròfila i espais oberts amb poca o sense vegetació, caracteritzada per l'existència de platges, dunes i arenals.  
D'altra banda, en el sector es detecta l'existència d'hàbitats entre els quals destaca, l'hàbitat prioritari 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (Teucri fruticos- Brachypodietum retusi) com s'informa per part del tècnic de protecció d'espècies del Servei Territorial d'Alacant.  
Així mateix, el sector es caracteritza per ser un element de transició entre els diversos espais naturals que l'envolten de manera que és indiscutible la funció d'aquest com a corredor ecològic natural, a través del qual es garanteix la unió entre el Clot de Galvany, el saladar d'Aigua Amarga, el Fondet de la Senieta, la forest d'utilitat pública Carabassí i Cabeço, la qual cosa comportaria mantenir el nivell de permeabilitat en el conjunt del territori, que es traduiria en una major activitat biològica entre aquests espais naturals, tal com es desprén de l'informe emés pel tècnic d'espais naturals protegits del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant.  
La mateixa construcció del sector comportaria, l'augment de l'efecte barrera entre els saladars situats a un costat i a l'altre del sector, tal com recull l'estudi d'impacte ambiental, l'eliminació i alteració de la coberta terrestre i vegetal caracteritzada per la presència d'endemismes característics de les zones d'estepes salines. Així mateix, comportaria una intrusió en la zona establida pel PATEMAE com a corredor ecològic, la qual cosa implicaria un mal funcionament de l'esmentat corredor  
4. L'estudi d'impacte ambiental estableix que com a conseqüència de la presència de dos habitatges, de les xicotetes parcel·les de cultiu, de l'existència en diversos punts amb runes i fems, l'existència de les dues carreteres circumdants i l'intens trànsit aeri, el terreny està molt alterat pel que fa a la fauna, la presència de la qual és mínima.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental es poden trobar en la zona invertebrats, tant artròpodes com no artròpodes. Dels vertebrats observats no s'ha detectat in situ la presència de cap espècie d'importància rellevant. D'altra banda, contínua l'estudi d'impacte ambiental, l'avifauna de les zones humides pròximes no habita ni requereix de terrenys com el de la zona d'estudi per tractar-se majoritàriament d'avifauna migratòria o especialitzada d'hàbitat aquàtic o aiguamoll i per les característiques de l'estat de la vegetació natural i de l'elevat grau d'antropització.  
Malgrat els comentaris sobre la fauna presents en l'estudi d'impacte ambiental, no es presenta un catàleg adequat que permeta avaluar adequadament aquest apartat.  
No obstant això, en l'àmplia llista recollida en l'informe emés pel tècnic de protecció d'espècies d'aquest Servei Territorial d'Alacant, es detecta la presència en la zona d'espècies caracteritzades per un grau de protecció d'interés ecològic, juntament amb altres classificades com a protegides a la Comunitat Valenciana.  
5. Respecte al proveïment d'aigua potable i depuració de les aigües l'estudi d'impacte ambiental no aclareix res, no diu d'on provindrà l'aigua potable necessària per al sector, ni estableix els cabals necessaris, a més tampoc indica els volums d'aigües residuals que generarà el nou desenvolupament, ni quin serà el tractament que rebrà. L'única menció es troba en la documentació tècnica del pla parcial que estableix que els serveis urbans de subministrament d'aigua potable, clavegueram i energia elèctrica es troben en el nucli urbà limítrof amb el sector.  
D'altra banda, no s'han presentat els certificats necessaris que garantisquen una adequada gestió dels residus sòlids urbans i inerts, com també de les aigües residuals, per la qual cosa no es pot garantir la sostenibilitat del desenvolupament del sector, la qual cosa ambientalment no és viable.  
Cal destacar, que per a la implantació d'usos que impliquen un increment del consum d'aigua, com en aquest cas el desenvolupament del sector residencial, es requereix l'obtenció de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent o de l'entitat col·laboradora autoritzada. En data d'avui no s'ha presentat l'esmentat informe.  
L'ocupació del sòl actual es caracteritza per ser majoritàriament un terreny natural, encara que trobem terreny agrícola amb parcel·les cultivades de xicoteta extensió al sud del sector i dos habitatges unifamiliars aïllats, amb una determinada antiguitat. L'esmentada ocupació serà substituïda per una zona residencial, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i per tant una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial per a les zones humides limítrofes.   
Així mateix, pel fet de no estar definit el sistema que s'utilitzarà per al tractament d'aigües residuals, no es garanteix la no-afecció per abocaments directes al terrenys d'aquestes.  
D'altra banda, aquest ús residencial entra en conflicte amb la protecció que se li ha donat al paratge natural municipal del Clot de Galvany, que és un sòl no urbanitzable de protecció, a més que el sistema dunar existent es podria veure danyat per les obres de construcció i els nous usos del terreny, tal com recull l'estudi d'impacte ambiental.  
6. Les dades climatològiques recollides, assenyala l'estudi d'impacte ambiental, són pròpies d'un clima estepari, càlid o subàrid de i típicament mediterrani en el qual són típiques les característiques següents:  
Pluges escasses i irregulars, una dura sequera estival que s'allarga fins ben entrada la tardor, pocs dies de precipitacions, alta incidència de precipitacions d'elevada intensitat horària, nebulositat escassa, elevat nombre de dies clars, hiverns amb temperatures suaus, estius calorosos el que comporta una alta evapotranspiració potencial, que sumat a les escasses precipitacions donen un dèficit hídric molt marcat.  
Globalment, la climatologia està determinada per la influència del mar Mediterrani juntament amb la topografia del terreny i la situació geogràfica d'aquest.  
D'altra banda, pel que fa a la inundabilitat, el sector a causa de la situació d'aquest en la zona alta de la plana al·luvial no presenta riscs potencials d'inundació.  
No obstant això, com a conseqüència de la possibilitat de precipitacions de gran intensitat associades a fenòmens de la gota freda, poden produir-se acumulacions o vessaments d'aigua, per la qual cosa és necessari evitar punts en què puga produir-se romanència i acumulació d'aigua afavorint l'escorriment superficial.  
El sector es troba en una zona en què les pluges són escasses i irregulars, la qual cosa és un clar indicador de la falta de recursos hídrics. Situació que s'ha vist incrementada a causa de la prolongada sequera d'aquests últims anys. Per tant, i a la vista de la falta de l'informe de l'existència de recursos hídrics, es desprén que el desenvolupament del sector no és possible a causa de l'escassetat de recursos hídrics en la zona.  
Situació que es justifica quan l'estudi d'impacte ambiental assenyala que a causa de l'escassetat de pluges, la regeneració de la vegetació natural del sector és lenta i difícil, la qual cosa confirma en major grau la falta de recursos hídrics en la zona.  
7. L'estudi d'impacte ambiental distingeix en la zona tres usos: l'ús agrícola, l'ús residencial i l'ús forestal; les quals podrien identificar-se com a tres unitats paisatgístiques. La descripció que es fa d'aquestes unitats se centra en l'estat actual dels diversos usos, no obstant això no hi ha cap descripció que identifique el paisatge en si mateix i que al seu torn pose en relació el sector d'estudi amb l'entorn d'aquest.  
Durant la visita de camp es va poder apreciar que el sector juntament amb el seu entorn, formen una única i contínua unitat ambiental, el saladar, com també forma part de dues unitats paisatgístiques, la pròpia dels terrenys de saladar i la de sistemes dunars. Per tant, el desenvolupament del sector farà que aquest continu desaparega, la qual cosa comportarà un impacte greu sobre el paisatge, que no s'ha tingut en compte en cap punt de l'estudi d'impacte ambiental.  
8. L'Altet és una pedania que es va desenvolupar a partir d'un caseriu no excessivament antic. Els habitants vivien del cultiu de les terres de secà, les quals eren poc productives a causa de la dificultat per a trobar aigua de reg i a l'alt índex de salinitat característic del terreny.  
El desenvolupament actual té el seu origen en els últims vint a trenta anys, coincidint amb el desenvolupament del sector turístic a Espanya. Els habitants actuals de la pedania no es dediquen bàsicament a l'agricultura, sinó a altres sectors, principalment el sector serveis.  
Per tant, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que el desenvolupament del sector es basa en què el sector no presenta interés socieconòmic especial de cap tipus, excepte per al desenvolupament del sector serveis, lligat al desenvolupament turístic i tria l'esmentat emplaçament partint de la base que aquesta és l'única zona, dins del terme municipal d'Elx, que no es troba massificada pel turisme.  
9. Durant la visita de camp, es va comprovar que el sector es localitza en un entorn pràcticament verge, envoltat per importants enclavaments naturals, la qual cosa el converteix en un element de comunicació decisiu entre els diversos espais naturals que l'envolten, com apareix en l'informe del tècnic de protecció d'espècies d'aquest Servei Territorial d'Alacant, com també s'estableix en l'informe emés per l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, que assenyala que en el PATEMAE aquest sector forma part del denominat Corredor Natural de Los Arenals. L'esmentada funció de comunicació entre els diversos espais naturals existents al voltant del sector s'interrompria a causa de l'efecte barrera, que el desenvolupament del sector produiria.  
Així mateix, en relació amb el paisatge, es va poder observar que el desenvolupament de l'esmentat sector produiria un fort impacte paisatgístic, ja que el sector es caracteritza per presentar un suau pendent cap a la platja, com també per disposar de dues formacions dunars que formen part de l'ecosistema existent en el lloc. Per tant, la urbanització del sector comportaria l'eliminació de les esmentades dunes, i la introducció d'un nombre considerable d'habitatges que interrompríen les visuals existents en l'actualitat i que uneixen visualment, els diversos enclavaments naturals existents al voltant del sector.  
D'altra banda, durant la visita es va poder observar que, excepte en la poques zones afectades per terrenys de cultius, i la presència d'algunes zones en què es van localitzar abocaments incontrolats de residus sòlids inerts, la vegetació és la pròpia de les estepes salines, les quals són extremadament riques en espècies endèmiques i per això són de gran valor ambiental, malgrat l'aspecte desèrtic i improductiu d'aquestes, la qual cosa ha determinat una escassa estima per part de l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte, per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de pla parcial sector AL-8 del municipi d'Elx (Alacant), promogut per l'Ajuntament d'Elx, ja que l'execució d'aquest pla parcial, en els termes proposats, comportaria:  
1. La fragmentació d'espais naturals i per tant a l'eliminació d'un dels objectius del Pla d'acció territorial com és la creació del corredor natural dels Arenals.  
2. La disminució en el nivell de permeabilitat en el conjunt del territori, que es traduiria en una menor connectivitat entre els espais naturals que envolten el sector.  
3. L'eliminació de vegetació endèmica característica de les zones d'estepes salines, d'espècies protegides incloses en l'annex III d'Ordre de conselleria d'Agricultura i Pesca, com també la degradació de l'hàbitat prioritari 6220 zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (Teucrio-Brachypodietum retusi).  
4. La retirada de fauna que un grau de protecció, ja siga d'interés especial, protegit a la Comunitat Valenciana o tutelat.   
5. La pèrdua de l'alta qualitat paisatgística i ambiental que ve donada per la presència dels diversos enclavaments naturals existents al voltant del sector, la forest del Cabeço i el Carabassí, el PNM del Clot de Galvany, el saladar d'Aigua Amarga i el Fondet de la Senieta, la qual cosa fa que aquest enclavament siga, en l'actualitat, una de les poques zones existents en el litoral del terme municipal d'Elx que no es troba massificat.  
Segon  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 173/2006-AIA  
Títol: Modificació puntual del PGOU (UE núm. 6A) de Tavernes Blanques   
Promotor: Ajuntament de Tavernes Blanques  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tavernes Blanques  
Localització: Terme municipal de Tavernes Blanques  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objecte de la nova homologació és la reclassificació com a sòl urbanitzable d'uns terrenys classificats en el Pla general d'ordenació urbana de Tavernes Blanques, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 29 de desembre de 1987, com a sòl no urbanitzable comú.  
Aquesta superfície de 3.418 m² de sòl no urbanitzable és l'única zona objecte d'una nova homologació de l'àmbit de la modificació del pla general que està definit per 36.614 m². La resta de l'àmbit afectat ja s'havia inclòs la seua homologació en el document de Pla de reforma interior aprovat per acord de 12 de març de 2003 de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València (DOGV de 23 d'abril de 2003, núm. 4486), i va quedar classificat com a sòl urbà.  
La modificació del PGOU proposada comporta una xicoteta ampliació de l'anterior UE 6, delimitada i aprovada pel Ple de l'Ajuntament de Tavernes Blanques. La finalitat és incloure la totalitat de l'edificació existent en aquesta superfície de sòl no urbanitzable, ja que amb la delimitació actual del PGOU, es produïa el contrasentit de la permanència de part de la mencionada edificació.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
En l'ordenació urbanística del Pla de reforma interior l'àmbit delimitat comprén tres illes completes i part d'unes altres dues, un espai lliure públic i part dels vials immediats, amb els límits següents:  
- Al nord: el carrer Carraixet, parcel·les que donen a la façana nord de l'esmentat carrer, parcel·la que dóna al carrer Pintor Sorolla.  
- A l'oest: límit exterior de les instal·lacions agropecuàries existents.  
- Al sud-oest: carrer del Doctor Gómez Ferrer.  
- A l'est: darrere de les edificacions que donen al carrer Tradició, carrer Constitució i av. del País Valencià.  
El promotor justifica l'actuació perquè en el moment actual ha constat l'existència de continguts del PGOU i del Pla de reforma interior susceptibles de ser modificats, en resultar inadequats respecte de les condicions reals d'execució del planejament i al principi de racionalitat i equidistribució dels beneficis i càrregues derivades del planejament. Els aspectes puntuals que el promotor considera convenient modificar i que constitueixen l'objecte d'aquest projecte són:  
- Recuperació de l'àmbit d'execució conjunt de la unitat 6-A delimitada inicialment pel pla general, reagrupant de nou les unitats d'execució 6A i 6B segregades pel PRI, de manera que les característiques de la unitat d'execució resultant permeten absorbir de manera raonable les càrregues d'urbanització i indemnitzacions resultants del desenvolupament urbanístic d'aquestes.  
- Incloure en la unitat d'execució totes les instal·lacions de l'explotació ramadera, que anteriorment estaven incloses només parcialment, malgrat la part no inclosa que no permetia mantenir les edificacions i l'activitat existents. Aquest fet comporta la classificació com a sòl urbà d'una superfície de 3.418 m² anteriorment classificat com a sòl no urbanitzable comú, sobre l'aprofitament del qual s'estableixen les condicions de participació pública en les plusvàlues generades.  
- Millorar l'ordenació detallada del teixit residencial projectat, mitjançant una millor situació dels espais lliures, una funcionalitat i dimensionament més adequats de la xarxa viària i una major separació dels habitatges respecte del cementeri.  
- Prefigurar, amb caràcter orientatiu, el tractament de tota la vora oest del terme municipal, que és l'únic espai de possible creixement de la població i el desenvolupament com a sòl urbanitzable residencial del qual es planteja com un dels més importants objectius del pròxim pla general.  
Els terrenys estan classificats actualment com a sòl urbà, excepte una zona de 3.418 m² inclosa en el sòl no urbanitzable comú, corresponent a part de les instal·lacions ramaderes i objecte d'aquesta avaluació.  
La qualificació del sòl és residencial, amb un règim detallat determinat per la seua inclusió en la zona d'ordenació residencial intensiu.  
L'àmbit es troba dividit en dues unitats d'execució, 6A i 6B, segons va establir el PRI en subdividir la unitat 6A delimitada pel pla general.  
D'acord amb l'ordenació del pla general i del pla de reforma interior vigents, s'obté la següent distribució de l'edificació en l'àmbit d'actuació:  
 UE 6A UE 6B UE 6A + UE 6B  
Espais lliures m²s 4.199 148 4.347  
Xarxa viària m²s 8.614 3.640 12.254  
Total dotacional m²s 12.813 3.788 16.601  
Total dotacional% 48 60 50  
Parcel·les m²s 13.877 2.515 16.392  
Parcel·les% 52 40 50  
Superfície total m²s 26.690 6.303 32.993  
Edificabilitat total m²c 41.677 8.981 50.658  
IEB m²c / m²s 1,56 1,42 1,54  
El següent quadre compara la modificació proposada respecte a l'ordenació definida en el planejament anterior:  
 UE 6A + UE 6B UE 6A  
 MODIFICACIÓ PG  
Espais lliures m²s 4.347 4.350  
Xarxa viària m²s 12.254 13.776  
Total dotacional m²s 16.601 18.126  
Total dotacional% 50 50  
Parcel·les m²s 16.392 18.488  
Parcel·les% 50 50  
Superfície total m²s 32.993 36.614  
Edificabilitat total m²c 50.658 57.246  
IEB m²c / m²s 1,54 1,56  
La delimitació de la unitat d'execució que es proposa comporta una xicoteta modificació de l'edificabilitat, atés que l'àmbit de la unitat s'àmplia. També es reordena la zona inclosa, de manera que es crea una seqüència d'espais públics, que estructuren els recorreguts, tant de vianants com rodats, donant a la zona un caràcter més obert.  
Els usos permesos són els establits pel pla general per a la zona d'ordenació residencial intensiva. Es permet, a més, l'ús residencial en planta baixa.  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives de projecte. Les possibles alternatives queden condicionades per les característiques pròpies del projecte.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 10 de maig de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu a la modificació puntual del PGOU (UE núm. 6A) de Tavernes Blanques, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 5039, de 30 de juny de 2005 i en el periòdic Levante-EMT de data 25 de juny de 2005.   
Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions, segons certificat del secretari de l'Ajuntament de Tavernes Blanques, de data 25 d'octubre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 1 d'agost de 2006, s'emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
«...se sol·licita remetre a aquest servei la documentació següent:  
- D'acord amb el punt 1 de la disposició addicional segona del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), sobre les condicions establides als municipis amb elevat risc d'inundació, estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació de la zona objecte de reclassificació.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.»  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. El Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial remet informe, de data 19 de setembre de 2006, sobre l'estudi d'inundabilitat relatiu a l'expedient de modificació puntual del PGOU (UE 6.A) de Tavernes Blanques (València), el qual informa del següent:  
«....Es comprova que:  
1. La integració de la parcel·la de 3.418 m² en la unitat d'execució ve a corregir la transgressió dels principis que regeixen la delimitació d'aquestes unitats que la sentència esmentada -sentència judicial de la qual deriva aquesta modificació, la núm. 648 de la secció primera de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana- afirma, produint una reposició d'una situació que no va haver de ser alterada, no podent-se parlar en sentit estricte de reclassificació.  
Així la modificació integra en la unitat d'execució la part d'una parcel·la ocupada per una activitat, la resta de la qual ja s'incloïa, que havia quedat arbitràriament exclosa.  
2. Sense perjudici de l'anterior, segons allò que preveu la Disposició Addicional Primera de la normativa del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, el municipi de Tavernes Blanques és un municipi dels denominats com amb elevat risc d'inundació.  
3. L'article 22.1 de la normativa permet la reclassificació de sòl no urbanitzable en aquest tipus de municipis.  
4. D'acord amb el punt 1 de la disposició addicional segona l'estudi d'inundabilitat conclourà sobre la procedència de la reclassificació, en els termes que preveu l'article 23, i inclourà, si és el cas, les limitacions d'usos que s'estimen necessàries.  
5. En efecte l'article 23.3 preveu que la programació no podrà comportar un increment significatiu del risc d'inundació, entenent aquest tal com es defineix en l'article 13. Aquesta circumstància pot afirmar-se a la vista de l'exigua superfície de què ocupa la modificació, no sent possible que produïsca ni un augment de calat màxim o del temps d'inundació de més d'un deu per cent per a qualsevol període de retorn.  
A més, les obres ja dutes a terme en execució de l'actuació CV13 prevista en el PATRICOVA, que l'estudi relaciona vénen a reduir aquest risc.  
6. D'altra banda, el desenvolupament proposat tendeix efectivament a formalitzar un model intensiu de concentració de l'edificació enfront de models extensius i alta ocupació del territori com proposa la disposició addicional segona, punt 2, ja que possibilita l'execució d'un poquet més de mitja illa, la resta de la qual es troba dins de l'antiga delimitació.  
7. En tot cas es constata que la modificació recull prou les condicions d'ordenació establides per l'article 28 que són reclamades per la disposició addicional segona en l'apartat 2.  
Conclusions:  
Escau emetre informe favorable sobre l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat per a la modificació del PGOU (UE 6A) de Tavernes Blanques (València), en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), havent de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat.»  
2. Informe de Juan José Pérez Palomar, director d'operacions zona l'Horta de l'empresa Aguas de Valencia SA, i en representació de l'esmentada mercantil, de data 9 de febrer de 2005, sobre la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua potable que afecta la modificació puntual del pla general (UE 6-A), el qual informa del següent:  
«... que el municipi de Tavernes Blanques es troba connectat a les infraestructures que donen servei a l'Ajuntament de València, des d'on s'abasteix en la seua totalitat amb aigua de baix contingut en nitrats.  
   
....que actualment el cabal disponible de l'esmentat sistema és suficient per a assumir el desenvolupament urbanístic previst en la modificació puntual del pla general (UE 6-A), ja que la previsió de consum per als 27 habitatges estimats i usos terciaris és de 26 m³/dia.   
Per tant, tenint en compte aquestes últimes circumstàncies, els informem positivament sobre la capacitat dels recursos del municipi per a atendre les necessitats previstes en la modificació puntual del pla general (UE 6-A).  
Informar-los també positivament pel que fa a la suficiència de les xarxes per a abastir el desenvolupament urbanístic previst.»  
3. Informe de la mercantil Fomento de Construcciones i Contratas, SA (FCC), que actualment és l'adjudicatària dels serveis de recollida de RSU i del servei de neteja viària del municipi de Tavernes Blanques, de data 28 de febrer de 2006, sobre la capacitat de gestió dels RSU en el qual informa que l'esmentada empresa té la capacitat suficient per a gestionar els residus generats en el mencionat municipi, sempre que se li permeta dotar-se dels mitjans tècnics i humans suficients per a poder dur a terme la gestió d'aquests.   
4. Informe de l'entitat de sanejament d'aigües (EPSAR) com a entitat gestora de l'EDAR de conca del Carraixet - Horta Nord, de data 23 de març de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de conca del Carraixet - Horta Nord per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la modificació puntual (UE núm. 6) del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Tavernes Blanques (València), el qual informa del següent:  
«...aquesta entitat de sanejament d'aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de conca del Carraixet - Horta Nord de les aigües residuals generades pel desenvolupament de la modificació puntual (UE núm. 6) del Pla general d'ordenació urbana de Tavernes Blanques (València,) sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. En el seu dia l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries para a connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenances d'abocaments de l'EPSAR a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenances d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.»  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la zona objecte d'estudi aquesta classificada com a zona de risc d'inundació nivell 4 (període de retorn entre 25 i 100 anys, amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua inferior a 80 centímetres).  
Una vegada consultada la xarxa de camins ramaders del municipi, la parcel·la en estudi no es veu afectada per cap dels camins ramaders que creuen el terme, no havent d'atendre's a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
No consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, segons el qual els jaciments arqueològics i els camins ramaders presents al municipi estan fora de l'àmbit d'actuació del pla especial.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental (EIA) afirma que els terrenys objecte de reclassificació es troben en una zona de topografia plana pròxima al nucli urbà caracteritzada per ser una àrea transformada per l'activitat humana, ocupada per cultius ja abandonats, molt pròxima als habitatges del municipi i a la zona amb activitat industrial i amb freqüentació humana.  
2. Pel que fa a l'esquema geològic de l'àmbit d'actuació, es tracta de terrenys quaternaris de sedimentació, tal com generalment es descriuen per a tota la subcomarca de l'Horta Nord. Està constituït bàsicament per terrenys al·luvials aportats pel barranc del Carraixet. Es tracta de sòls sedimentosos, en què trobem llims i arenes d'origen marí i graves, cudols, llims i argiles d'origen fluviocol·luvial; com a materials micènics es troben argiles i llims.  
3. La zona d'estudi se situa sobre l'aqüífer de la Plana de València (sistema aqüífer núm. 51 de l'ITGE). Les aigües subterrànies presenten una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, la qual cosa és compatible amb l'ús residencial intensiu. L'accessibilitat als aqüífers i, per tant, dels recursos hídrics és alta.  
Respecte a les aigües superficials enteses com a tals rius, barrancs, etc., a banda de la xarxa de reg que canalitza cap al mar gran part dels escorriments de pluja de la zona, el llit de major importància és el barranc del Carraixet, que travessa el municipi d'oest a est i concentra importants aportacions exteriors al municipi, malgrat això roman una zona humida permanent derivada de l'aportació dels excessos d'aigües de reg i marina.  
Segons la documentació aportada, la intensitat d'ús agrícola de la superfície i la freqüent canalització d'aigües residuals a través de les séquies, determina una qualitat molt deficient de les aigües subterrànies, amb elevats nivells de nitrats i altres contaminants.  
4. La major part del terme municipal del municipi de Tavernes Blanques està classificat com a zona de risc d'inundació nivell 4 pel Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) pel fet d'estar vinculat a possibles desbordaments del barranc del Carraixet, aigües amunt del municipi, i que pot utilitzar els llits de les séquies existents considerats com a vies col·lectores que poden difondre la circulació de les aigües. Segons l'article 19 de la normativa del PATRICOVA, Tavernes Blanques està qualificat com a municipi amb elevat risc d'inundació. Per a la reclassificació dels terrenys objecte del projecte, s'haurà d'aplicar la legislació respecte dels municipis classificats amb elevat risc d'inundació.  
La documentació aportada s'acompanya d'estudi d'inundabilitat sobre la modificació puntual del pla general (UE 6A) de Tavernes Blanques, el qual considera que l'actuació proposada és compatible amb la normativa derivada del Pla d'acció territorial de prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), tenint en compte la realització de les actuacions denominades EVC 13, VC15 i VC16 i el que disposa la normativa d'aplicació, especialment pel que fa als articles 21, 22, 23 i 28 i les disposicions addicionals primera i segona.  
Segons conclou l'informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de data 19 de setembre de 2006, respecte a l'estudi d'inundabilitat de la modificació puntual del Pla general (UE 6A) de Tavernes Blanques, es consideren suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), havent de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores previstes en l'esmentat estudi d'inundabilitat.   
Cal destacar que, en l'esmentat informe, s'afirma que les obres ja dutes a terme en execució de l'actuació EVC13 (prolongació de la canalització del barranc del Carraixet com també del Palmaret Baix) prevista en el PATRICOVA, redueixen aquest risc.  
5. La vegetació de la zona es compon principalment d'espècies vegetals ruderals associades a la presència de cultius d'horta, espècies del gènere Amaranthus, Chenopodium, Juncia, Portulaca, Diplotaxis, Malva, etc., establits en la zona durant la seua explotació agrícola. Espècies que han actuat com a males herbes d'aquests cultius.   
Segons indica l'estudi d'impacte ambiental no apareix cap espècie que haja sigut objecte de protecció.  
Respecte a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental afirma que no s'han observat cap espècie d'au que nie o campege en l'àmbit de l'activitat que està protegida amb qualsevol de les categories que s'estableixen en l'annex I del Decret 256/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies amenaçades de fauna.   
La zona d'estudi representa una àrea amb la presència de moltes espècies típiques del medi agrari i a més, a causa del contacte amb el nucli urbà, també presenta espècies lligades a aquest. S'han trobat espècies com ara el teuladí (Passer domesticus), el gafarró (Serinus serinus), el verderol (Carduelis chloris).  
6. El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus mediterrani sec, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. Les temperatures són bastant suaus tant a l'hivern com a l'estiu.  
7. El proveïment d'aigua potable s'haurà de realitzar des de la xarxa del municipi de Tavernes Blanques la qual es troba connectada a les infraestructures que donen servei a l'Ajuntament de València. L'empresa que gestiona l'esmentat proveïment, Aguas de Valencia, presenta certificat positiu al respecte.  
8. L'evacuació de les aigües residuals s'haurà de dur a terme a través de la xarxa de clavegueram municipal. S'aporta certificat de l'entitat gestora de l'EDAR sobre la capacitat d'aquesta per a absorbir les demandes generades per l'actuació. Aquesta connexió s'haurà de realitzar segons les condicions que estableix l'EPSAR.  
9. La recollida dels residus sòlids urbans generats per l'actuació es durà a terme per la mercantil FCC, la qual aporta un certificat que així ho afirma.  
10. En la documentació presentada s'adjunta un informe sobre condicions acústiques en relació amb la modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana de Tavernes Blanques (unitat d'execució núm. 6 A), el qual conclou que ha de tenir-se en compte que es tracta d'un document de modificació puntual de l'ordenació vigent que únicament comporta un lleuger increment de l'àmbit de l'actuació i una lleu alteració dels traçats viaris, circumstància que no origina canvis apreciables en els nivells sonors de l'entorn. També, diu que la realització de l'estudi estaria plenament justificada en el cas de tractar-se de canvis molt significatius de l'ordenació o d'existir condicions perquè els canvis proposats produïren efectes negatius respecte a la situació determinada pel planejament aprovat anteriorment.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual del PGOU (UE núm. 6A) de Tavernes Blanques, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents establits a continuació:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. D'acord amb l'article 245, del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir autorització de l'organisme de conca competent per a qualsevol abocament que es realitze al barranc del Carraixet.  
3. S'hauran de complir les condicions establides en el punt 1 de la disposició addicional segona del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), per als municipis amb elevat risc d'inundació.  
4. Haurà de complir les condicions generals d'adequació de les edificacions establides en els articles 27 i 28 de la normativa del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, en serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la Comunitat de Regants de la Séquia de Rascanya o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.  
6. L'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de complir els condicionants exigits en l'informe, de data 23 de març de 2006, de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), per a garantir la viabilitat del tractament en l'EDAR de conca del Carraixet - Horta Nord de les aigües residuals generades pel desenvolupament.  
7. L'Ajuntament exigirà a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
8. Durant la fase d'execució s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 261/2006-AIA.  
Promotor: Ajuntament de Carcaixent  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Objecte projecte: Pla especial del paratge natural municipal Hort de Soriano-Font de la Parra.  
Localització: A la finca Hort de Soriano-Font de la Parra al terme municipal deCarcaixent (València).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte de pla especial és l'establiment d'una sèrie de determinacions per a la conservació i millora de l'estat dels recursos naturals, ecosistemes i espècies presents a la finca Hort de Soriano-Font de la Parra del futur paratge natural municipal de manera que, a més, la població de Carcaixent tinga una zona d'esplai que li permeta el coneixement i gaudi de la natura.  
El pla especial no introdueix modificacions en la qualificació del sòl (sòl no urbanitzable, xarxa primària d'espais lliures) del vigent planejament urbanístic, desenvolupant i concretant les determinacions en aquest espai.  
L'àmbit del pla especial comprén una superfície de 53,22 hectàrees i les següents parcel·les cadastrals: polígon 61: parcel·les 4 i 9003; pol. 28: parc. 6, 7, 8, 9, 16, 18, 21, 23 i 9006; pol. 27: parc. 1, 3 i 9002, i pol. 26: parc. 9, 19, 20, 21, 22, 24, 9007 i 9008.  
El pla especial desenvolupa una sèrie de determinacions relatives als usos i activitats com també a la gestió del paratge. Hi distingeix dues zones: àrea recreativa i àrea de barrancs sent la primera, de 6,8 ha, la més antropitzada que concentrarà l'ús públic intensiu, i la segona, amb la resta de superfície, la que presenta interés per a la conservació dels processos ecològics i la qualitat del paisatge.  
Estableix normes per a la protecció dels recursos (fauna, vegetació, patrimoni cultural, recursos hidrològics, etc.) i per a la regulació d'usos i activitats en la zona, prohibint determinats usos i instal·lacions (activitats extractives, industrials, noves transformacions agrícoles, etc.) i estableix condicions de realització per a altres (cinegètics, recreatius, educatius, científics, etc.). Les normes també fomenten la realització de determinades actuacions per a la conservació i millora dels valors naturals de la zona.  
Igualment s'estableixen determinacions relatives a la gestió d'aquest espai, i hi destaca la creació d'un consell de participació.   
Tramitació administrativa  
Amb data 13 de juliol de 2006 es va remetre per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial el projecte que incloïa el corresponent estudi d'impacte ambiental, com també certificat de l'Ajuntament de Carcaixent del procés d'informació pública (DOGV núm. 5273, de 5 de juny de 2006) en el qual s'indica que no s'hi han presentat al·legacions.  
Com a conseqüència de sol·licitud d'informe de data 14 de juliol de 2006, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial va remetre amb data 18 d'agost de 2006 informe favorable a la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals. Posteriorment aquesta Direcció General va remetre amb data 12 de setembre de 2006 informe favorable al projecte de pla especial que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit de l'aplicació del pla especial està constituït per vessants i barrancs situats al vessant sud del relleu muntanyós del Reialenc, constituït per materials calcaris rocosos amb pendents de moderades a abruptes i una xicoteta porció de terrenys de pendent suau amb materials sedimentaris en què actualment hi ha zones de cultiu i edificació destinada a aula de la naturalesa, com també font i pou de proveïment a la població de Carcaixent.  
A excepció de la zona agrícola i amb edificació, la resta és una zona forestal que va patir un incendi forestal i en la qual es presenten coscollars amb llentiscle i margalló (Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis), romerars (Rosmarinus officinalis) i fenàs (Brachypodium retusum). En les zones més ombrívoles (barranc, etc.) la vegetació és més frondosa i es presenten espècies com ara l'alborç (Arbutus unedo) i el freixe de flor (Fraxinus ornus).  
2. Les determinacions establides en el pla especial es considera que permetran la conservació i millora dels valors ambientals de la zona compatibilitzant-les amb l'ús públic recreatiu i educatiu. L'efecte de la regulació establida es considera en principi positiu i dependrà de l'aplicació correcta d'aquest per part de l'Ajuntament, encarregat de la seua gestió amb la col·laboració de la conselleria de Territori i Habitatge, amb les mesures correctores que es proposen en aquesta declaració.  
3. L'Ajuntament i el Consell de participació en les seues funcions de gestió podran dur a terme un seguiment de l'adequació de la regulació establida als objectius del pla, de manera que podran dur a terme modificacions a aquest d'acord amb el que s'ha establit, si cal.   
4. La delimitació del paratge natural municipal s'adapta a una finca de propietat municipal, i es considera que l'acceptació dels esmentats límits es fa sense perjudici que hi haja al terme municipal altres zones amb igual o major valor ambiental. A més, es considera que tenint en compte que la delimitació del paratge s'ha efectuat ajustant-se al límit de la propietat municipal, en un futur és recomanable la revisió de la delimitació tenint en compte elements territorials existents com ara camins, barrancs, divisòries d'aigües, vegetació, etc.  
5. La redacció de l'article 4 del pla especial en determinats punts s'estima que presenta possibles contradiccions o pot donar lloc a confusió, havent de quedar clar que el planejament urbanístic que s'aprove ha d'ajustar-se en la classificació i qualificació d'aquest a les determinacions establides en aquest pla.  
6. En relació amb el que estableix l'article 5 del pla especial (tramitació, vigència i revisió), es considera que haurà de revisar-se perquè quede clar que s'haurà de complir el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental en la matèria, i no es considera justificat no considerar revisió o modificació del pla el que s'ha indicat en l'article 5.3 de manera que pot entendre's que queden exclosos de declaració d'impacte ambiental.  
7. En relació amb el patrimoni cultural, i tenint en compte que respecte a aquest, la finalitat del pla és la seua protecció, no obstant això, s'estima necessari establir una sèrie de mesures correctores complementàries que garantisquen aquest objectiu. Cal tenir en compte que respecte a la relació d'elements del patrimoni cultural en el pla especial es menciona la canalització de la Font de la Parra que figura en l'Inventari de béns immobles del patrimoni cultural de la conselleria de Cultura, igualment i, encara que no es menciona, segons sembla, pot haver-hi dins de l'àmbit del pla especial algun forn de calç que figura en aquest inventari.   
8. Es considera necessari efectuar aclariments respecte al règim d'avaluació d'impacte ambiental i els camins ramaders.  
9. Respecte a l'alçària de les edificacions en què s'indica que pot ser de 10 metres màxim, es considera que ha de revisar-se i ajustar-se a la de les construccions tradicionals de la zona.  
10. Respecte a la construcció de fosses sèptiques, encara que condicionada en l'articulat del pla especial, es considera que no és un sistema que done suficients garanties, per la qual cosa haurà d'exigir-se un sistema de depuració d'oxidació total. La vulnerabilitat dels aqüífers a la zona és mitjana i alta.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de pla especial del paratge natural municipal Hort de Soriano-Font de la Parra, al terme municipal de Carcaixent (València) promogut per l'Ajuntament de Carcaixent, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen necessàries com també del compliment del que estableix la documentació aportada i en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Condicionants:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, aquest es considera acceptable sense perjudici que hi ha altres zones en el municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en aquest pla a través de diferents mitjans possibles (ordenació territorial, etc.).  
Es recomana que en un futur es revise la delimitació del paratge de manera que s'ajuste a elements territorials existents (per exemple camins, corbes de nivell, barrancs, divisòries d'aigües, vegetació, etc.).  
2. S'haurà de revisar allò que estableix l'article 4 del pla especial (efecte d'aquest) per a evitar possibles contradiccions (exemple: article 4.3 i amb 4.6) o que puga donar lloc a confusió (exemple: article 4.3). En aquest sentit ha de quedar clar que el planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en ell, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades en aquest.  
3. Haurà de revisar-se la redacció de l'article 5 del pla especial i modificar-se de manera que es complisca el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental al respecte:  
Estaran sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les revisions d'aquests, en tot cas. Igualment estaran sotmesos a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, fins i tot les modificacions d'aquests, quan afecten sòl classificat com a no urbanitzables. En conseqüència, es consideraran també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
4. Respecte a l'alçària de les edificacions que es permeten es considera que ha de revisar-se l'alçària permesa de 10 m i ajustar-la a la de les construccions tradicionals de la zona.   
5. S'haurà de revisar l'Inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la conselleria de Cultura del municipi de Carcaixent perquè el pla especial incloga tots els béns d'aquest inventari que es troben dins de l'àmbit del pla especial, per exemple es revisarà si algun o alguns dels forns de calç que figuren en l'inventari citat es troben dins de l'àmbit del pla especial per a incloure'ls-hi.  
Qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos (canalització de la Font de la Parra, etc.) en el referit inventari haurà d'obtenir informe favorable previ de la conselleria de Cultura. Igualment es considera que les rehabilitacions i actuacions sobre construccions tradicionals existents en l'àmbit del pla especial hauran de tenir l'informe favorable previ la conselleria de Cultura.  
Respecte al que estableix l'article 25.2 s'haurà de modificar de manera que els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístics recreatius sempre que obtinguen prèviament informe favorable de la conselleria de Cultura, a més que sempre que no impliquen la pèrdua dels valors científics i culturals d'aquests.  
6. A més del que estableix el pla especial, s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental tots els projectes, plans i actuacions quan així ho determine la legislació vigent en aquest moment, tant estatal com autonòmica.  
7. Qualsevol actuació que es duga a terme i que puga afectar camins ramaders haurà de complir elque estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
8. Respecte al que s'ha indicat en l'article 12.2 del pla especial, s'haurà de modificar de manera que, en compte de fosses sèptiques, s'instal·larà un sistema de depuració d'oxidació total.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de a Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 d'octubre de 2006.- La secretària autonòmica: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 79/06 AIA  
Títol: Modificació del Pla general d'ordenació urbana, polígon industrial el Pla, al terme municipal d'Alzira  
Promotor: Ajuntament d'Alzira  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València   
Localització: Terme municipal d'Alzira (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és, mitjançant una modificació del PGOU d'Alzira, proposar la reclassificació d'una superfície d'1.077.360 m², corresponent a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, per a passar a classificar-se com a sòl urbanitzable industrial amb ordenació detallada; delimitant-se un únic sector i una única àrea de repartiment.   
Aquesta modificació pretén, per tant, la creació d'un nou polígon industrial d'1.000.000 m², a la vora de l'autovia de Guadassuar, i se'n justifica la necessitat atenent que el sòl industrial existent actualment (previst en el pla general) es troba pràcticament esgotat, i no es pot atendre a la demanda existent respecte a aquest tipus de sòl.  
2. Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, s'han valorat fonamentalment quatre aspectes, considerats com els més rellevants en l'elecció de la zona més idònia per a emplaçar el polígon industrial previst, aquests són: les infraestructures viàries d'accés, el menor risc d'inundació present dins de l'àmbit del municipi, la distància existent a altres nuclis urbans i les característiques del medi físic existent.   
Basant-se en això, s'estima la zona triada com la més adequada, considerant que disposa d'una adequada accessibilitat respecte dels nuclis limítrofs i de la resta de les infraestructures viàries existents; i és, al seu torn, la zona del nucli urbà que presenta un menor risc d'inundació en comparació amb altres zones delimitades en aquest.  
3. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
El terme municipal d'Alzira, pertanyent a la comarca de la Ribera Alta, presenta una superfície total de 111,45 km².  
L'àrea d'estudi es troba situada al nord-oest del nucli urbà, a una cota mitjana sobre el nivell del mar de 18,5 metres, i queda enclavada en el pla d'inundació del riu Xúquer. La superfície objecte del projecte és 1.077.360 m², i constitueixen els límits d'aquest els que a continuació s'indiquen:   
- Límit nord: sòl no urbanitzable dels termes municipals de Guadassuar i Algemesí  
- Límit sud: sòl agrícola d'Alzira  
- Límit est: sòl agrícola d'Alzira, carretera CV-42 i via fèrria  
- Límit oest: via ràpida de Guadassuar (CV-50)  
Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent d'Alzira, està constituït pel Pla general d'ordenació urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en la sessió celebrada en data 29 de maig de 2002.   
L'àmbit afectat per aquesta actuació es classifica com a sòl no urbanitzable, qualificat com de protecció agrícola, i comprén aquelles zones de potencial productiu que es diferencien en funció del grau d'antropització que presenten.  
Ordenació prevista i usos  
L'àmbit de l'actuació s'engloba en un únic sector, i la superfície d'aquest és d'1.077.360 m².  
Les zones d'ordenació urbanística, com a àmbits homogenis sobre els quals es regulen les condicions físiques en què ha de produir-se l'evolució del territori, previstes són la industrial i la xarxa primària de comunicacions i vies públiques.  
Pel que fa als usos detallats previstos, s'indiquen els següents:  
- Usos dominants: industrial (en les diverses formes d'aquest sempre que les activitats es troben previstes en el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses).   
- Usos compatibles:  
- Terciaris  
- Usos socials (públics o privats)  
- Hostaleria en planta baixa o edifici exclusiu  
- Comerços i oficines en planta baixa o edifici exclusiu i, en tot cas, els despatxos professionals  
- Garatges en planta baixa, soterrani o semisoterrani  
- Magatzems en semisoterrani, planta baixa o edifici exclusiu  
- Usos incompatibles: residencials  
Tramitació administrativa  
En data 13 de març de 2006 la secció de planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons acord plenari de la sessió celebrada en data 28 de desembre de 2005, s'acorda aprovar provisionalment el projecte de modificació del PGOU d'Alzira relatiu a la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial en la zona de la carretera de Guadassuar.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias de data 17 de juny de 2005, i en DOGV número 5031, de 20 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública de l'alternativa presentada es va presentar una al·legació, i no es considerà aquesta de caràcter ambiental.  
2. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 31 de març de 2006, des de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, després d'observar una sèrie de deficiències en la documentació remesa, s'efectua requeriment de documentació al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, i es notifica aquest a l'Ajuntament d'Alzira; sol·licitant-se els informes i documentació que continuació es detallen:  
1. El sòl afectat es troba classificat, a causa de les seues característiques, en el Pla general d'ordenació urbana d'Alzira, com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola; havent de justificar-se per tant, la desprotecció de l'esmentat sòl, i les raons per les quals es justifica la pèrdua de sòl amb elevada capacitat per a ús agrícola.  
2. Presentació d'una previsió justificada del volum d'aigua potable necessari, adjuntant informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o d'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable del municipi, sobre la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del programa d'actuació integral plantejat, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
3. Presentació de l'informe enviat per l'Ajuntament d'Alzira a l'entitat de sanejament en data 7 de juliol de 2005, en el qual es realitza la previsió del volum d'aigua residual generada pel desenvolupament de l'actuació.  
4. Haurà d'assegurar-se la correcta gestió de residus generats pel desenvolupament del sector, presentant certificat de l'organisme gestor en què s'assumisca la gestió de l'augment de residus sòlids urbans generats.  
5. Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de València, sobre la proposta de modificació del traçat actual del camí ramader assagador de Vistabella que es troba afectat per l'actuació.  
6. Presentació d'informe, de l'entitat propietària de la xarxa de séquies existents en la zona d'actuació, de conformitat respecte al projecte plantejat.  
7. Informe favorable de la conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
En resposta al requeriment anteriorment mencionat, l'Ajuntament d'Alzira, en dates 25 d'abril i 3 de maig de 2006, remet la documentació següent:  
- Informe referent a la possibilitat de subministrament d'aigua, emés per Aguas de Valencia, SA, en data 13 de juny de 2005.  
- Informe justificatiu de la desprotecció del sòl afectat pel projecte.   
- Sol·licitud a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la prospecció arqueològica del projecte.  
- Proposta de modificació del camí ramader assagador de Vistabella.  
- Informe de l'empresa concessionària del servei de recollida de residus sòlids urbans i neteja viària d'Alzira, Fomento de Construcciones y Contratas, SA, de data 6 de febrer de 2006, en el qual se certifica la disponibilitat de capacitat tècnica i mitjans suficients per a assumir els increments del servei derivat de la construcció del polígon el Pla.   
- Informe referent a la sol·licitud d'abocament d'aigües residuals, subscrit pel cap del Servei d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Alzira, de data 22 d'abril de 2005.  
- Informe de l'entitat de la xarxa de séquies referent a la proposta plantejada de reposició d'aquestes.  
- Informe de l'entitat de sanejament referent a la gestió de les aigües residuals.  
Informes sectorials  
- Informe d'Aguas de Valencia, de data 13 de juliol de 2005, subscrit pel delegat de la Ribera Alta, en el qual es considera una dotació mitjana de 10 m³/ha/dia, i un cabal mitjà diari de consum de l'actuació plantejada de 1.400 m³/dia. Segons el present informe, es planteja que amb la capacitat actual dels pous d'Alzira només es podria fer front a un increment de 700 m³/dia, no obstant això es troba en execució el projecte de proveïment a la Ribera que preveu subministrar aigua amb baix índex de nitrats a les poblacions de la comarca, mesclant-se amb l'existent en cada una de les poblacions. Per això es preveu que, si finalitzada la construcció del polígon industrial el Pla, s'han executat les infraestructures previstes, no hi haurà inconvenient per al proveïment al polígon.   
- Informe de la conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 26 d'abril de 2005, en el qual s'emet resposta a l'Ajuntament d'Alzira pel que fa als tràmits i procediment que s'han de seguir, amb l'objecte de complir a la Llei de patrimoni cultural valencià.  
- Informe, de data 6 de febrer de 2006, de l'empresa Fomento de Construcciones y Contratas, SA, actual concessionària del servei de recollida de residus sòlids urbans i neteja viària de la ciutat d'Alzira; en el qual afirma disposar de capacitat tècnica i mitjans suficients per a assumir els increments de serveis que siguen necessaris, derivats de la construcció del polígon industrial el Pla.  
- Informe de data 13 de juny de 2005, de l'entitat de Sanejament d'Aigües, en la qual afirma que en l'actualitat l'influent és de 1.052 m³/dia i està dissenyada per a tractar 1.750 m³/dia. Atesa la llunyania del sector plantejat a les dues depuradores d'Alzira (la de Barraca d'Aigües Vives i la de nova construcció), se n'aconsella la connexió a l'EDAR de Guadassuar. Que el cabal mitjà estimat és de 3.744 m³/dia per la qual cosa es veuria sobrepassada la capacitat de l'EDAR. Per tot allò que s'ha assenyalat anteriorment informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Guadassuar, sempre que es done compliment als condicionants següents:  
- En el seu dia, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
- En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte, els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 2.963.376 €, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament d'Alzira i l'Ajuntament de Guadassuar.  
Posteriorment, en data 10 de juliol de 2005, l'Entitat de Sanejament d'Aigües, emet un informe complementari a l'anteriorment citat, en el qual se subratlla, entre altres qüestions, la cosa que a continuació es detalla:  
- Per al dimensionament de l'ampliació de l'estació depuradora de Guadassuar s'adoptarà com a dada de cabal l'aportat en l'informe justificatiu remés per l'Ajuntament d'Alzira.  
- Es considera que segons els ràtios utilitzats habitualment per a l'estimació de cabals residuals generats per sectors industrials, el cabal previst en la justificació és molt reduït, consideració que es tindrà en compte en el cas que resulte insuficient l'ampliació que es planteja per a l'EDAR, una vegada realitzada la connexió del desenvolupament urbanístic en estudi.   
- D'acord amb el que s'ha assenyalat en el Reglament de gestió urbanística (RD 3288/1978) en l'article 59.1.b), els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació; o d'acord amb el que s'ha assenyalat en el Llei 6/94, de la Generalitat Valenciana, llei reguladora de l'activitat urbanística, en l'article 30.1.B), en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats sanejament i depuració que generen, i vagen a sol·licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible de què se suplementen les infraestructures públiques en allò que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents o desitjables.   
El Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria, en data 4 de juliol de 2006, emet un informe en què exposa que el model utilitzat en l'estudi hidràulic no sembla adequat, atés que entre altres qüestions, l'estudi aportat no té la informació hidràulica necessària per a poder avaluar la situació inicial i l'afecció dels elements constructius, tant de la zona que es pretén urbanitzar com dels terrenys contigus classificats igualment com a inundables. Paral·lelament, tampoc es justifiquen les conclusions de l'estudi d'inundabilitat, ni es quantifica si hi ha increment significatiu del risc en els terrenys limítrofs. L'informe conclou especificant una sèrie d'observacions a incloure en l'estudi d'inundabilitat per a una adequada redacció d'aquest. Posteriorment, el promotor del projecte després de realitzar les modificacions pertinents en l'estudi inicialment presentat, i basant-se en el requeriment d'una sèrie d'informes addicionals a aquest per part del Servei d'Ordenació Territorial, es redacta per part de l'esmentat servei informe en què s'indica que després de l'anàlisi de la documentació aportada s'infereix que la zona ocupada pel polígon industrial queda exempta de risc, produint-se el desguàs d'aquest a través de dos vials, per allò a la inundació procedent del riu Magre es refereix, i es creen tres parcel·les de sacrifici, lliures d'edificació, quant al referent a la inundació procedent del Xúquer. Per la qual cosa s'emet informe favorable l'estudi d'inundabilitat presentat, condicionat al compliment dels condicionats establits per l'esmentat Servei d'Ordenació Territorial.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
2. No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte, el corresponent informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com es regula en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.   
3. Atés que el traçat del camí ramader assagador de Vistabella, amb una amplària legal de 12 metres, discorre pels terrenys afectats per l'actuació plantejada; es proposa com a solució, i així consta en l'estudi d'impacte ambiental remés, la modificació del seu traçat actual, a fi de dotar de reposició el trànsit a ella associat i adaptar-se a l'ordenació del polígon industrial; havent d'adequar-se en tot cas, al que estableix la Llei estatal 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders. Entre la documentació complementària s'adjunta còpia de la sol·licitud d'informe efectuada per part del redactor d'aquest projecte al Servei Territorial de Territori i Habitatge de València, de data 20 d'abril de 2006.   
4. Els terrenys afectats per l'actuació es troben travessats per una xarxa de séquies i canals de reg que abasteixen les parcel·les agrícoles associades; per la qual cosa en el projecte s'inclou com a mesura que s'ha d'adoptar la reposició de les séquies afectades, adaptant-les a la nova ordenació prevista, i en conseqüència, poder mantenir la seua funcionalitat i servei. El promotor planteja una solució davant d'aquesta afecció, sent posteriorment acceptada per la comunitat de regants, segons es desprén del certificat emés en data 14 d'abril de 2006, subscrit pel director d'obra i el representant de la Junta Local d'Alzira, Séquia Reial del Xúquer, quant a l'acord a què s'ha arribat referent a la solució adoptada per a assegurar la continuïtat del subministrament d'aigua per al reg.   
5. L'àrea objecte d'estudi es troba afectada per risc d'inundació corresponents als nivells 2, 4, 5 i 6; segons consta en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). No obstant això, tal com es detalla en l'apartat referent a informes sectorials, ateses les deficiències observades en l'estudi d'inundabilitat presentat inicialment, se sol·licita, basant-se en l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial de data 6 de juliol de 2006, que les esmentades deficiències siguen esmenades, per a la posterior elaboració del corresponent informe definitiu; quedant redactat finalment en sentit favorable condicionat a una sèrie d'aspectes, el contingut de la qual es detalla en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Consideracions ambientals  
1. Segons la cartografia consultada de la COPUT, s'aprecia un risc de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers subterranis alt; i no es considera limitant, sempre que s'efectue una correcta gestió dels residus generats.  
2. L'àrea d'estudi es troba ocupada per cultius de cítrics, i no existeix vegetació natural que puga considerar-se d'especial rellevància. Associat a aquest caràcter agrícola destaca la presència d'un sistema de séquies i canals de reg que drenen i proveeixen hidràulicament les diverses parcel·les agrícoles.  
3. Inclòs dins de l'àmbit de la zona que s'ha de desenvolupar hi ha diversos camins principals i secundaris; podent destacar el camí del Molí de Genís, travessant el sector de nord a sud, actuant a manera d'eix transversal, en dividir en dues seccions els terrenys que s'han d'ocupar pel polígon. D'aquest, al seu torn, parteixen dos camins més, el camí de Benibarrea i el de Serradal, respectivament, creuant el polígon.   
4. La forta presència d'usos antròpics en aquesta zona del terme municipal, limita la possibilitat d'ubicació de nombroses espècies animals que requerisquen la presència d'una cobertura vegetal capaç de satisfer les seues necessitats biòtiques i d'un aïllament adequat respecte a l'home. Per la qual cosa no es té constància de l'existència d'espècies catalogades com d'especial interés o en perill d'extinció.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació del Pla general d'ordenació urbana, polígon industrial el Pla al terme municipal d'Alzira; sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. El Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta conselleria, emet informe favorable l'estudi d'inundabilitat corresponent a la modificació del Pla general d'Alzira, polígon industrial el Pla; per la qual cosa haurà de complir els condicionants que s'estableixen en l'informe emés per l'esmentat Servei, i són aquests els que a continuació de detallen: S'emet informe favorable, a condició que s'observen tant les condicions d'adequació de l'edificació i infraestructures en zones inundables previstes en la secció segona del capítol tercer de la normativa del PATRICOVA, com les que es deriven de l'informe preceptiu i determinant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià; complint les determinacions que, si és el cas, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.  
3. Haurà de presentar-se informe favorable d'Aguas de Valencia, relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics per al proveïment del projecte plantejat, una vegada s'haja efectuat l'execució de les actuacions relatives al projecte de proveïment a la Ribera, tal com s'indica en l'informe de data 13 de juny de 2005, elaborat per l'esmentada empresa relatiu a la possibilitat de subministrament d'aigua al polígon industrial el Pla.  
4. S'hauran de complir els condicionants especificats en els informes elaborats per l'Entitat de Sanejament d'Aigües, de data 10 de juliol i 11 de juliol de 2005, relatius a la viabilitat en l'EDAR de Guadassuar, quant al tractament de les aigües residuals generades pel desenvolupament de l'actuació.  
5. S'haurà de presentar informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de València, respecte a la modificació del traçat proposta del camí ramader assagador de Vistabella, adoptant totes les disposicions, que si és el cas, s'hi incloguen.  
6. Totes aquelles activitats industrials que s'instal·len al polígon industrial i estiguen recollides en els annexos del reglament pel qual es desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, estaran sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i hauran d'obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental positiva com a condició indispensable per a l'obtenció de les corresponents llicències d'obres i d'activitat.  
7. Al seu torn, l'Ajuntament vetlarà per la legalitat de totes les activitats instal·lades al seu terme municipal, i haurà de comprovar-se que les activitats disposen de les autoritzacions pertinents i es compleixen les condicions imposades, si és el cas, en la declaració d'impacte ambiental corresponent.   
8. S'haurà de garantir la reposició i continuïtat de tots els serveis i infraestructures de reg que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de tenir l'autorització de la comunitat de regants corresponent o de l'òrgan amb competència substantiva, qui determinarà la forma en què es desenvoluparan les actuacions proposades.   
9. Respecte de les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial, s'haurà d'incloure en la normativa urbanística la necessitat de comprovar, amb caràcter previ a la llicència d'activitat, la compatibilitat les aigües residuals que generen amb l'EDAR de destinació prevista en el projecte. En cas de no resultar compatibles, les esmentades indústries hauran de tenir un sistema previ de tractament d'aigües residuals individual apropiat. No obstant això, en tot cas, abans de l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització, haurà de comprovar-se la previsió o l'existència d'arquetes de registre de lliure accés des de l'exterior per a la presa de mostres i control dels paràmetres d'abocament de totes les indústries que s'instal·len al sector.  
10. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector plantejat haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada; havent de disposar de les preceptives autoritzacions sectorials.  
11. S'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs hauran de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
12. S'haurà d'optar per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en les zones verdes del nou polígon, o per a altres usos externs al projecte, com també en altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització. Definint-se en tot cas, el lloc i condicions d'emmagatzemament d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions òptimes d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
València, 15 de novembre de 2006.- La secretària autonòmica: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució  
Expedient: 132/2005-AIA   
Promotor: Ajuntament de Riba-roja de Túria  
Òrgan substantiu: Ajuntament i CTU  
Títol: Homologació i Pla parcial del sector Mas de Porxinos  
Localització: Al sud-oest del terme municipal de Riba-roja de Túria, a la zonaconeguda com Porxinos.  
Vist el procediment de l'expedient administratiu número 132/2005-AIA remés per l'òrgan substantiu Comissió Territorial d'Urbanisme de València referent al projecte d'homologació i Pla parcial del sector Mas de Porxinos, al terme municipal de Riba-roja de Túria el promotor del qual és Ajuntament de Riba-roja de Túria.  
Antecedents de fet  
En el procediment de referència es dicta declaració d'impacte ambiental (DIA), aprovada per Resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de data 29 de juny de 2006.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió celebrada el 30 de juny de 2006, va acordar supeditar l'aprovació definitiva de l'homologació i Pla parcial al fet que l'Ajuntament presentara un text refós amb la incorporació d'una sèrie de condicionants, entre aquests la inclusió en la fitxa de planejament dels punts recollits en la declaració d'impacte ambiental.  
Per a complir el requeriment d'elaborar un text refós, la mercantil Litoral del Este, SL, promotora de l'expedient, presenta una sol·licitud on demana que s'aclarisca i que s'interprete l'abast i el contingut d'algun dels punts de la declaració d'impacte ambiental més amunt referida.  
En data 15 de gener de 2007, el cap del Servei de Planificació i Ordenació Territorial de València emet un informe tècnic respecte d'això, en el qual s'efectuen les corresponents valoracions.  
Basant-se en el dit informe, en data 18/4/2007 aquesta Secretaria Autonòmica dicta resolució d'aclariment i correcció d'errades respecte a l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, de 30 de juny de 2006, per a l'homologació i Pla parcial del sector Mas de Porxinos a Riba-roja de Túria, resolució en la qual s'efectuen aclariments en la declaració d'impacte ambiental més amunt referida.  
Antecedents de dret  
Primer  
D'acord amb l'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, s'atribueix a la secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient de la conselleria de Territori i Habitatge competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de totes les accions dutes a terme en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
Primer  
Incorporar a la referida declaració d'impacte ambiental els aclariments i les correccions contingudes en la Resolució de 18/4/2007.  
En conseqüència procedeix modificar els següents condicionants de l'esmentada declaració:  
- Condicionant sisé. La solució d'accessos al sector que va ser aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme, el 30-6-2006, i que va ser informada prèviament pel director general de Planificació el 29-9-2005, és la resultant dels informes emesos per les administracions competents en matèria de carreteres. Es manté com a principal la connexió sud-est i s'elimina la connexió est que es projectava sobre la traça de la via pecuària. Aquesta connexió viària es rebutja perquè la via pecuària ha de mantenir la seua naturalesa de corredor verd al Parc Natural del Túria, i perquè en l'informe de carreteres de la Diputació Provincial ja s'indicava que "no es permetrà connexió al trànsit rodat a la rotonda de confluència de les carreteres CV-374 i CV-370". A la vista dels esmentats informes, considerem evident que l'opció sud-est queda com l'única que no ha sigut descartada a priori pels informes sectorials, ja que en cap d'aquests, al contrari del que ocorre amb la solució est, sembla qüestionar-se el seu traçat. Aquesta opció es planteja en l'expedient com un vial propi del sector, no d'una carretera de nou traçat, que segueix un traçat basat en un camí preexistent en la major part i que és conseqüència directa de les condicions imposades pels organismes competents en matèria de carreteres. Caldria considerar que encara que té un traçat de major longitud que la proposta est, no té les restriccions que afecten aquesta última. En conseqüència es deixa sense efecte aquest punt del condicionant de la declaració impacte ambiental.  
- Condicionant seté. Es pren en consideració l'informe emés pel director general del Patrimoni Cultural Valencià, de data 30-6-2006, en el qual s'assenyala que l'abast patrimonial del jaciment de Fonteta Raquea es determinarà quan siguen realitzats els treballs arqueològics. Del resultat d'aquests treballs dependrà, si és el cas, l'eventual modificació del vial. Com que l'informe de la conselleria de Cultura té caràcter vinculant, d'acord amb el que preveu l'article 34-2 de la Llei de patrimoni cultural valencià, es considera que queda garantida la salvaguarda dels valors corresponents al patrimoni cultural. En conseqüència, cal deixar sense efecte l'esmentat punt 7 de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental.  
   
- Condicionant huité. Queda redactat com segueix: «Les parcel·les SJL-1 i SJL-2 s'integraran en el sector amb la condició que ho facen com a zona verda, mantenint en aquestes obligatòriament la vegetació forestal existent en aquests moments. La parcel·la UP-1 atés que es constata que correspon a una zona de cultius i camí es permet la inclusió en el sector».   
- Condicionant nové. Queda redactat com segueix: «Respecte a les parcel·les grafiades en el pla d'ordenació de data juny de 2006 com a TER-2 i UP-10, s'incorporaran al sector però exemptes d'edificació, a fi que no quede cap edifici en l'exterior del vial de circumval·lació, per tal de proporcionar així més seguretat enfront del risc d'incendis forestals, tal com estableix l'informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de València.»  
- Condicionant deu. Queda redactat com segueix: «D'acord amb el que estableix l'informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de València, s'han de realitzar treballs silvícoles (desbrossaments, aclarides i podes altes) en una franja perimetral de 50-100 metres des de la línia exterior del sector i al llarg de tota aquesta, i també de totes les zones forestals que queden englobades a l'interior del sector.  
- Condicionants tretze i catorze. S'unifiquen en un sol epígraf que queda redactat com segueix: "El projecte de canalització del barranc de Porxinos aprovat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'informe de 21 de juny de 2006, d'acord amb el que s'ha indicat en els apartats 9 i 10 d'aquest últim, s'avaluarà mitjançant el seu propi procediment d'impacte ambiental, per tal de garantir la compatibilitat d'aquesta obra amb la preservació dels valors naturals d'aquest».  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Incorporar els aclariments inclosos en la present resolució a la declaració d'impacte ambiental de data 29/6/2006, i elaborar un text definitiu que preveja aquests, a fi de publicar-la en la seua integritat.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el text definitiu de la declaració d'impacte ambiental, una vegada incorporats els aclariments previstos en aquesta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València 31 de maig de 2007.- La secretària autonòmica: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5673, del 04-01-2008 (2007/15765)

RESOLUCIÓN de 11 de diciembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Elx, Tavernes Blanques, Carcaixent, Alzira y resolución de Riba-roja de Túria.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5673

Fecha DOGV
:   04-01-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/15765

CVE


Fecha del documento
:   11-12-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Elche](javascript:void(0))
    * [Carcaixent](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [Tavernes Blanques](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de diciembre de 2007, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Elx, Tavernes Blanques, Carcaixent, Alzira y resolución de Riba-roja de Túria. [2007/15765]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, He resuelto:   
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 030/05-AIA Elx, 173/06-AIA Tavernes Blanques, 261/06-AIA Carcaixent, 079/06-AIA Alzira y resolución 132/05-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 11 de diciembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 30/2005-AIA  
Título: Plan Parcial Sector AL-8  
Promotor: Ayuntamiento de Elx (Alicante)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU  
Localización: Al Este del núcleo urbano de El Altet, junto al camino viejo de Santa Pola y el de la Senieta.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El Plan Parcial tiene como objeto desarrollar el Plan General de Elche por medio de la ordenación pormenorizada de una porción de terreno perteneciente a la pedanía de El Altet, cuya clasificación actual es como suelo no urbanizable común general (clave 51).  
La actuación que se pretende es que el suelo quede clasificado para aprovechamiento privado (residencial y terciario) y para dotaciones públicas (red primaria, red secundaria y de dominio público).  
La tipología para el residencial será turística en baja densidad, en tipología de edificación abierta.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La zona objeto de actuación está situada al este del núcleo urbano de El Altet, junto al camino viejo de Santa Pola y el de la Senieta que da acceso a la playa desde dicho núcleo y constituye una zona de conexión entre el núcleo urbano de El Altet y el mar, único desarrollo posible del núcleo hacia la costa, según afirma la memoria del Plan Parcial.  
Los límites del sector son: al norte el monte de utilidad pública Carabací i Cabeço, suelo no urbanizable de especial protección de montes y áreas forestales. al sur, el camino de la Senieta y El Saladar de la Senieta, suelo no urbanizable común Saladares y Carrizales. al este las dunas y la Playa del Altet, suelo no urbanizable de especial protección de montes y áreas forestales. al oeste parte del monte de utilidad pública y la ronda este de El Altet.  
El sector, que tiene una superficie de 131.562,57 m², del cual se destina para aprovechamiento privado un total de 55.408,55 m² (53.687,97 m² para residencial y 1.720,58 m² para terciario), implica un potencial de 465 viviendas y un total de 1.571 habitantes.  
La estructura interior que se propone está definida por una red viaria en cuadrícula continuación de la existente, directamente relacionada con la misma.  
Las conexiones con la red viaria primaria están garantizadas por el acceso a la playa desde El Altet (Camino de la Senieta) y el viario paralelo a la playa que conecta Urbanova con Los Arenales (antiguo camino de Santa Pola).  
Las dotaciones de espacios libres de dominio y uso público y las correspondientes a equipamiento público se sitúan como elemento separador entre la zona residencial y el monte público, estando previsto un ajardinamiento blando basado en la plantación de arbolado, con lo que se pretende, según la memoria informativa, la continuidad del espacio natural.  
Parte de la zona verde, se localiza al este del antiguo camino de Santa Pola, lo que supone una conexión directa con la zona de dunas y la playa de El Altet  
3. Alternativas  
Según el estudio de impacto ambiental, la elección de la pedanía del Altet para el desarrollo del proyecto se basa por un lado en que ésta es una de las pocas zonas de la costa alicantina que está muy por debajo de los límites de saturación en cuanto a edificación y manifestación turística se refiere, y por otra parte, porque cumple con las siguientes variables:  
- Situación geográfica de cercanía a la playa.  
- Delimitación por viales asfaltados del terreno.  
- Superficie del sector.  
- Topografía del terreno.  
- Hidrografía del terreno.  
- Interés turístico cultural.  
- Cercanía a núcleos urbanos.  
- Red estructural y comunicaciones.  
A continuación se analizan las diferentes alternativas presentadas en el estudio de impacto ambiental, que se caracterizan por la localización del sector en diferentes enclaves alrededor y al Este de esta partida, destacándose la carencia de alguna alternativa situada al Oeste de dicho núcleo:  
Alternativa 0. No consideración del proyecto:  
La no consecución del proyecto, que según el estudio de impacto ambiental, acarrearía la paralización de una posible expansión socioeconómica del sector, lo que podría sentar precedente para no desarrollar proyectos futuros aislando la zona de todo desarrollo posible, lo que llevaría al aislamiento y posible desaparición de la pedanía. Cabe destacar que la zona del Altet es la única, dentro del término municipal de Elche, con posible desarrollo turístico o residencial en el litoral que no se encuentra masificado, excluyendo, todas las áreas de especial protección.  
Alternativa 1. Zona sur del camino a la playa, clasificado como clave 56 en el Plan General de Elche, en el Saladar de la Senieta:  
Dentro del perímetro de este enclave se engloban terrenos clasificados clave 53, carrizales y saladares, y clave 56, huertos dispersos de palmeras. En el régimen de usos de estos terrenos no son permitidas las acciones que se proponen. Por otra parte, esta opción se desestimaría por encontrarse en una cota inferior a cero, siendo el terreno más bajo de la zona, lo que hace que esté sometido a frecuentes inundaciones.  
Alternativa 2. Zona este del núcleo urbano de El Altet y colindante con él, perteneciente a la clave 62p:  
Este terreno se encuentra clasificado como suelo no urbanizable de especial protección, como montes y áreas forestales, por lo que se anula la alternativa.  
Alternativa 3. Zona sur de la pedanía de El Altet, clasificado como clave 51, también en El Saladar de la Senieta:  
Aunque la clasificación es apropiada para el desarrollo del proyecto, como indica el estudio de impacto ambiental, el tamaño mínimo del sector es de 10 Ha. según dispone la normativa del plan general. El terreno propuesto no tiene la extensión suficiente para programar un área residencial en él, por lo que se desecha esta opción, debido a la imposibilidad de ampliar la zona adquiriendo terrenos colindantes puesto que pertenecen a las claves 56 y 62, clasificados como suelo no urbanizable de especial protección.  
Alternativa 4. Zona este de la pedanía de El Altet, terrenos clasificados en la clave 51, colindante y al norte del Camino a la Playa:  
La parcela clasificada con clave 51, que permite su desarrollo con fin urbanístico residencial, es insuficiente para proyectar un área residencial, por ello se plantea la opción de ampliar los límites de forma que entren terrenos colindantes, siempre y cuando presenten las claves 51 y 54, puesto que estos últimos, son reservados por la normativa para ubicar actividades terciarias, servicios y equipamientos públicos. Por tanto esta es la alternativa elegida ya que, dicha parcela es susceptible de ser ampliada.  
Establecidas las diferentes alternativas se establece que la única alternativa viable es la 4, en función de los valores tenidos en cuenta:  
1. Situación geográfica de cercanía a la playa: La zona seleccionada dista de la playa la distancia mínima, teniendo en cuenta que existe un cordón dunar.  
2. Delimitación por viales asfaltados del terreno: El terreno se encuentra encuadrado entre el camino viejo de Santa Pola y el camino de acceso a la playa o de la Senieta, que son titularidad municipal.  
3. Superficie del sector: El sector, según legislación vigente, debe tener un área mínima de 10 Ha., superficie que rebasa el territorio limitado.  
4. Topografía del terreno: El terreno está levemente ondulado apareciendo pendientes en dirección Norte-Sureste y Oeste-Este, con alguna elevación de pocos metros, sin existir ningún otro accidente topográfico destacable.  
5. Hidrografía del terreno: El terreno se encuentra a una cota mínima de 5 m. estando más alto que los terrenos colindantes por lo que no parece que exista riesgo de inundación.  
6. Interés turístico-cultural: Además del interés lucrativo que tiene la playa, la zona a distancias no muy largas se encuentra rodeada de zonas de interés como pueden ser espacios naturales de Las Salinas de Santa Pola, El Palmeral de Elche, La Laguna del Hondo o El Clot de Galvany.  
7. Cercanía a núcleos urbanos: En el entorno de la zona se encuentran diversos núcleos urbanos: El Altet, en el que es colindante, a menos de os kilómetros de distancia encontramos Arenales y Urbanova, Elche a 15 km., Santa Pola a 6 y Alicante a 11 aproximadamente.  
8. Red estructural y comunicaciones: La zona se encuentra comunicada con los núcleos urbanos citados anteriormente por viales asfaltados en condiciones óptimas, siendo un lugar privilegiado en cuanto a comunicaciones.  
Cabe destacar que todas las alternativas estudiadas se sitúan alrededor del núcleo del Altet pero siempre al este, buscando la cercanía de la playa, lo que implica que las alternativas se han basado en criterios económicos y/o turísticos, pero no en criterios ambientales, por lo que no se consideran criterios adecuadas a la hora de justificar la alternativa elegida.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de junio de 2004, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remitió, al Área de Evaluación Ambiental, una copia del Plan Parcial Sector AL-8 del Plan General de Ordenación Urbana de Elche y de su Estudio de Impacto Ambiental, a los efectos de emitir la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
En fecha 8 de noviembre de 2004, este Servicio remite escrito al Ayuntamiento de Elche informando que la documentación presentada carece de la documentación mínima necesaria para incoar expediente de evaluación de impacto ambiental, por lo que se solicita remitir el certificado de aprobación provisional de la documentación remitida y sobre el resultado de la información pública de la misma, adjuntando copia de las alegaciones presentadas.  
En fecha 9 de febrero de 2005, Fernando Cambronero, en representación de Pinamar SL, presenta en el servicio de evaluación de impacto ambiental la siguiente documentación:  
- Acuerdo Plenario aprobando el Plan Parcial AL-8  
- Acuerdo demostrativo de la exposición pública  
- Alegaciones y resolución de las mismas  
En fecha 1 de marzo de 2005, Fernando Cambronero, en representación de Pinamar SL, presenta dos certificados originales del Excmo. Ayuntamiento de Elche, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
2. Información pública   
El estudio de impacto se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en un periódico y en el DOGV nº4255, de 23 de mayo de 2002.  
Durante el período de exposición pública se presentaron cuatro alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de Elche, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de alegaciones presentadas.  
3. Resumen de las alegaciones   
De las cuatro alegaciones, la única con carácter ambiental es la correspondiente a La Asociación Conservacionista AHSA (Amigos de los Humedales del Sur de Alicante), los cuales solicitaban a través de dicha alegación lo siguiente:  
Primero  
Los terrenos objeto de esta propuesta urbanística mantengan su clasificación como suelo no urbanizable, pero cambiando su calificación actual por una nueva calificación como suelo no urbanizable de especial protección - corredor ecológico, estableciéndose para ello una nueva clave para la que proponen la siguiente denominación: Clave 65 - corredores ecológicas.  
Está solicitud se basa en que los terrenos integrantes del denominado sector AL-8 forman parte de un necesario corredor ecológico que debe de establecerse entre el futuro Paraje Natural Municipal (PNM en adelante) del Clot de Galvany y la Zona Húmeda del Saladar de Agua Amarga, incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana.  
Asimismo dicho corredor tiene una doble función, por una parte ecológica como elemento del territorio que facilite el tránsito de la fauna vertebrada terrestre entre los distintos espacios naturales antes reseñados y por otra, paisajística de protección del paisaje característico de dichos espacios. Sin embargo, la urbanización del sector ejercería de barrera al extenderse desde el núcleo urbano actual de El Altet hasta el límite del futuro PNM.  
Segundo  
Ni en la memoria del plan parcial ni en estudio de impacto ambiental se hace mención a la colindancia del Sector AL-8 con la delimitación del futuro PNM del Clot de Galvany, únicamente, se hace referencia a la existencia del Clot de Galvany como espacio natural en sus proximidades. Por tanto, se obvian los efectos que dicha colindancia puede ocasionar sobre el PNM, tales como una mayor presión humana derivada de la presencia de un núcleo de 1.537 habitantes (455 viviendas), o el impacto paisajístico evidente sobre el paisaje libre de dichas edificaciones.  
La documentación tampoco hace mención al hecho de que los terrenos del Sector AL-8 se encuentran en el interior de la cuenca vertiente de aguas superficiales del Fondet de la Senieta, un humedal costero de carácter endorreico, el cual en el último año presentaba una lámina de agua sobre su lecho que ha posibilitado que se hayan observado diversas especies de aves acuáticas y limícolas protegidas.  
Por lo tanto, todas las aguas de lluvia captadas en el sector AL-8 son drenadas hacia el Fondet de la Senieta a través de la vaguada o depresión situada en la parte central del sector, una vaguada que por esta razón acoge actualmente las dos zonas de cultivo de secano.  
Asimismo, aprovechan para solicitar nuevamente la inclusión del Fondet de la Senieta en el catálogo de zonas húmedas de la Comunidad Valenciana.  
Por último, señalan graves carencias en el inventario ambiental de estudio de impacto ambiental, tanto en el inventario de flora y fauna, como el de elementos protegibles como patrimonio histórico cultural.  
Respecto a dicha alegación la Arquitecta Municipal informa que:  
Dicha alegación debe ser desestimada en base al informe del Técnico de Medio Ambiente de fecha 14 de noviembre de 2002, y teniendo en cuenta básicamente que, los terrenos comprendidos dentro del sector no tienen establecida afección a las zonas colindantes, y que la aprobación inicial de la delimitación del Paraje Natural Municipal es anterior a la presentación del programa. Asimismo el Fondet de la Senieta no está calificado como zona húmeda por el plan general, ni en el Catálogo de zonas húmedas de la Comunidad Valenciana (que se encontraba en tramitación).  
La coordinadora del estudio de impacto ambiental del Sector AL-8, informa que el sector AL-8, una vez urbanizado no ejercerá mayor presión antrópica sobre la zona que la ya existente causada por los viales, por el casco urbano y urbanizaciones colindantes. En cuanto al aporte de agua al Fondet de la Senieta, la saturación de las zonas húmedas se produce por distintas vías hídricas, siendo la escorrentía superficial una de las que menos influye en la zona. La calificación de los cultivos de gran relevancia es una apreciación subjetiva que si no se justifica con valores ecológicos carece de sentido, además de encontrarse en fase de abandono como se reconoce en las mismas alegaciones de AHSA.  
Termina señalando que las alegaciones de AHSA distorsionan la realidad y no responden a criterios científicos y técnicos.  
El citado informe realizado por el técnico de Medio Ambiente de fecha 14 de noviembre de 2002 sobre el que la Arquitecta Municipal basa su informe, no se encuentra entre la documentación disponible en el este expediente, por tanto, no se puede valorar esta contestación al no disponer de los elementos de juicio adecuados.  
4. Petición de información o documentación complementaria   
En fecha 20 de enero de 2006, el servicio de evaluación de impacto ambiental emite requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente para poder continuar con el correspondiente procedimiento de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicitan los siguientes informes:  
- Estudio de Impacto Ambiental debidamente firmado por el experto, que en su caso, actúe como director o Coordinador de este Estudio.  
- Informe aclarador de sí la documentación presentada en este Servicio es la misma que se sometió a Información Pública, puesto que la fecha es posterior a dicho acto.  
- Informe regulado por el artículo 11 de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe del Organismo de Cuenca competente o entidad colaboradora autorizada relativo a la suficiencia de recursos hídricos.  
- Certificado de la entidad gestora de la EDAR que justifique la capacidad para admitir las aguas residuales generadas por el Sector.  
- Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de RSUs e Inertes.  
Por otra parte, se requiere al Ayuntamiento para se complete la documentación, con las siguientes cuestiones ambientales:  
- El establecimiento de los caudales de agua para todos y cada uno de los usos previstos en el sector, así como la procedencia de los mismos.  
- Descripción del sistema de riego a emplear en las zonas vedes previstas en el sector.  
- Descripción del sistema de alcantarillado  
- Cartografía que recoja adecuadamente las áreas de especial interés y/o de aquellas protegidas por la legislación vigente que, debido a su proximidad con el sector, puedan verse afectadas por el desarrollo del mismo y que no han sido tenidas en cuenta en el estudio de impacto ambiental.   
- Ampliar el estudio de impacto ambiental para establecer, adecuadamente, tanto los impactos como las medidas correctores, así como el plan de vigilancia apropiado con el fin de evitar posibles afecciones sobre el paraje natural municipal del Clot de Galvany, El Saladar d'Aigüa Amarga perteneciente al catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana y el monte de utilidad pública Calabasi y Cabezo.  
Finalmente, se sugiere que se estudie la posibilidad de:  
- Crear un corredor verde a lo largo del Camino Viejo de Santa Pola, con el fin de adaptar el proyecto al plan de acción territorial del entorno metropolitano de Alicante-Elche (PATEMAE).  
- Liberar del sector, la zona situada al Este del Camino Viejo de Santa Pola, al mismo tiempo que se le dé la clasificación de suelo no urbanizable de especial protección de montes y áreas forestales con lo que se pretende dotar al PNM del Clot de Galvany de un límite físico concreto y reconocido.  
A fecha de hoy, en el servicio de evaluación de impacto ambiental no se ha recibido ninguno de los documentos requeridos.   
Solicitud de informes sectoriales  
Durante la tramitación se ha solicitado informe a los siguientes organismos:  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
- Área de Planificación del Territorio.  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
De los cuales se han recibido los siguientes:  
1. Área de Planificación y Ordenación del Territorio, de 11 de enero de 2006, en el que se adjunta el Informe realizado por el Servicio de Ordenación Territorial sobre el PATEMAE, del que se transcribe textualmente lo siguiente:  
El plan de acción territorial del entorno metropolitano de Alicante-Elche (PATEMAE), actualmente en tramitación, tiene entre sus actuaciones prioritarias y vinculantes el denominado Corredor Natural de Los Arenales. Este corredor establece un área de conexión entre el saladar de Agua Amarga y el cabo de Santa Pola. Parte de este corredor transcurre por terrenos del sector AL-8.  
La ejecución de este plan parcial AL-8, en los términos propuestos, nos conduciría a una fragmentación de espacios naturales y por tanto a la eliminación de uno de los objetivos del plan de acción territorial como es la creación de unas conexiones entre los espacios naturales y establecimiento de unos itinerarios ecoturísticos entre ellos.  
2. Servicio de Conservación de la biodiversidad, de 16 de enero de 2006, del cual se extrae lo siguiente:  
- En cuanto a la interacción entre los espacios naturales al norte y al sur del sector, cabe decir que el espacio entre ambas zonas se encuentra fragmentado por urbanizaciones y carreteras, por lo que la urbanización de este pequeño sector sólo contribuirá a incrementar esa situación.  
- En todo caso, lo más relevante, sería conseguir la no afección a los ecosistemas dunares existentes en el ecosistema litoral y puesto que la urbanización del sector AL-8 puede ser un paso hacia la degradación de la zona, se recomienda no permitir ningún desarrollo, ni siquiera ajardinamiento ni áreas de juego, al este del camino viejo de Santa Pola.   
- La vegetación existente en los cordones dunares está catalogada como Hábitat de interés comunitario, siendo posiblemente estos tipos de hábitats los más amenazados de los existentes en la Comunidad Valenciana.  
3. Servicio Territorial de Medio Ambiente, de 5 de mayo de 2006, que remiten los siguientes informes:  
- Informe de carácter negativo emitido por la Técnico de Espacios Naturales Protegidos del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, de fecha 23 de enero de 2006, del que se transcribe textualmente:  
El sector objeto de la actuación se encuentra situado entre dos espacios naturales protegidos: el paraje natural municipal denominado Clot de Galvany, y el monte utilidad pública Al 1034 Al 31, y cercano al paraje conocido como Saladar de la Senieta, que si bien no presenta ninguna figura de protección legal, se trata de un enclave de gran valor ecológico. La ejecución del plan parcial objeto del presente informe, supondría una disminución en el nivel de permeabilidad en el conjunto del territorio, que se traduciría en una menor actividad biológica entre estos tres espacios naturales.  
La conservación de los espacios naturales no se puede limitar exclusivamente a la protección de un conjunto más o menos completo de áreas aisladas físicamente, ya que la simple conservación de superficies naturales aisladas no es suficiente para garantizar la viabilidad de las poblaciones que las habitan. Cuanto más reducidas sean estas superficies y más distanciadas se encuentren, menos probable será el intercambio entre ellas.  
Por ello, la ordenación territorial ha de prever que los espacios naturales no pueden ser concebidos como islas relictuales, desconectadas del territorio que las envuelve, y debe proteger también aquellos hábitats naturales o seminaturales que, actuando a modo de extensiones de estos espacios protegidos, contribuyen a la preservación de las zonas o especies de más valía.  
En este sentido, la modificación del PGOU de Elche que se tramita en la actualidad debe incluir la reclasificación del sector como suelo no urbanizable de protección especial, con el fin de evitar la fragmentación del territorio y los consiguientes problemas para la conservación de los valores naturales que en su momento propiciaron la declaración del paraje natural, en el caso del Clot de Galvany.  
Por todo ello, esta unidad de espacios naturales protegidos informa negativamente al plan parcial propuesto.  
- Informe de carácter desfavorable emitido por el Técnico de Protección de Especies de este Servicio Territorial, de fecha 26 de abril de 2006, en el que asume también en todos sus términos el informe de la Técnico de Espacios Naturales Protegidos de 23 de enero de 2006, y informando que:  
1. La vegetación presente en la zona se encuentra incluida en la legislación estatal y europea mediante las Directivas Hábitat 92/43 y 97/62, así como en el Real Decreto 1997/1995 de 7 de diciembre:  
- 5330 Matorrales termomediterráneos y preestepicos (Stipo-Sideritetum, leucanthae, Chamaeropo-Rhamnetum lycioidis)  
- 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (Teucrio- Brachypodietum retusi)  
\* hábitat prioritario  
2. Se encuentran presentes en la zona las siguientes especies protegidas incluidas en el Anexo III de la Orden de la conselleria de Agricultura y Pesca del 20 de diciembre de 1985, presentes en la zona:  
Chamaerops humilis  
Teucrium capitatum subsp. Gracillimum  
Thymus hyemalis  
3. En lo referente a la fauna, aparecen en su mayoría especies caracterizadas por un grado de protección de Interés Ecológico, junto con otras clasificadas como Protegidas en la Comunidad Valenciana.  
4. Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, de 25 de septiembre de 2006, en el que se informe que:  
La zona no se encuentra incluida en ningún Lugar de Interés Comunitario (LICs) ni en ninguna Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA); no obstante si se encuentra próxima al Paraje Natural Municipal Clot de Galvany así como a la Zona Húmeda catalogada Saladar d'Aigüa Amarga. En la zona no existe ningún otro espacio natural protegido; no obstante en la zona de proyecto encontramos los Hábitats 5330 matorrales termomediterráneos y preestépicos y 1430 matorrales halo-nitrófilos (Pegano-Salsoletea) definidos por la directiva 92/43 CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de fauna y flora silvestres.  
La Zona Húmeda Saladar d'Aigüa Amarga tiene mucha importancia patrimonial y cultural por ser una antigua salina y por el cultivo de plantas barrilleras, donde es notable la presencia de especies protegidas como el correlimos Calindris alpina, el chorlitejo patinegro Charadrius alexandrinus, la canastera Glareola pratincola y toda clase de aves limícolas.  
El Clot de Galvany es un enclave de gran valor ambiental. En él se pueden distinguir diferentes ecosistemas, que contienen flora y fauna de gran relevancia a escala autonómica e incluso estatal.  
Asimismo, este paraje destaca por la presencia de diversas comunidades faunísticas dunares, saladares y comunidades palustres, destacando endemismos como los Limonuis furfuraceum y supinum.  
El Clot de Galvany alberga asimismo la mejor formación dunar de la provincia de Alicante y unas de las mejores de la Comunidad Valenciana, con un sistema de dunas móviles, semifijas y fijas, que en tiempos pretéritos, y desde la década de los sesenta, fueron destruidas por la intensa actividad urbanísticas desarrollada en el contexto del fuerte crecimiento de la demanda residencial vinculada a la intensa actividad turística de las zonas litorales alicantinas.  
Tanto en la fase de construcción de la zona residencial como es su explotación, deberán tenerse en cuenta las siguientes afecciones; que provocarán una serie de impactos, entre los que cabe destacar:  
- Desbroce de la vegetación en la zona, que eliminará especies de flora protegida: Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui y Teucrium murcium.  
- Introducción de flora, de especies vegetales en las zonas ajardinadas provocada por la introducción de tierras de otra zona que lleven incorporadas semillas de especies no existentes en la zona de estudio.  
- Alteración del paisaje por la incidencia visual que implica la construcción de la zona residencial.  
De especial interés es la zona de dunas próximas al terreno de estudio. Esta zona se encuentra catalogada en el PGOU de Elche como clave 62, Protección Especial Forestal con la Ley de suelo no urbanizable, siendo un terreno de alto valor ambiental, tanto biótico como abiótico, es por tanto una zona que se debe cuidar con el mayor interés, evitando cualquier tipo de actuación que pueda alterar su equilibrio.  
De acuerdo con todo lo anterior expuesto, se considera necesario que el proyecto contemple expresamente la posibilidad de afección a los Espacios Naturales Protegidos citados en el presente informe, debido a su proximidad, y a los hábitats de interés comunitario.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, así como a la existencia de Espacios Naturales Protegidos, no se ha detectado afección directa a figura ambiental alguna.   
No obstante, el sector es colindante con el Paraje Natural Municipal del Clot de Galvany y se encuentra próximo a la Zona Húmeda catalogada Saladar d'Aigüa Amarga y al paraje conocido como Saladar de la Senieta, que si bien no presenta ninguna figura de protección legal, se trata de un enclave de gran valor ecológico, tal y como se recoge en el Informe de emitido por la Técnico de Espacios Naturales Protegidos del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial.  
A pesar de la importancia y el valor ecológico-paisajístico de estos enclaves, el estudio de impacto ambiental carece de un estudio detallado de los posibles impactos que el desarrollo del sector podría producir sobre cada uno de estos enclaves naturales. Asimismo, no recoge la interacción existente entre las diferentes zonas húmedas que se localizan entorno al sector.  
Asimismo, el estudio de impacto ambiental presentado presenta los diferentes enclaves naturales existentes alrededor del sector como elementos aislados e inconexos entre sí, cuando la realidad es otra y lo que debería primar es la obtención de un corredor natural entre los distintos espacios que garantice el intercambio entre ellas.  
Por tanto, el estudio de impacto ambiental carece de un adecuado estudio de los posibles impactos que el desarrollo del sector podría producir tanto en los diferentes enclaves naturales existentes, como en las iteraciones que se producen entre ellos, por lo que no se presenta una valoración ambiental adecuada y fiable que permita emitir un informe adecuado.  
2. Montes de utilidad pública. no existe afección directa del sector a montes de utilidad pública, sin embargo, el límite noroeste del sector es el monte de utilidad pública Al 1034 Al 31 conocido como Carabací i Cabeço, del cual no aparece descripción alguna en el estudio de impacto ambiental, ni tampoco se estudia el posible impacto que la urbanización del sector podría ocasionar sobre dicho enclave, ni se tienen en cuentas medidas preventivas o correctoras.  
3. Ramblas y cauces. En la visita de campo realizada al lugar se observa la existencia de antiguas canalizaciones de agua asociadas a los campos de cultivo existentes en el sector, sin embargo en la documentación no se recogen, como tampoco se estudia su estado actual, ni se propone la reposición tras el desarrollo del sector con el fin de garantizar la no afección a los terrenos adyacentes que usen dicho sistema para el riego.  
4. Yacimientos arqueológicos. El estudio de impacto ambiental establece que en el sector no existe ningún tipo de resto que pueda constituir parte de interés para el patrimonio histórico-cultural.   
Sin embargo, próximo al sector se localiza el yacimiento arqueológico de los Arenales, consistente en un poblado de la época caolítica o de bronce. La poca distancia existente entre ambos enclaves, aproximadamente 500 m. hace que aumente la posibilidad de que en el sector aparezcan nuevos restos arqueológicos, por lo que sería preceptivo el realizar una prospección arqueológica previa, además de obtener el informe vinculante regulado por el artículo 11 de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano, que garantice la adecuada protección del patrimonio.  
No obstante, a fecha de hoy, no se ha presentado dicho informe en el Servicio de Evaluación de Impacto ambiental para su inclusión en el expediente, a pesar de ser vinculante dicho informe, con lo cual no se pude garantizar la adecuada protección del patrimonio arqueológico.  
5. Puntos de interés etnológico. El estudio de impacto ambiental indica que en el sector de estudio aparecen dos viviendas, sin embrago no concreta la época ni el estado de dichas viviendas. No obstante, en la visita de campo se verifica que una de las viviendas podría responder a la tipología de masía, además de localizar dos pozos, algunas construcciones en piedra y una pila de piedra, probablemente perteneciente a la masía, las cuales podrían tener cierto interés etnológico.  
Dichos elementos, no han sido convenientemente estudiados, y dado que el expediente carece del correspondiente informe de patrimonio, se carece de la documentación mínima necesaria poder valorar adecuadamente la importancia patrimonial de dichos elementos.  
6. Aeropuerto. El sector está situado dentro del área sometida a las servidumbres aeronáuticas del Aeropuerto de El Altet, sujeta a su propia legislación.  
La documentación técnica del proyecto afirma que si bien al sector no le afectan las limitaciones a la edificación derivadas del cono de aproximación, contaminación acústica o emisión de gases, es preceptiva la autorización de la Subsecretaría de Aviación Civil para las construcciones que se realicen en el sector.  
Sin embargo, hubiera sido adecuado realizar un estudio acústico específico en el sector con el fin de estudiar la acción conjunta del aumento del nivel sonoro producido por el desarrollo del sector junto con los distintos focos sonoros existentes, derivados de las carreteras circundantes y del aeropuerto, con el fin de garantizar, un nivel acústico adecuado tanto para el uso residencial como para evitar posibles impactos sobre la avifauna existente tanto, en los distintos enclaves naturales que rodean al sector como en el propio sector.  
El estudio de impacto ambiental no recoge ninguna información a este respecto, ni analiza las posibles afecciones que la presencia del aeropuerto pudieran producir sobre el sector residencial.  
Consideraciones ambientales  
1. Los distintos estratos que se encuentran en la zona se engloban en los sedimentos post-manto, los cuales, en general fueron depositados en un ambiente marino a excepción de algún episodio continental en el Tortoniense Superior y gran parte del Cuaternario.  
En la zona de estudio se encuentran detritos de conglomerados y arcillas, también existen, en la zona Este, calizas oolíticas de edad más reciente y de origen marino. Por otra parte aparecen formaciones más recientes incluidas en el término cuaternario indiferenciado que son coluviones, aluviones, depósitos salobres y detritos en general.  
Por otra parte, aparecen varias áreas deprimidas, ocupadas por salinas, y zonas de inundación periódica, restos endorreicos de antiguas lagunas salobres, como es el terreno situado al sur de la zona de estudio, que según indica el estudio de impacto ambiental, se encuentra fuera de ésta.  
Cabe señalar que el nivel freático está por debajo de la cota 0,0, lo que provoca que algunos terrenos sean inundados frecuentemente, ya que estos se encuentran también por debajo de dicha cota, aunque según el estudio de impacto ambiental, éste no es el caso de la zona de estudio sino de parcelas situadas al sur de ella.   
Por lo que se refiere a las aguas superficiales en el terreno estudiado aparecen suaves cañadas, en dirección NW-SSE, que recogen el agua de escorrentía y superficiales en general, de las lomas colindantes.  
2. En la zona de estudio presenta una capacidad de uso agrario muy baja, por lo que únicamente se observa el aprovechamiento del suelo como uso agrícola en la zona SE del sector, justo en el punto más bajo, que es dónde se recogen el agua de escorrentía y superficiales.  
El riesgo erosión actual de la zona es muy bajo y el riesgo potencial bajo.  
El riesgo sísmico presente en el término municipal de Elche es 0,14 tal y como se recoge en la documentación técnica del proyecto, en la cual se indica que es necesaria la aplicación en las construcciones de la Normativa de Construcción Sismorresistente zona sísmica de grado alto.  
Sin embargo, en el estudio de impacto ambiental no se han recogido los posibles impactos que este alto grado de sismicidad podría implicar sobre la población, ni recoge medidas preventivas o correctoras frente a este riesgo.  
3. En la zona de estudio se evidencia un número elevado de taxones de preferencia nitrófilas, rudero-nitrófilas y colonizadoras-edificadoras, debido sin duda al elevado nivel de antropización de la zona y a la regresión del conjunto de la vegetación a causa de las características litológicas, climatológicas y antrópicas, según afirma el estudio de impacto ambiental.  
En la zona de estudio se localizan endemismos típicos de la corología iberolevantina, en la que destacan los taxones: Anthyllis terniflora, Elaeoselinum tenuifolium, Salsola genistoides, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui y Teucrium murcicum. De los cuales, los tres últimos están protegidos en el ámbito de la Comunidad autónoma Valenciana, como así mismo lo indica el Informe emitido Técnico de Protección de Especies del Servicio Territorial de Alicante.  
Sin embargo, según el estudio de impacto ambiental, como estos taxones presentan un área de distribución muy extenso aseguran que su importancia dentro de la zona bajo proyecto no es susceptible de impacto ni en términos fitogeográficos, ni sindinámicos ni fitodemográficos.  
La vegetación actual, tal y como se pudo observar en la vista de campo realizada, presenta un grado de coincidencia alto con la vegetación potencial, salvo en la parte Sur del sector, en la que aparecen campos de cultivos con higueras, almendros, olivos y algarrobos, coincidentes con el ámbito de confluencia de las aguas de escorrentía superficial.  
Por otra parte, se localizan en la misma zona y dentro de una finca particular otras especies alóctonas cultivadas como cipreses, palmeras... como afirma el estudio de impacto ambiental.  
De la cartografía correspondiente al Corine Land Cover se desprende que el sector está caracterizado por ser una zona forestal con vegetación natural y espacios abiertos, en la que se combinan los espacios de vegetación arbustiva y/o herbácea de vegetación esclerófila y espacios abiertos con poca o sin vegetación, caracterizada por la existencia de playas, dunas y arenales.  
Por otra parte, en el sector se detecta la existencia de hábitats entre el que destaca, el hábitat prioritario 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (Teucrio- Brachypodietum retusi) como se informa por parte del Técnico de Protección de Especies del Servicio Territorial de Alicante.  
Así mismo, el sector se caracteriza por ser un elemento de transición entre los diferentes espacios naturales que le rodean por lo que es indiscutible su función como corredor ecológico natural, a través del cual se garantiza la unión entre el Clot de Galvany, el Saladar de Agua Amarga, el Fondet de la Senieta, el monte de utilidad pública Carabací i Cabeço, lo que supondría mantener el nivel de permeabilidad en el conjunto del territorio, que se traduciría en una mayor actividad biológica entre estos espacios naturales, tal y como se desprende del informe emitido por el técnico de Espacios Naturales Protegidos del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante.  
La propia construcción del sector supondría, el aumento del efecto barrera entre los saladares situados a ambos lados del sector, tal y como recoge el estudio de impacto ambiental, la eliminación y alteración de la cubierta terrestre y vegetal caracterizada por la presencia de endemismos característicos de las zonas de estepas salinas. Asimismo, supondría una intrusión en la zona establecida por el PATEMAE como corredor ecológico, lo que implicaría un mal funcionamiento de dicho corredor  
4. El estudio de impacto ambiental establece que como consecuencia de la presencia de dos viviendas, de las pequeñas parcelas de cultivo, de la existencia en diversos puntos con escombros y basuras, la existencia de las dos carreteras circundantes y el intenso tráfico aéreo, el terreno está muy alterado en cuanto a la fauna, cuya presencia es mínima.  
Según el estudio de impacto ambiental se pueden encontrar en la zona invertebrados, tanto artrópodos como no artrópodos. De los vertebrados observados no se ha detectado in situ la presencia de ninguna especie de importancia relevante. Por otra parte, continua el estudio de impacto ambiental, la avifauna de las zonas húmedas próximas no habita ni requiere de terrenos como el de la zona de estudio por tratarse mayoritariamente de avifauna migratoria o especializada de hábitat acuático o humedal y por las características del estado de la vegetación natural y del elevado grado de antropización.  
A pesar de los comentarios sobre la fauna presentes en el estudio de impacto ambiental, no se presenta un catálogo adecuado que permita evaluar adecuadamente este apartado.  
No obstante, en el amplio listado recogido en el informe emitido por el técnico de Protección de Especies de este Servicio Territorial de Alicante, se detecta la presencia en la zona de especies caracterizadas por un grado de protección de Interés Ecológico, junto con otras clasificadas como Protegidas en la Comunidad Valenciana.  
5. Respecto al abastecimiento de agua potable y depuración de las aguas el estudio de impacto ambiental no aclara nada, no dice de dónde provendrá el agua potable necesaria para el sector, ni establece los caudales necesarios, así como tampoco indica los volúmenes de aguas residuales que generará el nuevo desarrollo, ni cual será el tratamiento que recibirá. La única mención se encuentra en la documentación técnica del Plan Parcial que establece que los servicios urbanos de suministro de agua potable, alcantarillado y energía eléctrica se encuentran en el núcleo urbano colindante con el sector.  
Por otra parte, no se han presentado los certificados necesarios que garanticen una adecuada gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes, así como de las aguas residuales, por lo que no se pude garantizar la sostenibilidad del desarrollo del sector, lo que ambientalmente no es viable.  
Cabe destacar, que para la implantación de usos que impliquen un incremento del consumo de agua, como en este caso el desarrollo del sector residencial, se requiere la obtención del informe favorable del Organismo de Cuenca correspondiente o de la entidad colaboradora autorizada. A fecha de hoy no se ha presentado dicho informe.  
La ocupación del suelo actual se caracteriza por ser en su mayoría un terreno natural, aunque encontramos terreno agrícola con parcelas cultivadas de pequeña extensión al sur del sector y dos viviendas unifamiliares aisladas, con cierta antigüedad. Dicha ocupación será sustituida por una zona residencial, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, lo que supondrá una perdida de la permeabilidad del terreno y por tanto una disminución de la humedad del suelo, lo cual será perjudicial para las zonas húmedas colindantes.   
Asimismo, al no estar definido el sistema que se utilizará para el tratamiento de aguas residuales, no se garantiza la no afección por vertidos directos al terrenos de las mismas.  
Por otra parte, este uso residencial entra en conflicto con la Protección que se le ha dado al Paraje Natural Municipal del Clot de Galvany, que es un suelo no urbanizable de protección, además de que el sistema dunar existente se podría ver dañado por las obras de construcción y los nuevos usos del terreno, tal y como recoge el estudio de impacto ambiental.  
6. Los datos climatológicos recogidos, señala el estudio de impacto ambiental, son propios de un clima estepario, cálido o subárido de y típicamente mediterráneo en el que son típicas las siguientes características:  
Lluvias escasas e irregulares, una dura sequía estival que se alarga hasta bien entrado el otoño, pocos días de precipitaciones, alta incidencia de precipitaciones de elevada intensidad horaria, nubosidad escasa, elevado número de días despejados, inviernos con temperaturas suaves, veranos calurosos lo que conlleva una alta evapotranspiración potencial, que sumado a las escasas precipitaciones dan un déficit hídrico muy marcado.  
Globalmente, la climatología está determinada por la influencia del Mar Mediterráneo junto con la topografía del terreno y su situación geográfica.  
Por otra parte, con lo que respecta a la inundabilidad, el sector debido a su situación en la zona lata de la llanura aluvial no presenta riesgos potenciales de inundación.  
Sin embargo, como consecuencia de la posibilidad de precipitaciones de gran intensidad asociadas a fenómenos de la gota fría, pueden producirse acumulaciones o escorrentías de agua, por lo que es necesario evitar puntos en los que pueda producirse remanencia y acumulación de agua favoreciendo la escorrentía superficial.  
El sector se encuentra en una zona en la que las lluvias son escasas e irregulares, lo que es un claro indicador de la falta de recursos hídricos. Situación que se ha visto incrementada a causa de la prolongada sequía de estos últimos años. Por tanto, y a la vista de la falta del informe de la existencia de recursos hídricos, se desprende que el desarrollo del sector no es posible a causa de la escasez de recursos hídricos en la zona.  
Situación que se justifica cuando el estudio de impacto ambiental señala que debido a la escasez de lluvias, la regeneración de la vegetación natural del sector es lenta y difícil, lo que confirma en mayor medida la falta de recursos hídricos en la zona.  
7. El estudio de impacto ambiental distingue en la zona tres usos, el uso agrícola, el uso residencial y el uso forestal, las cuales podrían identificarse como tres unidades paisajísticas. La descripción que se hace de estas unidades se centra en el estado actual de los distintos usos, sin embargo no hay descripción alguna que identifique el paisaje en sí mismo y que a su vez ponga en relación el sector de estudio con su entorno.  
Durante la visita de campo se pudo apreciar que el sector junto con su entorno, forman una única y continua unidad ambiental, el saladar, así como forma parte de dos unidades paisajísticas, la propia de los terrenos de saladar y la de sistemas dunares. Por tanto, el desarrollo del sector hará que este continúo desaparezca, lo que supondrá un impacto grave sobre el paisaje, que no se ha tenido en cuenta en ningún punto del estudio de impacto ambiental.  
8. El Altet es una pedanía que se desarrolló a partir de un caserío no excesivamente antiguo. Los habitantes vivían del cultivo de las tierras de secano, las cuales eran poco productivas debido a la dificultad para encontrar agua de riego y al alto índice de salinidad característico del terreno.  
El desarrollo actual tiene su origen en los últimos veinte a treinta años, coincidiendo con el desarrollo del sector turístico en España. Los habitantes actuales de la pedanía no se dedican básicamente a la agricultura, sino a otros sectores, principalmente el sector servicios.  
Por tanto, el estudio de impacto ambiental señala que el desarrollo del sector se basa en que el sector no presenta interés socieconómico especial de ningún tipo, salvo para el desarrollo del sector servicio, ligado al desarrollo turístico y elige dicho emplazamiento partiendo de la base que ésta es la única zona, dentro del término municipal de Elche, que no se encuentra masificada por el turismo.  
9. Durante la visita de campo, se comprobó que el sector se localiza en un entorno prácticamente virgen, rodeado por importantes enclaves naturales, lo que le convierten en un elemento de comunicación decisivo entre los diferentes espacios naturales que le rodean, como aparece en el informe del técnico de Protección de Especies de este Servicio Territorial de Alicante, así como se establece en el informe emitido por el Área de Planificación y Ordenación del Territorio, que señala que en el PATEMAE este sector forma parte del denominado Corredor Natural de Los Arenales. Dicha función de comunicación entre los diferentes espacios naturales existentes alrededor del sector se interrumpiría a causa del efecto barrera, que el desarrollo del sector produciría.  
Asimismo, en relación con el paisaje, se pudo observar que el desarrollo de dicho sector produciría un fuerte impacto paisajístico, puesto que el sector se caracteriza por presentar una suave pendiente hacía la playa, así como por disponer de dos formaciones dunares que forman parte del ecosistema existente en el lugar. Por tanto, la urbanización del sector supondría la eliminación de dichas dunas, y la introducción de un número considerable de viviendas que interrumpirían las visuales existentes en la actualidad y que unen visualmente, los diferentes enclaves naturales existentes alrededor del sector.  
Por otra parte, durante la visita se pudo observar que, salvo en la pocas zonas afectadas por terrenos de cultivos, y la presencia de algunas zonas en la que se localizaron vertidos incontrolados de residuos sólidos inertes, la vegetación es la propia de las estepas salinas, las cuales son extremadamente ricas en especies endémicas y por ello son de gran valor ambiental, a pesar de que su aspecto desértico e improductivo, lo que ha determinado una escasa estima por parte del estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan Parcial Sector AL-8 del municipio de Elx (Alicante), promovido por el Ayuntamiento de Elx, puesto que la ejecución de este plan parcial, en los términos propuestos, supondría:  
1. La fragmentación de espacios naturales y por tanto a la eliminación de uno de los objetivos del plan de acción territorial como es la creación del Corredor Natural de los Arenales.  
2. La disminución en el nivel de permeabilidad en el conjunto del territorio, que se traduciría en una menor conectividad entre los espacios naturales que rodean al sector.  
3. La eliminación de vegetación endémica características de las zonas de estepas salinas, de especies protegidas incluidas en el Anexo III de Orden de conselleria de Agricultura y Pesca, así como la degradación del hábitat prioritario 6220 Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (Teucrio-Brachypodietum retusi).  
4. La retirada de fauna que un grado de protección, ya sea de Interés Especial, Protegido en la Comunidad Valenciana o Tutelado.   
5. La pérdida de la alta calidad paisajística y ambiental que viene dada por la presencia de los diferentes enclaves naturales existentes alrededor del sector, el monte del Cabeço i el Carabassí, el PNM Clot de Galvany, el saladar de Agua Amara y el Fondet de la Senieta, lo que hace que este enclave sea, en la actualidad, una de las pocas zonas existentes en litoral del término municipal de Elche que no se encuentra masificado  
Segundo  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 173/2006-AIA  
Título: Modificación Puntual del PGOU (UE Nº6A) de Tavernes Blanques   
Promotor: Ayuntamiento de Tavernes Blanques  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Tavernes Blanques  
Localización: Término Municipal de Tavernes Blanques  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El objeto de la nueva homologación es la reclasificación como suelo urbanizable de unos terrenos clasificados, en el Plan General de Ordenación Urbana de Tavernes Blanques, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el 29 de diciembre de 1987, como suelo no urbanizable común.  
Esta superficie de 3.418 m² de suelo no urbanizable es la única zona objeto de una nueva homologación del ámbito de la Modificación del Plan General que está definido por 36.614 m². El resto del ámbito afectado ya se había incluido su Homologación en el documento de Plan de Reforma Interior aprobado por Acuerdo de 12 de marzo de 2003 de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia (DOGV de 23 de abril de 2003, nº 4.486), quedando clasificado como suelo urbano.  
La modificación del PGOU propuesta supone una pequeña ampliación de la anterior U.E. 6, delimitada y aprobada por el Pleno del Ayuntamiento de Tavernes Blanques. La finalidad es incluir la totalidad de la edificación existente en esta superficie de suelo no urbanizable, ya que con la delimitación actual del PGOU, se producía el contrasentido de la permanencia de parte de la mencionada edificación.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
En la ordenación urbanística del Plan de Reforma Interior el ámbito delimitado comprende tres manzanas completas y parte de otras dos, un espacio libre público y parte de los viales inmediatos, con los siguientes límites:  
- Al norte: la calle Carraixet, parcelas recayentes a la fachada norte de la citada calle, parcela recayente a la calle Pintor Sorolla.  
- Al oeste: límite exterior de las instalaciones agropecuarias existentes.  
- Al sudoeste: calle del Doctor Gómez Ferrer.  
- Al este: traseras de las edificaciones recayentes a la calle Tradició, calle Constitució y Avd. del Pais Valencià.  
El promotor justifica la actuación porque en el momento actual ha constado la existencia de contenidos del PGOU y del Plan de Reforma Interior susceptibles de ser modificados, al resultar inadecuadas respecto a las condiciones reales de ejecución del planeamiento y al principio de racionalidad y equidistribución de los beneficios y cargas derivadas del planeamiento. Los aspectos puntuales que el promotor considera conveniente modificar y que constituyen el objeto del presente proyecto son:  
- Recuperación del ámbito de ejecución conjunto de la Unidad 6-A delimitada inicialmente por el Plan General, reagrupando de nuevo las Unidades de Ejecución 6A y 6B segregadas por el PRI, de modo que las características de la Unidad de Ejecución resultante permitan absorber de modo razonable las cargas de urbanización e indemnizaciones resultantes de su desarrollo urbanístico.  
- Incluir en la Unidad de Ejecución todas las instalaciones de la explotación ganadera, que anteriormente estaban incluidas solo parcialmente, a pesar de la parte no incluida que no permitía mantener las edificaciones y la actividad existentes. Este hecho supone la clasificación como suelo urbano de una superficie de 3.418 m² anteriormente clasificados como suelo no urbanizable común, sobre cuyo aprovechamiento se establecen las condiciones de participación pública en las plusvalías generadas.  
- Mejorar la ordenación pormenorizada del tejido residencial proyectado, mediante una mejor situación de los espacios libres, una funcionalidad y dimensionado más adecuados de la red viaria y una mayor separación de las viviendas respecto al cementerio.  
- Prefigurar, con carácter orientativo, el tratamiento de todo el borde oeste del término municipal, que es el único espacio de posible crecimiento de la población y cuyo desarrollo como suelo urbanizable residencial se plantea como uno de los más importantes objetivos del próximo Plan General.  
Los terrenos están clasificados actualmente como suelo urbano, excepto una zona de 3.418 m² incluida en el suelo no urbanizable común, correspondiente a parte de las instalaciones ganaderas y objeto de esta evaluación.  
La calificación del suelo es residencial, con un régimen pormenorizado determinado por su inclusión en la zona de ordenación Residencial Intensivo.  
El ámbito se encuentra dividido en dos Unidades de Ejecución, 6A y 6B, según estableció el PRI al subdividir la Unidad 6A delimitada por el Plan General.  
De acuerdo con la ordenación del Plan General y del Plan de Reforma Interior vigentes, se obtiene la siguiente distribución de la edificación en el ámbito de actuación:  
 U.E. 6A U.E. 6B U.E. 6A + U.E. 6B  
Espacios libres m²s 4.199 148 4.347  
Red viaria m²s 8.614 3.640 12.254  
Total dotacional m²s 12.813 3.788 16.601  
Total dotacional% 48 60 50  
Parcelas m²s 13.877 2.515 16.392  
Parcelas% 52 40 50  
Superficie total m²s 26.690 6.303 32.993  
Edificabilidad total m²c 41.677 8.981 50.658  
I.E.B. m²c / m²s 1,56 1,42 1,54  
El siguiente cuadro compara la modificación propuesta respecto a la ordenación definida en el planeamiento anterior:  
 U.E. 6A + U.E. 6B U.E. 6A   
 MODIFICACIÓN PG  
Espacios libres m²s 4.347 4.350  
Red viaria m²s 12.254 13.776  
Total dotacional m²s 16.601 18.126  
Total dotacional% 50 50  
Parcelas m²s 16.392 18.488  
Parcelas% 50 50  
Superficie total m²s 32.993 36.614  
Edificabilidad total m²c 50.658 57.246  
I.E.B. m²c / m²s 1,54 1,56  
La delimitación de la unidad de ejecución que se propone supone una pequeña modificación de la edificabilidad, dado que el ámbito de la Unidad se amplia. También se reordena la zona incluida, de modo que se crea una secuencia de espacios públicos, que estructuran los recorridos, tanto peatonales como rodados, dando a la zona un carácter más abierto.  
Los usos permitidos son los establecidos por el Plan General para la zona de ordenación Residencial Intensiva. Se permite además el uso residencial en planta baja.  
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas de proyecto. Las posibles alternativas quedan condicionadas por las características propias del proyecto.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 10 de mayo de 2006 la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia remitió copia del documento de estudio de impacto ambiental, expediente administrativo y proyecto relativo a la Modificación Puntual del PGOU (UE Nº6A) de Tavernes Blanques, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según edicto publicado en el DOGV nº 5.039, de 30 de junio de 2005 y en el periódico Levante-EMT de fecha 25 de junio de 2005.   
Durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones, según certificado del Secretario del Ilmo. Ayuntamiento de Tavernes Blanques, de fecha 25 de octubre de 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 1 de agosto de 2006, se emite requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente de Evaluación de Impacto Ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
«...se solicita remitir a este Servicio la siguiente documentación:  
- De acuerdo con el punto 1 de la Disposición Adicional Segunda del Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), sobre las condiciones establecidas en los municipios con elevado riesgo de inundación, estudio de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación de la zona objeto de reclasificación.  
- Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.»  
Solicitud de informes sectoriales  
1. Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, que remite Informe, de fecha 19 de septiembre de 2006, sobre el Estudio de Inundabilidad relativo al Expediente de Modificación Puntual del PGOU (U.E. 6.A) de Tavernes Blanques (Valencia), el cual informa de lo siguiente:  
«....Se comprueba que:  
1. La integración de la parcela de 3.418 m² en la Unidad de Ejecución viene a corregir la transgresión de los principios que rigen la delimitación de tales unidades que la Sentencia citada -Sentencia Judicial de la cual esta Modificación trae causa, la nº648 de la Sección Primera de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana- afirma, produciendo una reposición de una situación que no debió ser alterada, no pudiéndose hablar en sentido estricto de reclasificación.  
Así la Modificación viene a integrar en la Unidad de Ejecución la parte de una parcela ocupada por una actividad, el resto de la cual ya se incluía, que había quedado arbitrariamente excluida.  
2. Sin perjuicio de lo anterior, según lo previsto en la Disposición Adicional Primera de la Normativa del Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana, el municipio de Tavernes Blanques es un municipio de los denominados como con elevado riesgo de inundación.  
3. El artículo 22.1 de la normativa permite la reclasificación de suelo no urbanizable en este tipo de municipios.  
4. De acuerdo con el punto 1 de la Disposición Adicional Segunda el estudio de inundabilidad concluirá sobre la procedencia de la reclasificación, en los términos previstos en el artículo 23, e incluirá, en su caso, las limitaciones de usos que se estimen necesarias.  
5. En efecto el artículo 23.3 prevé que la programación no podrá comportar un incremento significativo del riesgo de inundación, entendiendo éste tal como se define en el artículo 13. Esta circunstancia puede afirmarse a la vista de la exigua superficie de la que ocupa la Modificación, no siendo posible que produzca ni un aumento de calado máximo o del tiempo de inundación de más de un diez por ciento para cualquier período de retorno.  
Además, las obras ya llevadas a cabo en ejecución de la actuación CV13 prevista en el PATRICOVA, que el estudio relaciona vienen a reducir este riesgo.   
6. Por otra parte, el desarrollo propuesto tiende efectivamente a formalizar un modelo intensivo de concentración de la edificación frente a modelos extensivos y alta ocupación del territorio como propone la Disposición Adicional Segunda, punto 2, ya que posibilita la ejecución de algo más de media manzana, cuyo resto se encuentra dentro de la antigua delimitación.  
7. En todo caso se constata que la Modificación recoge suficientemente las condiciones de ordenación establecidas por el artículo 28 que son reclamadas por la Disposición Adicional Segunda en su apartado 2.  
Conclusiones:  
Procede informar favorablemente la aprobación del estudio de inundabilidad para la Modificación del PGOU (U.E. 6A) de Tavernes Blanques (Valencia), al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), debiendo constar en el acuerdo aprobatorio la obligatoriedad de adoptar las medidas correctoras previstas en el estudio de inundabilidad.»  
2. Informe de Juan José Pérez Palomar, director de Operaciones Zona L'Horta de la empresa Aguas de Valencia SA, y en representación de dicha mercantil, de fecha 9 de febrero de 2005, sobre la capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua potable que afecta a la Modificación Puntual del Plan General (U.E. 6-A), el cual informa de lo siguiente:  
«... que el municipio de Tavernes Blanques se encuentra conectado a las infraestructuras que dan servicio al Ayuntamiento de Valencia, desde donde se abastece en su totalidad con agua de bajo contenido en nitratos.  
....que actualmente el caudal disponible de dicho Sistema es suficiente para asumir el desarrollo urbanístico previsto en la modificación Puntual del Plan General (U.E. 6-A), ya que la previsión de consumo para las 27 viviendas estimadas y usos terciarios es de 26 m³/día.  
Por tanto, teniendo en cuenta estas últimas circunstancias, les informamos positivamente sobre la capacidad de los recursos del municipio para atender las necesidades previstas en la Modificación Puntual del Plan General (U.E. 6-A).  
Informarles también positivamente en cuanto a la suficiencia de las redes para abastecer el desarrollo urbanístico previsto.»  
3. Informe de la mercantil Fomento de Construcciones y Contratas, SA. (FCC), que actualmente es la adjudicataria de los Servicios de Recogida de RSUs y del Servicio de Limpieza Viaria del municipio de Tavernes Blanques, de fecha 28 de febrero de 2006, sobre la capacidad de gestión de los RSUs. En el que informa de que dicha empresa tiene la "capacidad suficiente para gestionar los residuos generados en el mencionado municipio, siempre que se le permita dotarse de los medios técnicos y humanos suficientes para poder llevar a cabo su gestión. "  
4. Informe de la Entitat de Sanejament D'aigües (EPSAR) como entidad gestora de la EDAR de Cuenca del Carraixet - Horta Nord, de fecha 23 de marzo de 2006, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de cuenca del Carraixet - Horta Nord para admitir los caudales de aguas residuales generados por la modificación puntual (UE nº 6) del Plan General de Ordenación Urbana del Municipio de Tavernes Blanques (Valencia), el cual informa de los siguiente:  
«...esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Cuenca del Carraixet - Horta Nord de las aguas residuales generadas por el desarrollo de la Modificación Puntual (UE nº6) del Plan General de Ordenación Urbana de Tavernes Blanques (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
1. En su día el Urbanizador responsable de ejecutar la actuación deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para a conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuanta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de ordenanzas de Vertidos de la EPSAR al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos al Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanzas de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento de Aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. ...»  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
Después de consultar la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), la zona objeto de estudio esta clasificada como zona de riesgo de inundación Nivel 4 (periodo de retorno entre 25 y 100 años, con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua inferior a 80 centímetros).  
Una vez consultada la red de vías pecuarias del municipio, la parcela en estudio no se ve afectada por ninguna de las vías pecuarias que cruzan el Término, no debiendo atenderse a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
No consta en el expediente Informe Favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, según el cual los yacimientos arqueológicos y las vías pecuarias presentes en el municipio están fuera del ámbito de actuación del Plan Especial.  
Consideraciones ambientales  
1. El Estudio de Impacto Ambiental (estudio de impacto ambiental) afirma que los terrenos objeto de reclasificación se encuentran en una zona de topografía llana próxima al casco urbano caracterizada por ser un área transformada por la actividad humana, ocupada por cultivos ya abandonados, muy cercanas a las viviendas del municipio y a la zona con actividad industrial y con frecuentación humana.  
2. En cuanto al esquema geológico del ámbito de actuación, se trata de terrenos Cuaternarios de sedimentaeción, tal como generalmente se describen para toda la subcomarca de l'Horta Nord. Está constituido básicamente por terrenos aluviales aportados por el Barranco del Carraixet. Se trata de suelos sedimentosos, en el que encontramos limos y arenas de origen marino y gravas, cantos, limos y arcillas de origen fluvio-coluvial; como materiales micénicos se encuentran arcillas y limos.  
3. La zona de estudio se sitúa sobre el acuífero de la Plana de Valencia (Sistema acuífero nº 51 del I.T.G.E.). Las aguas subterráneas presentan una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos Media, lo cual es compatible con el uso residencial intensivo. La accesibilidad a los acuíferos y por tanto de los recursos hídricos es Alta.  
Respecto a las aguas superficiales entendidas como tales ríos, barrancos, etc., aparte de la red de riego que canaliza hacia el mar gran parte de las escorrentías de lluvia de la zona, el cauce de mayor importancia es el Barranco del Carraixet, que atraviesa el municipio de oeste a este y concentra importantes aportaciones exteriores al municipio, a pesar de lo cual permanece una zona húmeda permanente derivada de la aportación de los excesos de aguas de riego y marina.  
Según la documentación aportada, la intensidad de uso agrícola de la superficie y la frecuente canalización de aguas residuales a través de las acequias, determina una calidad muy deficiente de las aguas subterráneas, con elevados niveles de nitratos y otros contaminantes.  
4. La mayor parte del término municipal del municipio de Tavernes Blanques está clasificado como zona de Riesgo de Inundación Nivel 4 por el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA) por estar vinculado a posibles desbordamientos del Barranco del Carraixet, aguas arriba del municipio, y que puede utilizar los cauces de las acequias existentes considerados como vías colectoras que pueden difundir la circulación de las aguas. Según el artículo 19 de la normativa del PATRICOVA, Tavernes Blanques esta calificado como Municipio con Elevado Riesgo de Inundación. Para la reclasificación de los terrenos objeto del proyecto, se deberá aplicar la legislación respecto de los municipios clasificados con Elevado Riesgo de Inundación.  
La documentación aportada se acompaña de Estudio de Inundabilidad sobre la Modificación Puntual del Plan General (U.E. 6A) de Tavernes Blanques, el cual considera que la actuación propuesta es compatible con la normativa derivada del Plan de Acción Territorial de Prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), teniendo en cuenta la realización de las actuaciones denominadas EVC 13, VC15 y VC16 y lo dispuesto por su normativa de aplicación, especialmente en lo referente a los artículos 21, 22, 23 y 28 y las Disposiciones Adicionales Primera y Segunda.  
Según concluye el Informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de fecha 19 de septiembre de 2006, respecto al Estudio de Inundabilidad de la Modificación Puntual del Plan General (U.E. 6A) de Tavernes Blanques, se consideran suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), debiendo constar en el acuerdo aprobatorio la obligatoriedad de adoptar las medidas correctoras previstas en el dicho estudio de inundabilidad.   
Destacar que, en dicho Informe, se afirma que las obras ya llevadas a cabo en ejecución de la actuación EVC13 (Prolongación del encauzamiento del Barranco del Carraixet así como del Palmaret Bajo) prevista en el PATRICOVA, vienen a reducir este riesgo.  
5. La vegetación de la zona se compone principalmente de especies vegetales ruderales asociadas a la presencia de cultivos de huerta, especies del género Amaranthus, Chenopodium, Juncia, Portulaca, Diplotaxis, Malva, etc., establecidos en la zona durante su explotación agrícola. Especies que han actuado como malas hierbas de estos cultivos.   
Según indica el estudio de impacto ambiental no aparece ninguna especie que haya sido objeto de protección.  
Respecto a la fauna, el estudio de impacto ambiental afirma que no se han observado ninguna especie de ave que anide o campe en el ámbito de la actividad que está protegida con cualquiera de las categorías que se establecen en el Anexo I del Decreto 256/1994, de 20 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna.   
La zona de estudio representa un área con la presencia de muchas especies típicas el medio agrario y además, debido al contacto con el casco urbano, también presenta especies ligadas a éste. Se han encontrado especies como el gorrión común (Passer domesticus), el verdecillo (Serinus serinus), el verderón común (Carduelis chloris).  
6. El clima de la zona objeto de estudio es de tipo mediterráneo seco, caracterizado por la suavidad de las temperaturas y la escasez de precipitaciones a lo largo de todo el año, especialmente durante la época estival. Las temperaturas son bastante suaves tanto en invierno como en verano.  
7. El abastecimiento de agua potable se realizará desde la Red del municipio de Tavernes Blanques la cual se encuentra conectada a las infraestructuras que dan servicio al Ayuntamiento de Valencia. La empresa que gestiona dicho abastecimiento, Aguas de Valencia, presenta certificación positiva al respecto.  
8. La evacuación de las aguas residuales se llevará a cabo a través de la red de alcantarillado municipal. Se aporta certificación de la entidad gestora de la EDAR acerca de la capacidad de la misma para absorber las demandas generadas por la actuación. Esta conexión se realizará según las condiciones que establece la EPSAR.  
9. La recogida de los Residuos Sólidos Urbanos generados por la actuación se llevará a cabo por la mercantil FCC, la cual aporta un certificado que así lo afirma.  
10. En la documentación presentada se adjunta un Informe sobre condiciones acústicas en relación con la Modificación Puntual del Plan General de Ordenación Urbana de Tavernes Blanques (Unidad de Ejecución nº 6 A), el cual concluye que debe tenerse en cuenta que se trata de un documento de modificación puntual de la ordenación vigente que únicamente supone un ligero incremento del ámbito de la actuación y una leve alteración de los trazados viarios, circunstancia que no origina cambios apreciables en los niveles sonoros del entorno. También, dice que la realización del estudio estaría plenamente justificada en el caso de tratarse de cambios muy significativos de la ordenación o de existir condiciones para que los cambios propuestos produjesen efectos negativos respecto a la situación determinada por el planeamiento aprobado anteriormente.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la Modificación Puntual del PGOU (UE Nº6A) de Tavernes Blanques, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes establecidos a continuación:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. De acuerdo con el artículo 245 del Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, deberá obtener autorización del Organismo de Cuenca competente para cualquier vertido que se realice al Barranco del Carraixet.  
3. Se deberá cumplir con las condiciones establecidas en el punto 1 de la Disposición Adicional Segunda del Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), para los municipios con elevado riesgo de inundación.  
4. Deberá cumplir con las condiciones generales de adecuación de las edificaciones establecidas en los artículos 27 y 28 de la normativa del Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
5. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes Acequia de Rascaña o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
6. El Urbanizador responsable de ejecutar la actuación, deberá cumplir con los condicionantes exigidos en el Informe, de fecha 23 de marzo de 2006, de la Entitat de Sanejament D'Aigües (EPSAR), para garantizar la viabilidad del tratamiento en la EDAR de CUENCA DEL CARRAIXET - HORTA NORD de las aguas residuales generadas por el desarrollo  
7. El Ayuntamiento exigirá al Agente Urbanizador, tras la realización de las obras, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
8. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
9. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 5 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 261/2006-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de Carcaixent  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Objeto proyecto: Plan especial del Paraje Natural Municipal Hort de Soriano-Font de la Parra.  
Localización: En la finca Hort de Soriano-Font de la Parra en el término municipal de Carcaixent (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto de Plan especial es el establecimiento de una serie de determinaciones para la conservación y mejora del estado de los recursos naturales, ecosistemas y especies presentes en la finca Hort de Soriano-Font del futuro Paraje Natural Municipal de manera que además la población de Carcaixent tenga una zona de esparcimiento que le permita el conocimiento y disfrute de la naturaleza.  
El Plan Especial no introduce modificaciones en la calificación del suelo (suelo no urbanizable red primaria de espacios libres) del vigente planeamiento urbanístico, desarrollando y concretando las determinaciones del mismo en ese espacio.  
El ámbito del Plan Especial abarca una superficie de 53,22 hectáreas y las siguientes parcelas catastrales: polígono 61: parcelas 4 y 9003, pol.: 28, parc. 6, 7, 8, 9, 16, 18, 21, 23 y 9006, pol.: 27, parc.: 1, 3 y 9002 y pol.: 26, parc.: 9, 19, 20, 21, 22, 24, 9007 y 9008.  
El Plan especial desarrolla una serie de determinaciones relativas a los usos y actividades así como a la gestión del Paraje. Distingue dos zonas en el mismo: área recreativa y área de barrancos, siendo la primera de 6,8 has., la más antropizada que concentrará el uso público intensivo, y la segunda, con el resto de superficie, la que presenta interés para la conservación de los procesos ecológicos y la calidad del paisaje.  
Establece normas para la protección de los recursos (fauna, vegetación, patrimonio cultural, recursos hidrológicos, etc.) y para la regulación de usos y actividades en la zona, prohibiendo determinados usos e instalaciones (actividades extractivas, industriales, nuevas transformaciones agrícolas, etc.) y estableciendo condiciones de realización para otros (cinegéticos, recreativos, educativos, científicos, etc.). Las normas también fomentan la realización de determinadas actuaciones para la conservación y mejora de los valores naturales de la zona.  
Igualmente se establecen determinaciones relativas a la gestión de este espacio, destacando la creación de un Consejo de participación.   
Tramitación administrativa  
Con fecha 13 de julio de 2006 se remitió por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial el proyecto que incluía el correspondiente estudio de impacto ambiental, así como certificado del ayuntamiento de Carcaixent del proceso de información pública (DOGV nº 5273 de 5 de junio de 2006) en el que se indica que no se han presentado alegaciones.  
Consecuencia de solicitud de informe de fecha 14 de julio de 2006, se remitió por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial con fecha 18 de agosto de 2006 informe favorable a la iniciativa del ayuntamiento para la declaración de Paraje Natural Municipal del espacio referido de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de regulación de los Parajes Naturales Municipales. Posteriormente se remitió por esa Dirección General con fecha 12 de septiembre de 2006 informe favorable al proyecto de Plan Especial que se somete a evaluación de impacto ambiental.  
Consideraciones ambientales  
1. El ámbito de la aplicación del Plan especial está constituido por laderas y barrancos situados en la vertiente sur del relieve montañoso del Realengo, constituido por materiales calizos rocosos con pendientes de moderadas a abruptas y una pequeña porción de terrenos de pendiente suave con materiales sedimentarios en los que actualmente existen zonas de cultivo y edificación destinada a aula de la naturaleza, así como fuente y pozo de abastecimiento a la población de Carcaixent.  
Con excepción de la zona agrícola y con edificación el resto es una zona forestal que sufrió incendio forestal y en la que se presentan coscojares con lentisco y palmito (Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Chamaerops humilis), romerales (Rosmarinus officinalis) y latizales de lastón (Brachypodium retusum). En las zonas más umbrosas (barranco, etc.) la vegetación es más frondosa presentándose especies tales como el madroño (Arbutus unedo) y el fresno de flor (Fraxinus ornus).  
2. Las determinaciones establecidas en el Plan especial se considera que permitirán la conservación y mejora de los valores ambientales de la zona compatibilizándolas con el uso público recreativo y educativo. El efecto de la regulación establecida se considera en principio positivo y dependerá de la aplicación correcta del mismo por parte del ayuntamiento, encargado de su gestión con la colaboración de la conselleria de Territorio y Vivienda, con las medidas correctoras que se proponen en la presente Declaración.  
3. El ayuntamiento y el Consejo de participación en sus funciones de gestión podrán llevar a cabo un seguimiento de la adecuación, de la regulación establecida, a los objetivos del Plan, de manera que podrán llevar a cabo modificaciones al mismo de acuerdo con lo establecido caso de ser necesario.   
4. La delimitación del Paraje Natural municipal se adapta a finca propiedad municipal, considerándose que la aceptación de dichos límites se hace sin perjuicio de que existen en el término municipal otras zonas con igual o mayor valor ambiental. Además se considera que teniendo en cuenta que la delimitación del Paraje se ha efectuado ajustándose al límite de la propiedad municipal, en un futuro es recomendable la revisión de la delimitación teniendo en cuenta elementos territoriales existentes tales como caminos, barrancos, divisorias de aguas, vegetación, etc.  
5. La redacción del artículo 4 del Plan especial en determinados puntos se estima que presenta posibles contradicciones o puede dar lugar a confusión, debiendo quedar claro que el planeamiento urbanístico que se apruebe debe ajustarse en su clasificación y calificación a las determinaciones establecidas en este Plan.  
6. En relación con lo establecido en el artículo 5 del Plan Especial (tramitación, vigencia y revisión) se considera que deberá revisarse para que quede claro que se deberá cumplir lo establecido en la vigente legislación de impacto ambiental en la materia, no considerándose justificado no considerar revisión o modificación del Plan lo indicado en el artículo 5.3 de manera que puede entenderse que quedan excluidos de Declaración de impacto Ambiental.  
7. En relación con el patrimonio cultural y teniendo en cuenta que respecto al mismo la finalidad del Plan es su protección, no obstante, se estima necesario establecer una serie de medidas correctoras complementarias que garanticen este objetivo. Hay que tener en cuenta que con respecto a la relación de elementos del patrimonio cultural en el Plan Especial se menciona la canalización de la Font de la Parra que figura en el inventario de Bienes inmuebles del patrimonio cultural de la conselleria de Cultura, igualmente y, aunque no se menciona, al parecer puede existir dentro del ámbito del Plan Especial algún horno de cal que figura en ese inventario.   
8. Se considera necesario efectuar aclaraciones respecto al régimen de evaluación de impacto ambiental y a las vías pecuarias.  
9. Respecto a la altura de las edificaciones en las que se indica que puede ser de 10 metros máximo se considera que debe revisarse y ajustarse a la de las construcciones tradicionales de la zona.  
10. Respecto a la construcción de fosas sépticas, aunque condicionada en el articulado del Plan Especial, se considera que no es un sistema que dé suficientes garantías por lo que deberá exigirse un sistema de depuración de oxidación total. La vulnerabilidad de los acuíferos en la zona es media y alta.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º e la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, Resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan especial del Paraje Natural Municipal Hort de Soriano-Font de la Parra, en el término municipal de Carcaixent (Valencia) promovido por el ayuntamiento de Carcaixent, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias así como del cumplimento de lo establecido en la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente Declaración.  
Segundo  
Condicionantes:  
1. Respecto al ámbito del Paraje Natural municipal el mismo se considera aceptable sin perjuicio de que existen otras zonas en el municipio con igual o mayor valor que reciben o pueden recibir medidas de conservación y protección iguales o superiores a las propuestas en el presente Plan a través de diferentes medios posibles (ordenación territorial, etc.).  
Se recomienda que en un futuro se revise la delimitación del Paraje de manera que se ajuste a elementos territoriales existentes (por ejemplo caminos, curvas de nivel, barrancos, divisorias de aguas, vegetación, etc.).  
2. Se revisará lo establecido en el artículo 4 del Plan Especial (efectos del mismo) para evitar posibles contradicciones (ejemplo: artículo 4.3 y con 4.6) o que pueda dar lugar a confusión (ejemplo: artículo 4.3). En este sentido debe quedar claro que el planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan Especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en él, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo de acuerdo con las normas y criterios establecidos en el Plan Especial de manera que se respeten las limitaciones de uso impuestas en el mismo.  
3. Deberá revisarse la redacción del artículo 5 del Plan Especial y modificarse de manera que se cumpla lo establecido en la vigente legislación de impacto ambiental al respecto:  
Estarán sometidas a Declaración de Impacto Ambiental los Planes Generales y sus revisiones, en todo caso. Igualmente estarán sometidas a Declaración de Impacto Ambiental las modificaciones del Plan General sólo cuando afecten a suelo clasificado como no urbanizable, y los Planes Parciales y Planes Especiales, incluso sus modificaciones, cuando afecten a suelo clasificado como no urbanizable. En consecuencia se considerarán también revisiones y modificaciones del Plan Especial, y por tanto sometidas a Declaración de Impacto Ambiental las alteraciones de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento que se apruebe con posterioridad incluso aunque supongan un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.  
4. Respecto a la altura de las edificaciones que se permitan se considera que debe revisarse la altura permitida de 10 m. y ajustarla a la de las construcciones tradicionales de la zona.   
5. Se revisará el inventario de bienes inmuebles del patrimonio cultural valenciano de la conselleria de Cultura del municipio de Carcaixent para que el Plan Especial incluya todos los bienes de ese inventario que se encuentren dentro del ámbito del Plan Especial, por ejemplo se revisará si alguno o algunos de los hornos de cal que figuran en el inventario citado se encuentran dentro del ámbito del Plan Especial para incluirlos en el mismo.  
Cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos (canalización de la Font de la Parra, etc.) en el referido inventario deberá obtener informe favorable previo de la conselleria de Cultura. Igualmente se considera que las rehabilitaciones y actuaciones sobre construcciones tradicionales existentes en el ámbito del Plan Especial deberán ser previamente informados por la conselleria de Cultura favorablemente.  
Respecto a lo establecido en el artículo 25.2 se modificará de manera que los elementos del patrimonio cultural podrán acoger usos turístico recreativos siempre que obtengan previamente informe favorable de la conselleria de Cultura, además de que siempre que no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales.  
6. Además de lo establecido en el Plan especial se someterán a evaluación de impacto ambiental todos los proyectos, planes y actuaciones cuando así lo determine la legislación vigente en ese momento, tanto estatal como autonómica.  
7. Cualquier actuación que se lleve a cabo y que pueda afectar a vías pecuarias deberá cumplir con lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de vías Pecuarias.  
8. Respecto a lo indicado en el artículo 12.2 del Plan Especial se modificará de manera que en lugar de fosas sépticas se instalará un sistema de depuración de oxidación total.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de octubre de 2006.- La secretaria autonómica: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 79/06 AIA  
Título: Modificación del Plan General de Ordenación Urbana, Polígono Industrial El Plá en el TM de Alzira  
Promotor: Ayuntamiento de Alzira  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia   
Localización: Término municipal de Alzira (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del presente proyecto es, mediante una Modificación del P.G.O.U de Alzira, proponer la reclasificación de una superficie de 1.077.360 m², correspondiente a Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola, para pasar a clasificarse como Suelo Urbanizable Industrial con ordenación pormenorizada; delimitándose un único Sector y una única Área de Reparto.   
La presente Modificación pretende por tanto, la creación de un nuevo Polígono Industrial de 1.000.000 m², junto a la Autovía de Guadassuar, justificándose su necesidad atendiendo a que el suelo industrial existente actualmente (previsto en el Plan General) se encuentra prácticamente agotado, no pudiéndose atender a la demanda existente con respecto a este tipo de suelo.  
2. Alternativas  
Por lo que respecta al estudio de alternativas, se han valorado fundamentalmente cuatro aspectos, considerados como los más relevantes en la elección de la zona más idónea para emplazar el polígono industrial previsto, siendo éstos: las Infraestructuras viarias de acceso, el menor riesgo de inundación presente dentro del ámbito del municipio, la distancia existente a otros núcleos urbanos y las características del medio físico existente.   
En base a ello, se estima la zona elegida como la más adecuada, considerando que dispone de una adecuada accesibilidad con respecto a los núcleos colindantes y al resto de las infraestructuras viarias existentes; siendo, a su vez, la zona del núcleo urbano que presenta un menor riesgo de inundación en comparación con otras zonas delimitadas en el mismo.   
3. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
El Término Municipal de Alzira, perteneciente a la comarca de La Ribera Alta, presenta una superficie total de 111,45 km².  
El área de estudio se encuentra situada al noroeste del casco urbano, a una cota media sobre el nivel del mar de 18,5 metros, quedando enclavada en el llano de inundación del río Júcar. La superficie objeto del proyecto es 1.077.360 m², constituyendo los límites del mismo los que a continuación se indican:   
- Linde Norte: Suelo No Urbanizable de los términos municipales de Guadassuar y Algemesí.  
- Linde Sur: Suelo agrícola de Alzira.  
- Linde Este: Suelo agrícola de Alzira, carretera CV-42 y vía férrea.  
- Linde oeste: Vía rápida de Guadassuar (CV-50).  
Planeamiento vigente y propuesto  
El Planeamiento vigente de Alzira, está constituido por el Plan General de Ordenación Urbana, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en la sesión celebrada en fecha 29 de mayo de 2002.   
El ámbito afectado por la presente actuación se clasifica como Suelo No Urbanizable, calificado como de Protección Agrícola, comprendiendo aquellas zonas de potencial productivo que se diferencian en función del grado de antropización que presentan.  
Ordenación prevista y usos  
El ámbito de la actuación se engloba en un único Sector, siendo la superficie del mismo de 1.077.360 m².  
Las zonas de ordenación urbanística, como ámbitos homogéneos sobre los que se regulan las condiciones físicas en que debe producirse la evolución del territorio, contempladas son la industrial y la Red Primaria de comunicaciones y vías públicas.  
En cuanto a los usos pormenorizados contemplados, se indican los siguientes:  
- Usos dominante: Industrial (en sus diferentes formas siempre que las actividades se encuentren contempladas en el Nomenclator de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas).   
- Usos compatibles:  
- Terciarios  
- Usos sociales (públicos o privados)  
- Hostelería en planta baja o edificio exclusivo  
- Comercios y oficinas en planta baja o edificio exclusivo y, en todo caso, los Despachos Profesionales  
- Garajes en planta baja, sótano o semisótano  
- Almacenes en semisótano, planta baja o edificio exclusivo  
- Usos incompatibles: Residenciales  
Tramitación Administrativa  
En fecha 13 de marzo de 2006 la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remite Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Según acuerdo plenario de la sesión celebrada en fecha 28 de diciembre de 2005, se acuerda aprobar provisionalmente el proyecto de Modificación del PGOU de Alzira relativo a la reclasificación de suelo no urbanizable a suelo urbanizable industrial en la zona de la carretera de Guadassuar.  
1. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias de fecha 17 de junio de 2005, y en DOGV número 5.031, de 20 de junio de 2005.   
Durante el periodo de información pública de la Alternativa presentada se presentó una alegación, no considerándose la misma de carácter ambiental.  
2. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 31 de marzo de 2006, desde la Dirección General de Gestión del Medio Natural, tras observar una serie de deficiencias en la documentación remitida, se efectúa requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, notificándose el mismo al Ayuntamiento de Alzira; solicitándose los informes y documentación que continuación se detallan:  
1. El suelo afectado se encuentra clasificado, debido a sus características, en el Plan General de Ordenación Urbana de Alzira, como Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola; debiendo justificarse por tanto, la desprotección de dicho suelo, y las razones por las que se justifica la pérdida de suelo con elevada capacidad para uso agrícola.  
2. Presentación de una previsión justificada del volumen de agua potable necesario, adjuntando informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable del municipio, sobre la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo del Programa de Actuación Integral planteado, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
3. Presentación del informe enviado por el Ayuntamiento de Alzira a la Entidad de Saneamiento en fecha 7 de julio de 2005, en el que se realiza la previsión del volumen de agua residual generada por el desarrollo de la actuación.  
4. Deberá asegurarse la correcta gestión de residuos generados por el desarrollo del Sector, presentando certificado del organismo gestor en el que se asuma la gestión del aumento de Residuos Sólidos Urbanos generados.  
5. Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, sobre la propuesta de modificación del trazado actual de la vía pecuaria Colada de Vistabella que se encuentra afectada por la actuación.  
6. Presentación de informe, de la entidad propietaria de la red de acequias existentes en la zona de actuación, de conformidad con respecto al proyecto planteado.  
7. Informe favorable de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En respuesta al requerimiento anteriormente mencionado, el Ayuntamiento de Alzira, en fechas 25 de abril y 3 de mayo de 2006, remite la siguiente documentación:  
- Informe referente a la posibilidad de suministro de agua, emitido por Aguas de Valencia, SA, en fecha 13 de junio de 2005.  
- Informe justificativo de la desprotección del suelo afectado por el proyecto.   
- Solicitud a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la prospección arqueológica del proyecto.  
- Propuesta de modificación de la vía pecuaria Colada de Vistabella.  
- Informe de la empresa concesionaria del servicio de Recogida de Residuos Sólidos Urbanos y Limpieza Viaria de Alzira, Fomento de Construcciones y Contratas, SA., de fecha 6 de febrero de 2006, en el que se certifica la disponibilidad de capacidad técnica y medios suficientes para asumir los incrementos del servicio derivado de la construcción del polígono El Pla.   
- Informe referente a la solicitud de vertido de aguas residuales, suscrito por el Jefe del Servicio de Urbanismo del ayuntamiento de Alzira, de fecha 22 de abril de 2005.  
- Informe de la Entidad de la Red de Acequias referente a la propuesta planteada de reposición de éstas.  
- Informe de la Entidad de Saneamiento referente a la gestión de las aguas residuales.  
Informes sectoriales  
- Informe de Aguas de Valencia, de fecha 13 de julio de 2005, suscrito por el delegado de la Ribera Alta, en el que se considera una dotación media de 10 m³/Ha/día, y un caudal medio diario de consumo de la actuación planteada de 1.400 m³/día. Según el presente informe, se plantea que con la capacidad actual de los pozos de Alzira solo se podría hacer frente a un incremento de 700 m³/día, sin embargo se encuentra en ejecución el Proyecto de Abastecimiento a La Ribera que prevé suministrar agua con bajo índice de nitratos a las poblaciones de la comarca, mezclándose con la existente en cada una de las poblaciones. Por ello se contempla que, si finalizada la construcción del Polígono Industrial El Pla, se han ejecutado las infraestructuras previstas, no existirá inconveniente para el abastecimiento al polígono.   
- Informe de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de fecha 26 de abril de 2005, en que se emite respuesta al Ayuntamiento de Alzira en cuanto a los trámites y procedimiento a seguir, con el objeto de dar cumplimiento a la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe, de fecha 6 de febrero de 2006, de la empresa Fomento de Construcciones y Contratas, SA., actual concesionaria del servicio de Recogida de Residuos Sólidos Urbanos y Limpieza Viaria de la Ciudad de Alzira; en el que afirma disponer de capacidad técnica y medios suficientes para asumir los incrementos de servicios que sean necesarios, derivados de la construcción del Polígono Industrial El Pla.  
- Informe de fecha 13 de junio de 2005, de la Entidad de Saneamiento de Aguas, en la que afirma que en la actualidad el influente es de 1.052 m³/día y está diseñada para tratar 1.750 m³/día. Dada la lejanía del sector planteado a las dos depuradoras de Alzira (la de Barraca de Aigües Vives y la de nueva construcción), se aconseja su conexión a la EDAR de Guadassuar. Que el caudal medio estimado es de 3.744 m³/día por lo que se vería sobrepasada la capacidad de la EDAR. Por todo lo señalado anteriormente informa de la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Guadassuar, siempre y cuando se de cumplimiento a los siguientes condicionantes:  
- En su día, el promotor del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
- Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.  
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 2.963.376 €, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Alzira y el Ayuntamiento de Guadassuar.  
Posteriormente, en fecha 10 de julio de 2005, la Entidad de Saneamiento de Aguas, emite informe complementario al anteriormente citado, en el que se subraya, entre otras cuestiones, lo que seguidamente se detalla:  
- Para el dimensionamiento de la ampliación de la estación depuradora de Guadassuar se adoptará como dato de caudal el aportado en el informe justificativo remitido por el Ayuntamiento de Alzira.  
- Se considera que según los ratios utilizados habitualmente para la estimación de caudales residuales generados por sectores industriales, el caudal previsto en la justificación es muy reducido, consideración que se tendrá en cuenta en caso de que resulte insuficiente la ampliación que se plantea para la EDAR, una vez realizada la conexión del desarrollo urbanístico en estudio.   
- De acuerdo con lo señalado en el Reglamento de Gestión Urbanística (RD 3.288/1978) en su artículo 59.1.b), los Urbanizadores responsables de ejecutar la Actuación deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación; o de acuerdo con lo señalado en el Ley 6/94 de la Generalitat Valenciana, Ley Reguladora de la Actividad urbanística, en su artículo 30.1.B), en caso de no resolver por su cuenta las necesidades de saneamiento y depuración que generen, y vayan a solicitar la conexión a sistemas públicos, deberán cubrir el objetivo imprescindible de que se suplementen las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes o deseables.   
- El Servicio de Ordenación Territorial de esta conselleria, en fecha 4 de julio de 2006, emite informe en el que expone que el modelo utilizado en el estudio hidráulico no parece adecuado, dado que entre otras cuestiones, el estudio aportado carece de la información hidráulica necesaria para poder evaluar la situación inicial y la afección de los elementos constructivos, tanto de la zona que se pretende urbanizar como de los terrenos contiguos clasificados igualmente como inundables. Paralelamente, tampoco se justifican las conclusiones del estudio de inundabilidad, ni se cuantifica si existe incremento significativo del riesgo en los terrenos colindantes. El informe concluye especificando una serie de observaciones a incluir en el Estudio de Inundabilidad para una adecuada redacción del mismo. Posteriormente, el promotor del proyecto tras realizar las modificaciones pertinentes en el estudio inicialmente presentado, y en base al requerimiento de una serie de informes adicionales a éste por parte del Servicio de Ordenación Territorial, se redacta por parte de dicho Servicio informe en el que se indica que tras el análisis de la documentación aportada se infiere que la zona ocupada por el polígono industrial queda exenta de riesgo, produciéndose el desagüe del mismo a través de dos viales, en lo que a la inundación procedente del río Magro se refiere, creándose tres parcelas de sacrificio, libres de edificación, en cuanto a lo referente a la inundación procedente del Júcar. Por lo que se informa favorablemente el Estudio de Inundabilidad presentado, condicionado al cumplimiento de los condicionados establecidos por dicho Servicio de Ordenación Territorial.   
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de Interés y Paisaje Protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración.  
2. No consta en el expediente administrativo ni en la documentación complementaria aportada durante la tramitación del presente proyecto, el correspondiente informe vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se regula en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.   
3. Dado que el trazado de la Vía Pecuaria Colada de Vistabella con una anchura legal de 12 metros, discurre por los terrenos afectados por la actuación planteada; se propone como solución, y así consta en el Estudio de Impacto Ambiental remitido, la modificación de su trazado actual, con objeto de dotar de reposición al tránsito a ella asociado y adaptarse a la ordenación del polígono industrial; debiendo adecuarse en todo caso, a lo establecido en la Ley estatal 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. Entre la documentación complementaria se adjunta copia de la solicitud de informe efectuada por parte del redactor del presente proyecto al Servicio Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, de fecha 20 de abril de 2006.   
4. Los terrenos afectados por la actuación se encuentran atravesados por una red de acequias y canales de riego que abastecen a las parcelas agrícolas asociadas; por lo que en el Proyecto se incluye como medida a adoptar la reposición de las acequias afectadas, adaptándolas a la nueva ordenación prevista, y en consecuencia, poder mantener su funcionalidad y servicio. El promotor plantea una solución ante esta afección, siendo posteriormente aceptada por la Comunidad de Regantes, según se desprende del certificado emitido en fecha 14 de abril de 2006, suscrito por el director de Obra y el representante del Junta Local de Alzira, Acequia Real del Júcar, en cuanto al acuerdo al que se ha llegado referente a la solución adoptada para asegurar la continuidad del suministro de agua para el riego.   
5. El área objeto de estudio se encuentra afectada por riesgo de inundación correspondientes a los niveles 2, 4, 5 y 6; según consta en el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). No obstante, tal y como se detalla en el apartado referente a Informes Sectoriales, dadas las deficiencias observadas en el estudio de inundabilidad presentado inicialmente, se solicita, en base al Informe elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial de fecha 6 de julio de 2006, que dichas deficiencias sean subsanadas, para la posterior elaboración del correspondiente informe definitivo; quedando redactado finalmente en sentido favorable condicionado a una serie de aspectos, cuyo contenido se detalla en el apartado Segundo de la presente Declaración.   
Consideraciones ambientales  
1. Según la cartografía consultada de la COPUT, se aprecia un riesgo de vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos subterráneos alto; no considerándose limitante, siempre y cuando se efectúe una correcta gestión de los residuos generados.  
2. El área de estudio se encuentra ocupada por cultivos de cítricos, no existiendo vegetación natural que pueda considerarse de especial relevancia. Asociado a este carácter agrícola destaca la presencia de un sistema de acequias y canales de riego que drenan y abastecen hidráulicamente las distintas parcelas agrícolas.  
3. Incluido dentro del ámbito de la zona a desarrollar existen diversos caminos principales y secundarios; pudiendo destacar el Camino del Molino de Genís, atravesando el Sector de norte a sur, actuando a modo de eje transversal, al dividir en dos secciones los terrenos a ocupar por el polígono. De éste, a su vez, parten dos caminos más, el Camino de Benibarrea y el de Serradal, respectivamente, cruzando el polígono.   
4. La fuerte presencia de usos antrópicos en esta zona del término municipal, limita la posibilidad de ubicación de numerosas especies animales que requieran la presencia de una cobertura vegetal capaz de satisfacer sus necesidades bióticas y de un aislamiento adecuado con respecto al hombre. Por lo que no se tiene constancia de la existencia de especies catalogadas como de especial interés o en peligro de extinción.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación del Plan General de Ordenación Urbana, Polígono Industrial El Pla en el término municipal de Alzira; siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, con los Informes Sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:   
1. El Servicio de Ordenación Territorial de esta conselleria, informa favorablemente el Estudio de Inundabilidad correspondiente a la Modificación del Plan General de Alzira, polígono industrial El Pla; por lo que deberá darse cumplimiento a los condicionantes que se establecen en el informe emitido por dicho Servicio, siendo los mismos los que a continuación de detallan: «Se informa favorablemente, a condición de que se observen tanto las condiciones de adecuación de la edificación e infraestructuras en zonas inundables contempladas en la Sección Segunda del Capítulo tercero de la Normativa del PATRICOVA, como las que se deriven del informe preceptivo y determinante de la Confederación Hidrográfica del Júcar».  
2. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano; dando cumplimiento a las determinaciones que en su caso contenga el citado Informe preceptivo y vinculante.  
3. Deberá presentarse informe favorable de Aguas de Valencia, relativo a la disponibilidad de recursos hídricos para el abastecimiento del proyecto planteado, una vez se haya efectuado la ejecución de las actuaciones relativas al Proyecto de Abastecimiento a La Ribera, tal y como se indica en el informe de fecha 13 de junio de 2005, elaborado por dicha empresa relativo a la posibilidad de suministro de agua al polígono industrial El Pla.  
4. Se deberá dar cumplimiento a los condicionantes especificados en los informes elaborados por la Entidad de Saneamiento de Aguas, de fecha 10 de julio y 11 de julio de 2005, relativos a la viabilidad en la EDAR de Guadassuar, en cuanto al tratamiento de las aguas residuales generadas por el desarrollo de la actuación.  
5. Se deberá presentar informe favorable del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, respecto a la modificación del trazado propuesta de la Vía Pecuaria Colada de Vistabella, adoptándose todas las disposiciones, que en su caso, se incluyan en el mismo.  
6. Todas aquellas actividades industriales que se instalen en el Polígono Industrial y estén recogidas en los Anexos del Reglamento por el cual se desarrolla la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, estarán sometidas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, y deberán obtener la preceptiva Declaración de Impacto Ambiental positiva como condición indispensable para la obtención de las correspondientes licencias de obras y de actividad.  
7. A su vez, el Ayuntamiento velará por la legalidad de todas las actividades instaladas en su término municipal, comprobándose que las actividades disponen de las autorizaciones pertinentes y se cumplen las condiciones impuestas, en su caso, en la Declaración de Impacto Ambiental correspondiente.   
8. Se deberá garantizar la reposición y continuidad de todos los servicios e infraestructuras de riego que atraviesen el Sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la Comunidad de Regantes correspondiente o del órgano con competencia sustantiva, quien determinará la forma en la que se desarrollarán las actuaciones propuestas.   
9. Respecto a las aguas residuales de las industrias que se instalen en el polígono industrial, se incluirá en la normativa urbanística la necesidad de comprobar, con carácter previo a la licencia de actividad, la compatibilidad las aguas residuales que generen con la EDAR de destino prevista en el proyecto. En caso de no resultar compatibles, las citadas industrias deberán contar con un sistema previo de tratamiento de aguas residuales individual apropiado. No obstante, en cualquier caso, antes de la aprobación definitiva del proyecto de urbanización, deberá comprobarse la previsión y/o la existencia de arquetas de registro de libre acceso desde el exterior para la toma de muestras y control de los parámetros de vertido de todas las industrias que se instalen en el sector.  
10. El material necesario para realizar la explanada del sector planteado deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada; debiendo disponer de las preceptivas autorizaciones sectoriales.  
11. Se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Dichos trabajos deberán realizarse sobre una solera impermeable, terminada con una pendiente dirigida hacia una cuneta o canalón para la recogida y vertido de las posibles fugas y derrames a una cubeta impermeable. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
12. Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en las zonas verdes del nuevo polígono, o para otros usos externos al proyecto, asi como en otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Definiéndose en todo caso, el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones óptimas de humedad y sus características edáficas.  
Valencia, 15 de noviembre de 2006.- La secretaria autonómica: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución  
Expediente: 132/2005-AIA   
Promotor: Ayuntamiento de Ribarroja del Turia  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento y CTU.  
Titulo: Homologación y Plan Parcial Sector Mas de Porxinos.  
Localización: Al sudoeste del Término Municipal de Ribarroja del Turia, en la zona conocida como Porxinos.  
Visto el procedimiento del expediente administrativo nº .132/2005-AIA remitido por el órgano sustantivo Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia referente al proyecto de Homologación y Plan Parcial Sector Mas de Porxinos, en el término municipal de Ribarroja del Turia cuyo promotor es Ayuntamiento de Ribarroja del Turia.  
Antecedentes de hecho  
En el procedimiento de referencia se dicta Declaración de Impacto Ambiental (DIA), aprobada por Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de fecha 29 de junio de 2006  
Por la comisión Territorial de Urbanismo, en sesión celebrada el 30 de junio de 2006, acordó supeditar la aprobación definitiva de la Homologación y Plan Parcial a la presentación por el Ayuntamiento de un texto refundido que incorpore una serie de condicionantes, entre ellos la inclusión en la ficha de planeamiento de los recogidos en la Declaración de Impacto Ambiental.  
Para cumplir con el requerimiento de elaborar un texto refundido, la mercantil Litoral del Este SL, promotora del expediente, presenta solicitud interesando que se proceda a aclarar e interpretar el alcance y contenido de alguno se los puntos de la Declaración de Impacto Ambiental arriba referida.  
En fecha 15 de enero de 2007 se emite informe técnico al respecto de la citada solicitud por el Jefe del Servicio de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, en el que se efectúan las correspondientes valoraciones.   
En base a dicho informe, en fecha 18/4/2007 se dicta por esta Secretaría Autonómica resolución de aclaración y corrección de errores respecto al acuerdo de la Comisión Territorial de urbanismo de Valencia de 30 de junio de 2006, para la Homologación y Plan Parcial del Sector Masía de Porxinos en Ribarroja del Turia, resolución en la que se efectúan aclaración en la Declaración de Impacto Ambiental arriba referida.  
Antecedentes de derecho  
Primero  
De acuerdo con el Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de la conselleria de Territorio y Vivienda competencia sobre la Evaluación de Impacto ambiental de todas las acciones llevadas a cabo en el territorio de la Comunidad Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, Resuelvo  
Primero  
Incorporar a la referida Declaración de Impacto Ambiental las aclaraciones y correcciones contenidas en la resolución de 18/4/2007.  
En consecuencia procede modificar los siguientes condicionantes de la citada declaración:  
- Condicionante sexto. La solución de accesos al Sector que fue aprobada por la Comisión Territorial de Urbanismo, el 30-6-2006, y que fue informada previamente por el director general de Planificación el 29-9-2005, es la resultante de los informes emitidos por las Administraciones competentes en materia de carreteras. Se mantiene como principal la conexión sudeste y se elimina la conexión este que se proyectaba sobre la traza de la vía pecuaria. Esta conexión viaria se rechaza porque la vía pecuaria debe mantener su naturaleza de corredor verde en el Parque Natural del Túria, y porque en el informe de carreteras de la Diputación Provincial ya se indicaba que «no se permitirá conexión al tráfico rodado en la rotonda de confluencia de las carreteras CV-374 y CV-370». A la vista de los referidos informes, consideramos evidente que la opción sureste queda como la única que no ha sido descartada a priori por los informes sectoriales, puesto que en ninguno de ellos, al contrario de lo que ocurre con la solución este, parece cuestionarse su trazado. Esta opción se plantea en el expediente como un vial propio del sector, no de una carretera de nuevo trazado, que sigue un trazado basado en un camino preexistente en su mayor parte y que es consecuencia directa de las condiciones impuestas por los organismos competentes en materia de carreteras. Cabría considerar que aunque tiene un trazado de mayor longitud que la propuesta este, no tiene las restricciones que afectan a esta última. En consecuencia procede dejar sin efecto este punto del condicionante de la DIA.  
- Condicionante séptimo: Se toma en consideración el informe emitido por el director general del Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 30-6-2006, en el que se señala que el alcance patrimonial del yacimiento de Fonteta Raquea se determinará cuando se realicen los trabajos arqueológicos. Del resultado de dichos trabajos, dependerá, en su caso, la eventual modificación del vial. Como quiera que el informe de la conselleria de Cultura tiene carácter vinculante, conforme a lo previsto en el artículo 34-2 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, se considera que queda garantizada la salvaguarda de los valores correspondientes al patrimonio cultural. En consecuencia, procede dejar sin efecto el citado punto 7 de la parte dispositiva de la Declaración de Impacto Ambiental.  
- Condicionante octavo. Queda redactado como sigue: «Las parcelas SJL-1 y SJL-2 se integrarán en el sector con la condición de que lo hagan como zona verde, manteniendo en ellas obligatoriamente la vegetación forestal existente en estos momentos. La parcela UP-1 dado que se constata que corresponde a una zona de cultivos y camino, por lo que se permite su inclusión en el sector».  
- Condicionante noveno. Queda redactado como sigue: «Respecto a las parcelas grafiadas en el plano de ordenación de fecha junio de 2006 como TER-2 y UP-10 estas se incorporarán al sector pero exentas de edificación, con objeto de que no quede ningún edificio en el exterior del vial de circunvalación, con el fin de proporcionar así mayor seguridad frente al riesgo de incendios forestales, tal y como se establece en el informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Valencia.»  
- Condicionante décimo: Queda redactado como sigue: «De acuerdo con lo establecido en el informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Valencia, se deberán realizar trabajos silvícolas (desbroces clareos y podas altas) en una franja perimetral de 50-100 metros desde la línea exterior del sector y a lo largo de toda ella, así como de todas las zonas forestales que queden englobadas en el interior del sector.»  
- Condicionantes treceavo y catorceavo. Se unifican en un solo epígrafe que queda redactado como sigue: «El proyecto de encauzamiento del barranco de Porxinos aprobado por la Confederación Hidrográfica del Júcar en su informe de 21 de junio de 2006, de acuerdo con lo indicado en los apartados 9º y 10º de este último, se evaluará mediante su propio procedimiento de impacto ambiental, con objeto de garantizar la compatibilidad de dicha obra con la preservación de los valores naturales del mismo.»  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Incorporar las aclaraciones incluidas en la presente resolución a la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 29.06.2006, elaborando un texto definitivo que contemple las mismas, con objeto de proceder a su publicación en su integridad.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el texto definitivo de la declaración de impacto ambiental, una vez incorporadas las aclaraciones contempladas en la presente resolución, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 31 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML