Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7927, del 29-11-2016 (2016/8792)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2016, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient número 058/12-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7927

Data del DOGV
:   29-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8792

CVE


Data del document
:   10-10-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2016, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient número 058/12-EAE. [2016/8792]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient número 058/12-EAE.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
  
Tràmit: avaluació ambiental i territorial estratègica de les NG XN 2000.  
Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Títol: Normes de Gestió dels Espais de la Xarxa Natura 2000: LIC - Zones d'Especial Conservació (ZEC): Alto Turia (ES5232006), Sabinar de Alpuente (ES5233008), Sierra del Negrete (ES5233009) i Zones d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) Alto Turia i Sierra del Negrete (ES0000449).  
Municipis: Alpuente, Aras de los Olmos, Benagéber, Bugarra, Calles, Chelva, Chera, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Higueruelas, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Requena, Sinarcas, Siete Aguas, Sot de Chera, Titaguas, Tuéjar, Utiel i La Yesa (València).  
Núm. expedient: 58/2012-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 29 de setembre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de la declaració ambiental i territorial estratègica de la Norma de Gestió Alto Turia dels espais Xarxa Natura 2000, en els termes següents:  
  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de la Norma de Gestió Alto Turia subjecta a l'avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació de la norma de gestió, i establir, si és el cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquesta prèviament a l'aprovació.  
  
Documentació rebuda de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental  
El 3 de febrer de 2016 es va rebre de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental la versió preliminar del projecte de decret del Consell pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d'importància comunitària (LIC) Alto Turia (ES5232006), Sabinar de Alpuente (ES5233008) i Sierra del Negrete (ES5233009), i s'aprova la norma de gestió de les dites ZEC i de la ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete (ES0000449).  
La versió preliminar del projecte de decret inclou en l'annex III la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 mencionats anteriorment. Aquesta norma de gestió, que es correspon amb un àmbit territorial de 123.149,51 hectàrees, en les quals estan incloses les de la Zona Perifèrica de Protecció, és la que se sotmet a avaluació ambiental i territorial estratègica.  
La documentació que acompanya la versió preliminar del projecte de decret passa a formar part de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica, que queda configurat amb els continguts següents:  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial: en format paper i digital (CD)  
1. Estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública - febrer de 2015)  
2. Memòria tècnica de la Norma de Gestió Alto Turia (versió febrer 2015)  
3. Versió preliminar del projecte de decret del Consell (versió gener 2016)  
4. Proposta de Norma de Gestió dels espais XN 2000 Alto Turia. (S'adjunta com a annex III de la versió preliminar del projecte de decret del Consell).  
5. Primera informació pública (10.09.2013):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7007, de 10 de setembre de 2013, de la versió preliminar i el pla de participació pública del projecte de decret.  
  
- Còpia de les consultes realitzades.  
- Còpia dels informes i al·legacions que s'han rebut.  
6. Segona informació pública (27.03.2015):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7494, de 27 de març de 2015, de la versió preliminar del projecte de decret (versió febrer 2015), el seu pla de participació pública, memòria tècnica (versió febrer 2015) i estudi ambiental i territorial estratègic (document per a l'exposició pública febrer 2015).  
- Còpia dels informes i al·legacions que s'han rebut en aquesta fase  
- Informe d'al·legacions i suggeriments que s'han rebut durant la tramitació del projecte de decret (de gener de 2016).  
- Certificat del resultat de l'exposició pública, de data 23 de febrer de 2016.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del document inicial estratègic: 14.08.2012  
Emissió del document d'abast: 28.10.2014  
Fase de participació pública i consultes de la versió preliminar i EATE:  
2a Exposició pública  
Posada a disposició del públic durant 45 dies hàbils, per mitjà de publicació en el DOCV (núm. 7494, de 27 març de 2015), de la versió preliminar del projecte de decret (versió de febrer de 2015 que inclou l'esborrany norma de gestió), el seu pla de participació pública, la memòria tècnica (versió de febrer de 2015) i l'estudi ambiental i territorial estratègic (versió de febrer de 2015)   
 Inici fase de consultes: 28.03.2015  
 Finalització fase de consultes: 25.05.2015  
Informe d'al·legacions: 18.01.2016  
Certificat del resultat de l'exposició pública 23.02.2016  
  
  
  
Ha de tindre's en consideració, en relació amb la tramitació ambiental efectuada fins aquesta fase, el següent:  
  
1. El Document Inicial Estratègic de la Norma de Gestió Alto Turia, presentat davant de l'òrgan ambiental, amb data 14 d'agost de 2012, va ser sotmés a avaluació ambiental d'acord amb la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre l'avaluació de determinats plans i programes en el medi ambient.  
2. La Comissió d'Avaluació Ambiental, vista la proposta d'informe d'avaluació prèvia d'efectes significatius en el medi ambient de la Norma de Gestió Alto Turia, en la sessió realitzada el 14 de març de 2013, acorda no sotmetre a avaluació ambiental estratègica la Norma de Gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 Alto Turia, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
  
3. A partir de l'anterior pronunciament de l'òrgan ambiental, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental) va procedir a confeccionar la norma de gestió, la qual va ser sotmesa als tràmits procedimentals previstos en la normativa sectorial d'aplicació, entre altres l'exposició pública, a la qual ens referim com a primera exposició pública, que es va substanciar per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7007, de 10 de setembre de 2013, de la versió preliminar i el pla de participació pública del projecte.  
  
4. L'Advocacia General de la Generalitat va qüestionar el mencionat Acord, de la Comissió d'Avaluació Ambiental, de 14 de març de 2013, la qual cosa va motivar un nou Acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental, de data 12 de setembre de 2014, pel qual se sotmet a avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari la Norma de Gestió Alto Túria.  
5. Amb data 28 d'octubre de 2014, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre el Document d'Abast de la Norma de Gestió Alto Turia, i deixar sense efecte l'anterior Acord de data 14 de març de 2013.  
  
6. Tenint en consideració el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic d'aquesta norma de gestió, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental) confecciona la documentació tècnica de la Norma de Gestió Alto Turia, que va ser sotmesa a exposició pública, a la qual ens referim com a segona exposició pública, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7494, de 27 de març de 2015, de la versió preliminar del projecte de decret (versió de febrer de 2015), el pla de participació pública, la memòria tècnica (versió de febrer de 2015) i l'estudi ambiental i territorial estratègic (document per a l'exposició pública de febrer de 2015).  
  
Tant en la primera com en la segona exposició pública, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental), com a òrgan promotor, remet oficis individualitzats a les administracions públiques, ajuntaments afectats i associacions afectades.  
Per tant, se sotmet a avaluació ambiental estratègica la norma de gestió, arreplegada en l'annex III del projecte de decret (versió de gener de 2016), amb la documentació tècnica que l'acompanya: la memòria tècnica (versió de febrer de 2015) i l'estudi ambiental i territorial estratègics (versió de febrer de 2015), documents, aquests últims, que van ser sotmesos a exposició pública (2a exposició pública) per mitjà d'anunci en el DOCV núm. 7494, de 27 de març de 2015; i arriba l'àmbit territorial a una superfície de 123.149,51 hectàrees.  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.1. Continguts d'acord amb l'annex VII de la LOTUP  
L'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) (versió de febrer de 2015), posat a disposició del públic durant la 2a exposició pública (27.03.2015) presenta, atenent el seu índex, un contingut que s'ajusta a la informació mínima requerida en l'annex VII de la LOTUP.  
  
De l'EATE aportat, en concret de l'apartat relatiu a l'esbós del contingut de la norma de gestió,  
a) Quan es fa referència a la zonificació establida en la norma de gestió, s'observen les següents diferències respecte al document inicial estratègic (DIE) que va servir de base per a l'emissió del document d'abast de l'EATE:  
- En concret, s'aprecia que en la Zona A s'exclouen aquelles àrees amb presència de l'hàbitat prioritari 6220\* (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea) que passen a incloure's en la Zona B per la seua àmplia representativitat. En el DIE s'indicava que la Zona A corresponia a totes aquelles àrees amb presència d'hàbitats prioritaris.  
- Respecte a l'hàbitat prioritari 7220\* (Fonts petrificants amb formació de tuf, Cratoneurion) s'indica que, tenint en compte l'escala de treball de les normes i el caràcter puntual d'aquest hàbitat, no sempre resulta possible plasmar en la cartografia de zonificació la presència d'aquest, sense perjuí de tot això i als efectes d'aplicació de la normativa corresponent, l'existència del dit hàbitat implicarà que sobre aquest s'aplicarà el que s'estableix respecte d'això per a la categoria de zonificació A.  
- S'observa, també, que es concreta en l'EATE (versió de febrer de 2015) la Zona D, incloent-hi en la dita zonificació les àrees urbanes i urbanitzables, així com grans infraestructures.  
- S'inclou com a Zona Perifèrica de Protecció l'àmbit coincident amb el sòl no urbanitzable de protecció d'aqüífers i paisatgística en la Muela de Santa Catalina, terme municipal d'Aras de los Olmos, a l'oest de la ZEC Sabinar de Alpuente.  
b) Es concreten les normes d'aplicació directa i es distingeix entre:  
  
- Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 pels motius següents:  
· Per considerar-se actuacions incompatibles, per tant, no autoritzables, amb la conservació dels hàbitats i de les espècies.  
· Per considerar-se actuacions que no tenen afectacions previsibles sobre els hàbitats i les espècies.  
- Actuacions que requeriran avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000.  
c) S'estableixen mesures de gestió activa que es concreten en un programa d'actuacions que arriben a un import de 6.777.582 ?.  
d) En l'apartat de l'EATE en el qual s'indiquen aquells altres plans i programes territorials amb incidència en l'àmbit territorial de la norma de gestió, advertim:  
- Algunes de les dates d'aprovació dels dits plans i programes no estan actualitzades, així també, es fa referència a plans derogats, com el pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana.  
- En la taula en què s'identifiquen aquells altres instruments de planificació i ordenació amb incidència directa en matèria biodiversitat, amb els quals poden solapar-se les normes de gestió, observem que falta incloure:  
· Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) del Parc Natural del Túria. Encara que el límit d'aquest PORN solapa en una superfície molt xicoteta amb la ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete, al nord del terme municipal de Gestalgar, s'observa que en l'EATE no apareix reflectit aquest solapament, mentre que en la memòria tècnica, que s'adjunta, sí que està reflectit.  
· Paratges naturals municipals:  
Naixement del riu Tuéjar, al terme municipal de Tuéjar, declarat pel Decret 125/2013, de 20 de setembre de 2013.  
  
B.2. Continguts d'acord amb el document d'abast  
En el Document d'Abast de l'Estudi Ambiental i Territorial Estratègic de la Norma de Gestió Alto Turia, emés per l'Acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental, de data 28 d'octubre de 2014, s'especifica, fonamentalment, en l'apartat E i F, la informació i documentació que ha d'aportar-se en la següent fase de la tramitació ambiental de la norma de gestió. En concret, es requereix:  
a) Contingut de l'EATE  
Després de l'anàlisi de l'EATE (versió de febrer de 2015) exposat al públic es considera que el contingut està d'acord, tant amb allò que s'ha requerit per l'annex VII de la LOTUP com per allò que s'ha especificat en el document d'abast.  
b) Consideracions tècniques que ha d'arreplegar l'ETE i la norma de gestió  
S'arreplega la informació i la identificació de pressions i amenaces sol·licitades en el document d'abast.  
En relació amb les consideracions a les normes d'aplicació directa que s'arrepleguen en el document d'abast, i vistes la normativa d'aplicació directa i el règim d'avaluació de repercussions que arreplega l'apartat 5 de la norma de gestió proposada, cal indicar que, en general, s'arrepleguen les consideracions del document d'abast.  
c) Contingut de la norma de gestió  
La Norma de Gestió Alto Turia presenta el contingut mínim requerit en l'article 47 ter.1 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana. A més, la memòria tècnica, que acompanya la norma de gestió, complementa la informació de la norma amb la documentació següent, que no és contingut de compliment obligatori segons la Llei 11/1994:  
- Síntesi descriptiva de l'àrea i les seues característiques principals, incloent-hi l'àmbit de la norma de gestió, les característiques geogràfiques generals i característiques socioeconòmiques.  
- Identificació de pressions, impactes i amenaces.  
d) Hàbitats naturals i espècies presents en els espais XN 2000  
Analitzats els hàbitats i les espècies que es consideraven presents en aquests espais de la XN 2000 en el document inicial estratègic i els que es consideren en la proposta de norma de gestió (annex III) de la versió preliminar del projecte de decret (i en la memòria tècnica que l'acompanya) trobem les diferències següents:  
- En relació amb els hàbitats d'interés comunitaris, per comparació amb els arreplegats per a cada ZEC en el DIE, observem que en la proposta de norma de gestió s'afigen els següents:  
  
  
- Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva d'Hàbitats.  
En el DIE apareixen relacionades les espècies de mamífers, amfibis, rèptils, peixos i invertebrats de l'annex II de la Directiva d'Hàbitats que estan presents en els LIC de la XN 2000, objecte de la norma de gestió, en els annexos IIA, IIB, IIC i IID respectivament.  
No obstant això, en l'esborrany de la norma de gestió (annex III) de la versió preliminar del projecte de decret i en la memòria tècnica, respecte d'això de les dites espècies, s'observen les diferències amb el DIE següents:  
  
  
  
- Espècies d'avifauna de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres.  
  
De la mateixa manera, en relació amb les espècies d'aus presents en els espais XN 2000, la proposta de la norma de gestió justifica que desapareix la següent espècie d'au que sí que arreplegava, al seu dia, el DIE:  
  
  
- Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai.  
També, s'actualitza en l'esborrany de la norma de gestió les espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai. En aqueix sentit, s'observa el següent:  
  
  
B.3. Descripció de l'alternativa triada: proposta del pla  
B.3.1. Àmbit territorial  
L'àmbit territorial que és objecte de la Norma de Gestió Alto Turia queda determinat pel conjunt de tres llocs d'importància comunitària (LIC) i una zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) ubicats, tots aquests espais al nord-oest de la província de València, que fita amb les províncies de Terol i Conca. La superfície territorial de la norma de gestió arriba a les 123.149,51 hectàrees, i afecta un total de 22 municipis. En aquesta superfície, queda inclosa la Zona Perifèrica de Protecció de 695,18 ha adjacent a la ZEC denominada Sabinar de Alpuente, coincident amb l'àmbit del sòl no urbanitzable d'especial protecció en la zona de la Muela de Santa Catalina, al terme municipal d'Aras de los Olmos. En la dita zona, s'aplicarà el règim general d'avaluació de repercussions previst en el Decret 60/2012, de 5 d'abril.  
  
S'indiquen, a continuació, els espais LIC, que són objecte de declaració com a zona d'especial conservació (ZEC), i la zona ZEPA que configuren l'àmbit territorial de la Norma de Gestió Alto Turia:  
  
  
  
S'arreplega, en la imatge següent, l'àmbit territorial de la Norma de Gestió Alto Turia.  
  
  
  
  
  
Imatge 1. Àmbit territorial de la Norma de Gestió Alto Turia  
  
  
En la memòria tècnica que acompanya la Norma de Gestió Alto Turia es complementa la informació territorial i aporta, de forma genèrica, les característiques geogràfiques, geològiques, climàtiques i hidrològiques d'aquest àmbit, a més, de la caracterització socioeconòmica, incloent-hi els usos predominants del sòl, l'estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures supramunicipals existents, com són les vies de comunicació, les infraestructures energètiques (centrals hidroelèctriques en el riu Túria i el Canal del Túria, embassaments, horts solars) i eòliques (corresponents a les zones 7, 8 i 9 del pla eòlic). S'afig, finalment, la relació dels instruments d'ordenació ambiental (figures de protecció) que estan dins de l'àmbit de gestió dels espais objecte de la Norma de Gestió Alto Turia (en l'apartat B.1.c d'aquesta declaració ambiental estratègica s'indicaven alguns instruments d'ordenació ambiental que no estan arreplegats en la norma de gestió).  
  
  
B.3.2. Objectius  
L'objectiu de la Norma de Gestió Alto Turia és l'establiment de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i de les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, a fi de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable, i contribuir afrontar la pèrdua de biodiversitat i donar, així, compliment a la normativa comunitària (Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres) estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat) i autonòmica (Llei 11/1994/, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana).  
  
Els llocs d'importància comunitària han de ser declarats com a zona especial de conservació (ZEC), de conformitat amb el que estableix l'article 4.4 de la Directiva 92/43/CEE, i en l'article 42.3 de la Llei bàsica estatal 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, així com en l'article 29 bis 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. La dita declaració ha d'anar acompanyada de l'aprovació de les mesures de conservació que siguen necessàries per a respondre a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'aquests llocs en la Xarxa Natura 2000, perquè així s'ha establit en l'article 6.1 de la Directiva 92/43/CEE. De la mateixa manera, la directiva d'aus silvestres també exigeix que en les ZEPA s'establisquen mesures de conservació dels hàbitats de les espècies que han motivat la seua declaració a fi de procurar la supervivència i la reproducció. Ambdós exigències han sigut arreplegades en la legislació estatal, en concret en els articles 42.3 i 45 de la Llei 42/2007, i també en la legislació autonòmica, açò és, en els articles 14 quater 1.a) i 29 bis 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
De conformitat amb la Llei 11/1994, les mesures de conservació s'han de contindre en les denominades normes de gestió.  
Al seu torn, la Norma de Gestió Alto Turia, com a instrument de planificació ambiental dels espais XN 2000, incorpora els seus propis objectius de gestió relatius als hàbitats i a les espècies presents en el seu àmbit territorial.  
  
B.3.3. Descripció de la Norma de Gestió Alto Turia  
Descrit l'àmbit territorial objecte de la Norma de Gestió Alto Turia resumim, a continuació, les determinacions contingudes en la referida norma per a aconseguir l'objectiu específic d'afrontar la pèrdua de biodiversitat.  
  
B.3.3.1. Inventari de tipus d'hàbitats i espècies presents en els espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo  
- Hàbitats naturals d'interés comunitari  
La Norma de Gestió Alto Turia identifica per a cada una de les tres ZEC els hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hàbitats) presents en l'espai.  
- Espècies d'interés comunitari  
La Norma de Gestió Alto Turia identifica per a cada una de les tres ZEC les espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hàbitats) presents en l'espai.  
- Espècies d'avifauna  
La Norma de Gestió Alto Turia arreplega la informació actualitzada de les espècies d'aus incloses en l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres presents en la ZEPA objecte d'aquesta norma. Segons s'indica, hi ha un total de 19 espècies d'aus de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres que estan presents en aquest àmbit.  
- Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió dels espais  
En alguns dels ZEC es dóna la presència d'altres espècies importants per a la gestió dels espais. Es tracta d'espècies que han sigut considerades com amenaçades a la Comunitat Valenciana, per estar incloses en les categories «vulnerable» o «en perill d'extinció» en les llistes actualitzades dels catàlegs valencians d'espècies de fauna i flora amenaçades. S'arrepleguen, per tant, en la norma de gestió.  
- Determinació de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies presents en els espais i criteris de valoració.  
La Norma de Gestió Alto Turia arreplega la informació següent:  
- Sistema d'avaluació  
El sistema d'avaluació de l'estat de conservació està basat en les directrius establides per a l'avaluació dels hàbitats i espècies amb l'informe d'aplicació de les directives hàbitats (article 17) i aus (article 12). En concret, tal com s'explica en la memòria tècnica, la metodologia utilitzada s'explica de manera detallada en la Guia per a l'Avaluació de l'Estat de Conservació dels Hàbitats i Espècies en Xarxa Natura 2000, que pot consultar-se en el web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
http://www.agricultura.gva.es/web/biodiversidad/guia-para-la-evaluacion-del-estado-de-conservacion-de-los-habitats-y-especies-en-red-natura-2000  
  
- Valoració de l'estat de conservació actual dels hàbitats naturals i espècies  
La norma de gestió resumeix, en taules, per a cada ZEC i ZEPA, l'estat de conservació dels hàbitats naturals i de les espècies presents en el seu àmbit territorial.  
  
- Definició de l'estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies  
S'assumeix que l'estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies per als diferents espais està definit pel manteniment o la millora dels valors actuals dels paràmetres d'avaluació.  
  
B.3.3.2. Objectius de conservació i gestió  
En la proposta de norma de gestió i en la memòria tècnica de la norma de gestió s'arrepleguen els objectius de gestió referents a:  
  
- Els hàbitats d'interés comunitari de presència confirmada en aquests espais:  
· Actualitzar periòdicament la informació de la superfície i cobertura, així com aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
  
· Mantindre o millorar la distribució, superfície, cobertura i funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió. Amb caràcter general, es permetrà l'evolució natural dels tipus d'hàbitats a altres comunitats ?no necessàriament més madures- de la seua sèrie successional, sempre que aquests canvis no es deguen a alteracions provocades directament o indirectament per l'activitat humana, i sense perjuí que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit.  
· Promoure la coordinació amb la planificació hidrològica, a fi de procurar la conservació dels hàbitats naturals d'interés comunitari associats a les masses d'aigua.  
  
- Les espècies de l'annex II de la Directiva Hàbitats i de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres presents en aquests espais:  
· Actualitzar de forma periòdica la informació sobre la grandària poblacional, així com d'aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
· Mantindre o millorar la població en el moment de l'entrada en vigor de la norma de gestió, sempre que aquests paràmetres permeten considerar que l'espècie està dins de l'estat de conservació favorable i que les perspectives de futur per a aquestes variables siguen bones.  
  
· Millorar les poblacions de les espècies l'avaluació global de l'estat de conservació de les quals ha sigut considerat com a desfavorable.  
· Mantindre els hàbitats de les espècies per mitjà de l'eliminació dels factors que estan afectant de forma negativa el seu estat de conservació.  
· Crear noves zones d'expansió de les espècies en l'àmbit de la norma per mitjà de la restitució, restauració o creació d'hàbitats adequats per a aquestes.  
· Promoure la coordinació amb la planificació hidrològica, a fi de procurar la conservació de les espècies d'interés comunitari associades a les masses d'aigua.  
  
- Al conjunt de l'espai  
A fi d'integrar els diferents objectius específics per als hàbitats i les diferents classificacions d'espècies, els objectius de gestió per al conjunt de l'espai pretenen redimensionar els anteriors de manera que puguen establir-se prioritats en funció de les directrius següents:  
  
· Concepció en xarxa  
Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
  
· Priorització de recursos  
Les mesures de gestió activa podran iniciar-se d'acord amb un calendari de prioritats basades en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats.  
En aquest sentit, l'ordre de prioritat per a l'execució de mesures de gestió se centrarà sobre els hàbitats prioritaris, en cas de ser necessari, i serà el següent:  
  
- Hàbitats naturals d'interés comunitari que es consideren d'especial prioritat (indicats per ordre de prioritat):  
  
Codi Hàbitat  
9580\* Boscos mediterranis de Taxus baccata  
7220\* Fonts petrificants amb formació de tuf   
(Cratoneurion)  
9560\* Boscos endèmics de Juniperus spp.  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
  
  
  
- Espècies (indicades per ordre de prioritat):  
  
Nom espècie  
Aquila fasciata Àguila de panxa blanca  
Neophron percnopterus Aufrany  
Aquila chrysaetos Àguila reial  
Circaetus gallicus Àguila serpera europea  
Lutra lutra Llúdria  
Austropotamobius pallipes Carranc de riu europeu  
Vertigo angustior Gasteròpode  
Vertigo moulinsiana Gasteròpode  
Oxygastra curtisii Libèl·lula  
Altres espècies (indicades sense ordre de prioritat)  
Microtus cabrerae Talpó de Cabrera  
Gomphus graslinii Libèl·lula  
Euphydryas aurinia Donzella d'Ones roges (Palometa)  
Parachondrostoma turiensis Madrilla  
  
  
· Context econòmic, social i territorial  
L'evolució de l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai, de manera que s'adapte, en la mesura que siga possible, a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic. Aquesta adaptació podrà tindre lloc sempre que no siguen contràries als objectius de gestió dels hàbitats i espècies i contribuïsca a aconseguir un estat de conservació favorable d'aquests.  
  
En la mesura que les activitats tradicionals ?com l'agricultura de secà, els xicotets regadius de muntanya o la ramaderia extensiva- contribuïsquen a la conservació dels espais previstos en la present norma i al manteniment en un estat favorable dels hàbitats i espècies presents en aquests, es prestarà una atenció preferent a aquelles mesures que, en desplegament del present document, es dirigisquen al foment de les dites activitats, amb especial atenció al suport econòmic derivat de l'aplicació dels instruments financers disponibles per a la Xarxa Natura 2000.  
Finalment, es considerarà un marc d'actuació prioritari en el desplegament i l'aplicació de la norma la informació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local així com la conscienciació sobre els objectius que persegueix i la necessària implicació i participació activa dels habitants dels espais inclosos en la Xarxa per a garantir el compliment dels dits objectius.  
  
B.3.3.3. Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió  
  
L'àmbit d'aplicació de la norma de gestió es zonifica orientativament, als efectes normatius i de gestió, en cinc categories de zones (Zona A, Zona B, Zona C, Zona D i Zona Perifèrica de Protecció).  
  
Zona A  
Tal com s'indica en la memòria tècnica, la Zona A arreplega aquelles àrees de les ZEC en les quals conste la presència d'hàbitats prioritaris inclosos en l'annex I de la Directiva Hàbitats (a excepció de l'hàbitat 6220\*, inclòs en la Zona B per la seua àmplia representativitat) i dels hàbitats protegits assenyalats en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació. Els hàbitats considerats són els següents:  
  
Codi Hàbitat  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
7220\* Fonts petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion)  
9530\* Pinedes (sud-) mediterrànies de pins negres endèmics  
9560\* Boscos endèmics de Juniperus spp.  
9580\* Boscos mediterranis de Taxus baccata  
  
  
Les zones grafiades amb aquesta categoria en la cartografia de la zonificació corresponen als recintes on s'ha contrastat la presència dels hàbitats indicats amb major representativitat.  
Segons s'indica en la memòria tècnica, s'ha constatat la presència d'alguns hàbitats, inclosos en la llista anterior, en l'espai però no amb un grau de detall suficient que permeta la seua representació gràfica, tant per la seua entitat puntual com per la seua dificultat en la identificació i delimitació. En aquests casos, l'aplicació de la normativa corresponent a aquesta categoria serà aplicable sobre els hàbitats en tot l'àmbit de les ZEC tot i no poder grafiar-se en el pla de zonificació. Aquest fet és especialment patent en el cas de l'hàbitat 7220\* Fonts petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion).  
Zona B  
Tal com s'indica en la memòria tècnica, la Zona B arreplega aquelles àrees de les ZEC en les quals conste la presència d'hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva Hàbitats que no s'hagen inclòs en la categoria anterior, a més de l'hàbitat prioritari 6220\* (Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea).  
  
Codi Hàbitat  
3280 Rius mediterranis de cabal permanent del Paspalo-Agrostidion amb cortines vegetals riberenques de Salix i Populus alba  
  
4060 Bruguerars alpins i boreals  
5110 Formacions estables xerotermòfiles de Buxus sempervirens en pendents rocosos (Berberidion p.p.)  
5210 Matoll arborescent amb Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6170 Prats alpins i subalpins calcaris  
6210 Prats secs seminaturals i fàcies de matoll sobre substrats calcaris (Festuco-Brometalia)  
6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea  
6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
91B0 Fleixars termòfils de Fraxinus angustifolia  
92A0 Boscos de galeria de Salix alba i Populus alba  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securingion tinctorae)  
9240 Boscos de Quercus faginea  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
  
  
Zona C  
Àrees que no coincidisquen amb els criteris establits per a les altres categories de zonificació. En concret, s'aplica aquesta categoria als territoris inclosos en ZEPA que no coincidisquen amb les ZEC, així com a les àrees de les ZEC que no complisquen criteris per a ser incloses com a Zones A, B o D. Des d'aquest punt de vista, aquesta categoria de zonificació va dirigida, sobretot, a la protecció de les poblacions i hàbitats de les espècies incloses en l'annex I de la Directiva d'Aus en tot l'àmbit de la norma de gestió, així com de les espècies incloses en l'annex II de la Directiva Hàbitats que es localitzen fora de les categories A i B d'aquesta zonificació.  
  
Zona D  
Comprén la resta dels territoris inclosos en l'àmbit de la norma de gestió i que no compleix els criteris per a ser inclòs en cap de les categories anteriors. Específicament, s'inclouran en aquesta categoria les àrees urbanes i urbanitzables, grans infraestructures i, en general, àmbits que manquen de qualsevol rellevància des del punt de vista de l'aplicació de la norma i el compliment dels seus objectius.  
  
Zona Perifèrica de Protecció  
Es delimita una Zona Perifèrica de Protecció l'àmbit de la qual coincideix amb el sòl no urbanitzable de protecció d'aqüífers i paisatgística en la Muela de Santa Catalina, terme municipal d'Aras de los Olmos. Per a la dita zona s'indica l'aplicació del règim general d'avaluació de repercussions previst en el Decret 60/2012, de 5 d'abril.  
La superfície i contribució relativa de cada una d'aquestes categories de zonificació dins de l'espai és la següent:  
  
Categoria de zonificació Superfície en hectàrees % de l'àmbit de les normes  
Zona A 6.194,84 5,03 %  
Zona B 21.669,96 17,60 %  
Zona C 93.147,87 75,64 %  
Zona D 1.441,66 1,17 %  
Zona Perifèrica de Protecció 695,18 0,56 %  
Superfície total àmbit NG: 123.149,51 100 %  
  
  
La representació cartogràfica d'aquesta zonificació s'arreplega en l'annex I de la norma de gestió.  
  
B.3.3.4. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions  
La normativa d'aplicació directa té per objecte establir normes reglamentàries i administratives que responguen a les exigències ecològiques dels hàbitats i de les espècies que van motivar la inclusió dels espais en la Xarxa Natura 2000, així com evitar en general el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies.  
El règim d'avaluació de repercussions té com a fi establir la regulació detallada a què es refereixen els articles 6 i 8 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, tenint en compte les característiques específiques de l'espai i les necessitats de conservació dels hàbitats i espècies que van motivar la designació d'aquest per a la incorporació a la Xarxa Natura 2000.  
En la normativa d'aplicació directa, proposada en la norma de gestió (apartat 5), es concreta, en funció de la zonificació establida i dels hàbitats i espècies objecte de conservació, una relació d'activitats i actuacions que, clarament, són considerades incompatibles i, per tant, no subjectes al règim d'avaluació de repercussions del Decret 60/2012. Als efectes d'aquesta norma de gestió la normativa d'aplicació directa queda agrupada de la manera següent:  
a) Normes per a la protecció d'hàbitats naturals d'interés comunitari d'especial prioritat.  
Es mencionen les activitats considerades incompatibles en les àrees de la Zona A.  
b) Normes per a la protecció d'altres hàbitats naturals d'interés comunitari.  
Per a les àrees incloses en la Zona B, s'opta per no establir cap incompatibilitat específica a les actuacions, canvis d'ús i/o plans, programes i projectes que puguen desenvolupar-se en la dita zona, sense perjuí de l'aplicació de les limitacions establides en les diferents legislacions sectorials que concorren i del que estableix l'apartat corresponent de la norma de gestió respecte a l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000. Això suggereix que qualsevol activitat que afecte l'espai de Zona B queda subjecta al règim d'avaluació de repercussions.  
  
Respecte d'això, cal indicar, que en la «Taula resum. Normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar», arreplegada en l'apartat 5 de la norma de gestió, sí que apareixen clarament identificades en la Zona B determinades activitats i actuacions incompatibles.  
  
c) Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora.  
Es mencionen les activitats considerades incompatibles en les àrees zonificades com ara A, B i C, així com en la Zona Perifèrica de Protecció, fins que no estiguen relacionades directament amb mesures de gestió del lloc establides en la norma de gestió i/o siguen considerades com a tals per part de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
  
Pel que fa al règim d'avaluació de repercussions, la norma de gestió distingeix entre:  
a) Plans, programes i projectes que entren dins de l'àmbit d'aplicació territorial i material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, d'avaluació de repercussions sobre els espais de la XN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
b) Plans, programes i projectes que clarament queden exclosos de l'obligació d'avaluar les seues repercussions sobre els ZEC i ZEPA d'aquesta norma de gestió.  
c) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació detallada de les seues repercussions sobre els espais protegits de la XN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
Arrepleguem, a continuació, la taula resum amb les normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar aportada per la Norma de Gestió Alto Turia.  
  
  
  
  
B.3.3.5. Criteris orientadors i mesures de gestió activa  
Criteris orientadors  
La norma de gestió conté una relació de criteris que tenen com a objectiu orientar els planificadors i gestors de les polítiques forestals, cinegètiques i de conservació sobre la millor manera de compatibilitzar l'ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb els dits àmbits amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000. En concret s'estableixen els següents:  
- Criteris orientadors per a la planificació i la gestió forestal  
- Criteris orientadors per a l'ordenació cinegètica  
- Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d'aigua  
- Criteris orientadors per a la construcció o modificació d'infraestructures  
  
Mesures de gestió activa  
Les mesures de gestió activa constitueixen el conjunt d'actuacions necessàries que han d'executar-se amb la finalitat que els hàbitats i/o espècies de les ZEC i la ZEPA, i en especial aquells que s'hagen proposat com a objectiu, mantinguen o arriben a un estat de conservació favorable.  
En aquest sentit, la norma de gestió conté un conjunt de mesures, de diversa naturalesa, que poden englobar-se, de forma genèrica, en els apartats següents:  
a) Avaluació de comunitats  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari d'especial prioritat  
2. Seguiment dels efectes de la gestió forestal sobre els hàbitats d'interés comunitari del ZEC Sabinar de Alpuente.  
3. Seguiment de l'estat de conservació de les espècies.  
4. Caracterització del tipus d'hàbitat 6210 Prats secs seminaturals i fàcies de matoll sobre substrats calcaris (Festuco-Brometalia)  
b) Millora, restauració i conservació  
1. Prevenció d'incendis forestals.  
2. Maneig sostenible de masses forestals.  
3. Coordinació amb la Planificació Hidrològica del Xúquer.  
4. Seguiment i correcció d'esteses elèctriques i aerogeneradors perillosos per a l'avifauna.  
c) Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l'entorn  
Es considera l'actuació següent:  
Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local.  
  
B.3.3.6. Programa d'actuacions  
La norma de gestió presenta un programa d'actuació en què s'arreplega el conjunt de les mesures i/o actuacions de gestió directa, i indica la seua prioritat d'execució en cada zona, la font de finançament, l'estimació econòmica, la responsabilitat sectorial de l'actuació i la previsió econòmica d'anualitats.  
El programa d'actuacions té un pressupost estimat de 6.777.582 euros.  
Fem les observacions següents:  
1. En el programa d'actuacions que presente la norma de gestió (annex III) de la versió preliminar del projecte de decret (amb l'exposició pública de data 27.03.2015) es fa referència a la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient (CITMA) com a responsable sectorial d'algunes de les actuacions i mesures que es proposen i valoren en el dit programa. Hem d'entendre que la dita referència, en el moment actual, correspon a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (CAMCiD).  
2. Del pressupost total (6.777.582 euros) del dit programa, la mesura corresponent a prevenció d'incendis forestals, la responsabilitat de la qual correspon a la conselleria competent en matèria de prevenció d'incendis, té 6.546.811 euros, és a dir, el 96,6 % del pressupost estimat total, amb la qual cosa l'import restant (230.771 euros) és responsabilitat de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
  
B.3.3.7. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en les ZEC i ZEPA objecte de la norma de gestió es realitzarà periòdicament, i coincideix en el temps amb la realització dels informes d'aplicació previstos en l'article 17 de la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l'article 12 de la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Es proposen dos sistemes d'indicadors: indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió, i indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
  
  
- Indicadors clau per a conéixer el desenvolupament de les mesures de gestió, desenvolupament econòmic humà i suport d'altres administracions.  
  
- Indicadors de seguiment i avaluació de les directrius i mesures de gestió activa  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats  
· Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
Són els mateixos indicadors (paràmetres) que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació, i serveixen en aquest cas per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte a aquest «estat de conservació favorable» a mantindre o arribar.  
· Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.  
S'estableixen dos indicadors:  
- 1. Grau de seguiment: percentatge (%) d'espècies i hàbitats per a les quals s'ha avaluat l'estat de conservació als 6 anys.  
- 2. Grau d'avançament en objectius de conservació: percentatge (%) d'espècies i hàbitats que:  
a) Mantenen l'estat de conservació  
b) Milloren l'estat de conservació  
c) Empitjoren l'estat de conservació  
  
A aquest efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l'estat de conservació es defineix com el pas d'una categoria a una altra, de manera que en la següent figura, qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:  
Favorable Desfavorable-inadequat Desfavorable-roín  
 Empitjora l'estat de conservació  
 Millora l'estat de conservació  
  
  
El canvi de la categoria desconegut a qualsevol altra categoria no es considera com una millora o empitjorament de l'estat de conservació, encara que sí un avançament en el grau de coneixement de l'espècie o l'hàbitat. De la mateixa manera, el pas d'un estat de conservació conegut a la categoria desconegut, implica només un retrocés en el grau de coneixement.  
  
B.3.4. Infraestructura Verda  
Segons s'assenyala en la Directriu 38 de l'ETCV es defineixen allí els espais que integren la Infraestructura Verda, així com els elements que garanteixen la connectivitat territorial i funcional entre aquests.  
De conformitat amb la dita Directriu 38 de l'ETCV, els espais que constitueixen la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, declarats d'acord amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i Biodiversitat, constitueixen espais que integren la Infraestructura Verda.  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració  
C.1. Antecedents  
Tenint en consideració la tramitació sectorial i ambiental duta a terme, fins a aquest moment, en relació amb la Norma de Gestió Alto Túria, descrita en l'apartat A) Anàlisi del procés d'avaluació del present document, i atés que, tal com indica l'informe d'al·legacions «per raons d'operativitat, s'ha optat per incloure en el present informe els resultats dels dos períodes d'exposició pública, ja que les al·legacions que van ser admeses després del primer període es van incorporar a la documentació tècnica exposada durant la segona fase d'informació pública», és pel que l'avaluació del resultat de les consultes es realitza basant-se en els documents i informes que són objecte del mencionat informe d'al·legacions, de 18 de gener de 2016.  
  
  
C.2. Fase de posada a disposició del públic i consulta a administracions en la 1a exposició pública (5 de juliol de 2013).  
La 1a informació pública es realitza per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7007, de 10 de setembre de 2013, i en aquesta queden exposats, per un termini de 45 dies hàbils, els documents de la versió preliminar del projecte de decret i el pla de participació.  
Durant la 1a exposició pública (DOCV 7007, 5 de juliol de 2013) es van rebre un total de 27 contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes realitzades pel promotor (Direcció General del Medi Natural), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOCV.  
D'aquestes, 14 corresponen a informes rebuts de distintes administracions consultades; 5 a al·legacions d'ajuntaments, 5 al·legacions d'associacions i 3 d'empreses privades.  
Tots els informes i al·legacions que s'han rebut en aquesta fase que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats al públic van ser degudament contestades de forma motivada per la Direcció General del Medi Natural.  
  
Resumim, en la taula següent, la relació de consultes realitzades i escrits de contestació rebuts:  
  
  
  
  
C.3. Fase de posada a disposició del públic i consulta a administracions en la 2a exposició pública (27 de març de 2015)  
Complint la tramitació ambiental, arreplega en el Document d'Abast de l'Estudi Ambiental i Territorial Estratègic de la Norma de Gestió Alto Turia, emés amb data 28 d'octubre de 2014, és necessari realitzar l'exposició pública de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar de les normes de gestió.  
  
La 2a informació pública es realitza per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7494, de 27 de març de 2015, i en aquesta queden exposats els documents de la versió preliminar del projecte de decret, que inclou la norma de gestió, l'estudi ambiental i territorial estratègic, la memòria tècnica i el pla de participació.  
Durant la 2a exposició pública (DOCV 27 març 2015) es van rebre un total de 10 contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes realitzades pel promotor (Direcció del Medi Natural), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOCV.   
  
D'aquestes, 7 corresponen a informes rebuts de distints organismes de l'administració autonòmica consultats; 1 a al·legacions de l'administració local (Ajuntament d'Alpuente), 1 al·legació d'associacions i 1 de particulars.  
Tots els informes i les al·legacions que s'han rebut després de la segona exposició al públic i les consultes que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats van ser degudament contestades de forma motivada per la Direcció General del Medi Natural.  
  
Resumim, en la taula següent, la relació de consultes realitzades i escrits de contestació rebuts:  
  
  
  
  
Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió com a conseqüència de la informació pública i consultes  
  
Com a resultat del procés d'informació pública i consultes s'introdueixen diverses modificacions als documents exposats que s'incorporen tant a la memòria tècnica com en la norma de gestió (annex III del projecte de decret). Entre les principals modificacions introduïdes, es destaquen:  
1. Es corregeixen diversos errors tipogràfics i toponímics detectats. Se substitueix la denominació de la zona 0 per la de Zona D.  
2. Es modifica el preàmbul del projecte de decret a fi d'incorporar una consideració específica sobre la rellevància de la conservació dels espais de la XN2000.  
3. A instàncies de l'Ajuntament d'Aras de los Olmos, s'ha incorporat una zona perifèrica a la ZEC denominada Sabinar de Alpuente, coincident amb l'àmbit del SNUPE de protecció d'aqüífers i paisatgística en l'àmbit de la Muela de Santa Catalina. Per a la dita zona s'indica l'aplicació del règim de repercussions previst en el Decret 60/2012, de 5 d'abril.  
4. S'ha incorporat a l'apartat corresponent de la memòria tècnica la cartografia de zones afectades per incendis forestals, així com diverses referències legals relatives a les normes de seguretat en prevenció d'incendis (Decret 7/2004, de 23 de gener) i als plans de prevenció d'incendis.  
5. S'ha incorporat a l'apartat corresponent de la memòria tècnica la informació disponible sobre les forests d'utilitat pública afectats.  
  
6. Es modifica l'avaluació de l'estat de conservació de les espècies Vertigo angustior i V. moulinsiana, que passa a ser considerat com a «desconegut».  
7. Es modifica l'apartat de la memòria tècnica corresponent als objectius de conservació a fi d'incloure en l'apartat 3.1.1. un objectiu relatiu a la millora de les poblacions de les espècies amb avaluació global com d'estat de conservació desfavorable. S'afig a l'apartat 3.1.2. una referència a l'evolució natural dels hàbitats sense perjuí que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit. Igualment, s'incorpora a l'apartat 3.3 una menció explícita a la contribució de les activitats tradicionals a la conservació de l'espai i una referència explícita a la informació i conscienciació ciutadana entre la població local.  
  
8. Es modifica el títol dels apartats denominats «Directrius de gestió activa», que passen a denominar-se «Criteris orientadors». S'incorporen als dits apartats comentaris i matisacions a partir d'allò que s'ha indicat en les al·legacions que fan referència a aquests.  
9. S'especifiquen alguns aspectes concrets respecte al programa d'actuacions. En particular, s'aclareix que l'import assignat a la mesura de gestió relativa a correcció i seguiment de línies elèctriques es refereix tan sols als treballs d'identificació d'esteses i punts perillosos, perquè els costos de correcció corresponen, segons els casos, a l'administració estatal o als titulars.  
10. Es modifiquen puntualment la zonificació proposada en diverses àrees de l'àmbit de la norma. En especial, s'adequa l'àmbit de la Zona D en diversos sectors dels termes municipals d'Alpuente i La Yesa.  
  
11. S'elimina la referència a la zona de connectivitat ecològica en el punt 5.1.3 i en el quadre resum d'activitats subjectes a l'avaluació de repercussions.  
12. Es modifica l'apartat corresponent a la normativa d'aplicació directa, i es reestructura el seu contingut.  
13. A partir dels suggeriments i de les al·legacions presentades, s'han introduït modificacions específiques respecte als aspectes següents:  
1) S'incorporen a l'apartat 6.2.1, com a subjectes a avaluació de repercussions, les actuacions següents:  
- Els nous aprofitaments d'aigües superficials que impliquen la canalització i desviació d'aigües, quan afecten àrees amb presència constatada de Coenagrium mercuriale, Oxygastra curtisii, Austropotamobius pallipes, Pleurodeles walti, Lutra lutra, Cobitis paludica, Chondrostoma arcasii o Chondrostoma turiensis.  
- La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable protegit, destinades a activitats agrícoles, ramaderes, forestals o cinegètiques, així com la construcció, reconstrucció o remodelació d'habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable amb qualsevol qualificació. Igualment, la reconstrucció o remodelació de les dites edificacions o instal·lacions quan suposen un increment de la superfície d'aquestes.  
- La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a ús turístic, com ara allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i semblants.  
- Les activitats d'ús públic del medi en grups organitzats superiors a 30 persones, incloent-hi competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals.  
- La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental.  
- Els plans de manteniment anual de línies elèctriques previstos en l'article 14 de la Llei 7/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Les activitats silvícoles i els eventuals aprofitaments que no es duguen a terme com a desenvolupament d'un instrument de gestió aprovat.  
  
2) S'exclouen del mencionat règim d'avaluació de repercussions, entre altres, les actuacions següents:  
- Les actuacions ordinàries de conservació de llits ?com la retirada d'elements obstructius?, així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència, quan siguen desenvolupades per l'òrgan de conca.  
- El manteniment o la reparació de camins i pistes rurals i forestals quan no implique ampliació o canvi de traçat.  
- Les activitats i els aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l'empara d'un instrument de gestió aprovat per la Generalitat Valenciana i que tinga l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent.  
  
- La pràctica de l'agricultura (inclosa en aquesta les actuacions habituals relacionades amb aquesta, com a canvi de cultiu en superfícies inferiors a una hectàrea, anivellació i agrupació de parcel·les, mecanització, etc.) en aquells àmbits en què es produïra la dita pràctica a l'entrada en vigor de la present norma. No es considerarà pràctica agrícola habitual la utilització de llots de depuradora i purins en àrees sensibles.  
  
- La ramaderia extensiva, excepte en aquelles àrees que de forma explícita s'indiquen en desplegament d'aquestes normes a fi d'evitar afectacions significatives sobre hàbitats o espècies considerades com especialment sensibles.  
- Les actuacions de manteniment d'infraestructures existents.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació de la norma de gestió  
La norma de gestió es desenvolupa de conformitat amb la legislació comunitària, estatal i autonòmica d'aplicació, anteriorment referida, i permet integrar les consideracions ambientals, en concret, a través de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i de les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, promoure un desenvolupament sostenible, harmonitzar, a més, les seues previsions i determinacions amb els usos preexistents en el dit territori, tot això amb l'objectiu d'afrontar la pèrdua de biodiversitat.  
Les normes d'aplicació directa que s'estableixen en la present Norma de Gestió Alto Turia no modificaran de manera significativa les regulacions establides en altres instruments de planificació ambiental presents en aquest àmbit. D'altra banda, la norma de gestió respecta la planificació urbanística pel que fa als sòls urbans i urbanitzables classificats en el seu àmbit, fet que queda patent en incloure les dites àrees en la denominada Zona D.  
En relació amb els possibles efectes sobre la planificació territorial i sobre la planificació sectorial implicada, cal recordar que la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana (article 47 quater) indica que les normes de gestió «són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, i prevalen sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals».  
Tenint en consideració l'anterior, cal indicar que tots els espais sobre els quals s'aplica aquesta norma de gestió s'ubiquen en sòl no urbanitzable sobre el qual, a més, com indicàvem, i així arreplega la documentació tècnica que acompanya la norma de gestió, hi ha altres planificacions sectorials i ambientals que la norma de gestió arreplega i considera.  
En relació amb els possibles efectes previsibles sobre elements estratègics del territori, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000, i els distints espais que la conformen, ja són, en si mateixos, un element estratègic del territori, fonamental de la Infraestructura Verda prevista en el Decret 1/2001, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39) i que també arreplega el títol I de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per això, la norma de gestió tindrà efectes positius sobre els elements estratègics del territori, i contribuirà a complir l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
Respecte als efectes ambientals previsibles de la norma de gestió sobre la biodiversitat, la fauna i la flora són positius ja que es tracta d'un instrument d'ordenació orientat a la conservació dels hàbitats i de les espècies que han determinat la seua inclusió en els espais de la Xarxa Natura 2000 i a l'establiment de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels dits hàbitats i espècies a fi de mantindre o portar-los a un estat de conservació favorable.  
De la mateixa manera es consideren positius els efectes sobre el paisatge que tindrà l'aplicació de la norma de gestió, ja que els espais de la Xarxa Natura 2000 són recursos paisatgístics, de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, la norma de gestió pot ser considerada com un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per als dits espais.  
La consideració de les normes d'aplicació directa, així com dels criteris orientadors, que s'estableixen en la norma de gestió tindran efectes positius en relació amb els factors climàtics i, en especial, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, açò és, la seua capacitat d'adaptació a aquest problema.  
  
De la mateixa manera, també poden considerar-se com a positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que la norma de gestió promou un ús racional d'aquests dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
Es consideren positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.  
En aquest sentit, s'estima adequada la proposta de normes d'aplicació directa de la present norma de gestió, ja que pretén posar èmfasi en aquelles actuacions que poden tindre major incidència sobre els hàbitats i les espècies de flora i/o fauna d'interés comunitari presents en aquests espais de la Xarxa Natura 2000 i, en especial, sobre la Zonificació A. S'observa un esforç important per mantindre aquelles actuacions i activitats realitzades tradicionalment (relacionades fonamentalment amb l'agricultura, la ramaderia, la gestió forestal, els serveis silvícoles i les activitats cinegètiques) que en les condicions que estableix la norma de gestió contribueixen o col·laboren amb l'objectiu de previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i de les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 en aquest àmbit territorial, a fi de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable.  
  
S'aprecia, de forma especial, l'esforç previst en la norma de gestió en relació amb la coordinació amb la planificació hidrològica del Xúquer, amb vista a aconseguir tant l'objectiu del bon estat ecològic de les masses d'aigua com de l'estat de conservació favorable dels hàbitats naturals d'interés comunitari riparis i de les espècies lligades a l'aigua.  
  
Cal indicar que la norma de gestió es mostra respectuosa amb aquelles activitats de manteniment i conservació de les infraestructures existents. Pot considerar-se, per tant, que són poques les restriccions que estableix aquesta norma de gestió i deriven cap al règim d'avaluació de repercussions l'esforç d'anàlisi i consideració de la gran majoria de les activitats i actuacions que es pretenguen implantar en l'àmbit de la norma.   
Ha de considerar-se en la Norma de Gestió Alto Turia el solapament entre la ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete amb la ZEC-LIC Lavajos de Sinarcas. S'observa que en la Norma de Gestió Alto Turia s'inclou dins de la Zonificació C l'àmbit de la ZEC-LIC Lavajos de Sinarcas, la qual cosa pot portar a alguna confusió en la interpretació de les normes d'aplicació directa si no s'especifica quina és la relació existent entre els espais Xarxa Natura 2000 que queden solapats.  
Per tot l'anterior, es considera que la proposta de Norma de Gestió Alto Turia, és adequada per a assolir els objectius de conservació que persegueix per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en el seu àmbit territorial i la tramitació duta a terme s'ajusta als requeriments de l'avaluació ambiental estratègica.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació de la norma de gestió  
En l'apartat 8. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies, de la Norma de Gestió Alto Turia (l'annex III del projecte de decret) es proposen dos sistemes d'indicadors per al seguiment: d'una banda els indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i, d'altra banda, els indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en les ZEC i ZEPA objecte de la present norma de gestió es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació previstos en la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE).  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals  
De conformitat amb el que disposa l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que s'han exposat, es proposa donar la conformitat a la proposta de Declaració Ambiental i Territorial Estratègica de la Norma de Gestió Alto Turia, presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la qual s'haurà d'acompanyar del present document, així com incorporar a la norma de gestió, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Incorporar en la redacció definitiva de la memòria tècnica, l'EATE i la norma de gestió les figures de protecció i els instruments d'ordenació que estan dins de l'àmbit de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 de la Norma de Gestió Alto Turia que no han sigut arreplegats:  
  
1.a) Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) del Parc Natural del Túria. Encara que el límit d'aquest PORN solapa en una molt xicoteta superfície amb la ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete, al nord del terme municipal de Gestalgar, s'observa que en l'EATE no apareix reflectit aquest solapament, mentre que en la memòria tècnica, que s'adjunta, sí que està reflectit.  
1.b) Paratges naturals municipals:  
Naixement del riu Tuéjar, al terme municipal de Tuéjar, declarat pel Decret 125/2013, 20 de setembre de 2013.  
2. Incorporar en la redacció definitiva de la norma de gestió els aclariments següents:  
2.a) Distingir entre administració competent en matèria d'extinció d'incendis i l'administració competent en matèria de prevenció d'incendis i, si és el cas, com afecta aquesta circumstància en el programa d'actuacions.  
2.b) Especificar el termini de vigència del programa d'actuacions.  
  
3. Corregir en l'apartat 2.3 de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) que acompanya la Norma de Gestió Alto Turia les referències errònies als plans i programes territorials sectorials que estan aprovats i vigents en les zones de la Xarxa Natura 2000 d'aquesta norma de gestió. En concret les referències al pla integral de residus, Patricova, pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana (derogat), i al Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer.  
  
4. Aclarir i corregir, si és el cas, que en la Zona B sí que es consideren algunes activitats i actuacions com a clarament incompatibles i, per tant, exemptes del seu sotmetiment al règim d'avaluació de repercussions, tal com apareix reflectit en la taula-resum de l'apartat 5 de la norma de gestió.  
  
5. Corregir que en la Zona C no s'inclouen com no autoritzables (excloses d'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació) aquelles actuacions que «resulten incompatibles amb la classificació i qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades en la norma de gestió».  
  
6. Substituir, en la redacció definitiva, entre les activitats que se subjecten a avaluació de repercussions, la referència a «La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental» per la següent redacció «La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb la legislació vigent».  
  
7. Proposar per a la Mesura de Gestió Activa núm. 9 («9. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local») indicadors de resultat, com pot ser:  
7.a) % de la població que coneix la norma de gestió  
7.b) % de participació en les activitats divulgatives  
  
8. Seria convenient incloure en la cartografia de zonificació algun signe indicatiu de l'existència de l'hàbitat 7220\* Fonts petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion), i adjuntar, si és el cas, una cartografia de detall de la seua localització i extensió.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d'incorporar-se a la Norma de Gestió Alto Turia, sense perjuí de qualssevol altres que s'establisquen en els informes i/o autoritzacions que li siguen d'aplicació. La declaració ambiental i territorial estratègica és preceptiva i determinant i ha de ser tinguda en compte immediatament abans de l'aprovació definitiva. La declaració ambiental i territorial estratègica ha de figurar com a document integrant de la documentació definitiva de la dita norma de gestió.  
Respecte als plans i programes que puguen implementar-se en l'àmbit de la norma de gestió no s'eximeix del seu sotmetiment el tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació. De la mateixa manera, aquells projectes, actuacions i activitats que es pretenguen desenvolupar en aquest àmbit, que encara respectant les condicions establides en aquesta norma de gestió, no s'eximeixen, tampoc, del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació.  
D'acord amb l'article 56 de la LOTUP (Llei 5/2014, de 25 de juliol) una vegada aprovat definitivament la norma de gestió avaluada, l'òrgan promotor posarà a disposició de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, com a òrgan ambiental, i de les altres administracions públiques afectades i del públic la documentació següent:  
  
a) Còpia de la norma de gestió aprovada  
b) Una declaració expressiva que resumisca els aspectes següents:  
1) De quina manera s'han integrat en la dita norma de gestió els aspectes ambientals i territorials  
2) Com s'han pres en consideració l'estudi ambiental i territorial estratègic, la declaració ambiental i territorial estratègica i el resultat de les consultes, discrepàncies i al·legacions.  
c) Un resum no tècnic sobre la documentació continguda en els punts a) i b)  
  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i es posarà a disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o l'aprovació de la norma de gestió en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 10.3 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials, d'avaluació ambiental i urbanístics de la Generalitat.  
  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica de la Norma de Gestió Alto Turia dels espais Xarxa Natura 2000, i s'han d'incorporar al programa les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, segons ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 29 de setembre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 10 d'octubre de 2016.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7927, del 29-11-2016 (2016/8792)

RESOLUCIÓN de 10 de octubre de 2016, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la que se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente número 058/12-EAE.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7927

Fecha DOGV
:   29-11-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/8792

CVE


Fecha del documento
:   10-10-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de octubre de 2016, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la que se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente número 058/12-EAE. [2016/8792]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental y territorial estratégica, resuelvo:   
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente número 058/12-EAE.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
  
Trámite: evaluación ambiental y territorial estratégica de las NNGG RN2000.  
Promotor: Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Título: Normas de Gestión de los Espacios de la Red Natura 2000: LIC - Zonas de Especial Conservación (ZEC): Alto Turia (ES5232006), Sabinar de Alpuente (ES5233008), Sierra del Negrete (ES5233009) y Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) Alto Turia y Sierra del Negrete (ES0000449).  
Municipios: Alpuente, Aras de los Olmos, Benagéber, Bugarra, Calles, Chelva, Chera, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Higueruelas, Loriguilla, Losa del Obispo, Pedralba, Requena, Sinarcas, Siete Aguas, Sot de Chera, Titaguas, Tuéjar, Utiel y La Yesa (Valencia).  
Núm. expediente: 58/2012-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 29 de septiembre de 2016, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta de la declaración ambiental y territorial estratégica de la Norma de Gestión Alto Turia de los espacios Red Natura 2000, en los siguientes términos:  
  
El objeto de la declaración ambiental y territorial estratégica es valorar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de la Norma de Gestión Alto Turia sujeta a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación de la norma de gestión, estableciendo, en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en la misma previamente a su aprobación.  
  
Documentación recibida de la Dirección General del Medio Natural y Evalución Ambiental  
El 3 de febrero de 2016 se recibió de la Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental la versión preliminar del proyecto de decreto del Consell,por el que se declaran como zonas especiales de conservación (ZEC) los lugares de importancia comunitaria (LIC) Alto Turia (ES5232006), Sabinar de Alpuente (ES5233008) y Sierra del Negrete (ES5233009), y se aprueba la norma de gestión de tales ZEC y de la ZEPA Alto Turia y Sierra de Negrete (ES0000449).  
La versión preliminar del proyecto de decreto incluye en su anexo III la norma de gestión de los espacios protegidos de la Red Natura 2000 relacionados anteriormente. Esta norma de gestión, que se corresponde con un ámbito territorial de 123.149,51 hectáreas, en las que están incluidas las de la Zona Periférica de Protección, es la que se somete a evaluación ambiental y territorial estratégica.  
La documentación que acompaña a la versión preliminar del Proyecto de Decreto pasa a formar parte del expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica, que queda configurado con los siguientes contenidos:  
Expediente de evaluación ambiental y territorial: en formato papel y digital (CD)  
1. Estudio ambiental y territorial estratégico (documento para exposición pública - febrero 2015)  
2. Memoria técnica de la Norma de Gestión Alto Turia (versión febrero 2015)  
3. Versión preliminar del proyecto de decreto del Consell (versión enero 2016)  
4. Propuesta de Norma de Gestión de los espacios RN 2000 Alto Turia. (Se adjunta como anexo III de la versión preliminar del proyecto de decreto del Consell).  
5. Primera información pública (10.09.2013):  
- Anuncio de la información pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7007, de 10 de septiembre de 2013, de la versión preliminar y el Plan de Participación Pública del Proyecto de Decreto.  
- Copia de las consultas realizadas.  
- Copia de los informes y alegaciones recibidos.  
6. Segunda información pública (27.03.2015):  
- Anuncio de la información pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7494, de 27 de marzo de 2015, de la versión preliminar del proyecto de decreto (versión febrero 2015), su plan de participación pública, memoria técnica (versión febrero 2015) y estudio ambiental y territorial estratégico (documento para exposición pública febrero 2015).  
- Copia de los informes y alegaciones recibidos en esta fase.  
- Informe de alegaciones y sugerencias recibidas durante la tramitación del proyecto de decreto (enero 2016).  
- Certificado del resultado de la exposición pública, de fecha 23 de febrero de 2016.  
  
A) Análisis del proceso de evaluación  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación del documento inicial estratégico: 14.08.2012  
Emisión del documento de alcance: 28.10.2014  
Fase de participación pública y consultas de la versión preliminar y EATE:  
2.ª Exposición pública  
Puesta a disposición del público durante 45 días hábiles, mediante publicación en el DOCV (núm. 7494, de 27 marzo de 2015), de la versión preliminar del proyecto de decreto (versión febrero 2015 que incluye borrador norma de gestión), su plan de participación pública, memoria técnica (versión febrero 2015) y estudio ambiental y territorial estratégico (versión febrero 2015)   
 Inicio fase de consultas: 28.03.2015  
 Finalización fase de consultas: 25.05.2015  
Informe de alegaciones: 18.01.2016  
Certificado del resultado de la exposición pública 23.02.2016  
  
  
  
Debe tenerse en consideración, en relación con la tramitación ambiental efectuada hasta esta fase, lo siguiente:  
  
1. El Documento Inicial Estratégico de la Norma de Gestión Alto Turia, presentado ante el órgano ambiental, en fecha 14 de agosto de 2012, fue sometido a evaluación ambiental de acuerdo con la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de determinados planes y programas en el medio ambiente.  
2. La Comisión de Evaluación Ambiental, vista la propuesta de informe de evaluación previa de efectos significativos en el medio ambiente de la Norma de Gestión Alto Turia, en sesión celebrada el 14 de marzo de 2013, acuerda no someter a evaluación ambiental estratégica la Norma de Gestión de los espacios de la Red Natura 2000 «Alto Turia» por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente.  
3. A partir del anterior pronunciamiento del órgano ambiental, la Dirección General del Medio Natural (ahora Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental) procedió a confeccionar la norma de gestión, la cual fue sometida a los trámites procedimentales previstos en la normativa sectorial de aplicación, entre ellos la exposición pública, a la que nos referimos como primera exposición pública, que se sustanció mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), núm. 7007 de 10 de septiembre de 2013, de la versión preliminar y el plan de participación pública del proyecto.  
4. La Abogacía General de la Generalitat cuestionó el mencionado Acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental de 14 de marzo de 2013, lo que motivó un nuevo Acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental, de fecha 12 de septiembre de 2014, por el que se somete a evaluación ambiental estratégica por el procedimiento ordinario la Norma de Gestión Alto Turia.  
5. Con fecha 28 de octubre de 2014, la Comisión de Evaluación Ambiental acuerda emitir el Documento de Alcance de la Norma de Gestión Alto Turia, dejando sin efecto el anterior Acuerdo de fecha 14 de marzo de 2013.  
6. Teniendo en consideración el documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico de esta norma de gestión, se confecciona por la Dirección General del Medio Natural (ahora Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental) la documentación técnica de la Norma de Gestión Alto Turia, que fue sometida a exposición pública, a la que nos referimos como segunda exposición pública, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), núm. 7494, de 27 de marzo de 2015, de la versión preliminar del proyecto de decreto (versión febrero 2015), su plan de participación pública, memoria técnica (versión febrero 2015) y estudio ambiental y territorial estratégico (documento para exposición pública febrero 2015).  
Tanto en la primera como en la segunda exposición pública, la Dirección General del Medio Natural (ahora Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental), como órgano promotor, remite oficios individualizados a las administraciones públicas, ayuntamientos afectadas y asociaciones afectadas.  
Por tanto, se somete a evaluación ambiental estratégica la Norma de Gestión, recogida en el anexo III del proyecto de decreto (versión enero 2016), con la documentación técnica que la acompaña: memoria técnica (versión febrero 2015) y estudio ambiental y territorial estratégicos (versión febrero 2015), documentos, estos últimos, que fueron sometidos a exposición pública (2.ª exposición pública) mediante anuncio en el DOCV núm. 7494, de 27 de marzo de 2015; alcanzando el ámbito territorial una superficie de 123.149,51 hectáreas.  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico  
B.1. Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El estudio ambiental y territorial estratégico (EATE) (versión febrero 2015), puesto a disposición del público durante la 2.ª exposición pública (27.03.2015), presenta, atendiendo a su índice, un contenido que se ajusta a la información mínima requerida en el anexo VII de la LOTUP.  
Del EATE aportado, en concreto del apartado relativo al esbozo del contenido de la norma de gestión,  
a) Cuando se hace referencia a la zonificación establecida en la norma de gestión, se observan las siguientes diferencias con respecto al documento inicial estratégico (DIE) que sirvió de base para la emisión del documento de alcance del EATE:  
- En concreto, se aprecia que en la Zona A se excluyen aquellas áreas con presencia del hábitat prioritario 6220\* (zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea) que pasan a incluirse en la Zona B por su amplia representatividad. En el DIE se indicaba que la Zona A correspondía a todas aquellas áreas con presencia de hábitats prioritarios.  
- Respecto al hábitat prioritario 7220\* (Manantiales petrificantes con formación de tuf, Cratoneurion) se indica que, teniendo en cuenta la escala de trabajo de las normas y el carácter puntual de este hábitat, no siempre resulta posible plasmar en la cartografía de zonificación la presencia del mismo, sin perjuicio de lo cual y a efectos de aplicación de la normativa correspondiente, la existencia de dicho hábitat implicará que sobre el mismo se aplicará lo establecido al respecto para al categoría de zonificación A.  
- Se observa, también, que se concreta en el EATE (versión febrero 2015) la Zona D, incluyendo en dicha zonificación las áreas urbanas y urbanizables, así como grandes infraestructuras.  
- Se incluye como Zona Periférica de Protección el ámbito coincidente con el suelo no urbanizable de protección de acuíferos y paisajística en la Muela de Santa Catalina, término municipal de Aras de los Olmos, al Oeste de la ZEC Sabinar de Alpuente.  
b) Se concretan las normas de aplicación directa distinguiendo entre:  
- Actuaciones que no requerirán evaluación de repercusiones sobre Red Natura 2000 por los siguientes motivos:  
· Por considerarse actuaciones incompatibles, por tanto, no autorizables, con la conservación de los hábitats y especies.  
· Por considerarse actuaciones que no tiene afección previsible sobre los hábitats y especies.  
- Actuaciones que requerirán evaluación de repercusiones sobre Red Natura 2000.  
c) Se establecen medidas de gestión activa que se concretan en un programa de actuaciones que alcanza un importe de 6.777.582 ?.  
d) En el apartado del EATE en el que se relacionan aquellos otros planes y programas territoriales con incidencia en el ámbito territorial de la norma de gestión, advertimos:  
- Algunas de las fechas de aprobación de dichos planes y programas no se encuentran actualizadas, así también, se hace referencia a planes derogados, como el plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de infraestructuras de la Comunitat Valenciana.  
- En la tabla en la que se identifican aquellos otros instrumentos de planificación y ordenación con incidencia directa en materia biodiversidad, con los que pueden solaparse las Normas de Gestión, observamos que falta incluir:  
· Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) del Parque Natural del Turia. Aunque el límite de este PORN solapa en una muy pequeña superficie con la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete, al norte del término municipal de Gestalgar, se observa que en el EATE no aparece reflejado este solapamiento, mientras que en la memoria técnica, que se adjunta, sí viene reflejado.  
· Parajes naturales municipales:  
Nacimiento del río Tuéjar, en el término municipal de Tuéjar, declarado por Decreto 125/2013, de 20 de septiembre de 2013.  
  
B.2. Contenidos acordes con el documento de alcance  
En el Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico de la Norma de Gestión Alto Turia, emitido por Acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental, de fecha 28 de octubre de 2014, se especifica, fundamentalmente, en su apartado E y F, la información y documentación que debe aportarse en la siguiente fase de la tramitación ambiental de la norma de gestión. En concreto, se requiere:  
a) Contenido del EATE  
Tras el análisis del EATE (versión febrero 2015) expuesto al público se considera que el contenido es acorde, tanto con lo requerido por el anexo VII de la LOTUP como por lo especificado en el documento de alcance.  
b) Consideraciones técnicas que debe recoger el EATE y la norma de gestión  
Se recoge la información y la identificación de presiones y amenazas solicitadas en el documento de alcance.  
En relación con las consideraciones a las Normas de aplicación directa que se recogen en el documento de alcance, y vistas la normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones que recoge el apartado 5 de la norma de gestión propuesta, cabe indicar que, en general, se recogen las consideraciones del documento de alcance.  
c) Contenido de la norma de gestión  
La Norma de Gestión Alto Turia presenta el contenido mínimo requerido en el artículo 47 ter.1 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales de la Comunitat Valenciana. Además, la memoria técnica, que acompaña a la norma de gestión, complementa la información de la norma con la siguiente documentación, que no es contenido de obligado cumplimiento según la Ley 11/1994:  
- Síntesis descriptiva del área y sus características principales, incluyendo el ámbito de la norma de gestión, las características geográficas generales y características socioeconómicas.  
- Identificación de presiones, impactos y amenazas.  
d) Hábitats naturales y especies presentes en los espacios RN 2000  
Analizados los hábitats y especies que se consideraban presentes en estos espacios de la RN 2000 en el documento inicial estratégico y los que se consideran en la propuesta de norma de gestión (anexo III) de la versión preliminar del proyecto de decreto (y en la memoria técnica que lo acompaña) encontramos las siguientes diferencias:  
- En relación con los hábitats de interés comunitarios, por comparación con los recogidos para cada ZEC en el DIE, observamos que en la propuesta de Norma de Gestión se añaden los siguientes:  
  
  
- Especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva de Hábitats.  
En el DIE aparecen relacionadas las especies de mamíferos, anfibios, reptiles, peces e invertebrados del anexo II de la Directiva de Hábitats que están presentes en los LIC de la RN 2000, objeto de la Norma de Gestión, en los anexos IIA, IIB, IIC y IID respectivamente.  
Sin embargo, en el borrador de norma de gestión (anexo III) de la versión preliminar del proyecto de decreto y en la memoria técnica, al respecto de dichas especies, se observan las siguientes diferencias con el DIE:  
  
  
- Especies de avifauna del anexo I de la Directiva de Aves Silvestres.  
Del mismo modo, en relación con las especies de aves presentes en los espacios RN 2000, la propuesta de Norma de Gestión justifica que desaparece la siguiente especie de ave que sí recogía, en su día, el DIE:  
  
  
- Otras especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacio.  
También, se actualiza en el borrador de la norma de gestión las especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacio. En ese sentido, se observa lo siguiente:  
  
  
B.3. Descripción de la alternativa elegida: propuesta del plan  
B.3.1. Ámbito territorial  
El ámbito territorial que es objeto de la Norma de Gestión Alto Turia queda determinado por el conjunto de tres lugares de importancia comunitaria (LIC) y una zona de especial protección para las aves (ZEPA), ubicados todos estos espacios al noroeste de la provincia de Valencia, lindando con las provincias de Teruel y Cuenca. La superficie territorial de la norma de gestión alcanza 123.149,51 hectáreas, afectando un total de 22 municipios. En esta superficie, queda incluida la Zona Periférica de Protección de 695,18 ha adyacente a la ZEC denominada Sabinar de Alpuente, coincidente con el ámbito del suelo no urbanizable de especial protección en la zona de la Muela de Santa Catalina, en el término municipal de Aras de los Olmos. En dicha zona, se aplicará el régimen general de evaluación de repercusiones previsto en el Decreto 60/2012, de 5 de abril.  
Se relacionan, a continuación, los espacios LIC, que son objeto de declaración como Zona de Especial Conservación (ZEC), y la zona ZEPA que configuran el ámbito territorial de la Norma de Gestión Alto Turia:  
  
  
Se recoge, en la siguiente imagen, el ámbito territorial de la Norma de Gestión Alto Turia.  
  
  
  
  
  
Imagen 1. Ámbito territorial de la Norma de Gestión Alto Turia  
  
  
En la memoria técnica que acompaña a la Norma de Gestión Alto Turia se complementa la información territorial aportando, de forma genérica, las características geográficas, geológicas, climáticas e hidrológicas de este ámbito, además, de la caracterización socioeconómica, incluyendo los usos predominantes del suelo, la estructura de la propiedad, los núcleos de población y las infraestructuras supramunicipales existentes, como son las vías de comunicación, las infraestructuras energéticas (centrales hidroeléctricas en el río Turia y el Canal del Turia, embalses, huertos solares) y eólicas (correspondientes a las zonas 7, 8 y 9 del plan eólico). Se añade, por último, la relación de los instrumentos de ordenación ambiental (figuras de protección) que se encuentran dentro del ámbito de gestión de los espacios objeto de la Norma de Gestión Alto Turia (en el apartado B.1.c de esta declaración ambiental estratégica se indicaban algunos instrumentos de ordenación ambiental que no vienen recogidos en la norma de gestión).  
  
B.3.2. Objetivos  
El objetivo de la Norma de Gestión Alto Turia es el establecimiento de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 de su ámbito territorial, con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable, contribuyendo a hacer frente a la pérdida de biodiversidad dando, así, cumplimiento a la normativa comunitaria (Directivas 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, y Directiva 2009/147/CE, de 30 de noviembre de 2009, relativa a la conservación de las aves silvestres), estatal (Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad) y autonómica (Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana).  
Los lugares de importancia comunitaria deben ser declarados como zona especial de conservación (ZEC), de conformidad con lo establecido en el artículo 4.4 de la Directiva 92/43/CEE y en el artículo 42.3 de la Ley básica estatal 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, así como en el artículo 29 bis 4 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Dicha declaración debe ir acompañada de la aprobación de las medidas de conservación que sean necesarias para responder a las exigencias ecológicas de los hábitats y las especies que motivaron la inclusión de estos lugares en la Red Natura 2000, pues así se ha establecido en el artículo 6.1 de la Directiva 92/43/CEE. De igual modo, la Directiva de Aves Silvestres también exige que en las ZEPA se establezcan medidas de conservación de los hábitats de las especies que han motivado su declaración al objeto de procurar su supervivencia y su reproducción. Ambas exigencias han sido recogidas en la legislación estatal, en concreto en los artículos 42.3 y 45 de la Ley 42/2007 y, también en la legislación autonómica, esto es, en los artículos 14 quater 1.a) y 29 bis 4 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
De conformidad con la Ley 11/1994, las medidas de conservación deben contenerse en las denominadas normas de gestión.  
A su vez, la Norma de Gestión «Alto Turia», como instrumento de planificación ambiental de los espacios RN 2000, incorpora sus propios objetivos de gestión relativos a los hábitats y especies presentes en su ámbito territorial.  
  
B.3.3. Descripción de la Norma de Gestión Alto Turia  
Descrito el ámbito territorial objeto de la Norma de Gestión Alto Turia resumimos, a continuación, las determinaciones contenidas en la referida norma para alcanzar el objetivo específico de hacer frente a la pérdida de biodiversidad.  
  
B.3.3.1. Inventario de tipos de hábitats y especies presentes en los espacios, descripción de su estado de conservación y de los criterios utilizados para interpretarlo  
- Hábitats naturales de interés comunitario  
La Norma de Gestión Alto Turia identifica para cada una de las tres ZEC los hábitats de interés comunitario del anexo I de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hábitats) presentes en el espacio.  
- Especies de interés comunitario  
La Norma de Gestión Alto Turia identifica para cada una de las tres ZEC las especies de interés comunitario del anexo II de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hábitats) presentes en el espacio.  
- Especies de avifauna  
La Norma de Gestión Alto Turia recoge la información actualizada de las especies de aves incluidas en el anexo I de la Directiva de Aves Silvestres presentes en la ZEPA objeto de esta norma. Según se indica, existen un total de 19 especies de aves del anexo I de la Directiva de Aves Silvestres que se encuentran presentes en este ámbito.  
- Otras especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacios  
En algunos de los ZEC se da la presencia de otras especies importantes para la gestión de los espacios. Se trata de especies que han sido consideradas como amenazadas en la Comunitat Valenciana, por estar incluidas en las categorías «vulnerable» o «en peligro de extinción» en los listados actualizados de los catálogos valencianos de especies de fauna y flora amenazadas. Se recogen, por tanto, en la norma de gestión.  
- Determinación del estado de conservación de los hábitats y especies presentes en los espacios y criterios de valoración  
La Norma de Gestión Alto Turia recoge la siguiente información:  
- Sistema de evaluación  
El sistema de evaluación del estado de conservación está basado en las directrices establecidas para la evaluación de los hábitats y especies bajo el informe de aplicación de las directivas hábitats (art. 17) y aves (art. 12). En concreto, tal como se explica en la memoria técnica, la metodología utilizada se explica de manera detallada en la Guía para la Evaluación del Estado de Conservación de los Hábitats y Especies en Red Natura 2000, que puede consultarse en la web de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
http://www.agricultura.gva.es/web/biodiversidad/guia-para-la-evaluacion-del-estado-de-conservacion-de-los-habitats-y-especies-en-red-natura-2000  
  
- Valoración del estado de conservación actual de los hábitats naturales y especies  
La norma de gestión resume, en tablas, para cada ZEC y ZEPA, el estado de conservación de los hábitats naturales y especies presentes en su ámbito territorial.  
  
- Definición del estado de conservación favorable de los hábitats y especies  
Se asume que el estado de conservación favorable de los hábitats y especies para los diferentes espacios viene definido por el mantenimiento o mejora de los valores actuales de los parámetros de evaluación.  
  
B.3.3.2. Objetivos de conservación y gestión  
En la propuesta de norma de gestión y en la memoria técnica de la norma de gestión se recogen los objetivos de gestión referentes a:  
  
- Los hábitats de interés comunitario de presencia confirmada en estos espacios:  
· Actualizar periódicamente la información de la superficie y cobertura, así como aquellos parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de los hábitats.  
· Mantener o mejorar la distribución, superficie, cobertura y funciones específicas de cada uno de los hábitats en el momento de entrada en vigor de la norma de gestión. Con carácter general, se permitirá la evolución natural de los tipos de hábitats a otras comunidades ?no necesariamente más maduras- de su serie sucesional, siempre que estos cambios no se deban a alteraciones provocadas directa o indirectamente por la actividad humana, y sin perjuicio de que el estado de conservación de determinados hábitats exija una intervención activa en otro sentido.  
· Promover la coordinación con la planificación hidrológica, al objeto de procurar la conservación de los hábitats naturales de interés comunitario asociados a las masas de agua.  
  
- Las especies del anexo II de la Directiva Hábitats y del anexo I de la Directiva de Aves Silvestres presentes en estos espacios:  
· Actualizar de forma periódica la información sobre el tamaño poblacional, así como de aquellos parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de la especie.  
· Mantener o mejorar la población en el momento de entrada en vigor de la norma de gestión, siempre que estos parámetros permitan considerar que la especie se encuentra dentro del estado de conservación favorable y que las perspectivas de futuro para estas variables sean buenas.  
· Mejorar las poblaciones de las especies cuya evaluación global del estado de conservación ha sido considerado como desfavorable.  
· Mantener los hábitats de las especies mediante la eliminación de los factores que están afectando de forma negativa a su estado de conservación.  
· Crear nuevas zonas de expansión de las especies en el ámbito de la norma mediante la restitución, restauración o creación de hábitats adecuados para las mismas.  
· Promover la coordinación con la planificación hidrológica, al objeto de procurar la conservación de las especies de interés comunitario asociadas a las masas de agua.  
  
- Al conjunto del espacio  
Con objeto de integrar los diferentes objetivos específicos para los hábitats y las diferentes clasificaciones de especies, los objetivos de gestión para el conjunto del espacio pretenden redimensionar los anteriores de forma que puedan establecerse prioridades en función de las siguientes directrices:  
· Concepción en red  
Contribución de cada hábitat y/o especie al conjunto de la Red Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional y europea.  
· Priorización de recursos  
Las medidas de gestión activa podrán iniciarse de acuerdo con un calendario de prioridades basadas en el grado de importancia de las especies en un contexto de recursos limitados.  
En este sentido, el orden de prioridad para la ejecución de medidas de gestión se centrará sobre los hábitats prioritarios, en caso de ser necesario, y será el siguiente:  
  
- Hábitats naturales de interés comunitario que se consideran de especial prioridad (relacionados por orden de prioridad):  
  
Código Hábitat  
9580\* Bosques mediterráneos de Taxus baccata  
7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion)  
9560\* Bosques endémicos de Juniperus spp.  
1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)  
4090 Brezales oromediterráneos endémicos con aliaga  
  
  
  
- Especies (relacionadas por orden de prioridad):  
  
Nombre especie  
Aquila fasciata Águila-azor perdicera  
Neophron percnopterus Alimoche  
Aquila chrysaetos Águila real  
Circaetus gallicus Culebrera europea  
Lutra lutra Nutria  
Austropotamobius pallipes Cangrejo de río europeo  
Vertigo angustior Gasterópodo  
Vertigo moulinsiana Gasterópodo  
Oxygastra curtisii Libélula  
Otras especies (relacionadas sin orden de prioridad)  
Microtus cabrerae Topillo de Cabrera  
Gomphus graslinii Libélula  
Euphydryas aurinia Doncella de Ondas rojas (Mariposa)  
Parachondrostoma turiense Madrija  
  
  
· Contexto económico, social y territorial  
La evolución de la aplicación de la norma de gestión tendrá en cuenta los cambios en el contexto económico, social y territorial del entorno del espacio, de forma que se adapte, en la medida de lo posible, a las diferentes necesidades y limitaciones impuestas por el medio socioeconómico. Esta adaptación podrá tener lugar siempre y cuando no sean contrarias a los objetivos de gestión de los hábitats y especies y contribuya a alcanzar un estado de conservación favorable de los mismos.  
En la medida que las actividades tradicionales ?como la agricultura de secano, los pequeños regadíos de montaña o la ganadería extensiva- contribuyan a la conservación de los espacios contemplados en la presente norma y al mantenimiento en un estado favorable de los hábitats y especies presentes en los mismos, se prestará una atención preferente a aquellas medidas que, en desarrollo del presente documento, se dirijan al fomento de dichas actividades, con especial atención al apoyo económico derivado de la aplicación de los instrumentos financieros disponibles para la red Natura 2000.  
Por último, se considerará un marco de actuación prioritario en el desarrollo y aplicación de la norma la información sobre la Red Natura 2000 entre la población local así como la concienciación sobre los objetivos que persigue y la necesaria implicación y participación activa de los habitantes de los espacios incluidos en la Red para garantizar el cumplimiento de dichos objetivos.  
  
B.3.3.3. Zonificación del ámbito de aplicación de la norma de gestión  
El ámbito de aplicación de la norma de gestión se zonifica orientativamente, a efectos normativos y de gestión, en cinco categorías de zonas (Zona A, Zona B, Zona C, Zona D y Zona Periférica de Protección).  
Zona A  
Tal como se indica en la memoria técnica, la Zona A recoge aquellas Áreas de las ZEC en las que conste la presencia de hábitats prioritarios incluidos en el anexo I de la Directiva Hábitats (a excepción del hábitat 6220\*, incluido en la Zona B por su amplia representatividad) y de los hábitats protegidos señalados en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazada y se regulan medidas adicionales de conservación. Los hábitats considerados son los siguientes:  
  
Código Hábitat  
1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)  
4090 Brezales oromediterráneos endémicos con aliaga  
7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion)  
9530\* Pinares (sud-) mediterráneos de pinos negros endémicos  
9560\* Bosques endémicos de Juniperus spp.  
9580\* Bosques mediterráneos de Taxus baccata  
  
  
Las zonas grafiadas bajo esta categoría en la cartografía de la zonificación corresponden a los recintos donde se ha contrastado la presencia de los hábitats indicados con mayor representatividad.  
Según se indica en la memoria técnica, se ha constatado la presencia de algunos hábitats, incluidos en el listado anterior, en el espacio pero no con un grado de detalle suficiente que permita su representación gráfica, tanto por su entidad puntual como por su dificultad en la identificación y delimitación. En estos casos, la aplicación de la normativa correspondiente a esta categoría será de aplicación sobre los hábitats en todo el ámbito de las ZEC aún no pudiéndose grafiar en el plano de zonificación. Este hecho es especialmente patente en el caso del hábitat 7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion).  
Zona B  
Tal como se indica en la memoria técnica, la Zona B recoge aquellas áreas de las ZEC en las que conste la presencia de hábitats de interés comunitario del Anexo I de la Directiva Hábitats que no se hayan incluido en la categoría anterior, además del hábitat prioritario 6220\* (Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero- Brachypodietea).  
  
Código Hábitat  
3280 Ríos mediterráneos de caudal permanente del Paspalo-Agrostidion con cortinas vegetales ribereñas de Salix y Populus alba  
4060 Brezales alpinos y boreales  
5110 Formaciones estables xerotermófilas de Buxus sempervirens en pendientes rocosas (Berberidion p.p.)  
5210 Matorral arborescente con Juniperus spp.  
5330 Matorrales termomediterráneos y preestépicos  
6170 Prados alpinos y subalpinos calcáreos  
6210 Prados secos seminaturales y facies de matorral sobre sustratos calcáreos (Festuco-Brometalia)  
6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea  
6420 Prados húmedos mediterráneos de hierbas altas del Molinion-Holoschoenion  
8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica  
91B0 Fresnedas termófilas de Fraxinus angustifolia  
92A0 Bosques de galería de Salix alba y Populus alba  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securingion tinctorae)  
9240 Bosques de Quercus faginea  
9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia  
  
  
Zona C  
Áreas que no coincidan con los criterios establecidos para las otras categorías de zonificación. En concreto, se aplica esta categoría a los territorios incluidos en ZEPA que no coincidan con las ZEC, así como a las áreas de las ZEC que no cumplan criterios para ser incluidas como Zonas A, B o D. Desde este punto de vista, esta categoría de zonificación va dirigida sobre todo a la protección de las poblaciones y hábitats de las especies incluidas en el Anexo I de la Directiva de Aves en todo el ámbito de la norma de gestión, así como de las especies incluidas en el anexo II de la Directiva Hábitats que se localicen fuera de las categorías A y B de esta zonificación.  
  
Zona D  
Comprende el resto de los territorios incluidos en el ámbito de la norma de gestión y que no cumple los criterios para ser incluido en ninguna de las categorías anteriores. Específicamente, se incluirán en esta categoría las áreas urbanas y urbanizables, grandes infraestructuras y, en general, ámbitos que carezcan de cualquier relevancia desde el punto de vista de la aplicación de la norma y el cumplimiento de sus objetivos.  
  
Zona Periférica de Protección  
Se delimita una Zona Periférica de Protección cuyo ámbito coincide con el suelo no urbanizable de protección de acuíferos y paisajística en la Muela de Santa Catalina, término municipal de Aras de los Olmos. Para dicha zona se indica la aplicación del régimen general de evaluación de repercusiones previsto en el Decreto 60/2012, de 5 de abril.  
La superficie y contribución relativa de cada una de estas categorías de zonificación dentro del espacio es la siguiente:  
  
Categoría de zonificación Superficie en hectáreas % del ámbito de las normas  
Zona A 6.194,84 5,03 %  
Zona B 21.669,96 17,60 %  
Zona C 93.147,87 75,64 %  
Zona D 1.441,66 1,17 %  
Zona Periférica de Protección 695,18 0,56 %  
Superficie total ámbito NNGG: 123.149,51 100 %  
  
  
La representación cartográfica de esta zonificación se recoge en el anexo I de la norma de gestión.  
  
B.3.3.4. Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones  
La normativa de aplicación directa tiene por objeto establecer normas reglamentarias y administrativas que respondan a las exigencias ecológicas de los hábitats y especies que motivaron la inclusión de los espacios en la Red Natura 2000, así como evitar en general el deterioro de los hábitats y las alteraciones de las especies.  
El régimen de evaluación de repercusiones tiene como fin establecer la regulación detallada a que se refieren los artículos 6 y 8 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000, teniendo en cuenta las características específicas del espacio y las necesidades de conservación de los hábitats y especies que motivaron la designación del mismo para su incorporación a la Red Natura 2000.  
En la normativa de aplicación directa, propuesta en la norma de gestión (apartado 5), se concreta, en función de la zonificación establecida y de los hábitats y especies objeto de conservación, una relación de actividades y actuaciones que, claramente, son consideradas incompatibles y, por tanto, no sujetas al régimen de evaluación de repercusiones del Decreto 60/2012. A los efectos de esta norma de gestión la normativa de aplicación directa queda agrupada de la siguiente manera:  
a) Normas para la protección de hábitats naturales de interés comunitario de especial prioridad.  
Se relacionan las actividades consideradas incompatibles en las áreas de la Zona A.  
b) Normas para la protección de otros hábitats naturales de interés comunitario.  
Para las áreas incluidas en la Zona B, se opta por no establecer ninguna incompatibilidad específica a las actuaciones, cambios de uso y/o planes, programas y proyectos que puedan desarrollarse en dicha zona, sin perjuicio de la aplicación de las limitaciones establecidas en las diferentes legislaciones sectoriales que concurren y de lo establecido en el apartado correspondiente de la norma de gestión respecto a la evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000. Ello sugiere que cualquier actividad que afecte al espacio de Zona B queda sujeta al régimen de evaluación de repercusiones.  
A este respecto, cabe indicar, que en la «Tabla resumen. Normas de aplicación directa y concreción de la obligación de evaluar», recogida en el apartado 5 de la norma de gestión, sí que aparecen claramente identificados en la Zona B determinadas actividades y actuaciones incompatibles.  
c) Normas para la protección de especies de fauna y flora.  
Se relacionan las actividades consideradas incompatibles en las áreas zonificadas como A, B y C, así como en la Zona Periférica de Protección, en tanto que no estén relacionadas directamente con medidas de gestión del lugar establecidas en la propia norma de gestión y/o sean consideradas como tales por parte del órgano gestor de la Red Natura 2000.  
Por lo que respecta al régimen de evaluación de repercusiones, la norma de gestión distingue entre:  
a) Planes, programas y proyectos que entran dentro del ámbito de aplicación territorial y material del Decreto 60/2012, de 5 de abril, de evaluación de repercusiones sobre los espacios de la RN 2000 objeto de esta norma de gestión.  
b) Planes, programas y proyectos que claramente quedan excluidos de la obligación de evaluar sus repercusiones sobre los ZEC y ZEPA de esta norma de gestión.  
c) Resto de supuestos. Quedarán sujetos a evaluación detallada de sus repercusiones sobre los espacios protegidos de la RN 2000 objeto de esta norma de gestión.  
Recogemos, a continuación, la tabla resumen con las normas de aplicación directa y concreción de la obligación de evaluar aportada por la Norma de Gestión Alto Turia.  
  
  
  
  
B.3.3.5. Criterios orientadores y medidas de gestión activa  
Criterios orientadores  
La norma de gestión contiene una relación de criterios que tienen como objetivo orientar a los planificadores y gestores de las políticas forestales, cinegéticas y de conservación sobre el mejor modo de compatibilizar la ordenación y la gestión de determinadas actuaciones relacionadas con dichos ámbitos con las exigencias derivadas de la normativa de la Red Natura 2000. En concreto se establecen los siguientes:  
- Criterios orientadores para la planificación y la gestión forestal  
- Criterios orientadores para la ordenación cinegética  
- Criterios orientadores para la creación y mantenimiento de puntos de agua  
- Criterios orientadores para la construcción o modificación de infraestructuras  
  
Medidas de gestión activa  
Las medidas de gestión activa constituyen el conjunto de actuaciones necesarias que deben ejecutarse con la finalidad de que los hábitats y/o especies de las ZEC y la ZEPA, y en especial aquellos que se hayan propuesto como objetivo, mantengan o alcancen un estado de conservación favorable.  
En este sentido, la norma de gestión contiene un conjunto de medidas, de diversa naturaleza, que pueden englobarse, de forma genérica, en los siguientes apartados:  
a) Evaluación de comunidades  
1. Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario de especial prioridad.  
2. Seguimiento de los efectos de la gestión forestal sobre los hábitats de interés comunitario del ZEC Sabinar de Alpuente.  
3. Seguimiento del estado de conservación de las especies.  
4. Caracterización del tipo de hábitat 6210 Prados secos seminaturales y facies de matorral sobre sustratos calcáreos (Festuco-Brometalia)  
b) Mejora, restauración y conservación  
1. Prevención de incendios forestales.  
2. Manejo sostenible de masas forestales.  
3. Coordinación con la Planificación Hidrológica del Júcar.  
4. Seguimiento y corrección de tendidos eléctricos y aerogeneradores peligrosos para la avifauna.  
c) Información de los valores naturales para fomentar la conservación y el desarrollo sostenible del entorno  
Se considera la siguiente actuación:  
Campaña de información y concienciación ciudadana entre la población local.  
  
B.3.3.6. Programa de actuaciones  
La norma de gestión presenta un programa de actuación en el que se recoge el conjunto de las medidas y/o actuaciones de gestión directa, indicando su prioridad de ejecución en cada zona, la fuente de financiación, su estimación económica, la responsabilidad sectorial de la actuación y la previsión económica de anualidades.  
El programa de actuaciones alcanza un presupuesto estimado de 6.777.582 euros.  
Hacemos las siguientes observaciones:  
1. En el programa de actuaciones que presente la norma de gestión (anexo III) de la versión preliminar del proyecto de decreto (con exposición pública de fecha 27.03.2015) se hace referencia a la Conselleria de Infraestructura, Territorio y Medio Ambiente (CITMA) como responsable sectorial de algunas de las actuaciones y medidas que se proponen y valoran en dicho programa. Hemos de entender que dicha referencia, en el momento actual, corresponde a la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (CAMCiD).  
2. Del presupuesto total (6.777.582 euros) de dicho programa, la medida correspondiente a prevención de incendios forestales, cuya responsabilidad corresponde a la conselleria competente en materia de prevención de incendios, alcanza 6.546.811 euros, es decir, el 96,6 % del presupuesto estimado total, con lo que el importe restante (230.771 euros) es responsabilidad de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
  
B.3.3.7. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies  
La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y criterios y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en las ZEC y ZEPA objeto de la norma de gestión se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los Informes de aplicación previstos en el artículo 17 de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y en el artículo 12 de la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Se proponen dos sistemas de indicadores: indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión, e indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
  
- Indicadores clave para conocer el desarrollo de las medidas de gestión, desarrollo económico humano y apoyo de otras administraciones  
  
- Indicadores de seguimiento y evaluación de las directrices y medidas de gestión activa  
  
- Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats  
· Indicadores de seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
Son los mismos indicadores (parámetros) que se utilizan para establecer el estado de conservación, sirviendo en este caso para valorar si la evolución de los elementos de gestión es positiva o negativa con respecto a este «estado de conservación favorable» a mantener o alcanzar.  
· Indicadores para cuantificar el progreso de la norma de gestión en relación con el seguimiento.  
Se establecen dos indicadores:  
- 1. Grado de seguimiento: porcentaje (%) de especies y hábitats para las que se ha evaluado el estado de conservación a los 6 años.  
- 2. Grado de avance en objetivos de conservación: porcentaje (%) de especies y hábitats que:  
a) Mantienen el estado de conservación  
b) Mejoran el estado de conservación  
c) Empeoran el estado de conservación  
  
A este efecto, el umbral para cuantificar un cambio en el estado de conservación se define como el paso de una categoría a otra, de forma que en la siguiente figura, cualquier cambio de categoría de derecha a izquierda es una mejora y un empeoramiento en el sentido contrario:  
Favorable Desfavorable-inadecuado Desfavorable-malo  
 Empeora el estado de conservación  
 Mejora el estado de conservación  
  
  
El cambio de la categoría desconocido a cualquier otra categoría no se considera como una mejora o empeoramiento del estado de conservación, aunque sí un avance en el grado de conocimiento de la especie o el hábitat. De igual forma, el paso de un estado de conservación conocido a la categoría desconocido, implica solo un retroceso en el grado de conocimiento.  
  
B.3.4. Infraestructura Verde  
Conforme se señala en la Directriz 38 de la ETCV se definen allí los espacios que integran la Infraestructura Verde, así como los elementos que garantizan la conectividad territorial y funcional entre ellos.  
De conformidad con dicha Directriz 38 de la ETCV, los espacios que constituyen la Red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana, declarados conforme a la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y Biodiversidad, constituyen espacios que integran la Infraestructura Verde.  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1. Antecedentes  
Teniendo en consideración la tramitación sectorial y ambiental llevada a cabo, hasta este momento, en relación con la Norma de Gestión Alto Turia, descrita en el apartado A) Análisis del proceso de evaluación del presente documento, y dado que, tal como indica el informe de alegaciones «por razones de operatividad, se ha optado por incluir en el presente informe los resultados de los dos periodos de exposición pública, ya que las alegaciones que fueron admitidas tras el primer periodo se incorporaron a la documentación técnica expuesta durante la segunda fase de información pública», es por lo que la evaluación del resultado de las consultas se realiza en base a los documentos e informes que son objeto del mencionado informe de alegaciones, de fecha 18 de enero de 2016.  
  
C.2. Fase de puesta a disposición del público y consulta a administraciones en la 1.ª exposición pública (5 julio 2013).  
La 1.ª información publica se realiza mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7007, de 10 de septiembre de 2013, y en ella quedan expuestos, por un plazo de 45 días hábiles, los documentos de la versión preliminar del proyecto de decreto y el plan de participación.  
Durante la 1.ª exposición pública (DOCV 7007, 5 julio 2013) se recibieron un total de 27 contestaciones y/o alegaciones como resultado de las consultas realizadas por el promotor (Dirección General del Medio Natural), del plan de participación pública y del anuncio de información pública en el DOCV.  
De ellas, 14 corresponden a informes recibidos de distintas administraciones consultadas; 5 a alegaciones de ayuntamientos, 5 alegaciones de asociaciones y 3 de empresas privadas.  
Todos los informes y alegaciones recibidas en esta fase que realizaban observaciones o consideraciones a los documentos expuestos al público fueron debidamente contestadas de forma motivada por la Dirección General del Medio Natural.  
  
Resumimos, en la tabla siguiente, la relación de consultas realizadas y escritos de contestación recibidos:  
  
  
  
  
C.3. Fase de puesta a disposición del público y consulta a administraciones en la 2.ª exposición publica (27 marzo 2015)  
Dando cumplimiento a la tramitación ambiental, recogida en el Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico de la Norma de Gestión Alto Turia emitido en fecha 28 de octubre de 2014, es necesario realizar la exposición pública del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico y de la Versión Preliminar de las Normas de Gestión.  
La 2.ª información publica se realiza mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7494 de 27 de marzo de 2015 y en ella quedan expuestos los documentos de la versión preliminar del proyecto de decreto, que incluye la norma de gestión, el estudio ambiental y territorial estratégico, la memoria técnica y el plan de participación.  
Durante la 2.ª exposición pública (DOCV 27 marzo 2015) se recibieron un total de 10 contestaciones y/o alegaciones como resultado de las consultas realizadas por el promotor (Dirección del Medio Natural), del Plan de Participación Pública y del anuncio de información pública en el DOCV.  
De ellas, 7 corresponden a informes recibidos de distintos organismos de la administración autonómica consultados; 1 a alegaciones de la administración local (Ayuntamiento de Alpuente), 1 alegación de asociaciones y 1 de particulares.  
Todos los informes y alegaciones recibidas tras la segunda exposición al público y consultas que realizaban observaciones o consideraciones a los documentos expuestos fueron debidamente contestadas de forma motivada por la Dirección General del Medio Natural.  
  
Resumimos, en la tabla siguiente, la relación de consultas realizadas y escritos de contestación recibidos:  
  
  
  
  
Modificaciones introducidas en los documentos de la norma de gestión como consecuencia de la información pública y consultas  
  
Como resultado del proceso de información pública y consultas se introducen diversas modificaciones a los documentos expuestos que se incorporan tanto a la memoria técnica como en la norma de gestión (anexo III del proyecto de decreto). Entre las principales modificaciones introducidas, se destacan:  
1. Se corrigen diversos errores tipográficos y toponímicos detectados. Se sustituye la denominación de la zona 0 por la de Zona D.  
2. Se modifica el preámbulo del proyecto de decreto con el fin de incorporar una consideración específica sobre la relevancia de la conservación de los espacios de la RN2000.  
3. A instancias del Ayuntamiento de Aras de los Olmos, se ha incorporado una zona periférica a la ZEC denominada «Sabinar de Alpuente», coincidente con el ámbito del SNUPE de protección de acuíferos y paisajística en el ámbito de la Muela de Santa Catalina. Para dicha zona se indica la aplicación del régimen de repercusiones previsto en el Decreto 60/2012, de 5 de abril.  
4. Se ha incorporado al apartado correspondiente de la memoria técnica la cartografía de zonas afectadas por incendios forestales, así como diversas referencias legales relativas a las normas de seguridad en prevención de incendios (Decreto 7/2004, de 23 de enero) y a los planes de prevención de incendios.  
5. Se ha incorporado al apartado correspondiente de la memoria técnica la información disponible sobre los montes de utilidad pública afectados.  
6. Se modifica la evaluación del estado de conservación de las especies Vertigo angustior y V. moulinsiana, que pasa a ser considerado como «desconocido».  
7. Se modifica el apartado de la memoria técnica correspondiente a los objetivos de conservación con el fin de incluir en el apartado 3.1.1. un objetivo relativo a la mejora de las poblaciones de las especies con evaluación global como de estado de conservación desfavorable. Se añade al apartado 3.1.2. una referencia a la evolución natural de los hábitats sin perjuicio de que el estado de conservación de determinados hábitats exija una intervención activa en otro sentido. Igualmente, se incorpora al apartado 3.3 una mención explícita a la contribución de las actividades tradicionales a la conservación del espacio y una referencia explícita a la información y concienciación ciudadana entre la población local.  
8. Se modifica el título de los apartados denominados «Directrices de gestión activa», que pasan a denominarse «Criterios orientadores». Se incorporan a dichos apartados comentarios y matizaciones a partir de lo indicado en las alegaciones que hacen referencia a los mismos.  
9. Se especifican algunos aspectos concretos respecto al programa de actuaciones. En particular, se aclara que el importe asignado a la medida de gestión relativa a corrección y seguimiento de líneas eléctricas se refiere tan solo a los trabajos de identificación de tendidos y puntos peligrosos, pues los costes de corrección corresponden, según los casos, a la administración estatal o a los titulares.  
10. Se modifican puntualmente la zonificación propuesta en diversas áreas del ámbito de la norma. En especial, se adecua el ámbito de la Zona D en diversos sectores de los términos municipales de Alpuente y La Yesa.  
11. Se elimina la referencia a la zona de conectividad ecológica en el punto 5.1.3 y en el cuadro resumen de actividades sujetas a evaluación de repercusiones.  
12. Se modifica el apartado correspondiente a la normativa de aplicación directa, reestructurando su contenido.  
13. A partir de las sugerencias y alegaciones presentadas, se han introducido modificaciones específicas respecto a los siguientes aspectos:  
1) Se incorporan al apartado 6.2.1, como sujetos a evaluación de repercusiones, las siguientes actuaciones:  
- Los nuevos aprovechamientos de aguas superficiales que impliquen la canalización y desvío de aguas, cuando afecten áreas con presencia constatada de Coenagrium mercuriale, Oxygastra curtisii, Austropotamobius pallipes, Pleurodeles walti, Lutra lutra, Cobitis paludica, Chondrostoma arcasii o Chondrostoma turiense.  
- La construcción de edificaciones aisladas o instalaciones en suelo no urbanizable protegido, destinadas a actividades agrícolas, ganaderas, forestales o cinegéticas, así como la construcción, reconstrucción o remodelación de viviendas unifamiliares aisladas en suelo no urbanizable con cualquier calificación. Igualmente, la reconstrucción o remodelación de dichas edificaciones o instalaciones cuando supongan un incremento de la superficie de las mismas.  
- La construcción de edificaciones aisladas o instalaciones en suelo no urbanizable destinadas a uso turístico, como alojamientos rurales, establecimientos de restauración, campamentos y similares.  
- Las actividades de uso público del medio en grupos organizados superiores a 30 personas, incluyendo competiciones deportivas u otros eventos deportivos, lúdicos o culturales.  
- La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sometidas a declaración o estimación de impacto ambiental.  
- Los planes de mantenimiento anual de líneas eléctricas previstos en el artículo 14 de la Ley 7/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
- Las actividades selvícolas y los eventuales aprovechamientos que no se lleven a cabo como desarrollo de un instrumento de gestión aprobado.  
  
2) Se excluyen del mencionado régimen de evaluación de repercusiones, entre otras, las siguientes actuaciones:  
- Las actuaciones ordinarias de conservación de cauces ?como la retirada de elementos obstructivos?, así como la eliminación de especies alóctonas y las obras de emergencia, cuando sean desarrolladas por el órgano de cuenca.  
- El mantenimiento o reparación de caminos y pistas rurales y forestales cuando no implique ampliación o cambio de trazado.  
- Las actividades y aprovechamientos forestales de cualquier naturaleza cuando se lleven a cabo al amparo de un instrumento de gestión aprobado por la Generalitat Valenciana y que cuente con evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitida por el órgano competente.  
- La práctica de la agricultura (incluyendo en la misma las actuaciones habituales relacionadas con la misma, como cambio de cultivo en superficies inferiores a una hectárea, nivelación y agrupación de parcelas, mecanización, etc.) en aquellos ámbitos en que se viniera produciendo dicha práctica a la entrada en vigor de la presente norma. No se considerará práctica agrícola habitual la utilización de lodos de depuradora y purines en áreas sensibles.  
- La ganadería extensiva, excepto en aquellas áreas que de forma explícita se indiquen en desarrollo de estas normas con el fin de evitar afecciones significativas sobre hábitats o especies consideradas como especialmente sensibles.  
- Las actuaciones de mantenimiento de infraestructuras existentes.  
  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación de la norma de gestión  
La norma de gestión se desarrolla de conformidad con la legislación comunitaria, estatal y autonómica de aplicación, anteriormente referida, y permite integrar las consideraciones ambientales, en concreto, a través de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 de su ámbito territorial, promoviendo un desarrollo sostenible, armonizándo, además, sus previsiones y determinaciones con los usos preexistentes en dicho territorio, todo ello con el objetivo de hacer frente a la pérdida de biodiversidad.  
Las normas de aplicación directa que se establecen en la presente Norma de Gestión Alto Turia no van a modificar de manera significativa las regulaciones establecidas en otros instrumentos de planificación ambiental presentes en este ámbito. Por otra parte, la norma de gestión respeta la planificación urbanística en lo referente a los suelos urbanos y urbanizables clasificados en su ámbito, hecho que queda patente al incluir dichas áreas en la denominada Zona D.  
En relación con los posibles efectos sobre la planificación territorial y sobre la planificación sectorial implicada, cabe recordar que la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales de la Comunitat Valenciana (art. 47 quáter) indica que las normas de gestión «son vinculantes tanto para las administraciones públicas como para los particulares, prevaleciendo sobre el planeamiento territorial y urbanístico y sobre cualquier otro instrumento sectorial de ordenación o gestión de recursos naturales».  
Teniendo en consideración lo anterior, cabe indicar que todos los espacios sobre los que se aplica esta norma de gestión se ubican en suelo no urbanizable sobre el que, además, como indicábamos, y así recoge la documentación técnica que acompaña la norma de gestión, existen otras planificaciones sectoriales y ambientales que la norma de gestión recoge y considera.  
En relación con los posibles efectos previsibles sobre elementos estratégicos del territorio, hay que tener en cuenta que la Red Natura 2000, y los distintos espacios que la conforman, ya son, en sí mismos, un elemento estratégico del territorio, fundamental de la Infraestructura Verde prevista en el Decreto 1/2001, de 13 de enero, del Consell, por el que se aprueba la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrices 37, 38 y 39) y que también recoge el título I de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Por ello, la norma de gestión tendrá efectos positivos sobre los elementos estratégicos del territorio, contribuyendo a dar cumplimiento a la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
Respecto a los efectos ambientales previsibles de la norma de gestión sobre la biodiversidad, la fauna y la flora son positivos ya que se trata de un instrumento de ordenación orientado a la conservación de los hábitats y especies que han determinado su inclusión en los espacios de la Red Natura 2000 y al establecimiento de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de dichos hábitats y especies con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable.  
De igual modo se consideran positivos los efectos sobre el paisaje que tendrá la aplicación de la norma de gestión, puesto que siendo los espacios de la Red Natura 2000 recursos paisajísticos, de conformidad con la legislación protectora del paisaje, la propia norma de gestión puede ser considerada como un instrumento que contribuirá a fijar los objetivos de calidad paisajística para dichos espacios.  
La consideración de las normas de aplicación directa, así como de los criterios orientadores, que se establecen en la norma de gestión tendrán efectos positivos en relación con los factores climáticos y, en especial, sobre el problema del cambio climático, dado que aumentarán la capacidad de resiliencia del territorio, esto es, su capacidad de adaptación a este problema.  
De igual modo, también pueden considerarse como positivos, en general, los efectos sobre la tierra, el agua y el aire, dado que la Norma de Gestión promueve un uso racional de los mismos dirigido a su mejora y conservación en buen estado, en el ámbito de los espacios de la Red Natura 2000.  
Se consideran positivos los efectos sobre la población, en la medida que contribuirán a garantizar la seguridad jurídica a la hora de desarrollar sus actuaciones en el marco de la Red Natura 2000 y posibilitarán la llegada de recursos financieros en el marco de las políticas comunitarias, estatales y autonómicas de carácter agrario y regional.   
En este sentido, se estima adecuada la propuesta de normas de aplicación directa de la presente norma de gestión, por cuanto pretende poner énfasis en aquellas actuaciones que pueden tener mayor incidencia sobre los hábitats y especies de flora y/o fauna de interés comunitario presentes en estos espacios de la Red Natura 2000 y, en especial, sobre la Zonificación A. Se observa un esfuerzo importante por mantener aquellas actuaciones y actividades realizadas tradicionalmente (relacionadas fundamentalmente con la agricultura, la ganadería, la gestión forestal, los servicios selvícolas y actividades cinegéticas) que en las condiciones que establece la norma de gestión contribuyen o colaboran al objetivo de prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 en este ámbito territorial, con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable.  
Se aprecia, de forma especial, el esfuerzo previsto en la norma de gestión en relación con la coordinación con la planificación hidrológica del Júcar, en orden a alcanzar tanto el objetivo del buen estado ecológico de las masa de agua como del estado de conservación favorable de los hábitats naturales de interés comunitario riparios y de las especies ligadas al agua.  
Cabe indicar que la norma de gestión se muestra respetuosa con aquellas actividades de mantenimiento y conservación de las infraestructuras existentes. Puede considerarse, por tanto, que son pocas las restricciones que establece esta norma de gestión derivando hacia el régimen de evaluación de repercusiones el esfuerzo de análisis y consideración de la gran mayoría de las actividades y actuaciones que se pretendan implantar en el ámbito de la norma.  
Debe considerarse en la Norma de Gestión Alto Turia el solapamiento entre la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete con la ZEC-LIC Lavajos de Sinarcas. Se observa que en la Norma de Gestión Alto Turia se incluye dentro de la Zonificación C el ámbito de la ZEC-LIC Lavajos de Sinarcas, lo cual puede llevar a alguna confusión en la interpretación de las normas de aplicación directa si no se especifica cuál es la relación existente entre los espacios Red Natura 2000 que quedan solapados.  
Por todo lo anterior, se considera que la propuesta de Norma de Gestión AltoTuria, es adecuada para alcanzar los objetivos de conservación que persigue para los espacios de la Red Natura 2000 incluidos en su ámbito territorial y la tramitación llevada a cabo se ajusta a los requerimientos de la evaluación ambiental estratégica.  
  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación de la norma de gestión  
En el apartado 8. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies, de la Norma de Gestión Alto Turia (anexo III del proyecto de decreto) se proponen dos sistemas de indicadores para el seguimiento: por una parte los indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión y, por otra parte, los indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y criterios y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en las ZEC y ZEPA objeto de la presente norma de gestión se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los informes de aplicación previstos en la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE).  
  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que se han expuesto, se propone dar la conformidad a la propuesta de Declaración Ambiental y Territorial Estratégica de la Norma de Gestión Alto Turia, presentada por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, la cual se deberá acompañar del presente documento, así como incorporar a la norma de gestión, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. Incorporar en la redacción definitiva de la memoria técnica, el EATE y la norma de gestión las figuras de protección e instrumentos de ordenación que se encuentran dentro del ámbito de gestión de los espacios Red Natura 2000 de la Norma de Gestión Alto Turia que no han sido recogidos:  
1.a) Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) del Parque Natural del Turia. Aunque el límite de este PORN solapa en una muy pequeña superficie con la ZEPA Alto Turia y Sierra del Negrete, al norte del término municipal de Gestalgar, se observa que en el EATE no aparece reflejado este solapamiento, mientras que en la memoria técnica, que se adjunta, sí viene reflejado.  
1.b) Parajes naturales municipales:  
Nacimiento del río Tuéjar, en el término municipal de Tuéjar, declarado por Decreto 125/2013, 20 de septiembre de 2013.  
2. Incorporar en la redacción definitiva de la norma de gestión las siguientes aclaraciones:  
2.a) Distinguir entre administración competente en materia de extinción de incendios y la administración competente en materia de prevención de incendios y, en su caso, cómo afecta esta circunstancia en el programa de actuaciones.  
2.b) Especificar el plazo de vigencia del programa de actuaciones.  
  
3. Corregir en el apartado 2.3 del estudio ambiental y territorial estratégico (EATE) que acompaña a la Norma de Gestión Alto Turia las referencias erróneas a los planes y programas territoriales sectoriales que se encuentran aprobados y vigentes en las zonas de la Red Natura 2000 de esta norma de gestión. En concreto las referencias al plan integral de residuos, Patricova, plan de acción territorial de carácter sectorial de corredores de Infraestructuras de la Comunitat Valenciana (derogado), y al Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar.  
  
4. Aclarar y corregir, en su caso, que en la Zona B sí que se consideran algunas actividades y actuaciones como claramente incompatibles y, por tanto, exentas de su sometimiento al régimen de evaluación de repercusiones, tal como aparece reflejado en la tabla-resumen del apartado 5 de la norma de gestión.  
  
5. Corregir que en Zona C no se incluyen como no autorizables (excluidas de evaluación de repercusiones por incompatibilidad con la conservación) aquellas actuaciones que «resulten incompatibles con la clasificación y calificación urbanística de los suelos incluidos en las categorías de zonificación indicadas en la norma de gestión».  
  
6. Sustituir, en la redacción definitiva, entre las actividades que se sujetan a evaluación de repercusiones, la referencia a «La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sometidas a declaración o estimación de impacto ambiental» por la siguiente redacción «La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sometidas a procedimiento de evaluación ambiental, de acuerdo con la legislación vigente».  
  
7. Proponer para la Medida de Gestión Activa núm. 9 («9. Campaña de información y concienciación ciudadana entre la población local») indicadores de resultado, como puede ser:  
7.a) % de la población que conoce la Norma de Gestión  
7.b) % de participación en las actividades divulgativas  
  
8. Sería conveniente incluir en la cartografía de zonificación algún signo indicativo de la existencia del hábitat 7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion), adjuntando, en su caso, una cartografía de detalle de su localización y extensión.  
  
La declaración ambiental y territorial estratégica contiene las determinaciones finales de carácter ambiental que deben incorporarse a la Norma de Gestión Alto Turia, sin perjuicio de cualesquiera otras que se establezcan en los informes y/o autorizaciones que le sean de aplicación. La declaración ambiental y territorial estratégica es preceptiva y determinante y debe ser tenida en cuenta inmediatamente antes de la aprobación definitiva. La declaración ambiental y territorial estratégica debe figurar como documento integrante de la documentación definitiva de dicha norma de gestión.  
Respecto a los planes y programas que puedan implementarse en el ámbito de la norma de gestión no se exime de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación. Del mismo modo, aquellos proyectos, actuaciones y actividades que se pretendan desarrollar en este ámbito, que aún respetando las condiciones establecidas en esta norma de gestión, no se eximen, tampoco, de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación.  
Conforme al art. 56 de la LOTUP (Ley 5/2014, de 25 de julio) una vez aprobado definitivamente la Norma de Gestión evaluada, el órgano promotor pondrá disposición de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, como órgano ambiental, y de las demás administraciones públicas afectadas y del público la siguiente documentación:  
a) Copia de la norma de gestión aprobada  
b) Una declaración expresiva que resuma los siguientes aspectos:  
1) De qué manera se han integrado en dicha Norma de Gestión los aspectos ambientales y territoriales  
2) Cómo se han tomado en consideración el estudio ambiental y territorial estratégico, la declaración ambiental y territorial estratégica y el resultado de las consultas, discrepancias y alegaciones.  
c) Un resumen no técnico sobre la documentación contenida en los puntos a) y b)  
  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y se pondrá a disposición del público en la página web de la Conselleria.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación de la norma de gestión en el plazo máximo de dos años desde su publicación.  
  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 10.3 del Decreto 135/2011, de 30 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de los órganos territoriales, de evaluación ambiental y urbanísticos de la Generalitat.  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica de la Norma de Gestión Alto Turia de los espacios Red Natura 2000, debiendo incorporarse al programa las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 29 de septiembre de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
Valencia, 10 de octubre de 2016.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML