Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9961, del 21-10-2024 (2024/10275)

RESOLUCIÓ de 6 de setembre de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica de les Normes de Gestió de l'Espai RN 2000 Muntanyes de la Marina. Expedient 10/2013-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9961

Data del DOGV
:   21-10-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/10275

CVE
:   DOGV-V-2024-10275

Data del document
:   06-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

De conformitat amb l’article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, el qual establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de la declaració ambiental,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l’expedient 10/2013-EAE.

«Declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais XN 2000 Muntanyes de la Marina

Tràmit: Avaluació ambiental i territorial estratègica de les NG XN2000

Promotor: Direcció General del Medi Natural i d’Avaluació Ambiental de la Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Autoritat substantiva: Conselleria d’Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Títol: Normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella i Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453).

Municipis: l’Atzúbia, Alcalalí, Alcoleja, Altea, Benasau, Beniarbeig, Beniardà, Beniarrés, Benidorm, Benifato, Benigembla, Benimantell, Benimassot, Benimeli, Benissa, Bolulla, Callosa d’en Sarrià, Calp, Castell de Castells, Castell de Guadalest, Confrides, Dénia, el Verger, Fageca, Famorca, Finestrat, Gata de Gorgos, l’Orxa, la Nucia, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Orxeta, Parcent, Pedreguer, Pego, Penàguila, Planes, Polop, Quatretondeta, el Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Sella, Tàrbena, Tollos, Tormos, la Vall d’Alcalà, la Vall d’Ebo, la Vall de Gallinera, la Vall de Laguar, Vilallonga i Xaló.

Expedient: 10/2013-EAE

La comissió d’avaluació ambiental, en sessió celebrada el 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent:

Acord:

Vista la proposta de Declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’Espai XN 2000 «Muntanyes de la Marina», en els termes següents:

L’objecte de la declaració ambiental i territorial estratègic (DATE) és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella i Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453), subjecta a una avaluació ambiental estratègica ordinària de conformitat amb el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP). Per a fer-ho, la DATE verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que se’n deriven per l’aplicació de les respectives normes de gestió, establint, si és el cas, les condicions finals que s’han d’incorporar en estes prèviament a la seua aprovació.

Documentació rebuda de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental

El 5 de maig de 2021 es va rebre del Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 la proposta del Projecte de decret …/… de …, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d’importància comunitària ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella i Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453).

La proposta del projecte de decret inclou, en l’annex V, la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 esmentats abans.

La documentació remesa en format digital per a emetre la present DATE és la següent:

1. Estudi ambiental i territorial estratègic.

2. Memòria tècnica de la norma de gestió.

3. Proposta del projecte de decret del Consell.

4. Proposta de norma de gestió dels espais XN 2000 (s’adjunta com a annex de la proposta del projecte de decret del Consell).

5. Informació pública del projecte de decret del Consell:

a. Pla de participació pública.

b. Anunci de la informació pública en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  (DOGV), núm. 8976, de 16 de desembre de 2020, per un termini de 45 dies hàbils.

c. Còpia de les consultes efectuades.

d. Còpia dels informes i les al·legacions rebuts.

6. Informe d’al·legacions.

A. Anàlisi del procés d’avaluació

Les dates més rellevants del procés d’avaluació ambiental seguit han sigut:

|  |  |
| --- | --- |
| *Document* | *Data* |
| Presentació del document consultiu: | 20.12.2016 |
| Emissió del document d’abast: | 09.02.2017 |
| Fase de participació pública i consultes de la versió preliminar i EATE: 45 dies hàbils | 16.12.2020 |
| Remissió documentació per a DATE | 05.05.2021 |

  

Cal destacar que esta norma se sotmet a una avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari en compliment de l’acord de la Comissió d’Avaluació Ambiental del 12 de setembre de 2014, pel qual s’acorda, sobre la base de l’informe de l’Advocacia General de la Generalitat de data 25 de juliol de 2014, sotmetre les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000 a una avaluació ambiental pel procediment ordinari.

B. Anàlisi de l’estudi ambiental i territorial estratègic

B.1. Continguts concordes amb l’annex VII del TRLOTUP

L’estudi ambiental i territorial estratègic de les normes de gestió presenta un contingut que s’ajusta, en línies generals, al que s’establix en l’annex VII del TRLOTUP, que s’estima suficient per a dur a terme l’avaluació ambiental de les normes que s’indiquen.

B.2. Continguts d’acord amb el document d’abast

En el document d’abast de l’estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió referida, emés per l’acord de la Comissió d’Avaluació Ambiental del 9 de febrer de 2017, s’especifiquen, fonamentalment, en els apartats *E*  i *F*  la informació i la documentació que ha d’aportar-se en la fase següent de la tramitació ambiental de les normes de gestió. En concret, es requerix:

*a*) Contingut de l’EATE

Després de l’anàlisi de l’EATE, i encara que no s’han seguit els epígrafs de l’annex VIII del TRLOTUP, es considera que el contingut s’ajusta, en línies generals, al que especifica este annex i s’han incorporat les modificacions aplicades després del procés de consultes i de participació pública en la proposta de decret i en les normes de gestió.

*b*) Consideracions tècniques que ha de recollir l’EATE i la norma de gestió

Amb caràcter genèric, les normes de gestió recullen les consideracions que s’han dut a terme en el respectiu document d’abast en relació amb les normes d’aplicació directa i règim d’avaluació de repercussions que recull l’apartat 5 de les normes de gestió (annex V de la proposta de decret).

No obstant això, en l’apartat de valoració de possibles impactes s’analitzaran detalladament les repercussions sobre la zona d’activitats determinades, tal com indicava el document d’abast.

*c*) Contingut de la norma de gestió

Les normes de gestió aportades ajusten el contingut al que establix l’article 47 *ter*.1 de la Llei 11/1994, d’espais naturals de la Comunitat Valenciana. A més, la memòria tècnica que acompanya la norma de gestió respectiva, complementa la informació de la norma amb la documentació següent, que no és contingut de compliment obligat segons la Llei 11/1994:

• Síntesi descriptiva de l’àrea i les seues característiques principals, incloent-hi l’àmbit de la norma de gestió, les característiques geogràfiques generals i les característiques socioeconòmiques.

• Identificació de pressions, impactes i amenaces.

En conseqüència, el contingut de les normes de gestió esmentades s’adapta, en línies generals, al que indica el document d’abast.

B.3. Descripció de l’alternativa triada: Proposta de norma de gestió

Atés que l’alternativa 0 de no aprovació de la norma no és una alternativa vàlida, ja que s’incomplirien les obligacions adquirides per la Generalitat Valenciana sobre la base de l’aplicació de les normatives de referència, especialment el que es disposa en la Directiva 92/43/CEE, a continuació es descriu de manera succinta el contingut de les normes de gestió:

B.3.1. Àmbit territorial

En la memòria tècnica que acompanya la norma de gestió respectiva es complementa la informació territorial aportant, de manera genèrica, les característiques geogràfiques generals, el relleu i la hidrografia d’este àmbit, a més de la caracterització socioeconòmica, incloent-hi els usos predominants del sòl, l’estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures de comunicació. S’afig, finalment, la relació dels instruments i les figures de protecció de la biodiversitat en l’àmbit de les normes de gestió (catàleg de zones humides, microreserves vegetals, etc.).

L’àmbit de la norma de gestió, denominada en conjunt «Muntanyes de la Marina», està integrat per 5 espais ZEC (Serra de la Safor; Valls de la Marina; Riu Gorgos; Aitana, Serrella i Puigcampana; Riu Gorgos i Serres del Ferrer i Bèrnia), una ZEPA (Muntanyes de la Marina) i sis zones de connectivitat ecològica (ZE). Comprén una superfície de 59.433,8 hectàrees, incloent-hi en la delimitació un total de 73 municipis, repartits en sis comarques de les províncies de València i Alacant: la Safor, l’Alcoià, la Vall d’Albaida, el Comtat, la Marina Alta i la Marina Baixa.

A grans trets, la major part dels espais se situen al nord-est de la província d’Alacant, i abasten grans valls i les serres prelitorals alacantines.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Codi* | *Espai* | *Municipis* | *Província* | *Longitud* | *Latitud* | *Superfície (ha)* |
| ZEC ES5233041 | Serra de la Safor | l’Orxa; la Vall de Gallinera; Vilallonga | València, Alacant | W 0 16 18 | N 38 52 13 | 3.514,55 |
| ZEC ES5213042 | Valls de la Marina | l’Atzúbia; Beniarbeig; Beniarrés; Benimassot; Benimeli; Castell de Castells; Dénia; Ondara; Orba; Pego; Planes; el Ràfol d’Almúnia; Sagra; Sanet y Negrals; Tollos; Tormos; la Vall d’Alcalà; la Vall d’Ebo; la Vall de Gallinera; la Vall de Laguar; el Verger | Alacant | W 0 11 19 | N 38 48 2 | 16.061,26 |
| ZEC ES5212004 | Riu Gorgos | Alcalalí; Benigembla; Castell de Castells; Gata de Gorgos; Llíber; Murla; Parcent; la Vall de Laguar; Xaló | Alacant | W 0 3 44 | N 38 45 21 | 777,36 |
| ZEC ES5213019 | Aitana, Serrella i Puigcampana | Alcoleja; Benasau; Beniardà; Benidorm; Benifato; Benimantell; Bolulla; Callosa d’en Sarrià; Castell de Castells; Castell de Guadalest; Confrides; Fageca; Famorca; Finestrat; la Nucia; Orxeta; Penàguila; Polop; Quatretondeta; Sella | Alacant | W 0 13 10 | N 38 39 10 | 17.605,85 |
| ZEC ES5213020 | Serres del Ferrer i Bèrnia | Alcalalí; Altea; Benissa; Callosa d’en Sarrià; Calp; Tàrbena; Xaló | Alacant | W 0 3 25 | N 38 40 41 | 3.449,6 |
| ZEPA ES0000453 | Muntanyes de la Marina | l’Atzúbia; Alcalalí; Alcoleja; Altea; Benasau; Beniarbeig; Beniardà; Beniarrés; Benidorm; Benifato; Benigembla; Benimantell; Benimassot; Benimeli; Benissa; Bolulla; Callosa d’en Sarrià; Calp; Castell de Castells; Castell de Guadalest; Confrides; Dénia; Fageca; Famorca; Finestrat; la Nucia; Ondara; Orba; Orxeta; l’Orxa; Penàguila; Pego; Planes; Polop; Quatretondeta; el Ràfol d’Almúnia; Sagra; Sanet y Negrals; Sella; Tàrbena; Tollos; Tormos; la Vall d’Alcalà; la Vall d’Ebo; la Vall de Gallinera; la Vall de Laguar; Vilallonga; el Verger; Xaló | València, Alacant | W 0 15 12 | N 38 43 12 | 43.117,77 |
| ZE 1 | Zona de connectivitat ecològica (Tàrbena) | Bolulla; Callosa d’en Sarrià; Tàrbena | Alacant | - | - | 1.477,61 |
| ZE 2 | Zona de connectivitat ecològica (serra d’Alfaro) | Castell de Castells; Fageca; Famorca; Tollos | Alacant | - | - | 2.270,10 |
| ZE 3 | Zona de connectivitat ecològica (Benicadell-serra d’Agullent) | Albaida; Agullent; Atzeneta d’Albaida; Bèlgida; Beniarrés; Beniatjar; Benissoda; Bufali; Carrícola; el Palomar; Gaianes; Muro de Alcoy; Ontinyent; Otos; Ráfol de Salem; Salem | Alacant-València | - | - | 6.191,97 |
| ZE 4 | Zona de connectivitat ecològica (Serpis) | Alcosser; Alcoi; Beniarrés; Benimarfull; Cocentaina; Gaianes; l’Alqueria d’Asnar; l’Orxa; Muro de Alcoy; Planes; Vilallonga | Alacant-València | - | - | 7.689,08 |
| ZE 5 | Zona de connectivitat ecològica (barranc del Batlle) | Pego, el Ràfol d’Almúnia | Alacant |  |  | 10,52 |
| ZE 6 | Zona de connectivitat ecològica (riu Algar) | Altea, Callosa d’en Sarrià | Alacant |  |  | 81,83 |

  

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/3/1210411/5_1728979371229_4535712671299660894_imagen.jpeg)

Figura 1: Àmbit territorial de les normes de gestió. Font: Projecte de decret.

B.3.2. Objectius

L’objectiu de la norma de gestió és establir les mesures de conservació i les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, amb la finalitat de mantindre’ls o portar-los a un estat de conservació favorable, i contribuir a fer front a la pèrdua de biodiversitat de manera que es complisca la normativa comunitària (Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i la flora silvestres, i Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat) i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana).

La norma de gestió, com a instrument de planificació ambiental dels espais XN 2000 corresponents, incorpora els seus objectius de gestió en relació amb els hàbitats i les espècies presents en el seu àmbit territorial.

B.3.3. Contingut de la norma de gestió

Les determinacions que es recullen en la norma indicada per a aconseguir l’objectiu específic de fer front a la pèrdua de biodiversitat són les següents:

• Inventari de tipus d’hàbitats naturals i espècies presents en els espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris que s’han utilitzat per a interpretar-ho. Incorpora la determinació de l’estat de conservació dels hàbitats i les espècies presents en els espais i criteris de valoració.

Els hàbitats són propis de zones muntanyenques prebètiques del nord de la província d’Alacant com, per exemple, 5230\* matolls arborescents de *Laurus nobilis*, 6110\* prats calcaris càrstics o basòfils de l’*Alysso-Sedion albi*, hàbitat 9580\*. Boscos mediterranis de *Taxus baccata*, 1240 penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb *Limonium*  spp. endèmics, 1510\* estepes salines mediterrànies (*Limonietalia*), 1520\* vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*, 4090 bruguerars oromediterrranis endèmics amb argilaga, o hàbitats aquàtics i de ribera com 3150 llacs eutròfics naturals amb vegetació *Magnopotamion*  o *Hydrocharition*, 3280 rius mediterranis de cabal permanent del *Paspalo-Agrostidion*  amb cortines vegetals riberenques de *Salix* i*Populus alba*, 3290 rius mediterranis de cabal intermitent del *Paspalo-Agrostidion*  o 7220\* brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*).

Entre les espècies de flora destaquen *Teucrium lepicephalum, Silene hifacensis, Apium repens, Orchis papilionácea* o*Orchis conica*, mentres entre la fauna apareixen l’àguila cuabarrada (*Aquila fasciata*), l’àguila daurada o reial (*Aquila chrysaetos*), el duc eurasiàtic (*Bubo bubo*), el cranc de riu de potes blanques (*Austropotamobius pallipes*), la llúdria eurasiàtica (*Lutra lutra*) o el donzell mercurial (*Coenagrion mercuriale*).

• Objectius de conservació i gestió.

Els objectius de gestió comuns per al conjunt dels hàbitats d’interés comunitari de presència confirmada en els espais són els següents:

1. Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i la cobertura.

2. Mantindre o millorar la distribució, la superfície, la cobertura i les funcions específiques de cada un dels hàbitats.

Els objectius de gestió per a les espècies de l’annex II de la Directiva d’hàbitats i de l’annex I de la Directiva d’aus silvestres amb presència a l’espai, així com per a les altres espècies importants per a la gestió de l’espai, són:

1. Actualitzar de manera periòdica la informació sobre la grandària poblacional.

2. Mantindre o millorar la població dins de l’«estat de conservació favorable» i que les perspectives de futur per a estes variables siguen bones.

3. Mantindre els hàbitats de les espècies mitjançant l’eliminació dels factors que estan afectant l’estat de conservació d’estes.

4. Crear noves zones d’expansió per a *Silene hifacensis* i*Apium repens.*

Els objectius de gestió per al conjunt de l’espai pretenen redimensionar els anteriors de manera que puguen establir-se prioritats en funció de les directrius següents:

1. Concepció en xarxa. Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.

Hàbitats naturals d’interés comunitari que es consideren de prioritat especial:

1240\* penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb*Limonium spp*. endèmiques

1510\* estepes salines mediterrànies (*Limonietalia*)

1520\* vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*)

4090\* bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga

5230\* matolls arborescents amb *Laurus nobilis*

7220\* brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)

9580\*boscos mediterranis de*Taxus baccata*

– Espècies:

Silene d’Ifac (*Silene hifacensis*), api rèptil (*Apium repens*), cabeçuda de guix (*Teucrium lepicephalum*), cranc de riu de potes blanques (*Austropotamobius pallipes*), donzell mercurial (*Coenagrion mercuriale*), llúdria euroasiàtica (*Lutra lutra*), àguila cuabarrada (*Aquila fasciata*) i àguila daurada o reial (*Aquila chrysaetos*).

2. Priorització de recursos. Les mesures de gestió activa es podran iniciar d’acord amb un calendari de prioritats condicionades per l’afecció extrema provocada per l’incendi recent i en el grau d’importància de les espècies en un context de recursos limitats, amb l’orde següent de prioritats:

– Hàbitats naturals d’interés comunitari que es consideren de prioritat especial:

1520\* vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*)

5230\* matolls arborescents amb *Laurus nobilis*

9580\* boscos mediterranis de*Taxus baccata*

4090\* bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga

– Espècies:

Silene d’Ifac (*Silene hifacensis*), api rèptil (*Apium repens*), cabeçuda de guix (*Teucrium lepicephalum*), cranc de riu de potes blanques (*Austropotamobius pallipes*) i àguila cuabarrada (*Aquila fasciata*)

3. Context econòmic, social i territorial. L’aplicació de la norma s’adaptarà a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic, es fomentaran les activitats tradicionals que contribuïsquen a la conservació, amb atenció al suport econòmic d’instruments financers per a la Xarxa Natura 2000 i es consideraran un marc d’actuació prioritari la informació i la conscienciació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local.

• Zonificació de l’àmbit d’aplicació de la norma de gestió:

El criteri determinant de la zonificació és la presència o no d’hàbitats i espècies per als quals s’establixen objectius de conservació en la norma de gestió, així com el caràcter prioritari o no d’estos.

L’àmbit d’aplicació de la norma de gestió es zonifica, a efectes normatius i de gestió, en 5 categories (zona A, zona B, zona C, zona D i zona de connectivitat ecològica).

La superfície i la contribució relativa de cada una d’estes categories de zonificació dins de l’espai corresponent de la XN 2000 és la següent:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Zonificació* | *Superfície (ha)* | *% àmbit norma de gestió* |
| Zona A | 1.461,39 | 2,46 |
| Zona B | 31.105,81 | 52,33 |
| Zona C | 8.989,47 | 15,13 |
| Zona D | 158,07 | 0,27 |
| Zona de connectivitat ecològica | 17.719,06 | 29,81 |
| TOTAL | 59.433,80 | 100,00 |

  

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/3/1210411/6_1728979371235_4688186200942450399_imagen.jpeg)

Figura 2: Zonificació de les normes de gestió. Font: projecte de decret.

• Normativa d’aplicació directa i règim d’avaluació de repercussions

A l’efecte d’esta norma de gestió, la normativa d’aplicació directa queda agrupada de la manera següent:

*a*) Normes per a la protecció d’hàbitats naturals d’interés comunitari d’especial prioritat. Es detallen les activitats considerades incompatibles en les àrees de la zona A, així com en les àrees del territori en què apareguen els hàbitats naturals d’especial prioritat que s’indiquen en l’apartat V.1 de la norma de gestió.

*b*) Normes per a la protecció d’altres hàbitats naturals d’interés comunitari Per a les àrees incloses en la zona B, no s’establix cap incompatibilitat específica, més enllà de les limitacions establides en les diferents legislacions sectorials.

*c*) Normes per a la protecció d’espècies de fauna i de flora. Es relacionen les activitats considerades incompatibles en les àrees zonificades com a A, B, C, D i zones de connectivitat ecològica (ZCE), mentres no estiguen relacionades directament amb les mesures de gestió del lloc que s’establixen en la mateixa norma de gestió i/o les consideren com a tals l’òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000, i fan menció a la limitació de la pràctica d’escalada i barranquisme en àrees sensibles per a les aus rapaces.

Pel que fa al règim d’avaluació de repercussions, la norma de gestió indica:

a) Queden sotmesos a este règim els plans, els programes i els projectes inclosos en el camp d’aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d’abril, d’avaluació de repercussions en tot l’àmbit de les ZEC i ZEPA inclosos en la norma de gestió, fins i tot les zones de connectivitat ecològica.

*b*) S’indiquen els plans, els programes i els projectes que queden exclosos de l’obligació d’avaluar les repercussions sobre les ZEC i ZEPA d’esta norma de gestió.

*c*) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació de les repercussions sobre els espais protegits de la XN 2000 objectes d’esta norma de gestió.

La norma de gestió recull, en una taula resum, les normes d’aplicació directa i la concreció de l’obligació d’avaluar atenent la zonificació (A, B, C, D i ZCE) establida. En esta taula, que es reproduïx a continuació, es distingix entre:

• Actuacions no autoritzables (excloses de l’avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació)

• Actuacions que no requeriran una avaluació de repercussions (sense afecció previsible sobre els hàbitats o les espècies)

• Actuacions que requeriran una avaluació de repercussions.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions no autoritzables (excloses de l’avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació)* | *Zona* | | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* | *ZCE* |
| Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades. | X | X |  | X |  |
| El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner de terrenys ocupats en l’entrada en vigor de la present norma per vegetació natural inclosa en els hàbitats 1510\*, estepes salines mediterrànies (*Limonietalia*), y 1520\*, vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*), excepte quan esta eliminació siga necessària per a executar projectes que tinguen una avaluació de repercussions favorable. | X |  |  |  |  |
| La col·locació de noves infraestructures de comunicació i generació d’energia, excepte les que tinguen l’avaluació de repercussions favorable. No es consideraran infraestructures noves les que ja es troben en el moment de l’aprovació d’estes normes i tinguen l’autorització preceptiva. | X |  |  |  |  |
| La instal·lació de parcs eòlics i parcs fotovoltaics (excepte les instal·lacions de dimensions reduïdes destinades a l’autoconsum o les que utilitzen les cobertes d’edificacions que ja estan construïdes) i les noves activitats extractives i mineres i les seues indústries annexes (excepte les que funcionen legalment en l’entrada en vigor d’esta norma de gestió). | X | X |  |  |  |
| L’obertura o ampliació de pistes i la instal·lació de noves infraestructures de comunicació i la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establir noves àrees de cultiu. | X |  |  |  |  |
| La pràctica d’escalada i barranquisme en les àrees que, mentres es desenvolupa esta norma, i en aplicació de l’article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i els esports de muntanya, es consideren zones sensibles per la presència d’hàbitats d’espècies incloses en esta normativa, especialment l’*Aquila fasciata*. | X | X | X |  | X |
| Totes les activitats que puguen produir la contaminació de sòls o del subsol amb risc per als hàbitats i les espècies, així com les que produïsquen menyscapte dels usos actuals o potencials d’estos recursos o de la seua capacitat ecològica. En el mateix sentit, es considera incompatible tota mena d’abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre els sòls o la incorporació d’este al subsol mitjançant qualsevol procediment. | X | X | X |  | X |
| En les àrees aquàtiques que alberguen poblacions d’espècies considerades en esta norma, l’eliminació de la vegetació autòctona aquàtica, subaquàtica i palustre, per mitjans mecànics o químics, així com el desbrossament i el dragatge per mitjans mecànics. | X | X | X |  | X |

  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions que no requeriran una avaluació de repercussions (sense afecció previsible sobre hàbitats o espècies)* | *A* | *B* | *C* | *D* | *ZCE* |
| Les relacionades amb la gestió del lloc i les que preveuen les mesures de gestió activa. | X | X | X | X |  |
| Qualsevol pla, programa, projecte o actuació que es desenvolupe en l’àmbit de la zona D establida en esta norma de gestió, amb l’excepció de les actuacions industrials que puguen representar, per les seues característiques específiques, una emissió de contaminants gasosos o d’abocaments d’aigües residuals susceptibles d’afectar les àrees situades fora de la zona D esmentada. |  |  |  | X |  |
| Actuacions de conservació, rehabilitació i millora de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l’àmbit d’esta zonificació, mentres no suposen un increment de la seua superfície o volum. | X | X | X | X | X |
| Les instal·lacions de gestió d’aigües residuals d’habitatges aïllats que se situen dins de l’àmbit de les normes de gestió i que disposen de les autoritzacions preceptives de l’òrgan de conca. | X | X | X | X | X |
| La pràctica de l’agricultura i la ramaderia extensiva en els àmbits en què s’estiguera produint esta pràctica a l’entrada en vigor d’estes normes conforme als supòsits indicats. | X | X | X | X | X |
| La pràctica de l’activitat cinegètica o piscícola d’acord amb la legislació sectorial vigent. | X | X | X |  | X |
| Les activitats i els aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l’empara d’un instrument tècnic de gestió forestal aprovat per la Generalitat Valenciana i que dispose de l’avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l’òrgan competent. Així mateix, els considerats com a aprofitament forestal menor segons el que s’indica en l’article 20 del Decret 205/2020, d’11 de desembre, del Consell, de regulació dels aprofitaments forestals en muntanyes privades i l’alienació d’aprofitaments forestals en muntanyes gestionades per la Generalitat, o en la norma que el substituïsca. | X | X | X |  | X |
| Les actuacions ordinàries de conservació de llits –com ara la retirada d’elements obstructius–, així com l’eliminació d’espècies al·lòctones i les obres d’emergència, desenvolupades o expressament autoritzades per l’òrgan de conca. | X | X | X |  | X |
| Les actuacions de manteniment i conservació de les infraestructures –basses, séquies, assuts– vinculades al regadiu o a altres activitats, amb independència de l’òrgan que les execute, quan no es troben en els supòsits que indiquen les normes. | X | X | X |  | X |
| Les instal·lacions d’energia renovable destinada a l’autoconsum, quan es vinculen a edificacions existents degudament autoritzades i que compten amb l’informe previ de la conselleria competent en matèria d’energia. | X | X | X | X | X |
| Els instruments de planejament següents que afecten el sòl urbà: plans de reforma interior, estudis de detall i programes per al desenvolupament d’actuacions aïllades. | X | X | X | X |  |

  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions que requeriran avaluació de repercussions* | *A* | *B* | *C* | *D* | *ZCE* |
| Activitats d’ús públic del medi en grups organitzats, incloent-hi competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals, en les àrees delimitades a este efecte en aplicació de l’article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i els esports de muntanya de manera compatible amb la conservació del medi natural. | X | X | X |  | X |
| La construcció, reconstrucció o remodelació d’edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable, destinades a activitats agrícoles o ramaderes, forestals, cinegètiques, turístiques. | X | X | X |  | X |
| Els aprofitaments forestals i els treballs de conservació i millora de masses forestals, quan no complisquen els requisits que indiquen les normes. | X | X | X |  | X |
| La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a una declaració o estimació d’impacte ambiental i els plans de manteniment anual de línies elèctriques que preveu la Llei forestal de la CV. | X | X | X |  | X |
| L’obertura, l’ampliació o el canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals. | X | X | X |  | X |
| La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en els supòsits que s’indiquen en estes normes. | X | X | X |  | X |
| Els nous aprofitaments d’aigües superficials que impliquen la canalització i el desviament d’aigües, quan afecten àrees amb presència constatada de poblacions d’espècies que considera esta norma. | X | X | X |  | X |
| Les autoritzacions d’abocament d’aigües residuals i les concessions per a l’aprofitament d’aigües subterrànies. | X | X | X |  |  |
| Els projectes per a desenvolupar activitats extractives amb tècniques mineres, incloent-hi els aprofitaments d’àrids en l’entorn immediat de cavitats que s’esmenten en estes normes. | X | X | X |  | X |
| Tots els plans, programes o projectes que impliquen una afecció directa o indirecta al subsol que per la seua envergadura o localització puguen alterar l’estructura subterrània de les cavitats que s’esmenten en estes normes. | X | X | X |  | X |
| Els altres supòsits compresos en l’àmbit d’aplicació material del Decret 60/2012 que no s’indiquen explícitament en els apartats anteriors. | X | X | X | X |  |

  

• Criteris orientadors i mesures de gestió activa

– Criteris orientadors

La norma de gestió conté una relació de criteris orientadors que tenen com a objectiu orientar els planificadors i els gestors sobre la millor manera de compatibilitzar l’ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb estos àmbits amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000, en particular amb l’exigència d’assolir o mantindre l’estat de conservació favorable dels hàbitats i les espècies que han motivat la declaració dels espais LIC i ZEPA que constituïxen l’àmbit de la norma de gestió.

Concretament, s’establixen els següents:

· Criteris orientadors per a la planificació i la gestió forestal

· Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d’aigua

· Criteris orientadors per a la construcció o la modificació d’infraestructures

– Mesures de gestió activa

Les mesures de gestió activa constituïxen el conjunt d’actuacions necessàries que cal executar amb la finalitat que els hàbitats i/o les espècies en l’àmbit de les normes de gestió i especialment els que s’han proposat com a objectiu, mantinguen o assolisquen un estat de conservació favorable.

En este sentit, les normes de gestió contenen un conjunt de mesures, de diversa naturalesa, que poden englobar-se, de manera genèrica, en els apartats següents:

A. Avaluació de comunitats

A.1. Estudi i seguiment dels hàbitats d’interés comunitari de prioritat especial

A.2. Seguiment de l’estat de conservació de les espècies

B. Millora, restauració i conservació

B.1. Prevenció d’incendis forestals

B.2 Coordinació amb la Planificació Hidrològica del Xúquer

B.3. Coordinació i elaboració d’un protocol amb els ajuntaments i els agents implicats per a identificar i compatibilitzar les activitats esportives amb les necessitats de conservació dels hàbitats naturals i les espècies presents

B.4. Seguiment i correcció de línies elèctriques perilloses per a l’avifauna

B.5. Pressupostar la retirada de residus inerts en l’àmbit de les normes de gestió

B.6. Actuació tipus per a la millora d’hàbitats prioritaris

B.7. Recuperació de poblacions d’espècies de l’annex II (Directiva hàbitats) a les ZEC «Aitana, Serrella i Puigcampana» i «Serres del Ferrer i Bèrnia»

B.8. Control d’espècies exòtiques invasores

B.9. Restauració assistida de la coberta vegetal afectada per incendi forestal

B.10. Estudi per a la connectivitat entre els espais de la Xarxa Natura 2000 Muntanyes de la Marina i els espais naturals protegits de la Font Roja i la serra de Mariola

C. Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l’entorn

C1. Campanyes de comunicació i sensibilització participativa

• Programa d’actuacions

La norma de gestió presenta un programa d’actuacions en el qual es recull el conjunt de les mesures i/o les actuacions de gestió directa, i indica la seua prioritat d’execució en cada zona, la font de finançament, l’estimació econòmica i la responsabilitat sectorial de l’actuació. El programa d’actuacions aconseguix un pressupost estimat de 827.834,00 euros.

• Règim d’avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies

L’avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i directrius i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en l’àmbit d’esta norma de gestió s’ha de fer periòdicament, i coincidir en el temps amb l’elaboració dels informes d’aplicació que es preveuen en l’article 17 de la Directiva d’hàbitats (Directiva 92/43/CEO) i l’article 12 de la Directiva d’aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).

Es proposen tres sistemes d’indicadors: els indicadors per al seguiment de l’estat d’aplicació de la norma de gestió, els indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats i els indicadors específics relacionats amb el canvi climàtic.

1) Indicadors per al seguiment de l’estat d’aplicació de la norma de gestió

2) Indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats

2.1) Indicadors de seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats Els mateixos indicadors (paràmetres) que s’utilitzen per a establir l’estat de conservació servixen per a valorar l’evolució dels elements de gestió, positiva o negativa respecte d’este «estat de conservació favorable» que cal mantindre o aconseguir.

2.2) Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment. S’establixen dos indicadors:

2.2.1) Grau de seguiment: percentatge (%) d’espècies i hàbitats per als quals s’ha avaluat l’estat de conservació al cap de 6 anys.

2.2.2) Grau d’avançament en els objectius de conservació: percentatge (%) d’espècies i hàbitats que:

*a*) Mantenen l’estat de conservació

*b*) Milloren l’estat de conservació

*c*) Empitjoren l’estat de conservació

A este efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l’estat de conservació es definix com el pas d’una categoria a una altra, de manera que, en la figura següent, qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Favorable* | *Desfavorable-inadequat* | *Desfavorable-roín* |
| > Empitjora l’estat de conservació | | |
| < Millora l’estat de conservació | | |

El canvi de la categoria de desconegut a qualsevol altra categoria no es considera una millora o un empitjorament de l’estat de conservació, encara que sí que es considera un avanç en el grau de coneixement de l’espècie o l’hàbitat. De la mateixa manera, el pas d’un estat de conservació conegut a la categoria de desconegut implica, només, un retorcés en el grau de coneixement.

3) Indicadors específics relacionats amb el canvi climàtic, com el nombre d’hàbitats més sensibles al canvi climàtic o parcel·les de seguiment regular d’hàbitats sensibles.

C. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s’han pres en consideració

a. Antecedents

Tenint en consideració la tramitació sectorial i ambiental duta a terme fins a este moment, descrita en l’apartat *A*. Anàlisi del procés d’avaluació d’este document, l’avaluació del resultat de les consultes es fa sobre la base dels documents i els informes que són objecte de l’informe d’al·legacions esmentat.

b. Fase de consulta i exposició pública

En data 15 a 17 de desembre de 2020, es va consultar a les administracions públiques i les entitats interessades i, d’altra banda, es va dur a terme la fase d’informació pública mitjançant un anunci en el DOGV núm. 8976, de 16 de desembre de 2021, amb el qual s’exposa la versió preliminar del projecte de decret, amb les normes de gestió, la memòria tècnica, els mapes de localització, el pla de participació pública i l’estudi ambiental i territorial estratègic.

En les taules següents s’indiquen les consultes realitzades, així com les al·legacions i els informes rebuts:

Fase de consultes

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administració-entitats-associacions-particulars* | *Data de consulta* | *Informes-respostes* |
| Departaments de la Generalitat Valenciana |  |  |
| Direcció General de l’Aigua | 17.12.2020 | 08.01.2021 |
| Direcció General del Canvi Climàtic | 17.12.2020 | 18.01.2021 |
| Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental | 17.12.2020 | - |
| Direcció General de Prevenció d’Incendis Forestals | 17.12.2020 | - |
| Servici d’Ordenació i Gestió Forestal | 17.12.2020 | 18.01.2021 |
| Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits | 17.12.2020 | 28.01.2021 |
| Servici de Caça i Pesca | 17.12.2020 | 08.03.2021 |
| Servici Territorial d’Indústria i Energia d’Alacant | 17.12.2020 | 10.02.2021 |
| Servici Territorial d’Urbanisme d’Alacant | 17.12.2020 | 12.02.2021 |
| Servici Territorial d’Agricultura d’Alacant | 17.12.2020 | - |
| Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  DG Indústria, Energia i Mines | 17.12.2020 | - |
| Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  Servici d’Infraestructura Verda i Paisatge | 17.12.2020 | - |
| Conselleria d’Educació, Cultura i Esport  DG Cultura i Patrimoni | 17.12.2020 | - |
| Conselleria d’Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital | 17.12.2020 | 26.02.2021 |
| Centre de Coordinació d’Emergències | 17.12.2020 |  |
| Administració local |  |  |
| Diputació d’Alacant. Àrea de Medi Ambient, Energia i Residus. | 17.12.2020 | 12.02.2021 |
| Diputació de València | 17.12.2020 | - |
| Ajuntament de Dénia | 15.12.2020 | 17.01.2021 |
| Ajuntament de Llíber | 15.12.2020 | 19.02.2021 |
| Ajuntament de Pego | 15.12.2020 | 18.02.2021 |
| Ajuntament de Tàrbena | 15.12.2020 | 09.02.2021 |
| Ajuntaments d’Agullent, d’Albaida, d’Alcosser, d’Alcoi, d’Alcoleja, de l’Alqueria d’Asnar, d’Altea, d’Atzeneta d’Albaida, de l’Atzúbia, de Bèlgida, de Benasau, de Beniarbeig, de Beniardà, de Beniarrés, de Benidorm, de Benifato, de Benigembla, Benimantell, Benimarfull, Benimassot, Benimeli, Benissa, Benissoda, Bolulla, Bufali, Beniatjar, de Callosa d’en Sarrià, de Calp, de Carrícola, de Castell de Castells, de Cocentaina, de Confrides, del Castell de Guadalest, del Palomar, del Ràfol d’Almúnia, del Ráfol de Salem, del Verger, de Fageca, de Famorca, de Finestrat, de Gaianes, de Gata de Gorgos, de la Nucia, de la Vall d’Alcalà, de la Vall de Laguar, de l’Orxa, de Murla, de Muro de Alcoy, d’Ondara, d’Ontinyent, d’Orba, d’Orxeta, d’Otos, de Parcent, de Pedreguer, de Penàguila, de Planes, de Polop, de Quatretondeta, de Sagra, de Salem, de Sanet y Negrals, de Sella, de Tàrbena, de Tollos, de Tormos, de la Vall de Gallinera, de la Vall d’Ebo, de Vilallonga i de Xaló | 15.12.2020 | - |
| Altres administracions |  |  |
| Direcció General de Biodiversitat, Boscos i Desertificació (MITECO) | 17.12.2020 | - |
| Direcció General de la Costa i el Mar (MITECO) | 17.12.2020 | 08.03.2021 |
| Demarcació de Carreteres de l’Estat a la Comunitat Valenciana | 17.12.2020 | 23.02.2021 |
| Subdelegació del Govern a Alacant | 17.12.2020 | 15.01.2021 |
| Confederació Hidrogràfica del Xúquer | 17.12.2020 | - |
| Entitats representatives i particulars |  |  |
| Acció Ecologista-Agró | 16.12.2020 | - |
| Associació de Municipis Forestals de la CV | 16.12.2020 | - |
| Associació Valenciana d’Agricultors | 16.12.2020 | 18.01.2021 |
| Col·legi Oficial d’Enginyers Tècnics Agrícoles | 16.12.2020 | - |
| Federació d’Esports de Muntanya i Escalada de la CV (FEMECV) | 16.12.2020 | 19.02.2021 |
| Federació de Caça de la CV | 16.12.2020 | - |
| La Unió de Llauradors i Ramaders | 16.12.2020 | - |
| SEO/Birdlife | 16.12.2020 | - |
| Societat Valenciana d’Ornitologia | 16.12.2020 | - |
| Unió de Xicotets Agricultors (UPA-PV) | 16.12.2020 | - |
| WWF | 16.12.2020 | - |

  

Aportacions en fase d’exposició pública

|  |  |
| --- | --- |
| *Entitat/interessats* | *Al·legacions* |
| Anna Galiana Pérez (Chumbo, SLU) | 15.02.2021 |
| Antonio de la Torre Galera i altres | 23.02.2021 |
| Associació Espanyola d’Espeleologia i Barrancs (ASEDEB) | 25.02.2021 |
| Associació de Guies Valenciana de Turisme Actiu | 26.02.2021 |
| Associació Valenciana d’Esportistes de Muntanya (AVEM) | 25.02.2021 |
| Catalina Cifuentes Salcedo | 25.02.2021 |
| Colla Ecologista La Carrasca | 26.02.2021 |
| Colla Ecologista Segària – Ecologistes en Acció Marina Alta | 11.02.2021 |
| Comunitat Valenciana Activa (CV Activa) | 19.02.2021 |
| Ecologistes en Acció PV | 11.02.2021 |
| Federació d’Espeleologia de la Comunitat Valenciana | 19.02.2021 |
| Grup de Muntanya de Calp (GMC) | 23.02.2021 |
| International Mountain Bicycling Association (IMBA). Deleg. CV | 23.02.2021 |
| Urbanitzadora de Penya Roja a Pego | 23.02.2021 |

  

Tots els informes i les al·legacions que s’han rebut en esta fase que feien observacions o consideracions als documents exposats al públic són objecte de consideració motivada en l’informe d’al·legacions redactat per l’òrgan promotor.

Els informes dels ajuntaments incidixen en les limitacions a activitats d’ús públic, qüestionen l’aplicació del tràmit d’avaluació de repercussions per a alguns tipus d’instal·lacions i construccions i proposen una nova zona de connectivitat ecològica.

Els informes de les administracions de l’Estat fan referència al compliment de la normativa vigent pel que fa al domini públic maritimoterrestre, de les disposicions respecte a la remissió de la declaració de ZEC al Ministeri, a la justificació de l’exclusió d’alguns tipus d’hàbitats i a l’actualització de dades.

Pel que fa als informes rebuts dels departaments de la Generalitat Valenciana, fan referència a la compatibilitat amb altres planificacions, a la incorporació de noves zones de connectivitat ecològica i a la inclusió d’indicadors de canvi climàtic.

Quant a les al·legacions aportades per organitzacions i ciutadans, es referixen bàsicament a les limitacions a determinades activitats com l’ús de fitosanitaris, l’escalada o possibles impactes d’instal·lacions d’energia eòlica. Algunes organitzacions mostren, a més, el seu interés a ser incloses com a agents socials en la mesura B.3 Coordinació amb els ajuntaments per a identificar i compatibilitzar les activitats esportives amb les necessitats de conservació dels hàbitats naturals i les espècies presents.

c. Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió a conseqüència de la informació pública i les consultes

S’incorporen a la memòria tècnica de la norma de gestió i al projecte de decret corresponent les modificacions següents derivades de l’exposició pública i les consultes, que estan detallades en l’informe d’al·legacions:

• S’incorpora a la norma una menció explícita a la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes, especialment en el que es referix al domini públic maritimoterrestre en la ZEC «Serres del Ferrer i Bèrnia».

• S’incorpora al programa de seguiment un indicador específic relacionat amb els efectes del canvi climàtic.

• S’incorpora la desembocadura del riu Algar, amb la delimitació proposada pel Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits, com a zona de connectivitat.

• S’incorpora la comarca de l’Alcoià al text, per afectació al terme municipal de Penàguila.

• Es corregix la referència a les «infraestructures de comunicació i generació d’energia, ja existents», en l’àmbit d’aplicació del règim d’avaluació de repercussions. De la mateixa manera, s’exclouen d’este tràmit determinats treballs forestals d’entitat escassa, com l’aprofitament forestal menor o el procedent de circumstàncies extraordinàries, l’aprofitament de llenya destinada a l’autoconsum i l’aprofitament de productes forestals per a actuacions de caràcter cultural o educatiu; tots estos estan definits i regulats en el Decret 205/2020, d’11 de desembre, del Consell.

• S’exclouen del règim d’avaluació de repercussions les instal·lacions d’energia renovable destinades a l’autoconsum, quan es vinculen a edificacions existents degudament autoritzades i compten amb l’informe previ de la conselleria competent en matèria d’energia.

• S’incorpora una zona de connectivitat amb el Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva en l’àmbit del barranc del Batlle.

• S’incorpora una mesura de gestió activa en relació amb la recuperació de zones que han patit un incendi forestal, amb referència a la coordinació amb altres actuacions concurrents en el marc de l’aplicació de la legislació sectorial.

• Es modifica la mesura de gestió activa en relació amb l’eliminació de pi negre (*Pinus nigra* subsp. *nigra*) a Aitana i passa a considerar-se una actuació experimental i d’abast reduït.

• S’amplia la previsió de control de residus sòlids i abocaments al conjunt de la norma de gestió, amb la corresponent modificació de la mesura de gestió activa prevista.

• Es modifica la mesura de gestió activa B.3, relativa a la comptabilització de l’ús públic i la conservació, en el sentit d’incorporar la previsió d’actualització del protocol d’aplicació del Decret 179/2004, actualment vigent, i s’inclou una referència expressa a tots els agents socials implicats.

• S’incorporen, com a altres espècies d’interés, la zanniquèl·lia (*Zannichellia contorta*)a les ZEC d’Aitana, de Serrella i de Puig Campana i la falaguera (*Pteris vittata*) en la ZEC serres del Ferrer i Bèrnia.

• S’incorporen a la categoria de zonificació A, els recintes ocupats per l’hàbitat \*6210 en què conste la presència d’espècies protegides pel Decret 70/2009, i en particular *Orchis conica* (vulnerable) i *Orchis papilionacea.*

• Es modifica la redacció dels criteris orientatius per a punts d’aigua per a remarcar la prohibició de contaminació per abocaments o neteja d’envasos.

• S’incorpora a la mesura de gestió activa B.4 una referència a l’eliminació de línies obsoletes o fora d’ús.

• S’incorporen com a activitats expressament incompatibles amb determinades categories de zonificació les següents:

– En les zones A i B, la instal·lació de parcs eòlics i parcs fotovoltaics (excepte les instal·lacions de dimensions reduïdes destinades a l’autoconsum o les que utilitzen les cobertes d’edificacions existents) i les noves activitats extractives i mineres i les seues indústries annexes (excepte les que funcionen legalment a l’entrada en vigor d’esta norma de gestió).

– En zona A, l’obertura o ampliació de pistes i la instal·lació de noves infraestructures de comunicació i la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establir noves àrees de cultiu.

• S’incorpora una mesura de gestió activa per a l’estudi i una proposta de delimitació d’una àrea de connectivitat, a través de les serres dels Plans, el Rentonar i Penàguila, entre l’àmbit de la norma de gestió i els LIC i les ZEPA serres de Mariola i la Font Roja, a l’efecte de la seua incorporació en la futura norma de gestió d’este últim espai.

• S’amplia la previsió de campanyes de comunicació i sensibilització dirigides a altres col·lectius específics.

D. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l’aplicació de la norma de gestió

Segons l’estudi ambiental i territorial estratègic, els efectes ambientals previsibles de les normes de gestió sobre la biodiversitat, la flora i la fauna són de signe indubtablement positiu, sobretot en relació amb la conservació dels hàbitats i les espècies que han determinat la inclusió d’estos espais en la Xarxa Natura 2000, atés que el seu objectiu principal és mantindre’ls en un estat de conservació favorable o portar-los-hi.

El mateix caràcter tenen els efectes sobre el paisatge, ja que els espais de la Xarxa Natura 2000 són recursos paisatgístics de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, i estes normes de gestió es poden considerar un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a estos.

L’emissió de les normes de gestió i la posada en marxa de les seues actuacions de conservació activa tant en els espais de la Xarxa Natura 2000 com en les àrees de connectivitat entre estos espais també tindrà signes positius en relació amb els factors climàtics i, especialment, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, és a dir, la seua capacitat d’adaptació a este problema.

Igualment, també poden considerar-se positius en general els efectes sobre la terra, l’aigua i l’aire, ja que en promouran un ús racional dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l’àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.

També seran positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l’hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l’arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.

No es preveuen efectes significatius sobre la salut humana, en particular perquè les normes de gestió, per les seues característiques, no són susceptibles ni d’augmentar ni de rebaixar els riscos sobre este factor, a diferència d’altres instruments de planificació.

Tampoc es preveuen efectes significatius en matèria de patrimoni cultural, incloent-hi el patrimoni historicoartístic.

Finalment, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000 i els diferents espais que la conformen són en si mateixos un element estratègic del territori en formar part de la infraestructura verda que preveuen tant el TRLOTUP com l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39). Així doncs, l’elaboració de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 tindrà efectes positius sobre els elements estratègics del territori, i contribuirà a fer complir l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.

E. Accions de seguiment de l’aplicació de la norma de gestió

En l’apartat IX, Règim d’avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies de les normes de gestió, es proposen dos sistemes d’indicadors per al seguiment: d’una banda, els indicadors per al seguiment de l’estat d’aplicació de la norma de gestió respectiva, i, d’altra banda, els indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats.

L’avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en les ZEC objecte de les normes de gestió incloses en el projecte de decret s’efectuarà periòdicament, coincidint en el temps amb l’elaboració dels informes d’aplicació previstos en l’article 17 de la Directiva d’hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l’article 12 de la Directiva d’aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).

F. Consideracions al projecte de decret

L’apartat V.4 La zona D fa referència a la inclusió en esta categoria de «… les àrees urbanes i urbanitzables». Per a una comprensió millor, s’haurà de substituir en este punt i la taula-resum «… els terrenys classificats com a sòl urbà i sòl urbanitzable en els respectius instruments de planejament».

Quant a la cartografia de l’àmbit de la norma, s’hauran d’incloure plànols amb detall suficient per a permetre la identificació de les delimitacions de l’espai i de la zonificació.

En el projecte de decret, l’apartat 5.1.1. Normes per a la protecció d’hàbitats naturals d’interés comunitari de prioritat especial, es consideren actuacions no autoritzables i incompatibles les següents:

Punt 1. El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner de terrenys ocupats a l’entrada en vigor d’esta norma per vegetació natural inclosa en els hàbitats 1510\*, estepes salines mediterrànies (*Limonietalia*), i 1520\*, vegetació gipsícola ibèrica (*Gypsophiletalia*).

Amb esta redacció, el desenvolupament d’estes actuacions en la zona A que pogueren afectar la resta d’hàbitats prioritaris (5230\* matolls arborescents amb *Laurus nobilis*, 7220\* brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*) i 9580\* boscos mediterranis de *Taxus baccata*) requerirà una avaluació de repercussions. Sembla raonable que, en esta mena d’hàbitats, en cap cas puguen autoritzar-se les actuacions esmentades, per la qual cosa s’haurà de canviar el text pel següent:

Punt 1. El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner de terrenys ocupats a l’entrada en vigor d’esta norma per vegetació natural inclosa en alguns dels hàbitats naturals considerats de prioritat especial en la norma.

D’altra banda, en la taula resum s’ha afegit el text següent «excepte quan esta eliminació siga necessària per a l’execució de projectes que compten amb una avaluació de repercussions favorable». Com que es tracta d’actuacions no compatibles, caldrà eliminar esta frase de la taula.

Punt 2. La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d’energia, excepte les que tinguen una avaluació de repercussions favorable.

Pot haver-hi una certa confusió o solapament en el concepte de «generació d’energia» amb el contingut del punt 4, que inclou instal·lacions de parcs eòlics i parcs fotovoltaics. En este sentit, podria substituir-se el terme per «transmissió d’energia», en el sentit de l’annex VI de la Llei 21/2013, d’avaluació ambiental, que, en l’apartat C, definix: o) Transmissió d’energia elèctrica: inclou l’activitat (transport), les instal·lacions (xarxa interconnectada d’alta i mitjana tensió) i el fi (subministrament a clients finals o distribuïdors). En este concepte s’inclouen les subestacions.

També caldria aclarir el concepte d’«infraestructures de comunicació», que s’haurà de substituir per «infraestructures viàries» per a no confondre’l amb infraestructures de telecomunicacions.

Punt 3. Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades.

Atés que les activitats incompatibles amb la classificació i qualificació ho són en sentit ampli, estes hauran de ser incompatibles en totes les zones, fins i tot en la C i la ZCE.

Punt 5. En zona A, l’obertura o ampliació de pistes i la instal·lació de noves infraestructures de comunicació i la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establir noves àrees de cultiu.

Les noves infraestructures de comunicació ja venen indicades en el punt 2, per la qual cosa, i per a una millor comprensió, podria eliminar-se esta frase del punt 5 i de la taula resum.

Quant a les actuacions que no requeriran una avaluació de repercussions, apartat 5.2.2.1, es duran a terme les consideracions següents:

Punt 4. També queden exclosos de l’obligació d’avaluar les seues repercussions sobre este espai els plans, els programes, els projectes o les activitats que s’han considerat incompatibles en les normes d’aplicació directa d’esta norma de gestió, sense perjuí del que s’indica en l’apartat corresponent respecte de la possibilitat d’autorització excepcional d’estos.

Este punt no ve referit en la taula-resum, ni hi ha referència en la norma sobre autoritzacions excepcionals, per la qual cosa el seu contingut resulta prescindible i s’haurà d’eliminar tot el paràgraf.

Pel que fa a les actuacions que requeriran una avaluació de repercussions que es detallen en l’apartat 5.2.1. Obligació general d’avaluar, s’aporten les observacions següents per als punts indicats:

Punt 2. La construcció d’edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a l’ús turístic, com ara allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i similars.

Tenint en compte les característiques concretes de la zona A, es considera que estes actuacions no són compatibles en eixa zona amb la conservació dels seus valors, motiu pel qual hauran d’eliminar-se del grup d’avaluació de repercussions i incloure’s en el grup d’actuacions no autoritzables, i reflectir-se, igualment, en les taules aportades.

Punt 8. La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en les àrees compreses en els perímetres de protecció d’abastiment a poblacions, així com en les àrees considerades sensibles per a la protecció d’hàbitats aquàtics, que hauran de definir-se en desplegament d’esta norma.

Les característiques de la zona A, de màxima rellevància des del punt de vista de la conservació, i que, a més, són terrenys forestals o naturals sense cultius agrícoles, fa que esta mena d’actuacions hagen d’excloure’s i no ser autoritzables en esta zona, ja que podrien ocasionar impactes negatius significatius en la vegetació i la fauna.

Punt 9. Els nous aprofitaments d’aigües superficials que impliquen la canalització i el desviament d’aigües, quan afecten àrees amb presència constatada de les espècies objecte d’esta norma, especialment en el cas d’*Apium repens*, *Coenagrium mercuriale*  i *Austropotamobius pallipes*.

S’haurà d’afegir en este punt el text següent «o a l’hàbitat 7220\* brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)».

S’han detectat les errates següents, tant en el text com en la taula-resum, que hauran de ser corregides:

• En la pàg. 61 del projecte de decret, on posa: «*Orquis papilionácea»*, ha de posar «*Orchis papilionacea*»; i on posa «*Orchis collina*» ha de posar «*Orchis conica*».

• En la pàg. 74, on posa «… la seua autorització perceptiva», ha de posar «… la seua autorització preceptiva».

• En tot el text, on posa «*Taxus bacata*», ha de posar: «*Taxus baccata*».

• En l’apartat III.3. Objectius de gestió, on posa «*Cratoneirion*», ha de posar «*Cratoneurion*».

Per tot això, i tenint en compte les modificacions indicades, es considera que la proposta de normes de gestió, amb la incorporació de les determinacions que s’assenyalen en el punt següent, és adequada per a aconseguir els objectius de conservació que es perseguixen per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en els seus respectius àmbits territorials i la tramitació duta a terme s’ajusta als requeriments de l’avaluació ambiental estratègica.

G. Acord d’emissió. Determinacions finals

Atenent el que s’establix en l’article 56 del TRLOTUP, d’acord amb els fonaments que s’han exposat, s’emet la present declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453), presentades per la Direcció General del Medi Natural i d’Avaluació Ambiental, la qual s’haurà d’acompanyar del present document i incorporar a la norma de gestió respectiva, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:

1. En les normes de gestió s’hauran d’incloure plànols amb el detall suficient per a permetre identificar les delimitacions de l’espai i de la zonificació.

2. Se substituirà «… les àrees urbanes i urbanitzables» per «… els terrenys classificats com a sòl urbà i sòl urbanitzable en els respectius instruments de planejament» en tot el document.

3. En l’apartat corresponent a les actuacions no autoritzables i incompatibles, s’inclouran les modificacions següents:

*a*. El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner serà incompatible en terrenys ocupats pels hàbitats naturals considerats d’especial prioritat en la norma.

*b*. S’eliminarà de la taula-resum la frase «excepte quan esta eliminació siga necessària per a l’execució de projectes que compten amb una avaluació de repercussions favorable».

*c*. Quant a «La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d’energia», se substituirà per «La instal·lació de noves infraestructures viàries i de transmissió d’energia» .

d. En el punt «3. Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades» s’ampliaran a totes les zones de la norma.

e. En el punt «5. En la zona A, l’obertura o l’ampliació de pistes i la instal·lació de noves infraestructures de comunicació i la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establir noves àrees de cultiu» s’eliminarà la frase «i la instal·lació de noves infraestructures de comunicació».

4. Quant a les actuacions que no requeriran una avaluació de repercussions, s’eliminarà el punt 4 íntegrament, així com el text «Els següents instruments de planejament que afecten el sòl urbà: plans de reforma interior, estudis de detall i programes per al desenvolupament d’actuacions aïllades» de la taula-resum.

5. Pel que fa a les actuacions incloses en el grup sotmés a una avaluació de repercussions, s’inclouran les modificacions següents:

Punt 2- La construcció d’edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a l’ús turístic, com ara allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i similars. Seran incompatibles en la zona A.

Punt 8- La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en les àrees compreses en els perímetres de protecció d’abastiment a poblacions, així com en les àrees considerades sensibles per a la protecció d’hàbitats aquàtics, que hauran de definir-se en desplegament d’esta norma. Seran incompatibles en la zona A i B.

Punt 9- En el punt 9 s’afegirà l’hàbitat 7220\* brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*).

6. En l’apartat 6.1.2. Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d’aigua se substituirà «Crear rases d’aigua» per «Crear rases per a dirigir les escorrenties a la tolla».

Totes les modificacions proposades implicaran corregir la taula-resum, el contingut de la qual haurà de correspondre amb el text de la descripció de les actuacions detallat en la norma.

La declaració ambiental i territorial estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d’incorporar-se a les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella y Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453), sense perjuí de qualssevol altres que s’establisquen en els informes i/o autoritzacions que puguen aplicar-s’hi. La declaració ambiental i territorial estratègica és preceptiva i determinant i s’ha de tindre en compte immediatament abans de l’aprovació definitiva i és un document integrant de la documentació definitiva d’estes normes de gestió.

Respecte dels plans i els programes que puguen implementar-se en l’àmbit de les normes de gestió, no s’eximix del seu sotmetiment al tràmit d’avaluació ambiental si així ho preveu la normativa en matèria d’avaluació ambiental aplicable. De la mateixa manera, aquells projectes, actuacions i activitats que es pretenguen desenvolupar en este àmbit, encara que respecten les condicions establides en esta norma de gestió, no eximixen tampoc del seu sotmetiment al tràmit d’avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d’avaluació ambiental d’aplicació.

Esta declaració ambiental i territorial estratègica per a les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella y Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) i ZEPA «Muntanyes de la Marina» (ES0000453), es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  i es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria.

La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no s’ha adoptat o aprovat la norma de gestió respectiva en el termini màxim de dos anys des de la publicació.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre l’informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l’article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d’acord amb el que disposa l’article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

A la vista de tot el que s’ha esmentat anteriorment, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda: Emetre una declaració ambiental i territorial estratègica favorable en el procediment ordinari d’avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’espai Xarxa Natura 2000 «Muntanyes de la Marina», amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l’informe citat.

Notificar als interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s’hi pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.

Això es comunica perquè en tingueu coneixement i tinga els efectes oportuns.

Tot açò se certifica amb anterioritat a l’aprovació de l’acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se’n deriven, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 18 de febrer de 2022. El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»

  

València, 6 de setembre de 2024

Miguel Angel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9961, del 21-10-2024 (2024/10275)

RESOLUCIÓN de 6 de septiembre de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica de las Normas de Gestión del Espacio RN 2000 Muntanyes de la Marina. Expediente 10/2013-EAE.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9961

Fecha DOGV
:   21-10-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/10275

CVE
:   DOGV-C-2024-10275

Fecha del documento
:   06-09-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

De conformidad con el artículo 56.8 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de la declaración ambiental, resuelvo:

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 10/2013-EAE.

«Declaración ambiental y territorial estratégica de las Normas de Gestión de los espacios RN 2000 Muntanyes de la Marina

Trámite: Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica de las NNGG RN2000

Promotor: Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Título: Normas de Gestión de los Espacios de la Red Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella y Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) y ZEPA «Montañas de la Marina» (ES0000453).

Municipios: Adsubia, Alcalalí, Alcoleja, Altea, Benasau, Beniarbeig, Beniardà, Beniarrés, Benidorm, Benifato, Benigembla, Benimantell, Benimassot, Benimeli, Benissa, Bolulla, Callosa d’en Sarrià, Calp, Castell de Castells, Castell de Guadalest, Confrides, Dénia, el Verguer, Facheca, Famorca, Finestrat, Gata de Gorgos, l’Orxa, la Nucia, Llíber, Murla, Ondara, Orba, Orxeta, Parcent, Pedreguer, Pego, Penàguila, Planes, Polop, Quatretondeta, Ràfol d’Almúnia, Sagra, Sanet y Negrals, Sella, Tàrbena, Tollos, Tormos, Vall d’Alcalà, Vall d’Ebo, Vall de Gallinera, Vall de Gallinera, Vall de Laguar, Vilallonga y Xaló.

Expediente: 10/2013-EAE

La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 17 de febrero de 2022, adoptó el siguiente:

Acuerdo:

Vista la propuesta de Declaración Ambiental y Territorial Estratégica de las Normas de Gestión del Espacio RN 2000 «Muntanyes de la Marina», en los siguientes términos:

El objeto de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica (DATE) es valorar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de las Normas de Gestión de los Espacios de la Red Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella y Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) y ZEPA «Montañas de la Marina» (ES0000453), sujeta a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme al Decreto Legislativo 1/2021 de 18 de junio del Consell de aprobación del Texto Refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP). Para ello, la DATE verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación de las respectivas Normas de Gestión, estableciendo, en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en las mismas previamente a su aprobación.

Documentación recibida de la dirección general del medio natural y evaluación ambiental

El 5 de mayo de 2021 se recibió del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000 la propuesta del Proyecto de Decreto …/… de …. del Consell por el que se declaran como Zonas Especiales de Conservación (ZEC) los Lugares de Importancia Comunitaria ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella y Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) y ZEPA «Montañas de la Marina» (ES0000453).

La propuesta del Proyecto de Decreto incluye en su Anexo V la norma de gestión de los espacios protegidos de la Red Natura 2000 antes citados.

La documentación remitida en formato digital para la emisión de la presente DATE es la siguiente:

1. Estudio Ambiental y Territorial Estratégico.

2. Memoria Técnica de la Norma de Gestión.

3. Propuesta del Proyecto de Decreto del Consell

4. Propuesta de Norma de Gestión de los espacios RN 2000 (se adjunta como anexo de la propuesta del Proyecto de Decreto del Consell).

5. Información Pública del proyecto de Decreto del Consell:

a. Plan de Participación Pública.

b. Anuncio de la Información Pública en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  (DOGV), núm. 8976 de 16 de diciembre de 2020 por un plazo de 45 días hábiles.

c. Copia de las consultas realizadas.

d. Copia de los informes y alegaciones recibidos.

6. Informe de alegaciones.

A. Análisis del proceso de evaluación

Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:

|  |  |
| --- | --- |
| *Documento* | *Fecha* |
| Presentación del Documento Consultivo: | 20.12.2016 |
| Emisión del Documento de Alcance: | 09.02.2017 |
| Fase de Participación Pública y Consultas de la Versión Preliminar y EATE: 45 días hábiles | 16.12.2020 |
| Remisión documentación para DATE | 05.05.2021 |

  

Es necesario resaltar que la presente norma se somete a evaluación ambiental estratégica por el procedimiento ordinario en cumplimiento del acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental de fecha 12 de septiembre de 2014, por el que se acuerda, en base al informe de la Abogacía General de la Generalitat de fecha 25 de julio de 2014, someter a evaluación ambiental por el procedimiento ordinario las Normas de Gestión de los espacios Red Natura 2000.

B. Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico

B.1. Contenidos acordes con el Anexo VII del TRLOTUP

El Estudio Ambiental y Territorial Estratégico de las Normas de Gestión presenta un contenido que se ajusta, en líneas generales, al establecido en el Anexo VII del TRLOTUP, estimándose suficiente para llevar a cabo la evaluación ambiental de las referidas normas.

B.2. Contenidos acordes con el Documento de Alcance

En el Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico de la Norma de Gestión referida, emitido por Acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental de fecha 9 de febrero de 2017 se especifican, fundamentalmente, en sus apartados E) y F) la información y documentación que debe aportarse en la siguiente fase de la tramitación ambiental de las Normas de Gestión. En concreto, se requiere:

a) Contenido del EATE

Tras el análisis del EATE, y aunque no se han seguido los epígrafes del Anexo VIII del TRLOTUP, se considera que su contenido se ajusta en líneas generales a lo especificado en dicho anexo y se han incorporado las modificaciones aplicadas tras el proceso consultas y de participación pública en la propuesta de Decreto y en las Normas de Gestión.

b) Consideraciones técnicas que debe recoger el EATE y la Norma de Gestión

Con carácter genérico, las Normas de Gestión recogen las consideraciones realizadas en el respectivo Documento de Alcance en relación con las normas de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones que se recoge en el apartado 5 de las Normas de Gestión (anexo V de la propuesta de Decreto).

No obstante, en el apartado de valoración de posibles impactos se analizará con detalle las repercusiones sobre la zona de determinadas actividades tal y como se indicaba en el documento de alcance.

c) Contenido de la Norma de Gestión

Las Normas de Gestión aportadas ajustan su contenido al establecido en el artículo 47 ter.1 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales de la Comunitat Valenciana. Además, la Memoria Técnica, que acompaña a la respectiva Norma de Gestión, complementa la información de la norma con la siguiente documentación, que no es contenido de obligado cumplimiento según la Ley 11/1994:

• Síntesis descriptiva del área y sus características principales, incluyendo el ámbito de la Norma de Gestión, las características geográficas generales y características socioeconómicas.

• Identificación de presiones, impactos y amenazas.

En consecuencia, el contenido de las Normas de Gestión citadas se adapta en líneas generales a lo indicado en el Documento de Alcance.

B.3. Descripción de la alternativa elegida: Propuesta de norma de gestión

Dado que la alternativa 0 de no aprobación de la norma no es una alternativa válida, por cuanto se incumplirían las obligaciones adquiridas por la Generalitat Valenciana en base a la aplicación de las normativas de referencia, en especial lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE, a continuación se describe de forma sucinta el contenido de las normas de gestión:

B.3.1. Ámbito territorial

En la Memoria Técnica que acompaña a la respectiva Norma de Gestión se complementa la información territorial aportando, de forma genérica, las características geográficas generales, relieve e hidrografía de este ámbito, además, de la caracterización socioeconómica, incluyendo los usos predominantes del suelo, la estructura de la propiedad, los núcleos de población y las infraestructuras de comunicación. Se añade, por último, la relación de los instrumentos y figuras de protección de la biodiversidad en el ámbito de las normas de gestión (catálogo de zonas húmedas, microrreservas vegetales, etc).

El ámbito de la Norma de Gestión, denominada en su conjunto «Muntanyes de la Marina», está integrado por 5 espacios ZEC (Serra de la Safor; Valls de la Marina; Riu Gorgos; Aitana, Serrella i Puig Campana; Riu Gorgos y Serres del Ferrer i Bèrnia), una ZEPA (Montañas de la Marina) y seis zonas de conectividad ecológica (ZE). Abarca una superficie de 59.433,8 hectáreas, incluyendo en su delimitación un total de 73 municipios, repartidos en seis comarcas de las provincias de Valencia y Alicante: La Safor, l’Alcoià, Vall d’Albaida, El Comtat, La Marina Alta y La Marina Baixa.

A grandes rasgos, la mayor parte de los espacios se sitúan en el nordeste de la provincia de Alicante, abarcando grandes valles y las sierras prelitorales alicantinas.

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Código* | *Espacio* | *Municipios* | *Provincia* | *Longitud* | *Latitud* | *Superficie (ha)* |
| ZEC ES5233041 | Serra de la Safor | Orxa, L' / Lorcha; Vall de Gallinera; Vilallonga / Villalonga | Valencia, Alicante | W 0 16 18 | N 38 52 13 | 3.514,55 |
| ZEC ES5213042 | Valls de la Marina | Adsubia; Beniarbeig; Beniarrés; Benimassot; Benimeli; Castell de Castells; Dénia; Ondara; Orba; Pego; Planes; Ràfol d'Almúnia, El; Sagra; Sanet y Negrals; Tollos; Tormos; Vall d'Alcalà, La; Vall de Ebo; Vall de Gallinera; Vall de Laguar, La; Verger, El | Alicante | W 0 11 19 | N 38 48 2 | 16.061,26 |
| ZEC ES5212004 | Riu Gorgos | Alcalalí; Benigembla; Castell de Castells; Gata de Gorgos; Llíber; Murla; Parcent; Vall de Laguar, La; Xaló | Alicante | W 0 3 44 | N 38 45 21 | 777,36 |
| ZEC ES5213019 | Aitana, Serrella i Puigcampana | Alcoleja; Benasau; Beniardá; Benidorm; Benifato; Benimantell; Bolulla; Callosa d'en Sarrià; Castell de Castells; Castell de Guadalest; Confrides; Facheca; Famorca; Finestrat; Nucia, La; Orxeta; Penáguila; Polop; Quatretondeta; Sella | Alicante | W 0 13 10 | N 38 39 10 | 17.605,85 |
| ZEC ES5213020 | Serres del Ferrer i Bèrnia | Alcalalí; Altea; Benissa; Callosa d'en Sarrià; Calp; Tàrbena; Xaló | Alicante | W 0 3 25 | N 38 40 41 | 3.449,6 |
| ZEPA ES0000453 | Montañas de la Marina | Adsubia; Alcalalí; Alcoleja; Altea; Benasau; Beniarbeig; Beniardá; Beniarrés; Benidorm; Benifato; Benimantell; Benimassot; Benimeli; Benissa; Bolulla; Callosa d'en Sarrià; Calp; Castell de Castells; Castell de Guadalest; Confrides; Dénia; Facheca; Famorca; Finestrat; Nucia, La; Ondara; Orba; Orxeta; Orxa, L' / Lorcha; Penáguila; Pego; Planes; Polop; Quatretondeta; Ràfol d'Almúnia, El; Sagra; Sanet y Negrals; Sella; Tàrbena; Tollos; Tormos; Vall d'alcalà, La; Vall de Ebo; Vall de Gallinera; Vall de Laguar, La; Villalonga / Villalonga; Verger, El; Xaló | Valencia, Alicante | W 0 15 12 | N 38 43 12 | 43.117,77 |
| ZE 1 | Zona de Conectividad Ecológica (Tàrbena) | Bolull; Callosa d’en Sarrà; Tàrbena | Alicante | - | - | 1.477,61 |
| ZE 2 | Zona de Conectividad Ecológica (Serra Alfaro) | Castell de Castells; Facheca; Famorca; Tollos | Alicante | - | - | 2.270,10 |
| ZE 3 | Zona de Conectividad Ecológica (Benicadell-Serra d’Agullent) | Albaida; Agullent; Atzaneta d’albaida; Bèlgida; Beniarrés; Beniatjar; Benissoda; Bufali; Carrícola; El Palomar; Gaianes; Muro de Alcoy; Ontinyent; Otos; Ràfol de Salem; Salem | Alicante-Valencia | - | - | 6.191,97 |
| ZE 4 | Zona de Conectividad Ecológica (Serpis) | Alccer de Planes; Alcoi; Beniarrés; Benimarfull; Cocentaina; Gaianes L’Alqueria d’Asnar; L’Orxa / Lorcha; Muro de Alcoy; Planes; Vilallonga / Villalonga | Alicante-Valencia | - | - | 7.689,08 |
| ZE 5 | Zona de Conectividad Ecológica (Barranc del Batlle) | Pego, Ràfol d'Almúnia | Alicante |  |  | 10,52 |
| ZE 6 | Zona de Conectividad Ecológica (Riu Algar) | Altea, Callosa d'en Sarrià | Alicante |  |  | 81,83 |

  

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/3/1210414/7_1728979599677_2444040135100095018_imagen.png)

Figura 1: Ámbito territorial de las Normas de Gestión. Fuente: Proyecto de Decreto.

B.3.2. Objetivos

El objetivo de la Norma de Gestión es el establecimiento de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 de su ámbito territorial, con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable, contribuyendo a hacer frente a la pérdida de biodiversidad dando, así, cumplimiento a la normativa comunitaria (Directivas 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, y Directiva 2009/147/CE, de 30 de noviembre de 2009, relativa a la conservación de las aves silvestres), estatal (Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad ) y autonómica (Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana).

La Norma de Gestión, como instrumento de planificación ambiental de los espacios RN 2000 correspondientes, incorpora sus propios objetivos de gestión relativos a los hábitats y especies presentes en su ámbito territorial.

B.3.3. Contenido de la Norma de Gestión

Las determinaciones contenidas en la referida Norma para alcanzar el objetivo específico de hacer frente a la pérdida de biodiversidad son las siguientes:

• Inventario de tipos de hábitats naturales y especies presentes en los espacios, descripción de su estado de conservación y de los criterios utilizados para interpretarlo. Incorpora la determinación del estado de conservación de los hábitats y especies presentes en los espacios y criterios de valoración.

Los hábitats son propios de zonas montañosas prebéticas del norte de la provincia de Alicante como, por ejemplo, 5230\* Matorrales arborescentes de *Laurus nobilis*, 6110\* Prados calcáreos cársticos o basófilos del Alysso-Sedion albi, Hábitat 9580\*. Bosques mediterráneos de *Taxus baccata*, 1240 Acantilados con vegetación de las costas mediterráneas con *Limonium*  spp. Endémicos, 1510\* Estepas salinas mediterráneas (Limonietalia), 1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia, 4090 Brezales oromediterrráneos endémicos con aliaga, o hábitats acuáticos y de ribera como 3150 Lagos eutróficos naturales con vegetación Magnopotamion o Hydrocharition, 3280 Ríos mediterráneos de caudal permanente del Paspalo-Agrostidion con cortinas vegetales ribereñas de *Salix* y*Populus alba*, 3290 Ríos mediterráneos de caudal intermitente del Paspalo-Agrostidion o 7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion).

Entre las especies de flora destacan *Teucrium lepicephalum, Silene hifacensis, Apium repens, Orchis papilionácea* u*Orchis conica*, mientras entre la fauna aparecen Águila-azor perdicera (*Aquila fasciata*), Águila real (*Aquila chrysaetos*), Búho real (*Bubo bubo*), cangrejo de río (*Austropotamobius pallipes*), nutria (*Lutra lutra*) o *Coenagrion mercuriale*.

• Objetivos de conservación y gestión.

Los objetivos de gestión comunes para el conjunto de los hábitats de interés comunitario de presencia confirmada en los espacios son los siguientes:

1. Actualizar periódicamente la información cartográfica de la superficie y cobertura.

2. Mantener o mejorar la distribución, superficie, cobertura y funciones específicas de cada uno de los hábitats.

Los objetivos de gestión para las especies del anexo II de la Directiva Hábitats y del anexo I de la Directiva de Aves Silvestres con presencia en el espacio, así como para las otras especies importantes para la gestión del espacio son:

1. Actualizar de forma periódica la información sobre el tamaño poblacional.

2. Mantener o mejorar la población dentro del «estado de conservación favorable» y que las perspectivas de futuro para estas variables sean buenas.

3. Mantener los hábitats de las especies mediante la eliminación de los factores que están afectando el estado de conservación de las especies.

4. Crear nuevas zonas de expansión para *Silene hifacensis* y*Apium repens.*

Los objetivos de gestión para el conjunto del espacio pretenden redimensionar los anteriores de forma que puedan establecerse prioridades en función de las siguientes directrices:

1. Concepción en red. Contribución de cada hábitat y/o especie al conjunto de la Red Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional y europea:

– Hábitats naturales de interés comunitario que se consideran de especial prioridad:

1240 Acantilados con vegetación de las costas mediterráneas con *Limonium*  spp. endémicos

1510\* Estepas salinas mediterráneas (Limonietalia)

1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)

4090 Brezales oromediterrráneos endémicos con aliaga.

5230\* Matorrales arborescentes con *Laurus nobilis*.

7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion).

9580\* Bosques mediterráneos de *Taxus bacatta*.

– Especies:

Silene de Ifac (*Silene hifacensis*), *Apium repens*, Zamarrilla de yesar (*Teucrium lepicephalum*), Cangrejo de río (*Austropotamobius pallipes*), *Coenagrion mercuriale*, Nutria (*Lutra lutra*), Águila-azor perdicera (*Aquila fasciata*) y Águila real (*Aquila chrysaetos*).

2. Priorización de recursos. Las medidas de gestión activa podrán iniciarse de acuerdo con un calendario de prioridades condicionadas por la afección severa provocada por el reciente incendio y en el grado de importancia de las especies en un contexto de recursos limitados, con el siguiente orden de prioridades:

– Hábitats naturales de interés comunitario que se consideran de especial prioridad:

1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)

5230\* Matorrales arborescentes con *Laurus nobilis*.

9580\* Bosques mediterráneos de *Taxus bacatta*.

4090 Brezales oromediterrráneos endémicos con aliaga.

– Especies:

Silene de Ifac (*Silene hifacensis*), *Apium repens*, Zamarrilla de yesar (*Teucrium lepicephalum*), Cangrejo de río (*Austropotamobius pallipes*) y Águila-azor perdicera (*Aquila fasciata*)

3. Contexto económico, social y territorial. La aplicación de la norma se adaptará a las diferentes necesidades y limitaciones impuestas por el medio socioeconómico, se fomentarán las actividades tradicionales que contribuyan a la conservación, con atención al apoyo económico de instrumentos financieros para la Red Natura 2000 y se considerará un marco de actuación prioritario la información y concienciación sobre la Red Natura 2000 entre la población local.

• Zonificación del ámbito de aplicación de la Norma de Gestión:

El criterio determinante de la zonificación es la presencia o no de hábitats y especies para los que se establecen objetivos de conservación en la norma de gestión, así como el carácter prioritario o no de los mismos.

Así, el ámbito de aplicación de la norma de gestión se zonifica, a efectos normativos y de gestión, en 5 categorías (Zona A, Zona B, Zona C, Zona D y Zona de Conectividad Ecológica).

La superficie y contribución relativa de cada una de estas categorías de zonificación dentro del correspondiente espacio de la RN 2000 es la siguiente:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Zonificación* | *Superficie (ha)* | *% ámbito Norma de Gestión* |
| Zona A | 1.461,39 | 2,46 |
| Zona B | 31.105,81 | 52,33 |
| Zona C | 8.989,47 | 15,13 |
| Zona D | 158,07 | 0,27 |
| Zona Conectividad Ecológica | 17.719,06 | 29,81 |
| TOTAL | 59.433,80 | 100,00 |

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/3/1210414/8_1728979599691_6396696460875305031_imagen.jpeg)

Figura 2: Zonificación de las Normas de Gestión. Fuente: Proyecto de Decreto.

• Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones

A los efectos de esta Norma de Gestión la normativa de aplicación directa queda agrupada de la siguiente manera:

a) Normas para la protección de hábitats naturales de interés comunitario de especial prioridad. Se relacionan las actuaciones consideradas incompatibles en las áreas de la Zona A, así como en aquellas áreas del territorio en las que aparezcan los hábitats naturales de especial prioridad que se indican en el apartado V.1 de la Norma de Gestión.

b) Normas para la protección de otros hábitats naturales de interés comunitario. Para las áreas incluidas en la Zona B, no se establece ninguna incompatibilidad específica, más allá de las limitaciones establecidas en las diferentes legislaciones sectoriales.

c) Normas para la protección de especies de fauna y flora. Se relacionan las actividades consideradas incompatibles en las áreas zonificadas como A, B, C, D y Zonas de Conectividad Ecológica (ZCE), en tanto que no estén relacionadas directamente con medidas de gestión del lugar establecidas en la propia Norma de Gestión y/o sean consideradas como tales por parte del órgano gestor de la Red Natura 2000, y hacen mención a la limitación de la práctica de escalada y barranquismo en áreas sensibles para aves rapaces.

Por lo que respecta al régimen de evaluación de repercusiones, la Norma de Gestión indica:

a) Quedan sometidos a dicho régimen los Planes, programas y proyectos incluidos en el campo de aplicación material del Decreto 60/2012, de 5 de abril, de evaluación de repercusiones en todo el ámbito de las ZEC y ZEPA incluidos en la Norma de Gestión, incluso las Zonas de Conectividad Ecológica.

b) Se indican los Planes, programas y proyectos que quedan excluidos de la obligación de evaluar sus repercusiones sobre las ZEC y ZEPA de esta Norma de Gestión.

c) Resto de supuestos. Quedarán sujetos a evaluación de repercusiones sobre los espacios protegidos de la RN 2000 objeto de esta Norma de Gestión.

La Norma de Gestión recoge en una tabla resumen las normas de aplicación directa y la concreción de la obligación de evaluar atendiendo a la zonificación (A, B, C, D y ZCE) establecida. En dicha tabla, que se reproduce a continuación, se distingue entre:

• Actuaciones no autorizables (excluidas de evaluación de repercusiones por incompatibilidad con la conservación)

• Actuaciones que no requerirán evaluación de repercusiones (sin afección previsible sobre hábitats o especies)

• Actuaciones que requerirán evaluación de repercusiones

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuaciones no autorizables (excluidas de evaluación de repercusiones por incompatibilidad con la conservación)* | *Zona* | | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* | *ZCE* |
| Las que resulten incompatibles con la clasificación y calificación urbanística de los suelos incluidos en las categorías de zonificación indicadas. | X | X |  | X |  |
| El desbroce no selectivo, la roturación o el aprovechamiento minero de terrenos ocupados a la entrada en vigor de la presente norma por vegetación natural incluida en los hábitats 1510\*, Estepas salinas mediterráneas (*Limonietalia*), y 1520\*, Vegetación gipsícola ibérica (*Gypsophiletalia*), excepto cuando dicha eliminación sea necesaria para la ejecución de proyectos que cuenten con evaluación de repercusiones favorable. | X |  |  |  |  |
| La colocación de nuevas infraestructuras de comunicación y generación de energía excepto aquellas que cuente con la evaluación de repercusiones favorable. No se considerarán nuevas infraestructuras las que ya se encuentren en el momento de la aprobación de estas normas y cuenten con su autorización perceptiva. | X |  |  |  |  |
| La instalación de parques eólicos y parques fotovoltaicos (excepto las instalaciones de dimensiones reducidas destinadas al autoconsumo o las que utilizan las cubiertas de edificaciones existentes) y las nuevas actividades extractivas y mineras y sus industrias anexas (excepto las que puedan estar funcionando legalmente a la entrada en vigor de esta norma de gestión) | X | X |  |  |  |
| La apertura o ampliación de pistas y la instalación de nuevas infraestructuras de comunicación y la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecer nuevas áreas de cultivo | X |  |  |  |  |
| La práctica de la escalada y el barranquismo en aquellas áreas que, en desarrollo de la presente norma y en aplicación del artículo 11 del Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de regulación del senderismo y deportes de montaña, sean consideradas como zonas sensibles por la presencia de hábitats de especies incluidas en esta normativa, especialmente con el *Aquila fasciata*. | X | X | X |  | X |
| Todas aquellas actividades que puedan producir la contaminación de suelos o del subsuelo con riesgo para los hábitats y especies, así como las que produzcan menoscabo de los usos actuales o potenciales de estos recursos o de su capacidad ecológica. En el mismo sentido, se considera incompatible todo tipo de vertido sólido o líquido potencialmente contaminante sobre los suelos o su incorporación al subsuelo mediante cualquier procedimiento. | X | X | X |  | X |
| En las áreas acuáticas que alberguen poblaciones de especies consideradas en esta norma, la eliminación de la vegetación autóctona acuática, subacuática y palustre, por medios mecánicos o químicos, así como desbroce y dragado mediante medios mecánicos. | X | X | X |  | X |

  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuaciones que no requerirán evaluación de repercusiones (sin afección previsible sobre hábitats o especies)* | *A* | *B* | *C* | *D* | *ZCE* |
| Las relacionadas con la gestión del lugar y las previstas en las medidas de gestión activa | X | X | X | X |  |
| Cualquier plan, programa, proyecto o actuación que se desarrolle en el ámbito de la Zona D establecida en la presente norma de gestión, con la excepción de las actuaciones industriales que puedan representar, por sus características específicas, una emisión de contaminantes gaseosos o de vertidos de aguas residuales susceptibles de afectar las áreas situadas fuera de la mencionada Zona D. |  |  |  | X |  |
| Actuaciones de conservación, rehabilitación y mejora de las instalaciones e infraestructuras ya existentes en el ámbito de la presente zonificación, en tanto que no supongan un incremento de su superficie o volumen de las mismas. | X | X | X | X | X |
| Las instalaciones de gestión de aguas residuales de viviendas aisladas que se sitúen dentro del ámbito de las Normas de gestión y que cuenten con las preceptivas autorizaciones del órgano de cuenca. | X | X | X | X | X |
| La práctica de la agricultura y la ganadería extensiva en aquellos ámbitos en que se viniera produciendo dicha práctica a la entrada en vigor de las presentes normas conforme los supuestos indicados. | X | X | X | X | X |
| La práctica de la actividad cinegética o piscícola conforme a la legislación sectorial vigente. | X | X | X |  | X |
| Las actividades y aprovechamientos forestales de cualquier naturaleza cuando se lleven a cabo al amparo de un instrumento de gestión aprobado por la Generalitat Valenciana y que cuente con evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitida por el órgano competente. Asimismo, los considerados como aprovechamiento forestal menor según lo indicado en el artículo 20 del Decreto 205/2020, de 11 de diciembre, del Consell, de regulación de los aprovechamientos forestales en montes privados y la enajenación de aprovechamientos forestales en montes gestionados por la Generalitat, o norma que lo sustituya. | X | X | X |  | X |
| Las actuaciones ordinarias de conservación de cauces –como la retirada de elementos obstructivos–, así como la eliminación de especies alóctonas y las obras de emergencia, desarrolladas o expresamente autorizadas por el órgano de cuenca. | X | X | X |  | X |
| Las actuaciones de mantenimiento y conservación de las infraestructuras –balsas, acequias, azudes– vinculadas al regadío o a otras actividades, con independencia del órgano que las ejecute, cuando no se encuentren en los supuestos indicados en las normas. | X | X | X |  | X |
| Las instalaciones de energía renovable destinada a autoconsumo, cuando se vinculan a edificaciones existentes debidamente autorizadas y que cuenten con el informe previo de la Conselleria competente en materia de energía | X | X | X | X | X |
| Los siguientes instrumentos de planeamiento que afecten al suelo urbano: Planes de reforma interior, Estudios de detalle y Programas para el desarrollo de actuaciones aisladas. | X | X | X | X |  |

  

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuaciones que requerirán evaluación de repercusiones* | *A* | *B* | *C* | *D* | *ZCE* |
| Actividades de uso público del medio en grupos organizados, incluyendo competiciones deportivas u otros eventos deportivos, lúdicos o culturales, en las áreas delimitadas a tal efecto en aplicación del artículo 11 del Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural. | X | X | X |  | X |
| La construcción, reconstrucción o remodelación de edificaciones aisladas o instalaciones en suelo no urbanizable, destinadas a actividades agrícolas o ganaderas, forestales, cinegéticas, turísticas. | X | X | X |  | X |
| Los aprovechamientos forestales y los trabajos de conservación y mejora de masas forestales, cuando no cumplan requisitos indicados en las normas. | X | X | X |  | X |
| La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sometidas a declaración o estimación de impacto ambiental y los planes de mantenimiento anual de líneas eléctricas previstos Ley Forestal CV. | X | X | X |  | X |
| La apertura, ampliación o cambio de trazado de caminos y pistas rurales y forestales. | X | X | X |  | X |
| La utilización de lodos de depuradora y purines como enmienda agrícola en los supuestos indicados en estas normas | X | X | X |  | X |
| Los nuevos aprovechamientos de aguas superficiales que impliquen la canalización y desvío de aguas, cuando afecten a áreas con presencia constatada de poblaciones de especies consideradas en esta Norma. | X | X | X |  | X |
| Las autorizaciones de vertido de aguas residuales y las concesiones para aprovechamiento de aguas subterráneas. | X | X | X |  |  |
| Los proyectos para el desarrollo de actividades extractivas con técnicas mineras, incluidos los aprovechamientos de áridos en el entorno inmediato de cavidades mencionadas en estas normas. | X | X | X |  | X |
| Todos los planes, programas o proyectos que impliquen una afección directa o indirecta al subsuelo que por su envergadura o localización puedan alterar la estructura subterránea de las cavidades mencionadas en estas normas. | X | X | X |  | X |
| Resto de supuestos comprendidos en el ámbito de aplicación material del Decreto 60/2012 no indicados explícitamente en los aparados anteriores. | X | X | X | X |  |

  

• Criterios orientadores y medidas de gestión activa

– Criterios Orientadores

La Norma de Gestión contiene una relación de criterios que tienen como objetivo orientar a los planificadores y gestores sobre el mejor modo de compatibilizar la ordenación y la gestión de determinadas actuaciones relacionadas con dichos ámbitos con las exigencias derivadas de la normativa de la Red Natura 2000, en particular con la exigencia de alcanzar o mantener el estado de conservación favorable de los hábitats y las especies que han motivado la declaración de los espacios LIC y ZEPA que constituyen el ámbito de esta norma de gestión.

En concreto se establecen los siguientes:

· Criterios orientadores para la planificación y la gestión forestal

· Criterios orientadores para la creación y el mantenimiento de puntos de agua

· Criterios orientadores para la construcción o modificación de infraestructuras

– Medidas de Gestión Activa

Las medidas de gestión activa constituyen el conjunto de actuaciones necesarias que deben ejecutarse con la finalidad de que los hábitats y/o especies en el ámbito de las normas de gestión y en especial aquellos que se hayan propuesto como objetivo, mantengan o alcancen un estado de conservación favorable.

En este sentido, las Normas de Gestión contienen un conjunto de medidas, de diversa naturaleza, que pueden englobarse, de forma genérica, en los siguientes apartados:

A. Evaluación de comunidades

A.1. Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario de especial prioridad.

A.2. Seguimiento del estado de conservación de las especies.

B. Mejora, restauración y conservación

B.1. Prevención de incendios forestales

B.2. Coordinación con la Planificación Hidrológica del Júcar

B.3. Coordinación y elaboración de un protocolo con los Ayuntamientos y agentes implicados para identificar y compatibilizar las actividades deportivas con las necesidades de conservación de los hábitats naturales y las especies presentes

B.4. Seguimiento y corrección de tendidos eléctricos peligrosos para la avifauna

B.5. Presupuestar la retirada de residuos inertes en el ámbito de las Normas de Gestión

B.6. Actuación tipo para la mejora de hábitats prioritarios

B.7. Recuperación de poblaciones de especies del Anexo II (Directiva Hábitats) en las ZEC «Aitana, Serrella i Puigcampana» y «Serres del Ferrer i Bèrnia»

B.8. Control de especies exóticas invasoras

B.9. Restauración asistida de la cubierta vegetal afectada por incendio forestal

B.10. Estudio para la conectividad entre los espacios de la Red Natura 2000 Muntanyes de la Marina y los Espacios Naturales protegidos de La Font Roja y Serra Mariola

C. Información de los valores naturales para fomentar la conservación y el desarrollo sostenible del entorno

C1. Campañas de comunicación y sensibilización participativa

• Programa de actuaciones

La Norma de Gestión presenta un programa de actuaciones en el que se recoge el conjunto de las medidas y/o actuaciones de gestión directa, indicando su prioridad de ejecución en cada zona, la fuente de financiación, su estimación económica y la responsabilidad sectorial de la actuación. El programa de actuaciones alcanza un presupuesto estimado de 827.834,00 euros.

• Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies

La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y directrices y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en el ámbito de la presente norma de gestión se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los informes de aplicación previstos en el artículo 17 de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y en el artículo 12 de la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE).

Se proponen tres sistemas de indicadores: indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión, indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats e indicadores específicos relacionados con el cambio climático.

1) Indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión

2) Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats

2.1) Indicadores de seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats. Los mismos indicadores (parámetros) que se utilizan para establecer el estado de conservación, sirven para valorar la evolución de los elementos de gestión, positiva o negativa con respecto a este «estado de conservación favorable» a mantener o alcanzar.

2.2) Indicadores para cuantificar el progreso de la norma de gestión en relación con el seguimiento. Se establecen dos indicadores:

2.2.1) Grado de seguimiento: porcentaje (%) de especies y hábitats para las que se ha evaluado el estado de conservación a los 6 años.

2.2.2) Grado de avance en objetivos de conservación: porcentaje (%) de especies y hábitats que:

a) Mantienen el estado de conservación

b) Mejoran el estado de conservación

c) Empeoran el estado de conservación

A este efecto, el umbral para cuantificar un cambio en el estado de conservación se define como el paso de una categoría a otra, de forma que, en la siguiente figura, cualquier cambio de categoría de derecha a izquierda es una mejora y un empeoramiento en el sentido contrario:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Favorable* | *Desfavorable-inadecuado* | *Desfavorable-malo* |
| > Empeora el estado de conservación | | |
| < Mejora el estado de conservación | | |

  

El cambio de la categoría de desconocido a cualquier otra categoría no se considera como una mejora o empeoramiento del estado de conservación, aunque si un avance en el grado de conocimiento de la especie o el hábitat. De igual forma, el paso de un estado de conservación conocido a la categoría desconocido implica sólo un retroceso en el grado de conocimiento.

3) Indicadores específicos relacionados con el cambio climático, como número de hábitats más sensibles al cambio climático o parcelas de seguimiento regular de hábitats sensibles.

C. Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración

a. Antecedentes

Teniendo en consideración la tramitación sectorial y ambiental llevada a cabo hasta este momento, descrita en el apartado A. Análisis del proceso de evaluación del presente documento, la evaluación del resultado de las consultas se realiza en base a los documentos e informes que son objeto del mencionado Informe de Alegaciones.

b. Fase de consulta y exposición pública

En fecha 15 a 17 de diciembre de 2020 se efectuaron consultas a administraciones públicas y entidades interesadas y, por otra parte, se llevó a cabo la fase de información pública mediante anuncio en el DOGV n.º 8976 de 16 de diciembre de 2021 quedando expuestos la versión preliminar del proyecto de Decreto, con las normas de gestión, memoria técnica, mapas de localización, plan de participación pública y estudio ambiental y territorial estratégico.

En las tablas siguientes se indican las consultas realizadas, así como las alegaciones e informes recibidos:

Fase de consultas

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administración-Entidades-Asociaciones-Particulares* | *Fecha consulta* | *Informes -Respuestas* |
| Departamentos de la Generalitat Valenciana |  |  |
| Dirección General del Agua | 17.12.2020 | 08.01.2021 |
| Dirección General del Cambio Climático | 17.12.2020 | 18.01.2021 |
| Dirección General de Calidad y Educación Ambiental | 17.12.2020 | - |
| Dirección General de Prevención de Incendios Forestales | 17.12.2020 | - |
| Servicio de Ordenación y Gestión Forestal | 17.12.2020 | 18.01.2021 |
| Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos | 17.12.2020 | 28.01.2021 |
| Servicio de Caza y Pesca | 17.12.2020 | 08.03.2021 |
| Servicio Territorial Industria y Energía Alacant | 17.12.2020 | 10.02.2021 |
| Servicio Territorial de Urbanismo Alacant | 17.12.2020 | 12.02.2021 |
| Servicio Territorial de Agricultura Alacant | 17.12.2020 | - |
| Conselleria Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo  D.G. Industria, Energía y Minas | 17.12.2020 | - |
| Conselleria Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  D.G. Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible  Servicio Infraestructura Verde y Paisaje | 17.12.2020 | - |
| Conselleria Educación, Cultura y Deporte  D.G. Cultura y Patrimonio | 17.12.2020 | - |
| Conselleria Innovación, Universidades, Ciencia i Soc. Digital | 17.12.2020 | 26.02.2021 |
| Centre de Coordinación de Emergencias | 17.12.2020 |  |
| Administración local |  |  |
| Diputación de Alacant. Área de Medio Ambiente Energía y Residuos | 17.12.2020 | 12.02.2021 |
| Diputación de València | 17.12.2020 | - |
| Ayuntamiento de Dénia | 15.12.2020 | 17.01.2021 |
| Ayuntamiento de Llíber | 15.12.2020 | 19.02.2021 |
| Ayuntamiento de Pego | 15.12.2020 | 18.02.2021 |
| Ayuntamiento de Tàrbena | 15.12.2020 | 09.02.2021 |
| Ayuntamientos de Agullent, Albaida, Alcocer de Planes, Alcoi, Alcoleja, Alqueria d’Asnar, Altea, Atzeneta d’Albaida, l’Atzúvia, Bèlgida, Benasau, Beniarbeig, Beniardà, Beniarrés, Benidorm, Benifato, Benigembla, Benimantell, Benimarfull, Benimassot, Benimeli, Benissa, Benissoda, Bolulla, Bufali, Baniajar, Callosa d’en Sarrià, Calp, Carrícola, Castell de Castells, Cocentaina, Confrides, Castell de Guadalest, El Palomar, Ràfol d’Almúnia, Ràfol de Salem, El Verger, Facheca, Famorca, Finestrat, Gaianes, Gata de Gorgos, la Nucía, la Vall d’Alcalà, la Vall de Laguar, L’Orxa, Murla, Mura d’Alcoi, Ondara, Ontinyent, Orba, Orxeta, Otos, Parcent, Pedreguer, Penàguila, Planes, Polop, Quatretondeta, Sagra, Salem, Sanet i Negrals, Sella, Tàrbena, Tollos, Tormos, Vall de Gallinera, Vall d’Ebo, Vilallonga y Xaló | 15.12.2020 | - |
| Otras administraciones |  |  |
| Dirección General de Biodiversidad, Bosques y Desertificación (MITECO) | 17.12.2020 | - |
| Dirección General de la Costa y el Mar (MITECO) | 17.12.2020 | 08.03.2021 |
| Demarcación Carreteras del Estado en la Comunitat Valenciana | 17.12.2020 | 23.02.2021 |
| Subdelegación del Gobierno en Alicante | 17.12.2020 | 15.01.2021 |
| Confederación Hidrográfica del Júcar | 17.12.2020 | - |
| Entidades representativas y particulares |  |  |
| Acció Ecologista-Agró | 16.12.2020 | - |
| Asociación de Municipios Forestales de la CV | 16.12.2020 | - |
| Asociación Valenciana de Agricultores | 16.12.2020 | 18.01.2021 |
| Colegio Oficial de Ingenieros Técnicos Agrícolas | 16.12.2020 | - |
| Federació d'Esports de Muntanya i Escalada de la C.V. (FEMECV) | 16.12.2020 | 19.02.2021 |
| Federación de Caza de la CV | 16.12.2020 | - |
| La Unió de Llauradors i Ramaders | 16.12.2020 | - |
| SEO.Birdlife | 16.12.2020 | - |
| Societat Valenciana d’Ornitologia | 16.12.2020 | - |
| Unión de Pequeños Agricultores (UPA-PV) | 16.12.2020 | - |
| WWF | 16.12.2020 | - |

  

Aportaciones en fase de exposición pública

|  |  |
| --- | --- |
| *Entidad / Interesados* | *Alegaciones* |
| Anna Galiana Pérez (Chumbo SLU) | 15.02.2021 |
| Antonio de la Torre Galera y otros | 23.02.2021 |
| Asociación Española de Espeleología y Barrancos (ASEDEB) | 25.02.2021 |
| Asociación Valenciana de Guías de Turismo Activo | 26.02.2021 |
| Associació Valenciana d’Esportistes de Muntanya (AVEM) | 25.02.2021 |
| Catalina Cifuentes Salcedo | 25.02.2021 |
| Colla Ecologista la Carrasca | 26.02.2021 |
| Colla Ecologista Segària – Ecologistes en Acció Marina Alta | 11.02.2021 |
| Comunidad Valenciana Activa (CV Activa) | 19.02.2021 |
| Ecologistes en Acció PV | 11.02.2021 |
| Federació d’Espeleologia de la Comunitat Valenciana | 19.02.2021 |
| Grup de Muntanya de Calp (GMC) | 23.02.2021 |
| International Mountain Bicycling Association (IMBA). Deleg. CV | 23.02.2021 |
| Urbanizadora de Peñarroja en Pego | 23.02.2021 |

  

Todos los informes y alegaciones recibidas en esta fase que realizaban observaciones o consideraciones a los documentos expuestos al público son objeto de consideración motivada en el informe de alegaciones redactado por el órgano promotor.

Los informes de los ayuntamientos inciden en las limitaciones a actividades de uso público, cuestionan la aplicación del trámite de evaluación de repercusiones para algunos tipos de instalaciones y construcciones y proponen una nueva Zona de Conectividad Ecológica.

Los informes de las administraciones del Estado hacen referencia al cumplimiento de la normativa vigente en cuanto al Dominio Público Marítimo-Terrestre, de las disposiciones respecto a la remisión de la declaración de ZEC al Ministerio, justificación de la exclusión de algunos tipos de hábitats y actualización de datos.

Por lo que respecta a los informes recibidos de los departamentos de la Generalitat Valenciana, se refieren a la compatibilidad con otras planificaciones, a la incorporación de nuevas Zonas de Conectividad Ecológica y a la inclusión de indicadores de cambio climático.

En cuanto a las alegaciones aportadas por organizaciones y ciudadanos, se refieren básicamente a las limitaciones a determinadas actividades como el uso de fitosanitarios, la escalada o posibles impactos de instalaciones de energía eólica. Algunas organizaciones muestran además su interés en ser incluidos como agentes sociales en la Medida B.3 Coordinación con los Ayuntamientos para identificar y compatibilizar las actividades deportivas con las necesidades de conservación de los hábitats naturales y las especies presentes.

c. Modificaciones introducidas en los documentos de la norma de gestión como consecuencia de la información pública y consultas

Se incorporan a la Memoria Técnica de la Norma de Gestión y al Proyecto de Decreto correspondiente las siguientes modificaciones derivadas de la exposición pública y consultas, que vienen detalladas en el informe de alegaciones:

• Se incorpora a la norma una mención explícita a la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas, especialmente en lo que se refiere al dominio público marítimo-terrestre en el ZEC «Sierras del Ferrer y Bèrnia».

• Se incorpora al programa de seguimiento un indicador específico relacionado con los efectos del cambio climático.

• Se incorpora la Desembocadura del río Algar, con la delimitación propuesta por el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, como zona de conectividad.

• Se incorpora la comarca de l'Alcoià al texto, por afectación en el término municipal de Penàguila

• Se corrige la referencia a las «infraestructuras de comunicación y generación de energía, ya existentes», en el ámbito de aplicación del régimen de evaluación de repercusiones. Igualmente, se excluyen de este trámite determinados trabajos forestales de escasa entidad como el aprovechamiento forestal menor o procedente de circunstancias extraordinarias, aprovechamiento de leña destinada a consumo propio y aprovechamiento de productos forestales para actuaciones de carácter cultural o educativo, todos ellos definidos y regulados en el Decreto 205/2020, de 11 de diciembre, del Consell.

• Se excluyen del régimen de evaluación de repercusiones las instalaciones de energía renovable destinada a autoconsumo, cuando se vinculan a edificaciones existentes debidamente autorizadas, y cuentan con el informe previo de la Consejería competente en materia de energía.

• Se incorpora una zona de conectividad con el Parque Natural de la Marjal de Pego-Oliva en el ámbito del Barranco del Batlle.

• Se incorpora una medida de gestión activa relativa a la recuperación de zonas que han sufrido un incendio forestal, con referencia a la coordinación con otras actuaciones concurrentes en el marco de la aplicación de la legislación sectorial.

• Se modifica la medida de gestión activa relativa a la eliminación de pino negro (*Pinus nigra* subsp.  *nigra*) en Aitana, para pasar a ser considerada como una actuación experimental y de alcance reducido.

• Se amplía la previsión de control de residuos sólidos y vertidos al conjunto de la norma de gestión, con la correspondiente modificación la medida de gestión activa prevista.

• Se modifica la medida de gestión activa B.3, relativa a la contabilización del uso público y la conservación, en el sentido de incorporar la previsión de actualización del protocolo de aplicación del Decreto 179/2004 actualmente vigente, y se incluye referencia expresa a todos los agentes sociales implicados.

• Se incorporan, como otras especies de interés, zaniquelia africana (*Zannichellia contorta*)en ZEC Aitana, Serrella y Puig Campana y helecho de arroyo (*Pteris vittata*) en ZEC Serres del Ferrer y Bèrnia.

• Se incorporan a la categoría de zonificación A, los recintos ocupados por el hábitat \*6210 en los que conste la presencia de especies protegidas por el Decreto 70/2009, y en particular *Orchis conica* (vulnerable) y *Orchis papilionacea.*

• Se modifica la redacción de los criterios orientativos para puntos de agua para remarcar la prohibición de contaminación por vertidos o limpieza de envases.

• Se incorpora a la medida de gestión activa B.4 una referencia a la eliminación de líneas obsoletas o fuera de uso.

• Se incorporan como actividades expresamente incompatibles con determinadas categorías de zonificación las siguientes:

- En las zonas A y B, instalación de parques eólicos y parques fotovoltaicos (excepto las instalaciones de dimensiones reducidas destinadas al autoconsumo o las que utilizan las cubiertas de edificaciones existentes) y las nuevas actividades extractivas y mineras y sus industrias anexas (excepto las que puedan estar funcionando legalmente a la entrada en vigor de esta norma de gestión).

- En zona A, la apertura o ampliación de pistas y la instalación de nuevas infraestructuras de comunicación y la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecer nuevas áreas de cultivo

• Se incorpora una medida de gestión activa para el estudio y propuesta de delimitación de un área de conectividad, a través de las sierras de Els Plans, Rentonar y Penàguila, entre el ámbito de la norma de gestión y el LIC y ZEPA Sierras de Mariola y la Font Roja, a efectos de su incorporación en la futura norma de gestión de este último espacio.

• Se amplía la previsión de campañas de comunicación y sensibilización dirigidas a otros colectivos específicos.

D. Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación de la norma de gestión

Según el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico los efectos ambientales previsibles de las normas de gestión sobre la biodiversidad, la flora y la fauna son de signo indudablemente positivo, sobre todo en relación con la conservación de los hábitats y especies que han determinado la inclusión de estos espacios en la Red Natura 2000, dado que su objetivo principal es mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable.

El mismo carácter tienen los efectos sobre el paisaje, dado que los espacios de la Red Natura 2000 son recursos paisajísticos de conformidad con la legislación protectora del paisaje, pudiendo considerarse las propias normas de gestión como un instrumento que contribuirá a fijar los objetivos de calidad paisajística para los mismos.

La emisión de las normas de gestión y la puesta en marcha de sus actuaciones de conservación activa tanto en los espacios de la Red Natura 2000 como en las áreas de conectividad, entre tales espacios también tendrá signos positivos en relación con los factores climáticos y, en especial, sobre el problema del cambio climático, dado que aumentarán la capacidad de resiliencia del territorio, esto es, su capacidad de adaptación a este problema.

De igual modo, también pueden considerarse como positivos en general los efectos sobre la tierra, el agua y el aire, dado que promoverán un uso racional de los mismos dirigido a su mejora y conservación en buen estado, en el ámbito de los espacios de la Red Natura 2000.

También serán positivos los efectos sobre la población, en la medida en que contribuirán a garantizar la seguridad jurídica a la hora de desarrollar sus actuaciones en el marco de la Red Natura 2000 y posibilitarán la llegada de recursos financieros en el marco de las políticas comunitarias, estatales y autonómicas de carácter agrario y regional.

No se prevén efectos significativos sobre la salud humana, en particular porque las normas de gestión, por sus características, no son susceptibles ni de aumentar ni de rebajar los riesgos sobre este factor, a diferencia de otros instrumentos de planificación.

Tampoco se prevén efectos significativos en materia de patrimonio cultural, incluido el patrimonio histórico artístico.

Por último, hay que tener en cuenta que la Red Natura 2000 y los distintos espacios que la conforman son en sí mismos un elemento estratégico del territorio al formar parte de la Infraestructura verde prevista tanto en el TRLOTUP como en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrices 37, 38 y 39). Por tanto, la elaboración de las normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 tendrá efectos positivos sobre los elementos estratégicos del territorio, contribuyendo a dar a cumplimiento a la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.

E. Acciones de seguimiento de la aplicación de la norma de gestión

En el apartado IX. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies de las Normas de Gestión se proponen dos sistemas de indicadores para el seguimiento: por una parte, los indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la respectiva norma de gestión y, por otra parte, los indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.

La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y criterios y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en las ZEC objeto de las Normas de Gestión incluidas en el proyecto de Decreto se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los Informes de aplicación previstos en el artículo 17 de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y en el artículo 12 de la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE).

F. Consideraciones al proyecto de decreto

El apartado V.4. Zona D hace referencia a la inclusión en esta categoría de «…las áreas urbanas y urbanizables». Para mejor comprensión se deberá sustituir en este punto y la tabla-resumen «… los terrenos clasificados como Suelo Urbano y Suelo Urbanizable en los respectivos instrumentos de planeamiento».

En cuanto a la cartografía del ámbito de la norma, se deberán incluir planos con suficiente detalle como para permitir identificar las delimitaciones del espacio y de la zonificación.

En el proyecto de Decreto, el apartado 5.1.1. Normas para la protección de hábitats naturales de interés comunitario de especial prioridad se consideran actuaciones no autorizables e incompatibles las siguientes:

Punto 1. El desbroce no selectivo, la roturación o el aprovechamiento minero de terrenos ocupados a la entrada en vigor de la presente norma por vegetación natural incluida en los hábitats 1510\*, Estepas salinas mediterráneas (*Limonietalia*), y 1520\*, Vegetación gipsícola ibérica (*Gypsophiletalia*).

Con esta redacción, el desarrollo de estas actuaciones en zona A que pudiesen afectar al resto de hábitats prioritarios (5230\* Matorrales arborescentes con *Laurus nobilis*, 7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (*Cratoneurion*) y 9580\* Bosques mediterráneos de *Taxus baccata*) requerirá de evaluación de repercusiones. Parece razonable que en este tipo de hábitats en ningún caso puedan autorizarse las mencionadas actuaciones, por lo que se deberá cambiar el texto por el siguiente:

Punto 1. El desbroce no selectivo, la roturación o el aprovechamiento minero de terrenos ocupados a la entrada en vigor de la presente norma por vegetación natural incluida en alguno de los hábitats naturales considerados de especial prioridad en la norma.

Por otra parte, en la tabla resumen se ha añadido el siguiente texto «excepto cuando dicha eliminación sea necesaria para la ejecución de proyectos que cuenten con evaluación de repercusiones favorable». Dado que se trata de actuaciones no compatibles, habrá que eliminar esta frase de la tabla.

Punto 2. La instalación de nuevas infraestructuras de comunicación y generación de energía, excepto aquellas que cuente con una evaluación de repercusiones favorable.

Puede existir cierta confusión o solapamiento en el concepto de «generación de energía» con el contenido del punto 4, que incluye instalaciones de parques eólicos y parques fotovoltaicos. En este sentido podría sustituirse el término por «transmisión de energía», en el sentido del Anexo VI de la Ley 21/2013 de Evaluación Ambiental que, en su Parte C, define: o) Transmisión de energía eléctrica: incluye la actividad (transporte), las instalaciones (red interconectada de alta y media tensión) y el fin (suministro a clientes finales o distribuidores). En este concepto se incluyen las subestaciones.

También cabría aclarar el concepto de «infraestructuras de comunicación» que se deberá sustituir por «infraestructuras viarias» para no confundir con infraestructuras de telecomunicaciones.

Punto 3. Las que resulten incompatibles con la clasificación y calificación urbanística de los suelos incluidos en las categorías de zonificación indicadas.

Dado que las actividades incompatibles con la clasificación y calificación lo son en sentido amplio, éstas deberán ser incompatibles en todas las zonas, incluso en la C y ZCE.

Punto 5. En zona A, la apertura o ampliación de pistas y la instalación de nuevas infraestructuras de comunicación y la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecer nuevas áreas de cultivo.

Las nuevas infraestructuras de comunicación ya vienen indicadas en el punto 2 por lo cual, y para mejor comprensión, podría eliminarse esta frase del punto 5 y de la tabla resumen.

En cuanto a las actuaciones que no requerirán evaluación de repercusiones, apartado 5.2.2.1, se realizan las siguientes consideraciones:

Punto 4. También quedan excluidos de la obligación de evaluar sus repercusiones sobre este espacio aquellos planes, programas, proyectos o actividades que se han considerado como incompatibles en las normas de aplicación directa de la presente Norma de gestión, sin perjuicio de lo que se indica en el apartado correspondiente respecto a la posibilidad de autorización excepcional de los mismos.

Este punto no viene referido en la tabla-resumen, ni hay referencia en la Norma sobre autorizaciones excepcionales, por lo que su contenido resulta prescindible y se deberá eliminar todo el párrafo.

En lo referido a las actuaciones que requerirán evaluación de repercusiones que se detallan en el apartado 5.2.1. Obligación general de evaluar, se aportan las siguientes observaciones para los puntos indicados:

Punto 2. La construcción de edificaciones aisladas o instalaciones en suelo no urbanizable destinadas a uso turístico, como alojamientos rurales, establecimientos de restauración, campamentos y similares.

Teniendo en cuenta las características concretas de la zona A, se considera estas actuaciones no son compatibles en esa zona con la conservación de sus valores por lo que deberán eliminarse del grupo de evaluación de repercusiones e incluirse en el grupo de actuaciones no autorizables y reflejarse igualmente en las tablas aportadas.

Punto 8. La utilización de lodos de depuradora y purines como enmienda agrícola en áreas comprendidas en perímetros de protección de abastecimiento a poblaciones, así como en aquellas áreas consideradas sensibles para la protección de hábitats acuáticos, las cuales deberán definirse en desarrollo de la presente norma.

Las características de la zona A, de máxima relevancia desde el punto de vista de la conservación, y que además se trata de terrenos forestales o naturales, sin cultivos agrícolas, hace que este tipo de actuaciones deban excluirse de esta zona y no ser autorizables en la misma, puesto que podrían ocasionar impactos negativos significativos en la vegetación y fauna.

Punto 9. Los nuevos aprovechamientos de aguas superficiales que impliquen la canalización y desvío de aguas, cuando afecten a áreas con presencia constatada de las especies objeto de esta Norma, especialmente en el caso de *Apium repens, Coenagrium mercuriale* y *Austropotamobius pallipes*.

Se deberá añadir en este punto el siguiente texto «o al hábitat 7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion)».

Se han detectado las siguientes erratas tanto en el texto como en la tabla-resumen que deberán ser corregidas:

• En la Pág. 61 del proyecto de Decreto, donde pone: «*Orquis papilionácea*», debe poner: «*Orchis papilionacea*» y donde pone: «*Orchis collina*» debe poner: «*Orchis conica*».

• En la pág. 74, donde pone «…su autorización perceptiva», debe poner «…su autorización preceptiva».

• En todo el texto, donde pone: «*Taxus bacata*», debe poner: «*Taxus baccata*».

• En el apartado III.3. Objetivos de gestión, donde pone: «*Cratoneirion*», debe poner: «*Cratoneurion*».

Por todo lo anterior, y teniendo en cuenta las modificaciones indicadas, se considera que la propuesta de Normas de Gestión, con la incorporación de las determinaciones que se señalan en el punto siguiente, es adecuada para alcanzar los objetivos de conservación que persiguen para los espacios de la Red Natura 2000 incluidos en sus respectivos ámbitos territoriales y la tramitación llevada a cabo se ajusta a los requerimientos de la evaluación ambiental estratégica.

G. Acuerdo de emisión. Determinaciones finales

Atendiendo a lo establecido en el artículo 56 del TRLOTUP, de acuerdo con los fundamentos que se han expuesto, se emite la presente Declaración Ambiental y Territorial Estratégica de las Normas de Gestión de los Espacios de la Red Natura 2000 ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella y Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) y ZEPA «Montañas de la Marina» (ES0000453), presentadas por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, la cual se deberá acompañar del presente documento, así como incorporar a la respectiva Norma de Gestión, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:

1. Las Normas de Gestión se deberán incluir planos de suficiente detalle como para permitir identificar las delimitaciones del espacio y de la zonificación.

2. Se sustituirá «…las áreas urbanas y urbanizables» por «…los terrenos clasificados como Suelo Urbano y Suelo Urbanizable en los respectivos instrumentos de planeamiento» en todo el documento.

3. En el apartado correspondiente a las actuaciones no autorizables e incompatibles, se incluirán las siguientes modificaciones:

a. El desbroce no selectivo, la roturación o el aprovechamiento minero será incompatible en terrenos ocupados por los hábitats naturales considerados de especial prioridad en la norma.

b. Se eliminará de la tabla-resumen la frase «excepto cuando dicha eliminación sea necesaria para la ejecución de proyectos que cuenten con evaluación de repercusiones favorable».

c. En cuanto a «La instalación de nuevas infraestructuras de comunicación y generación de energía», se sustituirá por «La instalación de nuevas infraestructuras viarias y de transmisión de energía».

d. El punto «3. Las que resulten incompatibles con la clasificación y calificación urbanística de los suelos incluidos en las categorías de zonificación indicadas» se ampliarán a todas las zonas de la norma.

e. En el punto «5. En zona A, la apertura o ampliación de pistas y la instalación de nuevas infraestructuras de comunicación y la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecer nuevas áreas de cultivo» se eliminará la frase «y la instalación de nuevas infraestructuras de comunicación».

4. En lo relativo a las actuaciones que no requerirán evaluación de repercusiones se eliminará en su totalidad el punto 4, así como el texto «Los siguientes instrumentos de planeamiento que afecten al suelo urbano: Planes de reforma interior, Estudios de detalle y Programas para el desarrollo de actuaciones aisladas» de la tabla-resumen.

5. En cuanto a las actuaciones incluidas en el grupo sometido a evaluación de repercusiones se incluirán las siguientes modificaciones:

Punto 2. La construcción de edificaciones aisladas o instalaciones en suelo no urbanizable destinadas a uso turístico, como alojamientos rurales, establecimientos de restauración, campamentos y similares. Serán incompatibles en la zona A.

Punto 8. La utilización de lodos de depuradora y purines como enmienda agrícola en áreas comprendidas en perímetros de protección de abastecimiento a poblaciones, así como en aquellas áreas consideradas sensibles para la protección de hábitats acuáticos, las cuales deberán definirse en desarrollo de la presente norma. Serán incompatibles en la zona A y B.

Punto 9. En el punto 9 se añadirá el hábitat 7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (*Cratoneurion*).

6. En el apartado 6.1.2. Criterios orientadores para la creación y el mantenimiento de puntos de agua se sustituirá «Crear zanjas de agua» por «Crear zanjas para dirigir las escorrentías a la charca».

Todas las modificaciones propuestas implicarán corregir la tabla-resumen, cuyo contenido deberá corresponder con el texto de la descripción de las actuaciones detallado en la norma.

La Declaración Ambiental y Territorial Estratégica contiene las determinaciones finales de carácter ambiental que deben incorporarse a las Normas de gestión de los Espacios de la Red Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella y Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) y ZEPA «Montañas de la Marina» (ES0000453), sin perjuicio de cualesquiera otras que se establezcan en los informes y/o autorizaciones que le sean de aplicación. La Declaración Ambiental y Territorial Estratégica es preceptiva y determinante y debe ser tenida en cuenta inmediatamente antes de la aprobación definitiva y es un documento integrante de la documentación definitiva de dichas Normas de Gestión.

Respecto a los planes y programas que puedan implementarse en el ámbito de las Normas de Gestión no se exime de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación. Del mismo modo, aquellos proyectos, actuaciones y actividades que se pretendan desarrollar en este ámbito que, aun respetando las condiciones establecidas en estas Normas de Gestión, no se eximen, tampoco, de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación.

Esta Declaración Ambiental y Territorial Estratégica para las Normas de Gestión de los Espacios de la Red Natura 2000: ZEC «Serra de la Safor» (ES5233041), ZEC «Valls de la Marina» (ES5213042), ZEC «Aitana, Serrella y Puig Campana» (ES5213019), ZEC «Serres de Bèrnia i el Ferrer» (ES5213020), ZEC «Riu Gorgos» (ES5212004) y ZEPA «Montañas de la Marina» (ES0000453), se publicará en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y se pondrá a disposición del público en la página web de la Conselleria.

La Declaración Ambiental y Territorial Estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación de la respectiva Norma de Gestión en el plazo máximo de dos años desde su publicación.

Órgano competente

La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 53.2.b del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).

A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir Declaración Ambiental y Territorial Estratégica favorable en el procedimiento ordinario de evaluación ambiental y territorial estratégica de las Normas de Gestión del espacio Red Natura 2000 «Muntanyes de la Marina», con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.

Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.

Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.

Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.

València, 18 de febrero de 2022. El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 6 de septiembre de 2024

Miguel Angel Ivorra Devesa

Director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML