Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5969, del 06-03-2009 (2009/2077)

Bases particulars de programació de l'àmbit Vallesa nord. Expedient número 46/2008 PL.
--------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5969

Data del DOGV
:   06-03-2009

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2009/2077

CVE


Data del document
:   07-01-2009

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))

Bases particulars de programació de l'àmbit Vallesa nord. Expedient número 46/2008 PL. [2009/2077]El Ple de la corporació municipal, en la sessió ordinària del dia 29 de desembre de 2008, va adoptar, entre altres, l'acord següent:
20. Bases particulars de programació de l'àmbit la Vallesa nord. Expedient número 46/2008 PL
1. Inici de la programació
De conformitat amb el que estableix l'article 130 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV), estes bases particulars són redactades d'ofici.
2. Bases generals aplicables
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, este programa es regirà, a més de per les previsions que es consideren en estes bases particulars, per les bases generals de programació al municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.
Com a complement d'estes bases generals, en relació amb l'àmbit la Vallesa nord, cal tindre en compte les determinacions següents:
Primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada
Regeix l'ordenació detallada vigent del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU), de la qual s'adjunta la representació gràfica tal com reflecteix el planejament en el seu fitxer d'unitats d'execució.
Estaríem, segons el PGOU de Sagunt, davant de les unitats d'execució V.4, V.5, V.6, V.7 i V.8.
Classificació: sòl urbà.
Zonificació: industrial, ZI 0. T0 per a les V 4 a V 7 i per a la V-8 la ZI 1.T0. cosa que remet al règim d'usos i condicions d'edificació dels articles 166 i següents del PGOU.
Les dades que figuren en les fitxes incorporades a este acord se subordinen al mesurament real de l'àmbit i al resultat d'aplicar a estes superfícies els índexs d'edificabilitat indicats en el PGOU.
S'adjunten plànols indicatius de l'àmbit.
OrtofotoVista aèria de part de la V-8
Plànol cadastralFitxes urbanístiques individuals del PGOU
En el plànol superior figuren quatre unitats d'execució, de la V.4 a la V.7, que tindrien estos paràmetres de partida:D'altra banda està la V-8, l'ordenació i paràmetres de la qual serien els següents:Segona. Necessitats i objectius que cal satisfer amb el programa d'actuació integrada
A) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.
Caldrà redelimitar l'àmbit:
1. Reduint-lo, per a excloure aquelles construccions que, de conformitat amb el que estableix l'article 27 i següents de la LUV, hagen de tindre el règim jurídic de les construccions consolidades que s'han de desenvolupar per mitjà d'actuacions aïllades. En eixe sentit, caldrà que els aspirants a agent urbanitzador documenten l'estat de cada una de les construccions existents en el conjunt de l'àmbit, de manera que es permeta concloure quines són compatibles amb l'ordenació proposada per este i que constitueixen una parcel·la susceptible de ser considerada jurídicament solar, per disposar de tos els serveis a què es refereix l'article 11 de la LUV per a dotar-les de la condició esmentada. Per a estar inclòs en este grup serà necessari que les dites parcel·les no incloguen sòl qualificat com a dotacional per l'ordenació futura (i present si no s'altera) i que siguen d'obtenció i urbanització necessàries i inexcusables per estar situades en un punt que així ho exigisca. S'exclouran també de l'actuació aquelles parcel·les que puguen arribar a tindre la condició de solar per si mateixes, sense la necessitat de connectar-se a les infraestructures que es van a instal·lar per mitjà d'esta programació. En eixe cas caldria excloure les parcel·les esmentades de la programació i considerar-les com a actuacions aïllades, redelimitant les unitats d'execució per a deixar-les fora. Per tant, un dels principals objectius de la programació serà definir de forma precisa l'àmbit de les unitats, actualitzant-les respecte de les que van ser definides en el PGOU de 1992 si s'hagueren produït circumstàncies legals que determinaren l'ajust esmentat.
2. Així mateix, s'hauran de documentar aquelles construccions que romanguen compatibles amb la nova ordenació i que no es troben en la situació definida en l'apartat anterior, i que per això romandran dins de l'àmbit de programació, en els termes descrits en l'article 28 de la LUV. Es considera que pertoca este tractament quan a la vista de la situació actual de serveis, i sense tindre en compte els que implantarà esta programació, l'esforç econòmic necessari per a connectar-se als serveis i xarxes municipals siga de tal entitat econòmica que resulte del tot desproporcionat i no assumible per una sola parcel·la.
3. La redelimitació suposa, al seu torn, l'execució conjunta de les cinc unitats d'execució del PGOU indicades, així com dels terrenys inclosos per mitjà de la redelimitació, d'acord amb una única programació. No s'alteraran els aprofitament tipus que s'han d'aplicar als distints espais i que apareixen definits en cada una de les fitxes reflectides adés.
4. A l'efecte de definir l'àmbit d'actuació cal tindre en compte les circumstàncies de la següent parcel·la, sobre la qual s'ha estés la corresponent acta d'alineacions i rasants, en els següents termes i abast:Esta és una superfície susceptible de ser transformada urbanísticament per mitjà d'una actuació aïllada, de manera que si el titular dels terrenys n'haguera pretés la materialització de l'aprofitament, este s'haguera gestionat per mitjà d'una llicència d'obra, precedida de les cessions gratuïtes corresponents de sòl dotacional, i aniria acompanyada del corresponent projecte d'urbanització d'estos. Per a esta parcel·la regeixen les determinacions de l'article 55 de la LUV, quan assenyala que:
«c) En el sòl urbà consolidat, si no hi ha una previsió expressa del pla, integrarà l'àrea de repartiment cada solar, o si pertoca, cada parcel·la de destinació privada, junt amb el sòl dotacional limítrof que li confereix la condició de solar o que siga necessari per a dotar-la d'esta per mitjà de la urbanització».
L'article 56.6 de la LUV assenyala en eixe sentit que:
6. En tot cas, i encara que el pla no ho expresse, l'aprofitament tipus comporta per a tota parcel·la urbana un excedent respecte al seu aprofitament objectiu que permeta la cessió gratuïta de sòl dotacional limítrof necessari per a dotar-la de la condició de solar, amb el qual formarà àrea de repartiment.
Atés que la tramitació de la llicència esmentada d'obres no ha sigut instada pel propietari, és necessari involucrar-lo en este moment, ja que este s'ubica al vèrtex nord del triangle que forma una de les meitats de l'àmbit, en un lloc fonamental a l'efecte de connectar l'àmbit amb l'entorn per mitjà de la trama viària.
La implicació dels terrenys esmentats en cap cas pot suposar:
- Ni una minva de la volumetria ni de la superfície privada que li correspon d'acord amb l'ordenació vigent.
- Ni un augment de la superfície de sòl dotacional que està obligat a cedir gratuïtament d'acord amb l'ordenació vigent.
- Les càrregues d'urbanització no podran superar els imports i desemborsaments que haguera hagut d'efectuar en el cas que haguera actuat pel seu propi compte.
D'esta manera, la implicació en el programa d'actuació integrada (PAI) provoca que el propietari es veja obligat a realitzar els desemborsaments i cessions en este moment, però no empitjora el conjuntdels seus deures, que seran els mateixos que si haguera actuat per mitjà d'una actuació aïllada. La ubicació qualificada dels terrenys esmentats exclou la possibilitat de deixar a la voluntat de l'interessat la seua cessió i desenvolupament de forma indefinida en el temps, condicionant una de les connexions viàries de l'àmbit.
El document de planejament annex al PAI pot canviar les alineacions de la parcel·la esmentada però amb els límits indicats més amunt. A més, i atés que les actuals previsions de planejament no exigeixen la demolició de la construcció preexistent ubicada als terrenys esmentats (encara que esta és incompatible urbanísticament), ja que esta no envaeix les alineacions actuals, la nova solució d'ordenació que proposen els aspirants no ha de determinar la necessitat la demolició esmentada (a l'efecte d'evitar l'increment de càrregues i despeses de l'àmbit) llevat que es justificara tècnicament la necessitat i conveniència de la dita mesura, per oferir una solució d'ordenació que beneficiara globalment a l'àmbit quant al disseny dels espais dotacionals.
5. Respecte als terrenys qualificats com a viari que es refereixen a l'illa següent:
Estos no estan inclosos dins de cap de les cinc unitats d'execució, però el PAI redelimitarà l'àmbit de gestió per a incloure tots aquells terrenys qualificats com a viari que no estiguen cedits a l'Ajuntament i urbanitzats, a l'efecte de completar de forma íntegra la materialització de la trama urbana corresponent. Les propostes d'alternatives tècniques han de documentar esta qüestió de forma individualitzada per a cada parcel·la.
6. S'haurà de procedir a reurbanitzar la integritat de la prolongació de l'avinguda Joan d'Àustria, a l'efecte de donar el tractament que cal a l'increment de trànsit que el desenvolupament de l'actuació generarà. El projecte d'urbanització haurà de justificar quins elements de la urbanització preexistents són vàlids i quins s'han de substituir de forma necessària pel seu desfasament i incompatibilitat.
B. Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que calguen per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa.
Respecte d'això cal destacar les circumstàncies següents:
- Haurà de preveure l'abastiment d'aigua, tant potable com sense tractar, atés que es tracta d'un polígon industrial. La xarxa d'aigua sense tractar serà igualment d'hidrants i s'hi connectaran les preses de zona verda.
- Les connexions d'aigua sense tractar i potable es realitzaran a la xarxa de distribució prevista específicament per als polígons industrials. Les previsions inicials és que les infraestructures esmentades de distribució discórreguen al llarg del polígon Camí de la Mar, i per això s'hauran de tramitar les autoritzacions per a realitzar els encreuaments entubats amb ADIF (línia de ferrocarril) i el Ministeri de Foment (encreuament de l'autovia de la quarta planta). Així mateix s'haurà de coordinar amb l'agent urbanitzador de l'àmbit la Vallesa sud la materialització del traçat pel dit àmbit. L'execució de l'obra civil en el traçat que discórrega per la Vallesa sud correspondrà al seu agent urbanitzador (Elecnor), simultàniament a l'execució de la seua pròpia obra. Estes obres en cap cas suposaran un encariment dels costos que s'han de produir en este àmbit sud. De manera que la diferència haurà de ser pagada per l'àmbit nord que n'és el causant. En este punt, les actuacions es consideren com a connexes, igual que ocorrerà amb les solucions d'aigües pluvials i residuals.
- Les xarxes de connexió seran de fosa dúctil K9 per a abastiment i seran de polietilé per a les xarxes de distribució.
- Els aspirants a agents urbanitzadors hauran de procedir a estudiar i proposar el traçat de la connexió d'aigües residuals a les instal·lacions de la depuradora que resulte més racional i proporcionat, tenint en compte la circumstància que hi ha altres àmbits pròxims que pretenen un objectiu idèntic. Així, en la documentació d'urbanització s'haurà d'especular sobre la possibilitat de sobredimensionar i recalcular la capacitat dels col·lectors de l'àmbit la Vallesa sud. O bé, en el cas que el punt d'entroncament al Camí de la Mar no poguera atendre els nous cabals d'abocament, procedir a estudiar infraestructures independents. En tot cas, si els traçats discorren per la Vallesa sud (siga recalculant els previstos, siga com una infraestructura independent), cal remetre's a les consideracions realitzades sobre la participació de l'agent urbanitzador d'este últim àmbit (Elecnor) i el no-increment de costos amb l'execució de les obres addicionals. Serà necessària l'autorització d'encreuament de les administracions sectorials indicades més amunt.
- Quan als aspirants, alhora que se sotmet al tràmit d'informació pública el projecte d'urbanització, hauran de sol·licitar un informe de l'entitat Sanejament d'Aigües, entitat pública autonòmica responsable de l'estació depuradora, sobre l'import del cànon que cal pagar per la connexió a les seues infraestructures i les condicions tècniques d'estes.
- Respecte a la connexió del sistema d'evacuació d'aigües pluvials, els aspirants hauran d'estudiar la possibilitat de fer ús de la infraestructura comuna que atén les generades al Camí de la Mar i la Vallesa sud. Si els càlculs resulten favorables per permetre la solució executada al tram final l'atenció d'este nou volum, en eixe cas caldrà tramitar igualment els encreuaments amb el Ministeri de Foment i ADIF i tindre en compte que les condicions d'abocament i càlcul de la xarxa de residuals i pluvials seran les mateixes que per als sectors Camí de la Mar 1 i 2 i Parc Sagunt (segons el seu informe de 27 de novembre de 2002 de PES), és a dir: «Han de disposar xarxes separatives:
· Una destinada per a la recollida d'aigües pluvials netes (procedents de cobertes).
· Una altra xarxa destinada a la recollida d'aigües pluvials procedents de zones d'aparcaments (primeres pluges) i aigües sanitàries. Esta xarxa s'ha de dimensionar per a recollir totes les aigües sanitàries, amb un factor punta de l'ordre de 2,5 a 3 (s'ha de calcular per a la superfície de disseny del polígon).
Amb estes dades s'ha de poder conduir les aigües a un pretractament en l'EDAR, on es disposarà de reixes de desbast o tamisos i un sistema de desarenat i desgreixat. Les conduccions es dimensionaran, si no es bomba, amb un cabal de dilució de cinc a u, i si es bomba a l'EDAR, d'un cabal de tres a u.
En ambdós casos es connecta la xarxa a la de pluvials per mitjà de sobreeixidors que permeten que en cas de grans pluges tipus gota freda es puguen evacuar les aigües per la xarxa d'aigües pluvials, que en eixe moment permetrien aconseguir dilucions molt superiors, encara que l'ideal és conduir els excessos fins a un filtre verd (que haurà de mantindre's una vegada posat en marxa el sistema) o fins a la mar.
· S'hauran de supervisar el projecte d'urbanització i els d'edificacions industrials a fi de garantir que les xarxes i connexions s'executen amb els criteris esmentats.
· Tots estos condicionants estan previstos en l'estudi d'impacte ambiental de Parc Sagunt, i són preceptius perquè la Conselleria de Medi Ambient autoritze el projecte.
· A fi d'evitar problemes i responsabilitats de cada polígon, s'haurien de conduir estes aigües pluvials fins a les llacunes habilitades per a l'abocament al costat de la Marjal dels Moros, o conduir l'abocament fins a la mar.»
Per a realitzar tots estos càlculs s'haurà de tindre en compte el dimensionat final de la xarxa de residuals a Parc Sagunt i Camí de la Mar, i per al qual es va obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, que té com a previsió de cabal de càlcul el més desfavorable dels dos següents:
- Cinc vegades el cabal mitjà de residuals.
- Cabal mitjà de residuals + cabal de primeres pluges en carrers.
L'àmbit, en eixe cas, es faria càrrec de la part proporcional de les despeses originades per les infraestructures comunes d'abastiment i abocament amb el conjunt de sectors industrials implicats. L'import econòmic derivat d'esta actuació connexa es fixa basant-se en els aprofitaments o cabals respectivament.
Si els càlculs realitzats no deixen marge per a esta opció de suport en les infraestructures comunes d'aigües pluvials descrites, en eixe cas s'haurà d'estudiar una solució alternativa.
- S'hauran d'estudiar les exigències que operen sobre l'àmbit esmentat per part del pla municipal de carrils no motoritzats. En cas de ser procedent, l'amplària serà, almenys, de 2,5 metres, se senyalitzarà convenientment i serà exclusiu.
C. Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i serveis públics existents.
Haurà de resoldre les qüestions sobre:
- Sistema viari
· Haurà de ser suficient per a absorbir el trànsit previst de caràcter industrial.
· En cas de preveure's l'execució de rotondes en la intersecció d'eixos, estes seran com a mínim amb un diàmetre de corona interior de 24 ml (garantint un ràdio de gir de 15 m).
· Els carrers portaran la mateixa alineació en tota la longitud.
· Haurà de garantir que tots els girs en cantonades compleixen el ràdio mínim, que es fixa en 15 m.
· Com adés s'ha indicat, s'haurà de procedir a reurbanitzar la integritat de la prolongació de l'avinguda Joan d'Àustria, a l'efecte de donar el tractament degut a l'increment de trànsit que el desenvolupament de l'actuació provocarà.
- Jardineria i mobiliari urbà
· Caldrà dotar d'arbratge, com a mínim, les voreres exteriors dels vials perimetrals, la mitjana central d'eixos principals, així com el sòl que es destine a zona verda.
· La superfície destinada a zona verda es dotarà de bancs, papereres i una font; la previsió és convertir-la en àrea de descans del personal de la zona industrial. Es dissenyarà amb criteris de poc i fàcil manteniment.
· Es prioritzarà l'ús d'espècies autòctones, tant per a arbres com arbustives, de baix consum hidràulic.
· Haurà d'estudiar-se l'enjardinament de les rotondes que es prevegen en l'annex específic, preveient l'ús d'arbres d'hàbit exemplar.
- Abastiment d'aigua
· S'haurà de realitzar, com s'ha indicat anteriorment, tant la xarxa d'aigua potable com la xarxa d'aigua sense tractar. Ambdues xarxes estaran convenientment senyalitzades i identificades (tapes de pous, arquetes, cinta senyalitzadora...).
· Caldrà emmallar la xarxa amb una xarxa principal perimetral i emmallats interiors per a cada illa.
· No consta que existisquen xarxes d'abastiment en els fitxers municipals de manteniment, si bé caldrà grafiar-les en cas que existisquen i adoptar-hi solucions (anul·lació, reposició, manteniment, connexió...).
- Sanejament i pluvials
· Els condicionants d'abocament de les parcel·les hauran de figurar com a text normatiu urbanístic.
· Es realitzaran dos pous específics abans de les connexions per a obtenir mostres, amb vista a detectar que el funcionament de la xarxa és correcte i d'acord amb les indicacions de la Conselleria de Medi Ambient.
- Trànsit
· La circulació al voltant de les illes serà en sentit horari, sent els carrers centrals de doble sentit de circulació, i els perimetrals generalment d'un únic sentit.
· S'haurà d'indicar amb panells informatius S-200 els recorreguts per a les eixides de l'àmbit.
- Telecomunicacions· Caldrà dotar la urbanització de xarxes de telecomunicació de, com a mínim, dues companyies subministradores, amb les quals s'haurà de conveniar que compartisquen el prisma de canalització.
· Caldrà reposar els serveis aeris existents de mode soterrat. No s'admetrà cap tipus de vols a l'àmbit de la unitat, amb l'excepció de la línia d'alta tensió (LAT) especificada en estes bases.
- Subministrament de gas
· S'haurà de consultar expressament sobre la conveniència d'implantació a l'empresa subministradora que gaudisca de l'autorització administrativa sectorial per a ser titular de la xarxa a l'àmbit esmentat. Atés que es té constància que moltes vegades Gas Natural ha sol·licitat una llicència d'obres per al subministrament de parcel·les de l'àmbit, la qual ha sigut denegada per no pertocar temporalment l'atorgament, l'agent urbanitzador en tot cas haurà de coordinar el traçat i l'execució material de les canalitzacions esmentades perquè es realitzen de forma simultània a les obres d'urbanització i evitar futures obres de canalització sobre l'obra recepcionada.
- Subministrament elèctric
· Caldrà reposar els serveis d'energia elèctrica existents, tant en mitjana com en baixa tensió, valorant i sospesant les distintes possibilitats de reabastiment, canvi de mitjana a baixa tensió i desmuntatge/eliminació de centres de transformació de titularitat privada, adaptació dels centres de transformació esmentats existents i les seues connexions en aèria, que passen a subterrànies.
· Els centres de transformació i instal·lacions necessàries per a garantir els serveis mínims que doten les parcel·les de la condició de solar hauran d'instal·lar-se en una parcel·la privada, quan estes instal·lacions siguen de companyies privades, no permetent-se la ubicació en espais públics.
· Les línies aèries hauran de reposar-se en subterrània quan pertoque segons la disposició addicional cinquena del PGOU en la redacció actual, col·locant-se els entroncaments aeri/subterrani sempre fora de l'àmbit.
Reposició de serveis preexistents:
Es destaquen els més significatius sense perjudici que s'hagen de reposar tots aquells que hi siguen afectats.
- Col·lector de pluvials municipal. Té el següent traçat.
Com es destacarà més avant, la proposta d'ordenació en procurarà la compatibilització futura, excloent la possibilitat d'ubicar sobre parcel·les edificables i procurant amb això evitar-ne la reposició.
- Séquies del Sindicat de Regants.
Els aspirants s'hauran de posar en contacte amb el Sindicat de Regants a l'efecte de decantar-se bé per l'opció de la reposició o bé de la simple indemnització, en funció del grau de funcionament efectiu en què es troben estes segons que existisquen parcel·les agrícoles que demanden o no el subministrament.
D. Complementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en tot el que calga per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servei existents i exigibles reglamentàriament.
- S'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, podent-se realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb les infraestructures esmentades quan el punt de connexió donat per esta companyia estiga a una distància superior a 500 metres de l'àmbit, i només podrà ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
- No hi ha més observacions respecte d'això, excepte les obres connexes indicades en els apartats b) i c) anteriors.
E) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a esta, a favor de l'administració gratuïtament.
No és necessària cap consideració especial.
F) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.
Es fixa el termini màxim de dos anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit.
Altres consideracions que, a més, s'hauran de tindre en compte són les següents:
Cal considerar les de l'article 16 del Decret Legislatiu 2/2008, Text Refós de la Llei del Sòl (antic article 16 de la Llei 8/2007), que assenyala que el 5% de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'Ajuntament. Diu este precepte que és obligació dels propietaris del sòl.
«b) Lliurar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què esta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.
En les actuacions de dotació, este percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.
Amb caràcter general, el percentatge a què es refereixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al 5% ni superior al 15%.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar este percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del 20% en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, a la mitjana en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i condicions en què pertoque substituir l'entrega del sòl per altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a habitatge sotmés a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es refereix la lletra b) de l'article 10».
Estes qüestions estan actualment desenvolupades pel Decret Llei autonòmic 1/2008. En conseqüència, la cessió de l'aprofitament a favor de l'administració, el 5% del total o el percentatge que resulte de la cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, ho serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no hi admet discrecionalitat, vigent des de l'1 de juliol de 2007.
Tercera. Fitxa de gestió o, si pertoca, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el Pla General
Cal ajustar-se al que ja s'ha indicat en la determinació primera.
Quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament que han de formular els concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen
S'evidencia que l'ordenació detallada vigent és susceptible de ser millorada per les propostes d'ordenació que es presenten, ja que les determinacions del PGOU de 1992 han de ser actualitzades per a considerar tots els factors que, o bé per circumstàncies que han obrat de forma sobrevinguda o bé per falta de previsió, no són degudament tractades amb les actuals determinacions. Concorren en eixe sentit circumstàncies com les que en el seu moment van comportar que es definira per a l'àmbit de la Vallesa sud una bases particulars que permeteren propostes pels aspirants amb un canvi de l'ordenació detallada.
El document de planejament que presenten els aspirants a agent urbanitzador haurà de complir els requisits tècnics i de documentació mínima exigible a un pla de reforma interior i complir els objectius adés assenyalats en la determinació segona, encara que es tracta d'habilitar un simple canvi de l'ordenació detallada.
En concret, és necessari d'abordar a través de l'ordenació diverses qüestions que s'enumeren a continuació:
1. Com ja s'ha indicat adés, és necessari documentar l'abast d'una possible redelimitació de l'àmbit en aquells casos en què així ho exigisquen les construccions consolidades susceptibles de ser tractades per mitjà d'actuacions aïllades i, per tant, han de quedar excloses de l'actuació integrada, així com identificar de forma individualitzada aquelles que fins i tot havent de ser incloses dins de la programació, tinguen un règim especial d'assumpció de quotes per disposar ja d'algun dels serveis urbanístics. La redelimitació afectarà també aquells àmbits indicats en la determinació segona que, encara que se n'haja previst el desenvolupament pel PGOU per mitjà d'actuacions aïllades, la seua especial ubicació i, en concret, la necessitat obtindre el sòl dotacional viari limítrof, determina la necessitat de la seua inclusió dins de la programació, però sense minva dels seus drets subjectius i sense increment dels deures que haguera d'assumir per mitjà d'una actuació aïllada.
2. Ajustar-se en la delimitació de l'àmbit a les actuacions fetes a la seua carretera per part de la Diputació, en el cas en què s'haja produït una variació en l'execució material del seu traçat respecte al que estava previst en el PGOU de 1992. En eixe sentit, si es confirma que la dita variació s'ha produït, serà necessari que amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del document de planejament que se seleccione, este s'haja de sotmetre al dictamen de l'administració sectorial corresponent, i els aspirants a agents urbanitzadors l'hauran de consultar davant de l'administració esmentada. Els termes de l'aprovació definitiva s'hauran de subordinar al que resulte de la instrucció de l'expedient esmentat davant de la Diputació. En el cas que la proposta de planejament urbanístic no alterara les alineacions definides en el PGOU respecte a la franja limítrofa ni habilite nous accessos a la carretera i rotonda respecte dels definits en el PGOU, es considera que serà innecessari este expedient davant de la Diputació.
3. La busca d'una adaptació de l'ordenació vigent a la preexistència d'una línia aèria de 220 kV que no serà soterrada sinó que mantindrà el seu actual traçat aeri (ateses les previsions de la disposició addicional cinquena del PGOU, en la redacció actual), però que no pot discórrer per futurs espais que gaudisquen de la qualificació com a parcel·les edificables, llevat que es tracte de situacions preexistents. Això suposa que l'esquema dels espais lliures canviarà d'una forma important respecte de l'ordenació detallada vigent ja que s'ha de coordinar amb eixa finalitat. En definitiva, l'amplària constituïda per la línia d'alta tensió i les franges laterals de les servituds d'exclusió i protecció constituïdes per la legislació sectorial elèctrica, condicionen la solució d'ordenació de l'àmbit. L'especial tractament d'urbanitzaciódels espais públics afectats per les dites línies haurà de ser degudament documentat en el projecte d'urbanització, descartant-se elements vegetals incompatibles.
4. L'ordenació que es propose per part dels aspirants haurà de preveure respecte a la trama viària:
a) Una millor solució global per a l'àmbit en el disseny del traçat viari. El definit en el PGOU-1992 no és immutable i, en conseqüència, s'admet que el que es propose s'adapte a les distintes qüestions que s'han d'abordar, inclosa la busca de la creació de les illes edificables més òptimes i adequades per al desenvolupament de les futures activitats que cal implantar, així com aconseguir en la mesura que siga possible el manteniment d'aquelles instal·lacions preexistents, si això no suposa la distorsió de l'esquema de planejament.
b) L'estudi dels millors accessos possibles a l'àmbit. En eixe sentit, es fa especial èmfasi en la circumstància que l'espai que constitueix l'actual V-8 no tindrà entrades ni eixides directes a la rotonda de la ronda de la Diputació, ni a la resta de la dita ronda. Per això s'haurà d'aprofundir en l'estudi dels accessos i eixides de la unitat esmentada des de la carretera de connexió amb el polígon Sepes, buscant la solució més operativa i segura possible.
La busca de la materialització de les millors connexions viàries possibles és el que determina, així mateix, la inclusió de la parcel·la limítrofa a la rotonda de la ronda de la Diputació, si bé amb un règim especial per a evitar-li perjudicis individuals, tal com s'ha fonamentat en la determinació segona.
c) En relació amb la dita carretera de connexió amb el polígon Sepes, és necessari tindre en compte que caldrà preveure una via de servei en tot el front de façana del polígon que dóna a la carretera i que la franja de separació entre sengles vials, el de servei i la carretera principal, haurà d'ubicar-se de forma coincident amb la projecció de les alineacions del polígon Sepes.
d) Es recorda que, en ocasió de l'aprovació de les bases particulars de la Vallesa Sud, ja va assenyalar el Ple en la sessió de data 27 de juliol de 2006 que:
«Això evidencia que no es pot mantindre l'ordenació anterior i que cal adaptar-la amb una visió de conjunt de l'àmbit.
- D'altra banda, el manteniment de la traça del bulevard previst o la seua supressió no és un aspecte decisiu ja que:
a. No és probable el seu manteniment de traçat a la part nord de la Vallesa atés que el grau de consolidació i altres factors (LAT 220 kV) n'aconsellen un canvi d'ubicació. Després no es va a mantindre la seua continuïtat de disseny cap al nord de les vies.
b. És un bulevard que no té continuïtat rodada ja que està interromput per les vies del ferrocarril.»
5. Limítrofes a l'extrem est de l'actual unitat V-8, externa a esta, es detecten un grup de construccions, destinades algunes a ús residencial. L'ordenació vigent respecte a este grup de construccions és la següent:Tal com evidencia el que s'ha grafiat, l'ordenació prevista en l'espai esmentat és el d'«activitats no residencials», les condicions d'edificació del qual es preveuen en els articles 140 i següents del PGOU-1992, recentment modificades.
La realitat que es detecta en este aspecte de la unitat és el següent:
S'està davant d'usos consolidats (residencials alguns d'estos) que estan fora d'ordenació; és a dir, que són incompatibles amb les determinacions d'usos vigents. La solució de planejament ha de preveure per a estos mantindre la qualificació dels terrenys com a «activitats no residencials». L'ordenació que s'ha de proposar ha de considerar la separació deguda entre els usos esmentats i els de la resta del polígon, ja que estos últims poden ser netament industrials, ubicant una zona verda intermèdia que, a més, s'estendrà fins al traçat de l'actual col·lector municipal, incloent-lo a l'efecte d'evitar-ne la reposició (cosa que comportarà una reducció de costos i la necessitat de realitzar estudis i projectes que n'evidencien un manteniment de l'operativitat). El tractament d'esta zona verda superposada al col·lector municipal i limítrofa amb les construccions consolidades s'estudiarà i documentarà a nivell de projecte d'urbanització, buscant l'objectiu de crear un efecte barrera que permeta conciliar ambdós usos, ja que si bé l'ús residencial consolidat està i estarà sota l'estatus de fora d'ordenació, incompatible urbanísticament, és previsible que no serà una situació que es corregisca a curt termini, atés que depén de la voluntat dels seus titulars l'eradicació d'estos.
No obstant això, com a alternativa addicional a l'exclusió plantejada en l'anterior paràgraf com un possible criteri d'intervenció pública, els aspirants a agents urbanitzadors hauran d'estudiar i documentar exhaustivament la possible indemnització generada per la demolició de les esmentades construccions. Estes dades es posaran de manifest als propietaris dels immobles i un pronunciament favorable d'estos per entendre que els seus drets es poden veure adequadament satisfets davant d'eixa valoració objectiva, cosa que podria comportar que l'administració municipal es decantara en l'acord d'aprovació del PAI per incloure estos immobles dins de l'àmbit, procedir a eliminar-los i habilitar les parcel·les urbanísticament per als usos compatibles amb l'ordenació vigent (activitats no residencials).
Una proposta en eixe sentit per part dels aspirants serà tinguda en compte en el context de l'article 124.2 de la LUV, com a aspecte susceptible de puntuar en la licitació, tal com especifiquen estes bases particulars.
6. L'ordenació detallada prevista no podrà alterar les alineacions de l'àmbit en la part limítrofa amb la línia del ferrocarril situada al sud d'este, de manera que la nova ordenació no suposarà un acostament dels nous espais edificables creats per l'ordenació a la línia de ferrocarril esmentada més enllà del límit més pròxim previst per l'actual ordenació en la seua projecció al llarg de tot eixe front de façana. Atés que l'àmbit disposa de l'ordenació detallada que ha sigut objecte d'informe en el seu moment per l'administració sectorial esmentada, el fet que esta premissa no s'altere amb la nova ordenació que s'aprove exclou la necessitat que esta administració haja d'intervenir i que se li hagen de requerir informes ni dictàmens. Respecte del projecte d'urbanització s'haurà d'estudiar l'especial tractament dels elements vegetals de la urbanització, per a provocar el major efecte barrera acústica possible amb les línies del ferrocarril limítrofes, com a conseqüència del que evidencie el corresponent estudi de contaminació acústica.
7. Les noves solucions d'ordenació que es proposen han de mantindre l'equivalència de superfícies qualificades com a zones verdes i viari que les definides per l'actual planejament, en proporció a les noves superfícies que resulten de la delimitació definitiva de l'àmbit, sense que es produïsca una minva ni reducció d'estes.
8. S'admeten canvis justificats en el quadre d'usos de les zonificacions actuals, de manera que es consideren els usos més adequats per als nous espais edificables de nova creació. S'exclou la possibilitat d'ús residencial, ni principal ni accessori.
9. La definició de la parcel·la mínima edificable haurà de ser degudament justificada atenent els usos, tipologies i estructura de les illes edificables que es proposen. S'hauran de tindre en compte en la mesura que siga possible les circumstàncies que assenyala l'article 170.2 de la LUV.
10. El document de planejament serà d'aprovació definitiva municipal. El contingut i format de la documentació de planejament haurà de ser el propi d'un pla de reforma interior, encara que s'estiga davant d'una modificació puntual de l'ordenació detallada del PGOU.
Cinquena. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació
Cap observació respecte d'això.
Sisena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles
Cal ajustar-se a les exigències de la clàusula 10 de les bases generals així com dels seus annexos I i II.
A estes cal afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
Tota la documentació de planejament inclosa en els programes d'actuació integrada, sense perjudici de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).
El plànol de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i grafiades. Estes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que en permeta l'estacionament a fi de comprovar la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la limítrofa, incloent una àrea exterior suficient, que comprenga com a mínim el viari de contacte en la seua totalitat, i amb referència a la illes existents, si n'hi haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadre de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el plànol.
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits si pertoca) de l'actuació del plànol de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1.000.
Documents de planejament
Documentació escrita informativa i justificativa
La part informativa de la documentació de planejament inclosa en els programes d'actuació integrada constarà d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, inclourà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar, entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació quan així pertoque.
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial figuraran en un llistat on conste cada una d'estes de forma completa i el butlletí i data de publicació.
Documentació gràfica informativa
Els plànols informatius reglamentaris se sotmetran als següents criteris obligatoris:
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plànols originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.
b) L'estructura de la propietat reflectirà el plànol original cadastral (en paper escala 1:2.000).
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constarà com a capa única les corbes de nivell metre a metre.
d) El plànol dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior (en paper escala 1:2.000).
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i xarxes generals de servei inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plànols originals del PGOU que pertoquen en cada cas, a la seua escala original.
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de tota índole existents al territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que hi existisquen o altres factors anàlegs, es faran constar en un plànol a banda o si és possible en l'assenyalat com a e). En qualsevol cas, les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida, es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després de l'ordenació proposada.
Documentació gràfica de caràcter normatiu
Els plànols proponents d'una nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:
a) El plànol de qualificació i assignació de destinacions urbanístiques a cada terreny inclourà en la forma que es considere oportuna els paràmetres característics de cada un d'estos: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants en funció de l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).
b) El plànol de delimitació de la xarxa de reserves del sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si se'n fixa), nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).
c) En el plànol específic de la xarxa viària rodada i de vianants es definiran les seues amplàries i característiques geomètriques, incloent un esquema de les seccions tipus de cada vial. Este plànol prescindirà d'aquells elements propis del projecte d'urbanització inclòs en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants dels punts de trobada així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si pertoca, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Este plànol ha d'incloure necessàriament les corbes de nivell (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix plànol del model real o virtual d'implantació dels volums edificables, que es basarà en el plànol a), reproduint les dades d'aquell, i grafiant-los sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destinació (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).
e) Plànol final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el plànol original del PGOU a què afecte.
f) Aquells altres plànols que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.
Tots els plànols hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent als sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, acreditant la integració de la proposta.
Caldrà un estudi de contaminació acústica i la justificació de en quina mesura les conclusions que se n'extrauen afecten les previsions d'ordenació que es proposen o bé les mesures específiques que es consideren en el projecte d'urbanització.
Atés que ja hi ha una ordenació detallada definida en el PGOU i es tracta d'una modificació d'esta que no afecta tipologies ni nombre de plantes i altura, no es considera necessària la redacció i tramitació d'un estudi d'integració paisatgística.
A més, tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal en la sessió de 30 d'abril de 2008 (exp. 36/2007 PL) i publicada en el Butlletí Oficial de la Província de València número 126, de 28 de maig de 2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plànols finals d'obres, i de conformitat amb el que estableixen els articles 1 i 7.4 d'esta.
Setena. Admissibilitat de variants
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg d'estes bases.
Huitena. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització
Com ja s'ha indicat, caldrà ajustar-se a les determinacions de la clàusula 10 de les bases generals i al seu annex II.
A estes caldrà afegir les següents exigències, de caràcter addicional:
- Tota instal·lació existent que done un nou servei a la zona que s'urbanitza, haurà de ser revisada mitjançant una cambra, mandrí o un altre sistema de comprovació, i caldrà adoptar les mesures correctores necessàries per a la seua correcta funcionalitat. En cas contrari, s'entendrà que es esta és reposada amb els condicionants imposats a l'obra nova. Les amplàries de vorera mai no seran inferiors a 3 metres, llevat d'excepcions motivades.
- Quant a control de qualitat, cal afegir les següents qüestions, que hauran de ser dutes a terme per un laboratori acreditat:
· Serà obligatori el llavat i desinfecció de la canalització d'aigua de forma prèvia a la connexió a les xarxes municipals i, per tant, a la seua recepció.
· Serà obligatori realitzar les proves d'estanquitat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atmosferes, en trams no majors a 500 metres.
· Serà obligatori el pas d'una cambra per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, per a comprovar el seu bon funcionament amb caràcter previ a qualsevol connexió que s'hi pretenga.
- Tots els registres han de disposar d'un certificat de producte, a més de les exigències indicades en les bases generals.
- A l'efecte del seu disseny, els vials seran específicament previstos per al trànsit pesat.
- L'acabat per a les columnes serà oxiró negre en vials i oxiró verd en zones verdes.
Novena. Estimació dels terminis de desenvolupament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes de l'incompliment
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.
b) La notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà de practicar-se en el termini màxim d'un mes des de la formalització del PAI.
c) El projecte de reparcel·lació haurà de presentar-se davant de l'Ajuntament per l'urbanitzador en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant una acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim de 15 dies hàbils des que s'efectue la notificació a l'urbanitzador de les modificacions que cal introduir en el projecte inicialment formulat.
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini d'un mes des de la íntegra notificació de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, que caldrà acreditar per mitjà d'una acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys, per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació o bé la consignació de la quantitat esmentada a la tresoreria municipal.
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de 18 mesos des que s'inicien. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu.
Efectes de l'incompliment
El retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats, i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un 1 per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.
Deu. Model de proposició que han de presentar els interessats
Model de proposició
(Nom i cognoms) ..., amb DNI núm...., amb domicili per a tots els actes d'este concurs a ..., que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil ..., amb domicili social a ..., CIF núm. ..., telèfon ..., correu electrònic ... i fax núm. ..., assabentat/ada de l'anunci publicat en el ...; de les bases generals, publicades en el BOP de data ....; i de les bases particulars de condicions aprovades per la corporació municipal de Sagunt en la sessió de data ..., i publicades en el ..., per a contractar per mitjà d'un concurs públic obert el Programa d'Actuació Integrada de l'Àmbit de la Vallesa Nord, de conformitat amb les bases esmentades.
Amb la presentació d'esta sol·licitud, la meua representada accepta els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació d'este programa, i declara que compleix totes les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.
(Lloc, data i firma del / la proponent).
Onze. Documentació que ha de presentar cada licitador junt amb la proposició
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada en la Llei 30/2007, de Contractació del Sector Públic. Aspecte que cal complementar amb el que estableix la determinació 13 d'estes bases particulars.
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions d'estes bases acreditatiu de tots els aspectes i propostes indicats en estes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV i 301 i següents del ROGTU.
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:
A. De l'alternativa tècnica:
- El document de planejament.
- El projecte d'urbanització.
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana.
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenvolupament de l'actuació integrada i resta de compromisos de l'aspirant.
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen conforme a l'article 124.2.
B. De la proposició juridicoeconòmica:
- El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.
- El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.
- El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
Dotze. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions
El termini de presentació de proposicions al concurs és de tres mesos.
L'inici del còmput del termini esmentat començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries efectuades, siga la del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana o siga la del Diari Oficial de la Unió Europea.
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 hores a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Esta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no la resta de documents que calga aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que podrà fer-se per qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
Tretze. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del compliment d'estos
Solvència econòmica i financera
N'hi haurà prou a reunir un dels requisits següents:
A. Capital social mínim.
Atés que el pressupost d'execució material (PEM) indicat com a punt de partida de la licitació en les bases particulars és inferior a 10 milions d'euros, el capital social mínim serà de mig milió d'euros.
Este aspecte s'acreditarà per mitjà d'un certificat expedit pel Registre Mercantil, d'una antiguitat no superior a tres mesos.
B. Disponibilitat de fons propis.
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20% del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.
Si es tracta d'una persona jurídica el mitjà d'acreditació d'esta solvència serà la presentació del balanç, en relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovats i inscrits en la forma deguda en el Registre Mercantil.
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'impost del patrimoni, s'exigirà disposar d'una patrimoni equivalent als fons propis adés indicats; aspecte que acreditaria per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'impost del patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.
C. Agrupacions d'interés urbanístic.
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat jurídica pública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.
S'acreditarà este aspecte per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'Agrupacions d'Interés Urbanístic.
Solvència tècnica i professional
A. Plantilla mínima.
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels següents efectius
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).
- Un arquitecte tècnic.
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior.
- Un topògraf.
- Un llicenciat en Dret.
S'acreditarà este aspecte per mitjà d'una còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.
A més caldrà adjuntar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'estos.
B. Contractes de serveis professionals.
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de serveis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la vigència d'este.
S'acreditarà este aspecte per mitjà d'una còpia compulsada dels contractes de serveis professionals corresponents.
A més caldrà adjuntar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'estos.
Catorze. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per ordre decreixent d'importància, incloent la ponderació
Ja que s'està davant d'un programa l'alternativa tècnica del qual va acompanyades d'un instrument de planejament que únicament inclou una ordenació detallada, la puntuació de l'alternativa tècnica i de l'instrument de planejament representarà un 65% de la valoració en relació amb la proposició juridicoeconòmica, que representarà un 35%.
Dins de cada una d'estes, la importància relativa és la següent:
Per a l'alternativa tècnica:
a) La qualitat tècnica de l'ordenació proposada. Este criteri representarà un 50% de la valoració de l'alternativa tècnica.
b) La resolució adequada de la integració de l'actuació en el seu entorn.
c) La millor estructuració de dotacions públiques i d'espais lliures.
Els criteris establits en els apartats b) i c) anteriors representaran en conjunt un 20% de la valoració de l'alternativa tècnica.
d) La qualitat tècnica de les solucions proposades per a la urbanització.
Este criteri representarà un 10%.
e) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'este, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Este criteri suposarà un 10% del valor total de l'alternativa tècnica.
g) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.
h) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.
i) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.
j) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constitueixen l'objecte del programa.
Els criteris establits en els apartats g), h), i) i j) anteriors representaran en conjunt un 10% de la puntuació total de l'alternativa tècnica.
Per a la proposició juridicoeconòmica:
a) Menor import respecte de referències de quadres de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Este criteri representarà un 35% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que hagen de ser posats a disposició de l'urbanitzador per mitjà de la reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els qui no tinga un contracte suficient. Este criteri representarà un 30% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes, amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat, al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa. Representarà un 25% de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.
d) Compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador. Este criteri suposarà un 10% del valor total de la proposició juridicoeconòmica.
Quinze. La previsió i, si pertoca, limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial que s'ha de programar, així com les conseqüències de l'ampliació
No s'admeten.
Setze. El percentatge mínim de solars l'edificació dels quals haja de ser simultània a la urbanització
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que estableix l'annex III de les bases generals esmentades.
Dèsset. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge que estableix l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials
En este cas no concorre la necessitat de cap informe d'altres administracions, amb l'excepció de la Diputació Provincial de València, si concorregueren les circumstàncies allí indicades.
Qüestió distinta són les distintes autoritzacions que s'hauran de tramitar i obtindre per als distints encreuaments de serveis, que es realitzaran en una fase posterior.
Díhuit. Percentatge màxim de coeficient de canvi
No podrà superar en cap cas un coeficient de 0,50 més IVA a favor de l'agent urbanitzador.
Dènou. Prerrogatives que té l'administració
Caldrà ajustar-se al que disposa la clàusula tercera de les bases generals per les quals es regeix este PAI.
Vint. Competència de l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador
L'ordre jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a conéixer de les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'administració i l'urbanitzador.
Vint-i-u. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposa l'article 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el reglament, així com l'existència o inexistència d'un cànon d'urbanització
Cal remetre's a les consideracions adés indicades sobre les solucions d'aigües pluvials, residuals i subministrament d'aigua sense tractar. Serà el resultat de l'anàlisi que realitzen les propostes de programació el que determine l'abast de la dependència esmentada, en grau major o menor en funció que s'executen infraestructures compartides o bé distintes.
Això comporta que en els termes literals de l'article 139 de la LUV, l'agent urbanitzador en el este cas assumisca expressament que, en relació amb les infraestructures esmentades que han d'executar els agents urbanitzadors d'estes, se subordina a la previsió següent.
«1. Els programes poden aprovar-se condicionats a la realització efectiva de determinacions pròpies d'altres actuacions prèviament o simultàniament programades, sempre que estiga prou garantit el compliment d'aquelles condicions connexes i es preveja una adequada coordinació entre les respectives actuacions. Estes circumstàncies hauran d'especificar-se amb claredat en les bases particulars reguladores del programa.
2. L'adjudicació així condicionada imposarà les obligacions econòmiques que calguen per a compensar els afectats per l'actuació més costosa a càrrec dels d'altres que se'n beneficien per concentrar-se en esta obres o sobrecostos d'utilitat comuna.
3. L'incompliment per l'urbanitzador principal de les condicions que afecten el desenvolupament d'una altra actuació connexa podrà comportar la suspensió d'ambdós programes. L'adjudicatari d'un programa condicionat haurà de comprometre's a assumir, al seu risc i ventura, eixa eventualitat, encara que podrà fer reserva del dret a subrogar-se, arribat el cas, en el lloc de l'urbanitzador principal, amb els requisits establits en esta llei respecte de la cessió de l'adjudicació.»
Vint-i-dos. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional
De conformitat amb el que estableix la base novena de les bases generals, s'estableix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 100.000 euros.
Respecte de les obres d'urbanització que ha d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbit, es fixa el següent criteri per a definir l'import del PEM:
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per m² de vial i per m² de zona verda. En el cas que ens ocupa, per comparació amb actuacions semblants, i actualitzacions de l'IPC, es fixa un cost mitjà, tant per a m² vial com m² de zona verda, de 85 €/m².
Per a les connexions exteriors: atés que les solucions últimes depenen de les conclusions que es deriven de l'anàlisi que realitzen els proponents, no es fixen preus màxims de caràcter individual per a cada un dels elements exteriors que siguen d'execució necessària o sobre els quals s'haja de realitzar l'oportuna participació en el seu cofinançament. Però este Ajuntament es reserva la possibilitat, en ocasió de l'acord d'adjudicació, de reajustar els imports que es proposen per estos elements singulars si es jutja motivadament que estan sobrevalorats.
Al seu torn, s'indicava en les bases generals que si les infraestructures foren de titularitat diferent de la municipal i no s'haguera pogut determinar el preu de partida per part dels serveis tècnics municipals, s'exclouria expressament del preu màxim fixat per este Ajuntament com a preu de partida de la licitació a la baixa. No obstant això, en qualsevol altra obra que puga afectar el subministrament d'energia elèctrica, s'entendrà que la connexió a xarxes de la companyia subministradora d'energia elèctrica estarà inclosa dins de l'obra urbanitzadora, podent-se realitzar increments econòmics respecte dels preus fixats en estes bases particulars en relació amb les dites infraestructures quan el punt de connexió donat per la companyia esmentada estiga a una distància superior a 500 metres de l'àmbit, i només podent ser objecte d'increment la part de traçat exterior a l'àmbit d'actuació.
Igualment, quedaran fora d'este límit econòmic aquelles millores en infraestructures que, tot i ser necessàries o convenients, no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants, i les obres connexes que definitivament haguera d'executar l'àmbit, per no haver prosperat les iniciatives encarregades de la seua concreció, les quals es valoraran atenent el preu de licitació, ja siga per coeficient ?/m², per aplicació de partides o extrapolació d'estes.
Així mateix, es va fixar en les bases generals el criteri per a definir l'import del pressupost d'execució per contracte (PEC) que mai podria superar el 19% del PEM.
D'altra banda, s'hi assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com a indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament este aspecte en les seues proposicions juridicoeconòmiques.
També es va establir en les bases generals com a despeses generals un percentatge màxim del 5% de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb este percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, despeses de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, despeses financeres, etc. En el cas que, com a conseqüència de l'aplicació de l'anterior percentatge, resulte un import inferior a 60.000 euros, en tot cas es considerarà com a import a cobrar la quantitat esmentada de 60.000 euros.
L'import del PEM que es propose en la plica juridicoeconòmica, segons que excedisca o no el límit quantitatiu de l'article 120.6 de la LUV, és el que determinarà la necessitat o no d'intervenció obligada d'un contractista d'obres d'urbanització distint i desvinculat a la figura de l'agent urbanitzador.
Vint-i-tres. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenvolupen
Les bases generals estableixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30% dels punts possibles de l'alternativa tècnica.
Vint-i-quatre. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva que ha de prestar l'urbanitzador
Caldrà ajustar-se al que disposa la base 13 de les bases generals d'este PAI.
Vint-i-cinc. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en este reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques
No se'n considera necessària la fixació de cap amb caràcter addicional.
Vint-i-sis. L'abast i límit de les possibles pròrrogues per al desenvolupament i execució del programa
L'Ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga en funció de les circumstàncies que concórreguen.
Vint-i-set. Relació de titulars cadastrals
En les bases generals s'estableix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regeix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.
La relació esmentada no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han depositat a la notaria la documentació a què es refereix l'article 134 de la LUV, a l'efecte de practicar la notificació a estos en el context de la preceptiva informació pública.
Figura en l'expedient la relació esmentada, facilitada pel Departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.
Sotmés l'assumpte a votació, resulta:
Total regidors: 25. Regidors assistents: 23; regidors absents: 3, senyor Goig i senyores García Muñoz i Murciano. Vots a favor: 22, de l'alcalde i dels senyors o senyores Muniesa, Vayá, Serrano, Martí, Bono, Peláez, Peris, Calero, José Luis Chover, Miguel García, Miguel Chover, Campayo, Hernández, Fernández Chirivella, González, Paz, Navarro, Sánchez, Fernández Carrasco, López-Egea i Aguilar; per això, de conformitat amb el dictamen de la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat, el Ple de l'Ajuntament, per unanimitat, acorda:
Primer. L'aprovació d'estes bases particulars de programació de l'àmbit denominat la Vallesa Sud i que inclou les originàries V.4, V.5, V.6, V.7 i V.8 del PGOU de Sagunt.
Segon. La iniciació del procediment de programació d'este àmbit, en els termes de l'article 132 i següents de la LUV.
Este acte, de conformitat amb el que estableix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
Contra este acte es podrà interposar, amb caràcter potestatiu, un recurs de reposició o impugnar-lo directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
En cas que s'opte per la interposició del recurs de reposició, es farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes comptador des de l'endemà del dia que es publique, havent de tindre en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes; en cas contrari, s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa.
En el cas que es decidisca interposar un recurs contenciós administratiu directament, es farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la sala contenciosa administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà d'esta publicació.
Tot això sense perjudici que puga exercir qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.
Cosa que es publica als efectes oportuns i sense perjudici del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.
Sagunt, 7 de gener de 2009.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5969, del 06-03-2009 (2009/2077)

Bases particulares de programación del ámbito Vallesa norte. Exediente número 46/2008 PL.
-----------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5969

Fecha DOGV
:   06-03-2009

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2009/2077

CVE


Fecha del documento
:   07-01-2009

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Sagunto

Tipo de documento
:   Información Pública

Descriptores 

:   * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))

Bases particulares de programación del ámbito Vallesa norte. Exediente número 46/2008 PL. [2009/2077]El Pleno de la corporación municipal, en sesión ordinaria celebrada el día 29 de diciembre de 2008, adoptó, entre otros, el siguiente acuerdo:
20. Bases particulares de programación del ámbito Vallesa norte. Expediente número 46/2008 PL
1. Inicio de la programación
De conformidad con lo establecido en el artículo 130 de la Ley Urbanística Valenciana (LUV), estas bases particulares son redactadas de oficio.
2. Bases generales aplicables
A los efectos del artículo 131.1 de la LUV, el presente programa se regirá, además de por las previsiones que se contemplen en las presentes bases particulares, por las bases generales de programación en el municipio de Sagunto, aprobadas definitivamente en la sesión ordinaria del Pleno de fecha 28 de septiembre de 2006, y publicadas íntegramente en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 23 de octubre de 2006.
Complementando a dichas bases generales, en relación con el ámbito Vallesa norte, habría que tener en cuenta las siguientes determinaciones:
Primera. Ordenación urbanística vigente en el ámbito de la actuación integrada
Rige la ordenación pormenorizada vigente del Plan General de Ordenación Urbana (PGOU), cuya representación gráfica se adjunta tal y como refleja el planeamiento en su fichero de unidades de ejecución.
Estaríamos, según el PGOU de Sagunto, ante las unidades de ejecución V.4, V.5, V.6, V.7 y V.8.
Clasificación: suelo urbano.
Zonificación: industrial, ZI 0. T0 para las V 4 a V 7 y para la V-8 la ZI 1.T0. Lo que remite al régimen de usos y condiciones de edificación de los artículos 166 y siguientes del PGOU.
Los datos que figuran en las fichas incorporadas al presente acuerdo se subordinan a la medición real del ámbito y a lo que resulte de la aplicación a dichas superficies de los índices de edificabilidad indicados en el PGOU.
Se adjuntan planos indicativos del ámbito.
OrtofotoVista aérea de parte de la V-8
Plano catastralFichas urbanísticas individuales del PGOU
En el plano de arriba figuran cuatro unidades de ejecución, de la V.4 a la V.7, que tendrían estos parámetros de partida:Por otra parte está la V-8, cuya ordenación y parámetros serían los siguientes:Segunda. Necesidades y objetivos a satisfacer con el programa de actuación integrada
A). Gestionar la transformación jurídica de las fincas afectadas por el programa.
Será preciso redelimitar el ámbito:
1. Reduciéndolo, para excluir aquellas construcciones que de conformidad con lo establecido en el artículo 27 y siguientes de la LUV deban tener el régimen jurídico de las construcciones consolidadas a desarrollar por medio de actuaciones aisladas. En ese sentido, será preciso que por parte de los aspirantes a agente urbanizador se documente el estado de cada una de las construcciones existentes en el conjunto del ámbito, de forma que se permita concluir cuáles de aquellas que sean compatibles con la ordenación propuesta por el mismo constituyen una parcela susceptible de ser considerada jurídicamente solar, por contar con todos los servicios a los que se refiere el artículo 11 de la LUV para dotar a las mismas de dicha condición. Para estar incluido en este grupo será necesario que dichas parcelas no incluyan suelo calificado como dotacional por la ordenación futura (y presente si no se altera) y que sean de necesaria e inexcusable obtención y urbanización por estar situadas en un punto que así lo exija. Se excluirán también de la actuación aquellas parcelas que puedan llegar a tener la condición de solar por sí mismas, sin necesidad de conectarse a las infraestructuras que se van a instalar por medio de la presente programación. En ese caso habría que excluir dichas parcelas de la programación y considerarlas como actuaciones aisladas, redelimitando las unidades de ejecución para dejarlas fuera. Por lo tanto uno de los principales objetivos de la programación será definir de forma precisa el ámbito de las unidades, actualizándolas respecto de las que fueron definidas en el PGOU de 1992 si se hubiesen producido circunstancias legales que determinasen dicho ajuste.
2. Asimismo se tendrán que documentar aquellas construcciones que permanezcan compatibles con la nueva ordenación y que no se encuentren en la situación definida en el apartado anterior, por lo que permanecerán dentro del ámbito de programación, en los términos descritos en el artículo 28 de la LUV. Se considera que procede este tratamiento cuando a la vista de la situación actual de servicios y sin tener en cuenta aquellos que va a implantar la presente programación, el esfuerzo económico preciso para conectarse a los servicios y redes municipales fuese de tal entidad económica que resultase del todo desproporcionado y no asumible por una sola parcela.
3. La redelimitación supone a su vez la ejecución conjunta de las cinco unidades de ejecución del PGOU indicadas, así como de los terrenos incluidos por medio de la redelimitación, conforme a una única programación. No se alterarán los aprovechamientos tipo a aplicar a los distintos espacios y que aparecen definidos en las cada una de las fichas anteriormente reflejadas.
4. A los efectos de definir el ámbito de actuación es preciso tener en cuenta las circunstancias de la siguiente parcela sobre la que se ha extendido la correspondiente acta de alineaciones y rasantes en los siguientes términos y alcance:Esta es una superficie susceptible de ser transformada urbanísticamente por medio de una actuación aislada, de forma que si el titular de los terrenos hubiese pretendido la materialización de su aprovechamiento, este se hubiese gestionado por medio de una licencia de obra, precedida de las correspondientes cesiones gratuitas de suelo dotacional, así como iría acompañada del correspondiente proyecto de urbanización de los mismos. Para esta parcela rige las determinaciones del artículo 55 de la LUV cuando señala que:
«c) En suelo urbano consolidado, en defecto de previsión expresa del plan, integrará el área de reparto cada solar, o en su caso, cada parcela de destino privado, junto con el suelo dotacional colindante que le confiere la condición de solar o que sea preciso para dotarle de ella mediante su urbanización».
El artículo 56.6 de la misma LUV señala en ese sentido que:
6. En todo caso, y aun cuando el plan no lo exprese, el aprovechamiento tipo comporta para toda parcela urbana un excedente respecto a su aprovechamiento objetivo que permita la cesión gratuita de suelo dotacional colindante necesario para dotarla de la condición de solar, con el que formará área de reparto.
Dado que la tramitación de dicha licencia de obras no ha sido instada por el propietario, es preciso involucrarlo en este momento ya que el mismo se ubica en el vértice norte del triángulo que forman una de las mitades del ámbito, en un lugar fundamental a los efectos de conectar el ámbito con el entorno por medio de trama viaria.
La implicación de dichos terrenos en ningún caso puede suponer:
- Ni una merma de la volumetría ni de la superficie privada que le corresponde conforme a la ordenación vigente.
- Ni un aumento de la superficie de suelo dotacional que está obligado a ceder gratuitamente conforme a la ordenación vigente.
- Las cargas de urbanización no podrán superar los importes y desembolsos que hubiese tenido que efectuar en el caso de que hubiese actuado por su propia cuenta.
De esta forma la implicación en el programa de actuación integrada (PAI) provoca que el propietario se vea obligado a realizar los desembolsos y cesiones en este momento, pero no empeora el conjunto desus deberes, que serán los mismos que si hubiese actuado por medio de una actuación aislada. La ubicación cualificada de dichos terrenos excluye la posibilidad de dejar a la voluntad del interesado su cesión y desarrollo de forma indefinida en el tiempo, condicionando una de las conexiones viarias del ámbito.
El documento de planeamiento anexo al PAI puede cambiar las alineaciones de dicha parcela pero con los límites indicados arriba. Además, y dado que las actuales previsiones de planeamiento no exigen la demolición de la construcción preexistente ubicada en dichos terrenos (aunque la misma es incompatible urbanísticamente), ya que la misma no invade las alineaciones actuales, la nueva solución de ordenación que se proponga por los aspirantes no debe determinar la necesidad de dicha demolición (a los efectos de evitar el incremento de cargas y gastos del ámbito) salvo que se justificase técnicamente la necesidad y conveniencia de dicha medida, por ofrecer una solución de ordenación que beneficiase globalmente al ámbito en cuanto al diseño de los espacios dotacionales.
5. Respecto a los terrenos calificados como viario que se refieren a la siguiente manzana:
Los mismos no están incluidos dentro de ninguna de las cinco unidades de ejecución, pero el PAI procederá a redelimitar el ámbito de gestión para incluir todos aquellos terrenos calificados como viario que no estén cedidos al Ayuntamiento y urbanizados, a los efectos de completar íntegramente la materialización de la trama urbana correspondiente. Las propuestas de alternativas técnicas deben documentar este extremo de forma individualizada para cada parcela.
6. Se deberá proceder a reurbanizar la integridad de la prolongación de la avenida Juan de Austria, a los efectos de dar el debido tratamiento al incremento de tráfico que el desarrollo de la actuación va a generar. El proyecto de urbanización deberá justificar qué elementos de la urbanización preexistentes son válidos y cuáles son de necesaria sustitución por su desfase e incompatibilidad.
B) Urbanizar completamente la unidad de ejecución que constituya el objeto del programa y realizar las obras públicas adicionales que se precisen para cumplir lo dispuesto en los apartados siguientes, con sujeción a las previsiones temporales y económicas del programa.
Al respecto hay que destacar las siguientes circunstancias:
- Deberá prever el abastecimiento de agua tanto potable como bruta al tratarse de un polígono industrial. La red de agua bruta será igualmente de hidrantes y a ella conectarán las acometidas de zona verde.
- Las conexiones de agua bruta y potable se realizarán a la red de distribución prevista específicamente para los polígonos industriales. Las previsiones iniciales es que dichas infraestructuras de distribución discurran a lo largo del polígono Camí de la Mar, y por ello se deberán tramitar las autorizaciones para realizar los cruces entubados con ADIF (línea de ferrocarril) y el Ministerio de Fomento (cruce de la autovía de la cuarta planta). Asimismo se deberá coordinar con el agente urbanizador del ámbito la Vallesa sur la materialización del trazado por dicho ámbito. La ejecución de la obra civil en el trazado que discurra por Vallesa sur corresponderá a su agente urbanizador (Elecnor), simultáneamente a la ejecución de su propia obra. Dichas obras en ningún caso supondrán un encarecimiento de los costes a desarrollar en dicho ámbito sur. De forma que la diferencia deberá ser abonada por el ámbito norte causante de la misma. En este extremo, las actuaciones se consideran como conexas, al igual que ocurrirá con las soluciones de aguas pluviales y residuales.
- Las redes de conexión serán de fundición dúctil K9 para abastecimiento, siendo de polietileno para las redes de distribución.
- Los aspirantes a agentes urbanizadores deberán proceder a estudiar y proponer el trazado de la conexión de aguas residuales a las instalaciones de la depuradora que resulte más racional y proporcionado, atendiendo a la circunstancia de que existen otros ámbitos cercanos que pretenden un objetivo idéntico. Así en la documentación de urbanización se deberá barajar la posibilidad de sobredimensionar y recalcular la capacidad de los colectores del ámbito la Vallesa sur. O bien, en caso de que el punto de entronque en Camí de la Mar no pudiese atender los nuevos caudales de vertido, proceder a estudiar infraestructuras independientes. En todo caso si los trazados discurren por la Vallesa sur (sea recalculando los previstos, sea como una infraestructura independiente), es preciso remitirse a las consideraciones realizadas sobre la participación del agente urbanizador de este último ámbito (Elecnor) y el no incremento de costes con la ejecución de las obras adicionales. Será necesaria la autorización de cruce de las administraciones sectoriales antes indicadas.
- Por parte de los aspirantes, a la vez que se somete al trámite de información pública el proyecto de urbanización, se deberá solicitar informe de la entidad Sanejament d'Aigües, entidad pública autonómica responsable de la estación depuradora, sobre el importe del canon a abonar por la conexión a sus infraestructuras y las condiciones técnicas de las mismas.
- Respecto a la conexión del sistema de evacuación de aguas pluviales, los aspirantes deberán estudiar la posibilidad de hacer uso de la infraestructura común que atiende las generadas en Camí de la Mar y la Vallesa sur. Si los cálculos resultasen favorables por permitir la solución ejecutada en el tramo final la atención de este nuevo volumen, en ese caso se deberá tramitar igualmente los cruces con el Ministerio de Fomento y ADIF y tener en cuenta que las condiciones de vertido y cálculo de la red de residuales y pluviales será la misma que para los sectores Camí de la Mar 1 y 2 y Parc Sagunt (según su informe de 27 de noviembre de 2002 de PES), consistiendo en: «Deben disponer redes separativas:
· Una destinada para la recogida de aguas pluviales limpias (procedentes de cubiertas).
· Otra red destinada a la recogida de aguas pluviales procedentes de zonas de aparcamientos (primeras lluvias) y aguas sanitarias. Esta red se debe dimensionar para recoger todas las aguas sanitarias, con un factor punta del orden de 2,5 a 3 (se debe calcular para la superficie de diseño del polígono).
Con estos datos se debe poder conducir las aguas a un pretratamiento en la EDAR donde se dispondrá de rejas de desbaste o tamices y un sistema de desarenado y desengrasado. Las conducciones se dimensionarán si no se bombea, con un caudal de dilución de cinco a uno, y si se bombea a la EDAR, de un caudal de tres a uno.
En ambos casos se conecta la red a la de pluviales mediante aliviaderos que permitan que en caso de grandes lluvias tipo gota fría se puedan evacuar las aguas por la red de aguas pluviales, que en ese momento permitirían alcanzar diluciones muy superiores, aunque lo ideal es conducir los excesos hasta un filtro verde (que deberá mantenerse una vez puesto en marcha el sistema) o hasta el mar.
· Se deberán supervisar el proyecto de urbanización y los de edificaciones industriales con el fin de garantizar que las redes y conexiones se ejecutan con los criterios citados.
· Todos estos condicionantes están contemplados en el estudio de impacto ambiental de Parc Sagunt, y son preceptivos para que la Conselleria de Medio Ambiente autorice el proyecto.
· Con el fin de evitar problemas y responsabilidades de cada polígono, se deberían conducir estas aguas pluviales hasta las lagunas habilitadas para su vertido junto a la Marjal dels Moros, o conducir el vertido hasta el mar.»
Para realizar todos estos cálculos se deberá tener en cuenta el dimensionado final de la red de residuales en Parc Sagunt y Camí de la Mar, y para el que se obtuvo el informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente, que tiene como previsión de caudal de cálculo el más desfavorable de los dos siguientes:
- Cinco veces el caudal medio de residuales.
- Caudal medio de residuales + caudal de primeras lluvias en calles.
El ámbito en ese caso se haría cargo de la parte proporcional de los gastos originados por las infraestructuras comunes de abastecimiento y vertido para con el conjunto de sectores industriales implicados. El importe económico derivado de esta actuación conexa se fija en base a los aprovechamientos o caudales respectivamente.
Si los cálculos realizados no dejasen margen para esta opción de apoyo en las infraestructuras comunes de aguas pluviales descritas, en ese caso se deberá estudiar una solución alternativa.
- Se deberá estudiar las exigencias que operan sobre dicho ámbito por parte del plan municipal de carriles no motorizados. En caso de ser procedente, su ancho será al menos de 2,5 metros, se señalizará convenientemente y será exclusivo.
C) Conectar e integrar adecuadamente la urbanización con las redes de infraestructuras, de energía, comunicaciones y servicios públicos existentes.
Deberá resolver las cuestiones sobre:
- Sistema viario
· Deberá ser suficiente para absorber el tráfico previsto de carácter industrial.
· En caso de preverse la ejecución de rotondas en la intersección de ejes, estás serán como mínimo con un diámetro de corona interior de 24 ml (garantizando un radio de giro de 15 m).
· Las calles llevarán la misma alineación en toda su longitud.
· Deberá garantizar que todos los giros en esquinas cumplen con el radio mínimo, que se fija en 15 m.
· Como antes se ha indicado, se deberá proceder a reurbanizar la integridad de la prolongación de la avenida Juan de Austria, a los efectos de dar el debido tratamiento al incremento de tráfico que el desarrollo de la actuación va a provocar.
- Jardinería y mobiliario urbano
· Deberá dotar de arbolado como mínimo las aceras exteriores de los viales perimetrales, la mediana central de ejes principales, así como el suelo que se destine a zona verde.
· La superficie destinada a zona verde se dotará de bancos, papeleras y una fuente, siendo su previsión el convertirse en área de descanso del personal de la zona industrial. Se diseñará con criterios de poco y fácil mantenimiento.
· Se priorizará el uso de especies autóctonas, tanto para árboles como arbustivas, de bajo consumo hidráulico.
· Deberá estudiarse el ajardinamiento de las rotondas que se prevean en anexo específico, previendo el uso de árboles de porte ejemplar.
- Abastecimiento de agua
· Se deberá realizar, como se ha indicado anteriormente, tanto red de agua potable como red de agua bruta. Ambas redes estarán convenientemente señalizadas e identificadas (tapas de pozos, arquetas, cinta señalizadora...).
· Deberá enmallar la red con una red principal perimetral y enmallados interiores para cada manzana.
· No consta que existan redes de abastecimiento en los ficheros municipales de mantenimiento, si bien deberá grafiarlas en el supuesto de que existan y adoptar soluciones respecto a las mismas (anulación, reposición, mantenimiento, conexión...).
- Saneamiento y pluviales
· Los condicionantes de vertido de las parcelas deberán figurar como texto normativo urbanístico.
· Se realizarán dos pozos específicos antes de las conexiones para obtención de muestras, en vistas a detectar que el funcionamiento de la red es correcto y acorde con las indicaciones de la Conselleria de Medio Ambiente.
- Tráfico
· La circulación alrededor de la manzanas será en sentido horario, siendo las calles centrales de doble sentido de circulación, y las perimetrales generalmente de un único sentido.
· Se deberá indicar con paneles informativos S-200, los recorridos para las salidas del ámbito.
- Telecomunicaciones· Deberá dotar a la urbanización de redes de telecomunicación de, al menos, dos compañías suministradoras, debiendo conveniar con las mismas el compartir el prisma de canalización.
· Deberá reponer los servicios aéreos existentes de modo enterrado. No se admitirán ningún tipo de vuelos en el ámbito de la unidad, con la excepción de la línea de alta tensión (LAT) especificada en estas bases.
- Suministro de gas
· Se deberá consultar expresamente sobre la conveniencia de implantación a la empresa suministradora que goce de autorización administrativa sectorial para ser titular de la red en dicho ámbito. Dado que se tiene constancia de que en repetidas ocasiones por Gas Natural se ha solicitado licencia de obras para el suministro de parcelas del ámbito, la cual ha sido denegada por no proceder temporalmente su otorgamiento, el agente urbanizador en todo caso deberá coordinar el trazado y su ejecución material de dichas canalizaciones para que se realicen de forma simultánea a las obras de urbanización y evitar futuras obras de canalización sobre la obra recepcionada.
- Suministro eléctrico
· Deberá reponer los servicios de energía eléctrica existentes, tanto en media como en baja tensión, valorando y sopesando las distintas posibilidades de reabastecimiento, cambio de media a baja tensión y desmontaje/eliminación de centros de transformación de titularidad privada, adaptación de dichos centros de transformación existentes y sus acometidas en aérea, pasándolas a subterráneas.
· Los centros de transformación e instalaciones necesarias para garantizar los servicios mínimos que doten a las parcelas de la condición de solar deberán instalarse en parcela privada, cuando estas instalaciones sean de compañías privadas, no permitiéndose su ubicación en espacios públicos.
· Las líneas aéreas deberán reponerse en subterránea cuando proceda según la disposición adicional quinta del PGOU en su redacción actual, colocándose los entronques aéreo/subterráneo, siempre fuera del ámbito.
Reposición de servicios preexistentes:
Se destacan los más significativos sin perjuicio de que se deban reponer todos aquellos que se vean afectados.
- Colector de pluviales municipal. El mismo tiene el siguiente trazado.
Como se destacará más adelante, la propuesta de ordenación procurará su compatibilización futura, excluyendo la posibilidad de ubicar encima parcelas edificables y procurando con ello evitar su reposición.
- Acequias del Sindicato de Regantes.
Los aspirantes se deberán poner en contacto con el Sindicato de Regantes a los efectos de decantarse por la opción de la reposición o bien de la simple indemnización, en función del grado de funcionamiento efectivo en el que se encuentren las mismas según que existan parcelas agrícolas que demanden o no el suministro.
D) Suplementar las infraestructuras y espacios públicos o reservas dotacionales en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes y exigibles reglamentariamente.
- Se entenderá que la conexión a redes de la compañía suministradora de energía eléctrica estará incluidas dentro de la obra urbanizadora, pudiéndose realizar incrementos económicos respecto de los precios fijados en estas bases particulares en relación con dichas infraestructuras cuando el punto de conexión dado por dicha compañía esté a una distancia superior a 500 metros del ámbito, y solo pudiendo ser objeto de incremento la parte de trazado exterior al ámbito de actuación.
- No existen más observaciones al respecto, salvo las obras conexas indicadas en los apartados b) y c) anteriores.
E) Obtener los suelos dotacionales públicos del ámbito de la actuación, o adscritos a la misma, a favor de la administración gratuitamente.
No es precisa ninguna consideración especial.
F) Establecer plazos para edificar los solares resultantes de la actuación urbanizadora.
Se fija el plazo máximo de dos años desde que se reciban provisionalmente las obras de urbanización del ámbito.
Otras consideraciones que además se deberán tener en cuenta son la siguientes:
Es preciso tener en cuenta las del artículo 16 del Decreto Legislativo 2/2008, Texto Refundido de la Ley del Suelo (antiguo artículo 16 de la Ley 8/2007), que señala que el 5% del aprovechamiento ponderado será de cesión gratuita a favor del Ayuntamiento. Dice dicho precepto que es obligación de los propietarios del suelo:
«b) Entregar a la administración competente, y con destino a patrimonio público de suelo, el suelo libre de cargas de urbanización correspondiente al porcentaje de la edificabilidad media ponderada de la actuación, o del ámbito superior de referencia en que ésta se incluya, que fije la legislación reguladora de la ordenación territorial y urbanística.
En las actuaciones de dotación, este porcentaje se entenderá referido al incremento de la edificabilidad media ponderada atribuida a los terrenos incluidos en la actuación.
Con carácter general, el porcentaje a que se refieren los párrafos anteriores no podrá ser inferior al 5% ni superior al 15%.
La legislación sobre ordenación territorial y urbanística podrá permitir excepcionalmente reducir o incrementar este porcentaje de forma proporcionada y motivada, hasta alcanzar un máximo del 20% en el caso de su incremento, para las actuaciones o los ámbitos en los que el valor de las parcelas resultantes sea sensiblemente inferior o superior, respectivamente, al medio en los restantes de su misma categoría de suelo.
La legislación sobre ordenación territorial y urbanística podrá determinar los casos y condiciones en que quepa sustituir la entrega del suelo por otras formas de cumplimiento del deber, excepto cuando pueda cumplirse con suelo destinado a vivienda sometida a algún régimen de protección pública en virtud de la reserva a que se refiere la letra b del artículo 10».
Extremos que actualmente están desarrollados por el Decreto Ley autonómico 1/2008. En consecuencia la cesión del aprovechamiento a favor de la administración, el 5% del total o el porcentaje que resulte de cesión obligatoria en el momento de aprobación de los instrumentos de planeamiento y gestión correspondientes, lo será libre de cargas de urbanización. Es una previsión reglada de carácter legal que no admite discrecionalidad al respecto, vigente desde el 1 de julio de 2007.
Tercera. Ficha de gestión o, si procede, directrices de evolución urbana y ocupación del territorio establecidas en el plan general
Es preciso reconducirse a lo ya indicado en la determinación primera.
Cuarta. Criterios y objetivos urbanísticos y territoriales de las propuestas de planeamiento a formular por los concursantes con fijación de las directrices y estrategias que tendrá que observar la ordenación que propongan
Se evidencia que la ordenación pormenorizada vigente es susceptible de ser mejorada por las propuestas de ordenación que se presenten, ya que las determinaciones del PGOU de 1992 deben ser actualizadas para contemplar todos los factores que, o bien por circunstancias que han obrado de forma sobrevenida o bien por falta de previsión, no son debidamente tratadas con las actuales determinaciones. Concurren en ese sentido circunstancias como las que en su momento conllevaron que se definiese para el ámbito de la Vallesa sur unas bases particulares que permitiesen propuestas por los aspirantes con un cambio de la ordenación pormenorizada.
El documento de planeamiento que se presente por parte de los aspirantes a agente urbanizador deberá reunir los requisitos técnicos y de documentación mínima exigible a un plan de reforma interior y cumplir con los objetivos antes señalados en la determinación segunda, aunque se trata de habilitar un simple cambio de la ordenación pormenorizada.
En concreto, es preciso de abordar a través de la ordenación varios aspectos que se enumeran a continuación:
1. Como ya se ha indicado antes es necesario documentar el alcance de una posible redelimitación del ámbito en aquellos casos en que así lo exijan las construcciones consolidadas susceptibles de ser tratados por medio de actuaciones aisladas y por lo tanto deben quedar excluidas de la actuación integrada, así como identificar de forma individualizada aquellas que aun debiendo ser incluidos dentro de la programación, tengan un régimen especial de asunción de cuotas por contar ya con alguno de los servicios urbanísticos. La redelimitación afectará también a aquellos ámbitos indicados en la determinación segunda que aunque previsto su desarrollo por el PGOU por medio de actuaciones aisladas, su especial ubicación y, en concreto, la necesidad de obtener el suelo dotacional viario colindante, determina la necesidad de su inclusión dentro de la programación, pero sin merma de sus derechos subjetivos y sin incremento de los deberes que debiera asumir por medio de una actuación aislada.
2. Ajustarse en la delimitación del ámbito a las actuaciones hechas en su carretera por parte de la Diputación, en el caso en que se haya producido una variación en la ejecución material de su trazado respecto al que estaba previsto en el PGOU de 1992. En ese sentido si se confirmase que dicha variación se ha producido será preciso que con carácter previo a la aprobación definitiva del documento de planeamiento que se seleccione, el mismo deba ser sometido a dictamen de la administración sectorial correspondiente, debiendo los aspirantes a agentes urbanizadores proceder a su consulta ante dicha administración. Los términos de la aprobación definitiva se deberán subordinar a lo que resulte de la instrucción de dicho expediente ante la Diputación. En el caso de que la propuesta de planeamiento urbanístico no alterase las alineaciones definidas en el PGOU respecto a la franja colindante ni habilitase nuevos accesos a la carretera y rotonda respecto de los definidos en el PGOU, dicho expediente ante la Diputación se juzga que sería innecesario.
3. La búsqueda de una adaptación de la ordenación vigente a la preexistencia de una línea aérea de 220 kV que no va a ser enterrada sino que va a mantener su actual trazado aéreo (dadas las previsiones de la disposición adicional quinta del PGOU, en su redacción actual) pero que no puede discurrir por futuros espacios que gocen de la calificación como parcelas edificables, salvo que se trate de situaciones preexistentes. Ello supone que el esquema de los espacios libres va a cambiar de una forma importante respecto de la ordenación pormenorizada vigente ya que se debe coordinar con esa finalidad. En definitiva, el ancho constituido por la línea de alta tensión y las franjas laterales de las servidumbres de exclusión y protección constituidas por la legislación sectorial eléctrica, condicionan la solución de ordenacióndel ámbito. El especial tratamiento de urbanización de los espacios públicos afectados por dichas líneas deberá ser debidamente documentado en el proyecto de urbanización, descartándose elementos vegetales incompatibles.
4. La ordenación que se proponga por parte de los aspirantes deberá prever respecto a la trama viaria:
a) Una mejor solución global para el ámbito en el diseño del trazado viario. El definido en el PGOU-1992 no es inmutable y en consecuencia se admite que el que se proponga se adapte a las distintas cuestiones que se deben abordar, incluida la búsqueda de la creación de las manzanas edificables más óptimas y adecuadas para el desarrollo de las futuras actividades a implantar, así como conseguir en la medida de lo posible el mantenimiento de aquellas instalaciones preexistentes, si ello no supone la distorsión del esquema de planeamiento.
b) El estudio de las mejores accesos posibles al ámbito. En ese sentido se hace especial énfasis en la circunstancia de que el espacio que constituye la actual V-8 no tendrá entradas ni salidas directas a la rotonda de la ronda de la Diputación, ni al resto de dicha ronda. Por ello se deberá profundizar en el estudio de los accesos y salidas de dicha unidad desde la carretera de conexión con el polígono Sepes, buscando la solución más operativa y segura posible.
La búsqueda de la materialización de las mejores conexiones viarias posibles es lo que determina asimismo la inclusión de la parcela colindante a la rotonda de la ronda de la Diputación, si bien con un régimen especial para evitarle perjuicio individuales, tal y como se ha fundamentado en la determinación segunda.
c) En relación con dicha carretera de conexión con el polígono Sepes es preciso tener en cuenta que se deberá de prever una vía de servicio en todo el frente de fachada del polígono a la misma y que la franja de separación entre sendos viales, el de servicio y la carretera principal, deberá ubicarse de forma coincidente con la proyección de las alineaciones del polígono Sepes.
d) Se recuerda que con ocasión de la aprobación de las bases particulares de la Vallesa Sur ya se señaló por parte del Pleno en su sesión de fecha 27 de julio de 2006 que:
«Ello evidencia que no se puede mantener la ordenación anterior y que hay que adaptarla con una visión de conjunto del ámbito.
- Por otra parte el mantenimiento de la traza del bulevar previsto o su supresión no es un aspecto decisivo ya que:
a. No es probable su mantenimiento de trazado en la parte norte de la Vallesa dado que el grado de consolidación y otros factores (LAT 220 kV) aconsejan un cambio de ubicación del mismo. Luego no se va a mantener su continuidad de diseño hacia el norte de las vías.
b. Es un bulevar que no tiene continuidad rodada ya que se ve interrumpido por las vías del ferrocarril.»
5. Colindantes al extremo este de la actual unidad V-8, externa a la misma, se detectan un grupo de construcciones, destinadas algunas de ellas a uso residencial. La ordenación vigente respecto a este grupo de construcciones es la siguiente:Tal y como evidencia la grafía, la ordenación prevista en dicho espacio es el de «actividades no residenciales», cuyas condiciones de edificación se contemplan en los artículos 140 y siguientes del PGOU-1992, recientemente modificadas.
La realidad que se detecta en dicho extremo de la unidad es el siguiente:
Se está ante usos consolidados (residenciales algunos de ellos) que están fuera de ordenación, es decir, que son incompatibles con las determinaciones de usos vigentes. La solución de planeamiento debe prever para ellos mantener la calificación de los terrenos como «actividades no residenciales». La ordenación a proponer debe contemplar la debida separación entre dichos usos y los del resto del polígono, ya que estos últimos pueden ser netamente industriales, ubicando una zona verde intermedia que además se extenderá hasta el trazado del actual colector municipal, abarcándolo a los efectos de evitar su reposición (lo que redundará en una reducción de costes y en la necesidad de realizar estudios y proyectos que evidencien un mantenimiento de su operatividad). El tratamiento de dicha zona verde superpuesta al colector municipal y colindante con las construcciones consolidadas se estudiará y documentará a nivel de proyecto de urbanización buscando el objetivo de crear un efecto barrera que permita conciliar ambos usos, ya que si bien el uso residencial consolidado está y estará bajo el estatus de fuera de ordenación, incompatible urbanísticamente, es previsible que no será una situación que se corrija a corto plazo, al depender de la voluntad de sus titulares las erradicación de los mismos.
No obstante y como alternativa adicional a la exclusión planteada en el anterior párrafo como un posible criterio de intervención pública, por parte de los aspirantes a agentes urbanizadores se deberá estudiar y documentar exhaustivamente la posible indemnización generada por la demolición de las citadas construcciones. Dichos datos se pondrán de manifiesto a los propietarios de los inmuebles y un pronunciamiento favorable de los mismos por entender que sus derechos se pueden ver adecuadamente satisfechos ante esa valoración objetiva, podría conllevar que la administración municipal se decantase en el acuerdo de aprobación del PAI por incluir dichos inmuebles dentro del ámbito, proceder a su eliminación y habilitar las parcelas urbanísticamente para los usos compatibles con la ordenación vigente (actividades no residenciales).
Una propuesta en ese sentido por parte de los aspirantes será tenido en cuenta en el contexto del artículo 124.2 de la LUV, como aspecto susceptible de puntuar en la licitación, tal y como especifican las presentes bases particulares.
6. La ordenación pormenorizada prevista no podrá alterar las alineaciones del ámbito en la parte colindante con la línea del ferrocarril situada al sur del mismo, de forma que la nueva ordenación no supondrá un acercamiento de los nuevos espacios edificables creados por la ordenación a dicha línea de ferrocarril más allá del límite más cercano previsto por la actual ordenación en su proyección a lo largo de todo ese frente de fachada. Dado que el ámbito cuenta con ordenación pormenorizada informada en su momento por la administración sectorial citada, y el hecho de que esta premisa no se altere con la nueva ordenación que se apruebe, excluye la necesidad de intervención de dicha administración ni de que le sean requeridos informes ni dictámenes. A nivel de proyecto de urbanización se deberá estudiar el especial tratamiento de los elementos vegetales de la urbanización, para provocar el mayor efecto barrera acústica posible con las líneas del ferrocarril colindantes, a resultas de lo que evidencie el correspondiente estudio de contaminación acústica.
7. Las nuevas soluciones de ordenación que se propongan deben mantener la equivalencia de superficies calificadas como zonas verdes y viario que las definidas por el actual planeamiento, en proporción a las nuevas superficies que resulten de la delimitación definitiva del ámbito, sin que se produzca una merma ni reducción de las mismas.
8. Se admiten cambios justificados en el cuadro de usos de las zonificaciones actuales de forma que se contemplen los usos más adecuados para los nuevos espacios edificables de nueva creación. Se excluye la posibilidad de uso residencial, ni principal ni accesorio.
9. La definición de la parcela mínima edificable deberá ser debidamente justificada ateniendo a los usos, tipologías y estructura de las manzanas edificables que se propongan. Se deberán tener en cuenta en la medida de lo posible las circunstancias señaladas en el artículo 170.2 de la LUV.
10. El documento de planeamiento será de aprobación definitiva municipal. El contenido y formato de la documentación de planeamiento deberá ser el propio de un plan de reforma interior, aunque se esté ante una modificación puntual de la ordenación pormenorizada del PGOU.
Quinta. Descripción de los objetivos de edificación privada que han de cumplirse en el ámbito de la actuación
Ninguna observación al respecto.
Sexta. Prescripciones técnicas que, con carácter mínimo, tendrán que respetarse en la redacción de los documentos de ordenación y gestión exigibles
Es preciso estar a las exigencias de la cláusula 10 de las bases generales así como de sus anexos I y II.
A las mismas, será preciso añadir las siguientes exigencias, de carácter adicional:
Toda la documentación de planeamiento contenida en los programas de actuaciones integradas, sin perjuicio de su presentación en papel, siempre deberá constar en soporte digital (en los formatos más habituales: doc; xls; dwg).
El plano de replanteo será la base de todo el material gráfico. Se hará con proyección en coordenadas UTM, con suficientes bases de replanteo georeferenciadas y grafiadas. Estas deberán quedar materializadas sobre el terreno, mediante clavos y pintura y en caso de grandes ámbitos se situaran sobre plataformas con suficiente espacio que permita su estacionamiento con el fin de comprobar la perfecta adscripción al terreno. En los documentos de planeamiento serán en dos coordenadas, independientemente de las que consten en el plano de urbanización. Afectará tanto a la zona de actuación como a la colindante, abarcando un área exterior suficiente, que comprenda como mínimo el viario de contacto en su totalidad, y con referencia a la manzanas existentes si las hubiera. Cada punto significativo constará de coordenadas para el replanteo, y el cuadro de bases y puntos de replanteo figurará necesariamente en el plano.
Todo el contenido gráfico documental deberá tener en común el perímetro georeferenciado del ámbito (o ámbitos en su caso) de la actuación del plano de replanteo. Se presentará en papel a escala máxima 1/1.000.
Documentos de planeamiento
Documentación escrita informativa y justificativa
La parte informativa de la documentación de planeamiento contenida en los programas de actuaciones integradas, constarán de un apartado específico de la repercusión o declaración de impacto según el estudio de impacto ambiental del PGOU de Sagunto.
Cuando se trate de programas que afecten a un número significativo de parcelas, contendrá un apartado o anexo donde se analice la situación de la parcelación del sector, con una estadística de las superficies de las parcelas catastrales afectadas en el momento de la presentación del PAI, con el fin de justificar, entre otros, la parcela mínima de la ordenación cuando así proceda.
Las afecciones impuestas por la legislación sectorial en el ámbito territorial vendrán en un listado donde conste cada una de ellas de forma completa y el boletín y fecha de publicación.
Documentación gráfica informativa
Los planos informativos reglamentarios se someterán a los siguientes criterios obligatorios:
a) La situación de los terrenos en el contexto de la ordenación urbanística se referirá siempre a los planos originales de clasificación de suelo del PGOU a su escala original.
b) La estructura de la propiedad reflejará el plano original catastral (en papel escala 1:2.000).
c) La topografía del terreno señalará las curvas de nivel metro a metro y puntos de cota (en papel escala 1:2.000). En el soporte digital constará como capa única las curvas de nivel metro a metro.
d) El plano de los usos, aprovechamientos, vegetación, construcciones y edificaciones existentes reflejará las curvas de nivel del apartado anterior (en papel escala 1:2.000).
e) Las infraestructuras de todo tipo y redes generales de servicio incluirán las torres y postes de apoyo, diámetros y arquetas, y bienes demaniales o servidumbres derivadas de su implantación (en papel escala 1:2.000).
f) La ordenación estructural del sector y de su entorno, el estado de las construcciones en las operaciones de reforma y todo aquello que incida directa o indirectamente en el planeamiento municipal vigente se vinculará sobre los planos originales del PGOU que procedan en cada caso, a su escala original.
g) Las afecciones tanto físicas como jurídicas que puedan condicionar la ordenación, tales como zonas de dominio público y sus áreas de servidumbre, grandes infraestructuras de toda índole existentes en el territorio, áreas arqueológicas y construcciones e hitos más relevantes que existan en él u otros factores análogos, se harán constar en plano aparte o si es posible en el señalado como e). En cualquier caso las afecciones físicas y jurídicas, servidumbres, etc. que condicionen la ordenación establecida se harán constar en el soporte digital georeferenciado como capa única.
h) Cuando la nueva ordenación se vincule a núcleos urbanos se deberá incluir un análisis gráfico completo de la situación actual de la zona afectada, con un antes y un después tras la ordenación propuesta.
Documentación gráfica de carácter normativo
Los planos proponentes de nueva ordenación pormenorizada o variación de la existente se ajustarán a los siguientes criterios:
a) El plano de calificación y asignación de destinos urbanísticos a cada terreno, contendrá en la forma que se considere oportuna los parámetros característicos de cada uno de ellos: superficies, edificabilidad, número de plantas, distancias a lindes y cuantos se consideren relevantes en función de la ordenación pormenorizada propuesta (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1.000).
b) El plano de delimitación de la red de reservas de suelo dotacional público incluirá las características más relevantes de los equipamientos previstos: superficies, edificabilidad (si se fijara), número de plantas, distancias a lindes y cuantos se consideren oportunos (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).
c) En el plano específico de la red viaria rodada y peatonal se definirá sus anchos y características geométricas, incluyendo un esquema de las secciones tipo de cada vial. Este plano prescindirá de aquellos elementos propios de proyecto de urbanización contenido en la alternativa técnica, aunque incluirá las rasantes de los encuentros así como las correspondientes al viario de contacto. Incluirá también la red primaria adscrita, en su caso, así como las zonas de protección según la legislación aplicable. Este plano contendrá necesariamente las curvas de nivel (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1.000).
d) Las áreas sometidas o autorizadas a estudios de detalle se incluirán en el mismo plano del modelo real o virtual de implantación de los volúmenes edificables que se basará en el plano a, reproduciendo los datos de aquél, y grafiándolos sobre cada una de las parcelas patrimonializables por uso y destino (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1.000).
e) Plano final donde se refleje la nueva ordenación propuesta sobre el plano original del PGOU al que afecte.
f) Aquellos otros planos que se consideren necesarios para la mejor definición de la ordenación pormenorizada.
Todos los planos deberán reflejar la ordenación estructural vigente en los suelos del entorno del sector o sectores ordenados, acreditando la integración de la propuesta.
Se precisará estudio de contaminación acústica y la justificación de en qué medida las conclusiones extraídas del mismo afectan a las previsiones de ordenación que se proponen o bien a las medidas específicas que se contemplan en el proyecto de urbanización.
Dado que ya existe una ordenación pormenorizada definida en el PGOU y se trata de una modificación de la misma que no afecta a tipologías ni número de plantas y altura, no se considera necesaria la redacción y tramitación de un estudio de integración paisajística.
Además toda la documentación gráfica deberá ajustarse a la ordenanza municipal aprobada definitivamente por el Pleno municipal en su sesión de 30 de abril de 2008 (exp. 36/2007 PL) y publicada en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 126, de 28 de mayo de 2008, como ordenanza municipal sobre alineaciones, rasantes, actas de replanteo y planos finales de obras, y de conformidad con lo establecido en los artículos 1 y 7.4 de la misma.
Séptima. Admisibilidad de variantes
Se admitirán en los aspectos expresamente indicados a lo largo de las presentes bases.
Octava. Prescripciones técnicas que, con carácter mínimo, tendrán que respetarse en la redacción del proyecto de las obras de urbanización
Como ya se ha indicado, habrá que estar a las determinaciones de la cláusula 10 de las bases generales y a su anexo II.
A las mismas, será preciso añadir las siguientes exigencias, de carácter adicional:
- Toda instalación existente que de nuevo servicio a la zona que se urbaniza, deberá ser revisada mediante pasada de cámara, mandril u otro sistema de comprobación, y adoptar las medidas correctoras necesarias para su correcta funcionalidad. En caso contrario se entenderá que se repone la misma con los condicionantes impuestos a la obra nueva. Los anchos de acera nunca serán inferiores a 3 metros, salvo excepciones motivadas.
- En cuanto a control de calidad, es preciso añadir las siguientes cuestiones, que deberán ser llevadas a cabo por laboratorio acreditado:
· Será obligatorio el lavado y desinfección de la canalización de agua previamente a la conexión a las redes municipales y por ende a su recepción.
· Será obligatorio realizar las pruebas de estanquidad y presión de las redes de agua a una presión de 10 atmósferas, en tramos no mayores a 500 metros.
· Será obligatorio el paso de cámara por las conducciones de saneamiento y pluviales una vez ejecutadas, comprobando su buen funcionamiento previamente a cualquier conexión que a ella se pretenda.
- Todos los registros contarán con el certificado de producto, además de las exigencias indicadas en las bases generales.
- A efectos de su diseño los viales serán específicamente previstos para el tráfico pesado.
- El acabado para las columnas será negro oxirón en viales y verde oxirón en zonas verdes.
Novena. Estimación de los plazos de despliegue y ejecución del programa de actuación integrada, así como la regulación de los efectos de su incumplimiento
a) La presentación de los textos refundidos correspondientes al planeamiento o al proyecto de urbanización deberá producirse en el plazo máximo de un mes desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de la aprobación definitiva que imponga modificaciones a la alternativa técnica.
b) La notificación a los interesados para el ejercicio de la opción por modalidad de retribución previsto en los artículos 166 de la Ley Urbanística Valenciana deberá practicarse en el plazo máximo de un mes desde la formalización del PAI.
c) El proyecto de reparcelación deberá presentarse ante el Ayuntamiento por el urbanizador en el plazo máximo de un mes desde la finalización del plazo para la opción por modalidad de retribución previsto en el artículo 166 de la Ley Urbanística Valenciana. A tal efecto, el urbanizador deberá presentar ante la administración actuante acreditación justificativa de la práctica de las comunicaciones reguladas exigibles.
d) La presentación de los textos refundidos correspondientes al proyecto de reparcelación deberá producirse en el plazo máximo de 15 días hábiles desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de las modificaciones a introducir en el proyecto inicialmente formulado.
e) El inicio de las obras de urbanización deberá producirse en el plazo de un mes desde la íntegra notificación de la aprobación definitiva del proyecto de reparcelación, acreditándose mediante acta de replanteo suscrita por la dirección de las obras y, al menos, por un técnico municipal. A estos efectos, el urbanizador deberá acreditar, en el acta de replanteo, el pago a los acreedores netos de la cuenta de liquidación o bien la consignación de dicha cantidad en la tesorería municipal.
f) Las obras de urbanización deberán finalizar en el plazo máximo de 18 meses desde su inicio. La finalización de las obras se acreditará mediante el correspondiente certificado final de obras expedido por el director facultativo.
Efectos de su incumplimiento
El retraso en el cumplimiento de cualquiera de los plazos indicados y no sólo el de la ejecución material de las obras, tendrá una penalización de un 1 por mil del presupuesto íntegro del PAI por día natural de demora.
Diez. Modelo de proposición a presentar por los interesados
Modelo de proposición
(Nombre y apellidos) ..., con DNI nº..., domiciliado para todos los actos de este concurso en ..., que interviene en nombre y representación de la entidad mercantil ..., con domicilio social en ..., CIF nº ..., teléfono ..., correo electrónico ... y fax nº ..., enterado del anuncio publicado en el ...; de las bases generales, publicadas en el BOP de fecha ....; y de las bases particulares de condiciones aprobado por la corporación municipal de Sagunto en su sesión de fecha ..., y publicadas en el ..., para contratar mediante concurso público abierto el Programa de Actuación Integrada del Ámbito de la Vallesa Norte, de conformidad con las referidas bases.
Con la presentación de esta solicitud se aceptan por mi representada los términos de las bases generales y particulares de programación que regulan la adjudicación del presente programa, y se declara que la misma reúne todas y cada una de las condiciones exigidas para resultar adjudicataria del programa.
(Lugar, fecha y firma del proponente).
Once. Documentación a presentar por cada licitador junto con la proposición
En el sobre A, como documentación acreditativa de la personalidad y de la solvencia, la documentación indicada en la Ley 30/2007, de Contratación del Sector Público. Extremo que hay que complementar con lo establecido en la determinación 13 de las presentes bases particulares.
En el sobre B, como alternativa técnica: además de los indicados en el artículo 126 de la LUV, en todo caso un documento de planeamiento fiel a las indicaciones de la presente bases acreditativo de todos los extremos y propuestas indicados en estas bases y que deben aportar los aspirantes a agentes urbanizadores.
En el sobre C, como proposición jurídico-económica: los indicados en el artículo 127 de la LUV y 301 y siguientes del ROGTU.
La documentación que será objeto de valoración será la siguiente:
A. De la alternativa técnica:
- El documento de planeamiento.
- El proyecto de urbanización.
- El documento acreditativo de la inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana.
- El documento acreditativo de los plazos que se proponen para el desarrollo de la actuación integrada y resto de compromisos del aspirante.
- El documento acreditativo del enunciado de los objetivos complementarios que se proponen conforme al artículo 124.2.
B. De la proposición jurídico económica:
- El documento acreditativo del importe de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad.
- El documento acreditativo de la valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie.
- El documento acreditativo de los compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias asumidas voluntariamente y a su costa por el urbanizador.
Doce. Plazo y lugar para la presentación de las proposiciones
El plazo de presentación de proposiciones al concurso es de tres meses.
El inicio del cómputo de dicho plazo empezará a contar a partir del día siguiente a la fecha de la última de las publicaciones obligatorias practicadas, sea la del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana o sea la del Diario Oficial de la Unión Europea.
Las proposiciones de los interesados tendrán que presentarse en cualquiera de los registros del Ayuntamiento de Sagunto, dentro del plazo indicado y en el horario de 08.00 horas a 14.00 horas. No será admisible ningún otro medio de presentación. Esta restricción sólo afecta a la documentación sujeta a los plazos de concurrencia competitiva y no al resto de documentos que sea preciso aportar durante la instrucción del resto del expediente, que podrá hacerse por cualquiera de los medios previstos en la Ley 30/1992, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
Trece. Criterios de solvencia económica y financiera, técnica y profesional exigibles a los concursantes y documentación acreditativa del cumplimiento de los mismos
Solvencia económica y financiera
Bastará con reunir uno de los requisitos siguientes:
A. Capital social mínimo.
Dado que el presupuesto de ejecución material (PEM) indicado como punto de partida de la licitación en las bases particulares es inferior a 10 millones de euros el capital social mínimo será de medio millón de euros.
Este extremo se acreditará por medio de certificado expedido por el Registro Mercantil, de una antigüedad no superior a tres meses.
B. Disponibilidad de fondos propios.
Gozar de la disponibilidad de fondos propios que equivalga como mínimo a un 20% del presupuesto de ejecución de contrata del PAI al que se licita.
Si se tratase de una persona jurídica el medio de acreditación de esta solvencia será la presentación del balance, con relación al último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación, de las cuentas anuales aprobadas y debidamente inscritas en el Registro Mercantil.
Si se trata de un empresario individual y está obligado a presentar la declaración del impuesto del patrimonio, se exigirá disponer de una patrimonio equivalente a los fondos propios antes indicados, extremo que acreditaría por medio de la correspondiente liquidación referente al último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación. Si no está obligado a presentar el Impuesto del Patrimonio, se le exigirá que la declaración del IRPF del último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación figure con ingresos empresariales de carácter positivo.
C. Agrupaciones de interés urbanístico.
Aquellas que se encuentren legalmente constituidas, con personalidad jurídico pública por estar debidamente registradas, se considerará que tienen solvencia financiera en todo caso.
Se acreditará tal extremo por medio del certificado acreditativo de la inscripción en el Registro de Agrupaciones de Interés Urbanístico.
Solvencia técnica y profesional
A. Plantilla mínima.
Tener como personal en nómina dentro de la plantilla de la empresa en condición de fijo un mínimo de los siguientes efectivos
- Un arquitecto superior y/o técnico competente (p. ej. ICCP).
- Un arquitecto técnico.
- Un ingeniero técnico industrial o de categoría superior.
- Un topógrafo.
- Un licenciado en Derecho.
Se acreditará este extremo por medio de copia compulsada de los contratos laborales correspondientes, así como del estado de alta en el momento de la presentación.
Además habrá que acompañar copia del certificado de la titulación académica de cada uno de ellos.
B. Contratos de servicios profesionales.
Cualquiera de los efectivos mínimos anteriores podrá ser sustituido por la acreditación de la suscripción de un contrato de servicios profesionales para el PAI concreto objeto de licitación con carácter previo a la presentación de la proposición, y durante la vigencia del mismo.
Se acreditará este extremo por medio de copia compulsada de los contratos de servicios profesionales correspondientes.
Además habrá que acompañar copia del certificado de la titulación académica de cada uno de ellos.
Catorce. Criterios objetivos de adjudicación del programa de actuación integrada, especificados por orden decreciente de importancia, incluyendo su ponderación
Ya que se está ante un programa cuyas alternativa técnica va acompañada de instrumento de planeamiento que únicamente contiene ordenación pormenorizada, la puntuación de la alternativa técnica y del instrumento de planeamiento representará un 65% de la valoración en relación con la proposición jurídico-económica, que representará un 35%.
Dentro de cada una de ellas, la importancia relativa es la siguiente:
Para la alternativa técnica:
a) La calidad técnica de la ordenación propuesta. Este criterio representará un 50% de la valoración de la alternativa técnica.
b) La resolución adecuada de la integración de la actuación en su entorno.
c) La mejor estructuración de dotaciones públicas y de espacios libres.
Los criterios establecidos en los apartados b) y c) anteriores representarán en conjunto un 20% de la valoración de la alternativa técnica.
d) La calidad técnica de las soluciones propuestas para la urbanización.
Este criterio representará un 10%.
e) Inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana dentro del ámbito del programa, como objetivos complementarios del mismo, de acuerdo con las directrices establecidas en los artículos 30 a 35 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Este criterio supondrá un 10% del valor total de la alternativa técnica.
g) Plazo de ejecución del programa de actuación integrada.
h) Compromiso de edificación simultánea a la urbanización de los solares resultantes de la actuación por encima de un mínimo legalmente exigible.
i) Compromisos adicionales asumidos voluntariamente y a su cargo por el urbanizador.
j) Medios para el control de cada una de las prestaciones que constituyen el objeto del programa.
Los criterios establecidos en los apartados g), h), i) y j) anteriores representarán en conjunto un 10% de la puntuación total de la alternativa técnica.
Para la proposición jurídico-económica:
a) Menor importe respecto de referencias de cuadros de precios de práctica usual de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad. Este criterio representará un 35% de la valoración de la proposición jurídico-económica.
b) La valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie y la menor proporción de solares o aprovechamiento que deban ser puestos a disposición del urbanizador por medio de reparcelación forzosa como retribución a cuenta de terceros con los que no tenga contrato suficiente. Este criterio representará un 30% de la valoración de la proposición jurídico-económica.
c) Mayor proporción de terrenos propios o de asociados que deban quedar afectos con garantía real inscrita en el Registro de la Propiedad al cumplimiento de las obligaciones especiales de edificación derivadas de la aprobación del programa. Representará un 25% de la valoración de la proposición jurídico-económica.
d) Compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias asumidas voluntariamente y a su costa por el urbanizador. Este criterio supondrá un 10% del valor total de la proposición jurídico-económica.
Quince. La previsión y, en su caso, limitación de la posibilidad de formular alternativas técnicas que supongan una ampliación del ámbito territorial a programar, así como las consecuencias de la ampliación
No se admiten.
Dieciséis. El porcentaje mínimo de solares cuya edificación haya de ser simultánea a la urbanización.
La simultaneidad de obras de urbanización y edificación se regirá por lo establecido en el anexo III de las bases generales citadas.
Diecisiete. Necesidad de informe del Consejo del Territorio y el Paisaje previsto en el artículo 136.4 de la Ley Urbanística Valenciana, así como de otras administraciones sectoriales
En el presente caso no concurre la necesidad de ningún informe de otras administraciones, con la excepción de la Diputación Provincial de Valencia, si concurriesen las circunstancias allí indicadas.
Cuestión distinta son las distintas autorizaciones que se deberán tramitar y obtener para los distintos cruces de servicios, que se realizarán en una fase posterior.
Dieciocho. Porcentaje máximo de coeficiente de canje
El mismo no podrá superar en ningún caso un coeficiente de 0,50 más IVA a favor del agente urbanizador.
Diecinueve. Prerrogativas que ostenta la administración
Habrá que estar a lo dispuesto en la cláusula tercera de las bases generales por las que se rige el presente PAI.
Veinte. Competencia del orden jurisdiccional contencioso-administrativo para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución y ejecución del contrato entre la administración y el urbanizador
El orden jurisdiccional contencioso-administrativo será el competente para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución y ejecución del contrato entre la administración y el urbanizador.
Veintiuno. Adjudicación conexa o condicionada, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 139.1 de la Ley Urbanística Valenciana y en el reglamento, así como existencia o inexistencia de canon de urbanización
Es preciso remitirse a las consideraciones antes indicadas sobre las soluciones de aguas pluviales, residuales y suministro de agua bruta. Será el resultado del análisis que realicen las propuestas de programación el que determine el alcance de dicha dependencia, en grado mayor o menor en función de que se ejecuten infraestructuras compartidas o bien distintas.
Ello conlleva que en los términos literales del artículo 139 de la LUV, el agente urbanizador en el presente caso asuma expresamente que en relación con dichas infraestructuras que deben ejecutar los agentes urbanizadores de las mismas, se subordina a la siguiente previsión.
«1. Los programas pueden aprobarse condicionados a la efectiva realización de determinaciones propias de otras actuaciones previa o simultáneamente programadas, siempre que esté suficientemente garantizado el cumplimiento de aquellas condiciones conexas y se prevea una adecuada coordinación entre las respectivas actuaciones. Tales circunstancias tendrán que especificarse con claridad en las bases particulares reguladoras del programa.
2. La adjudicación así condicionada impondrá las obligaciones económicas precisas para compensar a los afectados por la actuación más costosa con cargo a los de otras que se beneficien de aquella por concentrarse en la misma obras o sobrecostes de común utilidad.
3. El incumplimiento por el urbanizador principal de las condiciones que afecten al desarrollo de otra actuación conexa podrá dar lugar a la suspensión de ambos programas. El adjudicatario de un programa condicionado deberá comprometerse a asumir a su riesgo y ventura esa eventualidad, aunque podrá hacer reserva del derecho a subrogarse, llegado el caso, en el puesto del urbanizador principal, con los requisitos establecidos en esta ley respecto de la cesión de la adjudicación.»
Veintidós. La previsión de un precio cierto de licitación, que tendrá carácter de máximo y que servirá de base para el cálculo de la garantía provisional
De conformidad con lo establecido en la base novena de las bases generales, se establece el importe de la garantía provisional en una cantidad de 100.000 euros.
Respecto a las obras de urbanización que debe ejecutarse bajo la responsabilidad del agente urbanizador del ámbito, se fija el siguiente criterio para definir el importe del PEM:
Para la urbanización interior: un coste promedio máximo por m² de vial y por m² de zona verde. En el caso que nos ocupa, por comparativa con actuaciones similares, y actualizaciones del IPC, se fija un coste promedio tanto para m² vial como m² de zona verde de 85 €/m².
Para las conexiones exteriores: dado que las soluciones últimas dependen de las conclusiones que se deriven del análisis que realicen los proponentes, no se fijan precios máximos de carácter individual para cada uno de los elementos exteriores que sea de necesaria ejecución o sobre el que se deba realizar la oportuna participación en su cofinanciación. Pero este ayuntamiento se reserva la posibilidad, con ocasión del acuerdo de adjudicación, de reajustar los importes que se propongan por estos elementos singulares si se juzgasen motivadamente que están sobrevalorados.
A su vez se indicaba en las bases generales que si las infraestructuras fuesen de titularidad distinta a la municipal y no se hubiese podido determinar el precio de partida por parte de los servicios técnicos municipales, se excluiría expresamente del precio máximo fijado por este Ayuntamiento como precio de partida de la licitación a la baja. No obstante cualquier otra obra que pueda afectar al suministro de energía eléctrica se entenderá que la conexión a redes de la compañía suministradora de energía eléctrica estará incluidas dentro de la obra urbanizadora, pudiéndose realizar incrementos económicos respecto de los precios fijados en estas bases particulares en relación con dichas infraestructuras cuando el punto de conexión dado por dicha compañía esté a una distancia superior a 500 metros del ámbito, y solo pudiendo ser objeto de incremento la parte de trazado exterior al ámbito de actuación.
Igualmente quedarán fuera de este límite económico aquellas mejoras en infraestructuras que siendo necesarias o convenientes no hayan sido previstas en las bases particulares y propongan los aspirantes, ni las obras conexas que definitivamente debiera ejecutar el ámbito, por no haber prosperado las iniciativas encargadas de su concreción, las que se valorarán atendiendo al precio de licitación, ya sea por coeficiente ?/m², por aplicación de partidas o extrapolación de éstas.
Así mismo se fijó en las bases generales el criterio para definir el importe del presupuesto de ejecución por contrato (PEC) de que nunca podría superar el 19% del PEM.
Por otra parte se señalaba en las mismas que no se admitirá el cobro con cargo a la propiedad por parte del agente urbanizador de honorarios profesionales técnicos en importes superiores a los establecidos como indicativos en las tarifas de los correspondientes colegios profesionales. El aspirante a agente urbanizador deberá justificar expresamente este extremo en sus proposiciones jurídico-económicas.
También se estableció en las bases generales que como gastos generales un porcentaje máximo del 5% de la suma del PEC y de los honorarios profesionales técnicos. Con dicho porcentaje se entienden cubiertos los honorarios jurídicos, gastos de publicaciones, de notificaciones, actuaciones en notaría, Registro de la Propiedad, gastos financieros, etc. En el caso de que como consecuencia de la aplicación del anterior porcentaje resultase un importe inferior a 60.000 euros, en todo caso se considerará como importe a cobrar la cantidad citada de 60.000 euros.
El importe del PEM que se proponga en la plica jurídico-económica, en función de que exceda o no el límite cuantitativo del artículo 120.6 de la LUV, es el que determinará la necesidad o no de intervención obligada de un contratista de obras de urbanización distinto y desvinculado a la figura del agente urbanizador.
Veintitrés. La puntuación mínima que deberán superar las alternativas técnicas para poder ser valoradas las proposiciones jurídico-económicas que las desarrollen
Las bases generales establecen al respecto que sólo se procederá a la apertura de la proposición jurídico-económica de aquellos aspirantes que hayan conseguido como mínimo el 30% de los puntos posibles de la alternativa técnica.
Veinticuatro. La determinación de la cuantía y forma de la garantía definitiva a prestar por el urbanizador
Habrá que estar a lo dispuesto en la base 13 de las bases generales del presente PAI.
Veinticinco. Causas específicas de resolución adicionales a las previstas en la Ley Urbanística Valenciana, en este reglamento y en la legislación reguladora de los contratos de las administraciones públicas
No se considera necesaria la fijación de ninguna con carácter adicional.
Veintiséis. El alcance y límite de las posibles prórrogas para el desarrollo y ejecución del programa
El Ayuntamiento se reserva el valorar cada caso concreto para decidir si es procedente o no la prórroga en función de las circunstancias que concurran.
Veintisiete. Relación de titulares catastrales
En las bases generales se establece que con pleno respeto a la confidencialidad de datos de carácter personal y a la normativa específica que rige los datos catastrales, se deberá incorporar necesariamente una relación de titulares catastrales que tengan que ser citados durante el período de información pública, así como sus domicilios.
Dicha relación no será de libre acceso en el expediente sino que sólo será facilitada a aquellos interesados que acrediten que han depositado en la notaría la documentación a la que se refiere el artículo 134 de la LUV, a los efectos de practicar la notificación de los mismos en el contexto de la preceptiva información pública.
Figura en el expediente dicha relación, facilitada por el Departamento de Rentas, con acceso restringido a los sujetos indicados en el párrafo anterior.
Sometido el asunto a votación, resulta:
Total concejales: 25. Concejales asistentes: 23; concejales ausentes: 3, señor Goig y señoras García Muñoz y Murciano. Votos a favor: 22, del alcalde y de los señores o señoras Muniesa, Vayá, Serrano, Martí, Bono, Peláez, Peris, Calero, José Luis Chover, Miguel García, Miguel Chover, Campayo, Hernández, Fernández Chirivella, González, Paz, Navarro, Sánchez, Fernández Carrasco, López-Egea y Aguilar; por lo que, de conformidad con el dictamen de la Comisión Informativa de Política Territorial y Sostenibilidad, el Ayuntamiento Pleno, por unanimidad, acuerda:
Primero. La aprobación de las presentes bases particulares de programación del ámbito denominado la Vallesa Sur y comprensivo de las originarias V.4, V.5, V.6, V.7 y V.8 del PGOU de Sagunto.
Segundo. La iniciación del procedimiento de programación de dicho ámbito, en los términos del artículo 132 y siguientes de la LUV.
Este acto, de conformidad con lo establecido en el artículo 109 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, pone fin a la vía administrativa.
Contra el mismo se podrá interponer, con carácter potestativo, recurso de reposición o impugnarlo directamente ante la jurisdicción contencioso-administrativa.
En el supuesto de que se opte por la interposición del recurso de reposición, se hará ante el órgano municipal que dictó el acto y en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente a aquel en que tenga lugar la publicación del mismo, debiendo tener en cuenta que su interposición impedirá, hasta su resolución expresa o desestimación presunta, la utilización de la vía contencioso-administrativa.
El recurso deberá resolverse y notificarse en el plazo de un mes, entendiéndose desestimado, y quedando expedita la vía contencioso-administrativa, en caso contrario.
En el supuesto de que se decida interponer recurso contencioso-administrativo directamente, se hará, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 10, 14 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa, ante la Sala de lo Contencioso-Administrativo correspondiente del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, con sede en el Palacio de Justicia de la ciudad de Valencia, en el plazo de dos meses contados desde el siguiente a aquel en que tenga lugar la presente publicación.
Todo ello sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otra acción o recurso que estime conveniente en defensa de sus derechos.
Lo que se publica a los efectos oportunos y a reserva de lo que resulte de la aprobación del acta correspondiente.
Sagunto, 7 de enero de 2009.- El alcalde: Alfredo Castelló Sáez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML