Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 1760, del 07-04-1992 (1992/824414)

ORDRE de 20 de desembre de 1991, del Conseller d'Indústria, Comerç i Turisme, per la qual s'autoritza la Norma Tècnica per a Instal.lacions de Mitja i Baixa Tensió.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1991/12/20/(3)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   1760

Data del DOGV
:   07-04-1992

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1992/824414

CVE


Data del document
:   20-12-1991

Organisme emissor
:   Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

Ordre de 20 de desembre de 1991, del Conseller d'Indústria, Comerç i Turisme, per la qual s'autoritza la Norma Tècnica per a Instal·lacions de Mitja i Baixa Tensió.  
L'article 4 del reglament sobre embrancaments elèctrics vigent, aprovat per RD 2949/82 de 15 d'octubre (BOE 29.12.82), preveu que les empreses distribuïdores d'energia elèctrica, podran proposar normes sobre la construcció i muntatge de línies de mitja tensió, centres de transformació i xarxes de baixa tensió, indicant les condicions tècniques de caràcter concret que siguen necessàries per a aconseguir una major homogeneïtat en les xarxes de distribució i les instal·lacions dels abonats.  
Per tal d'unificar criteris entre els diferents sectors interessats, es va constituir en la Direcció General d?Indústria i Energia de la Generalitat Valenciana la Comissió d'Instal·lacions de Mitja i Baixa Tensió, integrada per representants de la Conselleria d?Indústria, Comerç i Turisme, dels col·legis professionals vinculats, de la Federació d?associacions Empresarials d'Instal·lacions Elèctriques de la Comunitat Valenciana (FIECOV), de la Universitat Politècnica de València (Departament d'Enginyeria Elèctrica) i d'Hidroeléctrica Española, SA, les aportacions de les quals han permès l?elaboració del document tècnic que s'adjunta a aquesta ordre.  
Per altra banda, Hidroeléctrica Española, SA ha sol·licitat l'aprovació del document esmentat com a norma que se seguirà en les instal·lacions realitzades per ella i també per a les que s'efectuen i hagen de passar a ser de la seua propietat.  
Com a conseqüència, en l?exercici de les competències de desplegament normatiu i execució en matèria d'instal·lacions elèctriques, atribuïdes pel Reial Decret 1047/84, d'11 d'abril, i escoltada la Comissió d'Instal·lacions de Mitja i Baixa tensió, a proposta de la Direcció General d'Indústria i Energia, resolc:  
Primer  
Autoritzar la Norma Tècnica per a Instal·lacions de Mitja i Baixa Tensió (NT-IMBT 1400/0201/1 Criteris tècnics d'execució), que s'adjunta a aquesta ordre, d'obligat compliment per a les instal·lacions elèctriques pertanyents al servei públic de subministrament d'energia elèctrica d'Iberdrola II, SA en tot l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
Segon  
Les normes esmentades seran d?aplicació als projectes que es presenten en els serveis territorials d?Indústria i Energia, transcorreguts 6 mesos des de l?entrada en vigor d'aquesta ordre, que tindrà lloc el dia en què es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Tercer  
Es faculta el Director General d?Indústria i Energia perquè aprove les normes que resulten necessàries per al desplegament del contingut d'aquesta disposició.  
Quart  
Les discrepàncies, els dubtes o les interpretacions de la norma, seran resolts pel servei territorial d'Indústria i Energia que corresponga a la zona d'aplicació.  
València, 20 de desembre de 1991.  
El Conseller d'Indústria, Comerç i Turisme,   
ANDRES GARCIA RECHE  
IBERDROLA II, SA  
NORMA TÈCNICA PER A INSTAL·LACIONS DE MITJA I BAIXA TENSIO NT-IMBT 1400/0201/1  
CRITERIS TECNICS D'EXECUCIO  
INDEX GENERAL  
Preàmbul (objecte, reglamentació i normalització, camp d'aplicació i resum)   
Capítol I. Criteris bàsics   
1. Subministraments en mitja tensió  
1.1. Tensió de subministrament.  
1.2. Instal·lacions d'extensió sobredimensionades.  
1.3. Realització de les instal·lacions d'extensió.  
1.4. Elements de maniobra i protecció.  
1.4.1. En instal·lacions d'extensió en derivació.  
1.4.2. En instal·lacions d'extensió en anell   
2. Subministraments en baixa tensió   
2.1. Tensió de subministrament   
2.2. Tipus de la xarxa   
2.3. Subministraments que impliquen instal·lacions en mitja tensió   
2.4. Subministraments superiors a 50 kVA   
2.5. Col·locació de les caixes generals de protecció 3. Dades bàsiques  
3.1. Instal·lacions de mitja tensió.  
3.2. Instal·lacions de baixa tensió Capítol Il. Condicions tècniques i aplicació dels projectes tipus  
1. Definició de les instal·lacions de distribució   
1.1. Línies aèries de MT   
1.2. Línies subterrànies de MT   
1.3. Centres de transformació   
1.4. Línies subterrànies de BT   
1.5. Línies aèries de BT   
2. Línies aèries de MT   
2.1. Línia tipus H-56   
2.2. Línia tipus A-56   
2.3. Línia tipus H-110   
2.4. Línia tipus A-110   
2.5. Línia tipus 2A-110   
2.6. Línia tipus A-C35   
2.7. Línia tipus A-C50   
2.8. Línia tipus S-20   
3. Línies subterrànies de MT   
3.1. Línia tipus SP MT   
3.2. Línia tipus SS MT   
4. Centres de transformació   
4.1. Centre de transformació tipus S 121 C   
4.2. Centre de transformació tipus S 131 C   
4.3. Centre de transformació tipus S 222 C   
4.4. Centre de transformació tipus S 232 C   
4.5. Centre de transformació tipus CTI   
4.6. Centre de transformació tipus S 111 C   
4.7. Centres rurals tipus ARP   
4.8. Centres rurals tipus ARS  
4.9. Cel·les de maniobra en centre de transformació particular per a alimentació per xarxa subterrània en anell  
5. Línies subterrànies en BT   
5.1. Línia tipus SG BT   
5.2. Línia tipus SD BT   
6. Línies aèries de BT   
6.1. Línia tipus ZG BT   
6.2. Línia tipus ZF BT   
Capítol III. Característiques dels materials   
1. Qualitat   
2. Característiques generals   
3. Característiques particulars dels materials de MT   
3.1. Conductors nus   
3.2. Suports i creueres   
3.2.1. Suports d'acer galvanitzat   
3.2.2. Suports de formigó   
3.3. Aïllament i ferramentes  
3.3.1. Aïllament  
3.3.2. Suports rectes per a aïlladors rígids  
3.4. Aparells de protecció i maniobra   
3.4.1. Tallacircuits-seccionadors d'intempèrie ambfusibles d'expulsió   
3.4.2. Seccionadors tripolars d'intempèrie ambaccionament mecànic manual a distància   
3.4.3 Seccionadors unipolars d'intempèrie accionables mitjançant perxa   
3.4.4. Parallamps de resistència variable (auto-vàlvules)   
3.5. Elèctrodes de posada a terra i grapes de connexió   
3.6. Cables aïllats de mitja tensió   
3.6.1. Cables amb aïllament sec (xarxes subterrànies)   
3.6.2. Cables amb aïllament sec (xarxes aèries)   
3.6.3. Cables aïllats amb paper impregnat   
4. Característiques particulars dels materials per a centres de transformació   
4.1. Transformadors   
4.1.1. Transformadors tipus pal   
4.1.2. Transformadors tipus caseta   
4.2. Cel·les prefabricades   
4.3. Interruptors seccionadors d'interior   
4.4. Cel·les compactes d'hexafluor   
4.5. Altres elements   
4.5.1. Aïlladors de suport   
4.5.2. Seccionadors tripolars d'interior   
4.5.3. Ponts de connexió de MT   
4.5.4. Ponts de connexió en BT   
5. Característiques particulars dels materials de BT   
5.1. Cables trenats   
5.2. Cables per a xarxes subterrànies   
5.3. Suports   
5.3.1. Suports metàl·lics i de formigó   
5.3.2. Palets metàl·lics   
5.4. Ferramentes per a xarxes trenades   
5.5. Quadre de distribució modular per a BT   
5.6. Caixa general de protecció i mesura i armaris de seccionament  
5.7. Armaris de BT per a CT tipus pal   
Capítol IV. Execució de les instal·lacions   
1. Preàmbul   
2. Disposicions que s'han de complir   
3. Ordenació dels treballs   
4. Materials   
5. Normes per a l'execució de les instal·lacions   
Capítol V. Recepció tècnica de les instal·lacions   
1. Preàmbul   
2. Definicions   
2.1. Unitats constructives   
2.2 Obra oculta   
2.3. Obra vista   
2.4. Criteris d'acceptació   
2.5. Documents per a la recepció   
3. Procediment   
Annex. Figures  
PREAMBUL  
Objectiu  
L'objectiu d'aquest document és el de recollir i ordenar tota la normativa tècnica existent, relativa a la naturalesa, característiques i mètodes de construcció de les instal·lacions, de manera que la seua unificació en l?àmbit de la Comunitat Valenciana facilite:  
- Les relacions entre empresa subministradora i peticionaris, en especificar detalladament els aspectes tècnics.  
- La uniformitat de les instal·lacions.  
- El recanvi dels materials utilitzats.  
- La millora de la qualitat del servei.  
Per a una major claredat en la seua interpretació, aquest document s'ha dividit en 5 capítols, cadascun dels quals es refereix a aspectes distints de les normes.  
El capítol I es refereix a «Criteris bàsics» i en ell es fixen les diferents modalitats de subministrament i se senyalen els límits de propietat i responsabilitat de les instal·lacions, i els elements de maniobra i protecció entre l?empresa subministradora i els abonats.  
El capítol II, «Condicions tècniques i aplicacions dels projectes tipus», relaciona els diferents tipus d'instal·lacions, indicant en cadascun d'ells el seu camp d'aplicació, i les característiques principals.  
El capítol III, «Característiques dels materials», relaciona tots aquells materials esmentats en els diferents projectes tipus, i indica per a cadascun d'ells les característiques principals.  
El capítol IV es refereix a l'«Execució de les instal·lacions» realitzades per tercers i la propietat de les quals i, per tant, el seu manteniment i explotació, passe a l'empresa subministradora.  
El Capítol V «Recepció tècnica de les instal·lacions» es refereix a les comprovacions a realitzar per l'empresa subministradora quant a qualitat tècnica, materials utilitzats i correcta construcció, per a constatar que la instal·lació pot ser connectada a la xarxa de distribució.   
Reglamentació i disposicions oficials  
- Reglament Tècnic de Línies Elèctriques Aèries d'Alta Tensió, aprovat pel Decret 3151/1968, de 28 de novembre, publicat en el BOE núm. 311, de 27 de desembre de 1968.  
- Reglament de Verificacions Elèctriques i Regularitat en el subministrament d'energia, aprovat pel Decret de 12 de Març de 1954.  
- Reglament sobre Condicions Tècniques i Garanties de Seguretat en Centrals Elèctriques, Subestacions i Centres de Transformació, aprovat pel Reial Decret 3275/1982, de 12 de novembre, publicat en el BOE núm. 288, d?1 de desembre de 1982.  
- Reglament Electrotècnic per a Baixa Tensió, aprovat pel Decret 2413/1973, de 20 de setembre, publicat en el BOE núm. 242, de 9 d'octubre de 1973.  
- Altres disposicions oficials, decrets, ordres ministerials, resolucions, etc. que modifiquen o puntualitzen el contingut dels esmentats.  
- Com també les normes UNE d'obligat compliment i les recomanacions UNESA que s'indiquen en aquesta NT-IMBT.  
Camp d?aplicació  
En aquest document es regulen les característiques tècniques a què han d'ajustar-se les noves instal·lacions de mitja i baixa tensió a connectar a la xarxa de distribució.  
No s'inclou en aquesta norma la part de les instal·lacions d'enllaç compreses entre la caixa general de protecció i els receptors en les xarxes de baixa tensió, ni aquelles instal·lacions propietat de l'abonat la conservació i explotació de les quals siguen efectuades directament per ell en els subministraments de mitja tensió.  
Aquesta norma és d'obligat compliment»per a les obres promogudes directament per Iberdrola II, SA, i per a aquelles realitzades per persones físiques o jurídiques que vagen a ser cedides a l?empresa.  
Quan l'experiència adquirida en l'aplicació d'aquest document o el desenvolupament tecnològic així ho aconsellen, aquesta norma podrà ser revisada o ampliada.  
En la norma, on s'indica empresa subministradora, s'entendrà l?empresa Iberdrola II, SA.  
CAPITOL I Criteris bàsics  
1. Subministraments en mitja tensió (instal·lacions d'AT de 3.ª categoria)  
1.1. Tensió de subministrament  
La tensió nominal aprovada en la Comunitat Valenciana és la de 20 kV i per a això han d'estar preparades totes les instal·lacions que es realitzen, encara que provisionalment l'alimentació siga una altra tensió inferior.  
Excepcionalment, si existís algun subministrament a la tensió nominal de 30 kV en àrees molt localitzades, les instal·lacions estaran preparades per a rebre el subministrament a aquesta tensió nominal.  
Els subministraments seran sempre trifàsics.  
1.2. Instal·lacions d'extensió sobredimensionades  
Quan la instal·lació d'extensió, en interès de la xarxa general, es projecte amb característiques tècniques superiors a les mínimes establertes en aquesta norma i a les necessitats per a atendre la demanda del subministrament, tal sobredimensionament anirà a càrrec de l?empresa subministradora.  
1.3. Realització de les instal·lacions d'extensió  
La instal·lació d'extensió de propietat particular serà realitzada i mantinguda pel peticionari o abonat, excepte aquelles parts indicades en el paràgraf següent. Aquestes instal·lacions compliran les característiques tècniques especificades en les reglamentacions vigents, d'acord amb el que senyalen els criteris establerts en aquesta norma que li siga d'aplicació.  
Quan algun element que pertany a la instal·lació propietat de l'abonat, haja de situar-se en columnes o centres de transformació que pertanyen a la xarxa de distribució de l?empresa subministradora, seran, instal·lades per aquesta a càrrec del peticionari. El propietari d'aquesta instal·lació particular serà el responsable d'aquesta. Per compte d'ell, l?empresa subministradora serà l?executora de la maniobra.  
Quant a la propietat de les instal·lacions d'extensió, dependrà del que dispose el Reglament d'Embrancament.  
1.4. Elements de maniobra i protecció  
A efectes dels elements de maniobra i protecció, es distingeix entre instal·lacions d'extensió en derivació i instal·lacions d'extensió en anell.  
1.4.1. En instal·lacions d'extensió en derivació  
Tota derivació d'altra línia de la xarxa de distribució, disposarà dels elements de maniobra i protecció adequats a la tècnica de protecció i explotació de la línia general a què pertany.  
Les figures que s'indiquen en l'annex, mostren els elements de maniobra i protecció en els tres casos possibles d'instal·lacions d'extensió en derivació:  
- Línia aèria derivada d'una altra línia aèria.  
- Línia subterrània derivada d'una línia aèria.  
- Línia subterrània derivada d'un centre de la xarxa de distribució.  
Figures 1 (1.1 1.2, 1.3, 1.4 I 1.5). Línia aèria derivada d'una altra línia aèria.  
Derivació propietat de l?empresa subministradora.  
\* Si la longitud de la derivació és superior a 800 m en el suport de derivació o en el primer de la línia derivada, s'instal·larà un seccionador tripolar amb comandament enclavable (figura 1.1).  
\* Si la longitud de la derivació és inferior a 800 m en el suport de derivació, s'instal·laran seccionadors unipolars (figura 1.2)  
\* Quan aquesta derivació alimente un CT d'intempèrie particular, es traslladaran, per raons de seguretat, els seccionadors fusibles de propietat particular, a l?últim suport anterior al CT.  
\* En el cas de CT tipus caseta particular, i quan s'indique concretament per l?empresa subministradora (ex.: inaccessibilitat permanent durant les 24 hores) s'instal·laran seccionadors unipolars de propietat particular en el suport accessible més pròxim al CT (figura 1.3).  
Derivació propietat particular  
\* Si la longitud de la derivació és superior a 800 m en el suport de la derivació propietat de l?empresa subministradora o en el primer de la línia derivada, s'instal·larà un seccionador tripolar amb comandament enclavable, i en el suport següent de la línia derivada s'instal·laran fusibles de protecció. Ambdós seccionador i fusibles, seran de propietat particular (figura 1.4).  
\* Si la longitud de la derivació és inferior a 800 m en el suport de derivació propietat de l?empresa subministradora, o en el primer de la línia derivada, s'instal·laran seccionadors unipolars amb fusibles incorporats de propietat particular. No necessitaran fusibles en la derivació quan es tracte d'una sola obertura d'alimentació a un centre de transformació tipus caseta que duga en el seu interior els fusibles de protecció de la instal·lació, encara que s'exigiran seccionadors unipolars. (figura 1.5).  
Figures 2 (2.1 i 2.2). Línia subterrània derivada d'una línia aèria.  
Derivació propietat de l'empresa subministradora.  
\* En el suport de derivació o en un altre col·locat a l?efecte, s'instal·laran seccionadors unipolars i auto-vàlvules. El centre de transformació a connectar a aquesta derivació s'ajustarà als criteris definits en l'apartat 1.4.2. (figura 2.1).  
Derivació propietat particular.  
\* L'abonat protegirà la seua derivació amb auto-vàlvules, i hauran d'instal·lar un suport auxiliar, sobre el qual es muntaran aquestes i els seccionadors fusibles (figura 2.2).   
Qualsevol altra alternativa podrà ser tinguda en compte amb l'acord previ amb l?empresa subministradora.  
\* Casos de trams aeris de gran longitud en línies mixtes.  
En aquests casos, la capçalera de la línia aèria tindrà el tractament previst en la figura 1 i la connexió aèreo-subterrània es realitzarà segons que s'indica anteriorment.  
Figures 3 (3.1 13.2). Línia subterrània derivada d'un centre de la xarxa de distribució.  
Derivació propietat de l?empresa subministradora.  
\* La cel·la d'eixida del centre de transformació de l?empresa subministradora estarà equipada amb interruptor-seccionat, i seccionador de posada a terra.  
Si aquesta derivació alimenta un centre particular, aquest s'instal·larà d'acord amb el que específica l'apartat 1.4.2. (figura 3.1).  
Derivació propietat particular.  
\* La cel·la d'eixida del centre de transformació estarà equipada amb interruptor-seccionador, fusibles i seccionador de posada a terra propietat de l?empresa subministradora.  
La propietat particular començarà en els terminals del cable subterrani derivat del centre de l?empresa subministradora (figura 3.2).  
1.4.2. En instal·lacions d'extensió en anell.  
Les xarxes subterrànies de distribució de mitja tensió es realitzaran en forma d'anell, de manera que tot centre de transformació intercalat en la xarxa puga alimentar-se des de qualsevol de les branques que l?entronquen. La qualitat dels subministraments públics impedeix la realització de derivacions subterrànies en T.  
Conseqüentment, quan un centre de transformació particular s'alimente per una xarxa de les característiques anteriors, (o per un cable subterrani en punta previst per a constituir-se en branca d'un anell), haurà de disposar de dues cel·les per a l'entrada i eixida de les dues branques de l'anell de la xarxa de distribució.  
L'alimentació des d'aquestes cel·les a la resta del centre de transformació particular es farà a través d'un seccionador tripolar amb comandament enclavable, situat de manera que garantesca la seguretat de les persones.  
El manteniment i maniobra d'aquestes cel·les seran realitzades per l?empresa subministradora.  
La maniobra del seccionador de pas podrà ser realitzada pel propietari o per l?empresa subministradora.  
Els cables de la xarxa de distribució que entronquen a aquestes cel·les seran propietat de l?empresa subministradora.  
L'empresa subministradora tindrà accés directe i permanent des de la via pública a les cel·les d'entrada i eixida de la xarxa, i al seccionador tripolar de pas, situats en el centre de transformació particular.  
El propietari del centre de transformació es comprometrà a permetre l'accés posterior del cable d'eixida de l'anell, si no fos muntat en la primera instal·lació, degut a la planificació de les xarxes.  
Aquestes instal·lacions es consideren com de doble presa i no els es d'aplicació l'article 14 del Reglament de Preses, llevat que es tracte realment d'un doble subministrament (figura 4).  
2. Subministraments en baixa tensió.  
2.1. Tensió de subministrament  
La tensió nominal aprovada en la Comunitat Valenciana és la de 380/220 V.  
Els subministraments de fins 13,2 kW podran ser monofàsics.  
2.2. Tipus de la xarxa  
La xarxa de distribució serà aèria trenada o subterrània, i serà realitzada en xarxa subterrània quan es tracte de subministraments edificis que per si mateix com per exemple els de sis o més altures, per les característiques de la seua zona d'ubicació facen aconsellable aquest tipus de xarxa.  
2.3. Subministraments que impliquen instal·lació en mitja tensió  
Quan un subministrament en baixa tensió demande la realització d'instal·lacions en mitja tensió, seran també d?aplicació les característiques tècniques especificades per als subministraments en mitja tensió.  
2.4. Subministraments superiors a 50 kVA  
Quan es construesca un local, edifici o agrupació d'aquests, la previsió de càrregues dels quals excedesca de 50 kVA o quan la demanda de potència d'un nou subministrament siga superior a aquesta xifra, la propietat de l?immoble haurà de reservar un local destinat al muntatge de la instal·lació d'un centre de transformació, la situació del qual en l?immoble corresponga a les característiques de la xarxa de subministrament aèria o subterrània, que puga adaptar-se al compliment de les condicions imposades pel Reglament Electrotècnic per a Alta Tensió i tinga les dimensions necessàries per al muntatge dels equips i aparells requerits per a donar el subministrament d'energia previsible.  
El local, que ha de ser de fàcil accés, segons l'apartat 1.4.2., es destinarà exclusivament a la finalitat prevista i no podrà utilitzar-se com a dipòsit de materials ni de peces o elements de recanvi.  
El CT s'instal·larà per damunt de la xarxa general del clavegueram, tret de casos excepcionals degudament documentats amb l'autorització prèvia pel servei territorial d?Indústria i Energia corresponent.  
2.5. Col·locació de les caixes generals de protecció.  
La. caixa general de protecció, a partir d'ara CGP, senyala el principi de la propietat de les instal·lacions de l'abonat. Es en la seua totalitat propietat d'aquest.  
Es col·locarà el més pròxima possible a la xarxa general de distribució i en terreny propietat de l'abonat o comunitat de propietaris a què pertanya, excepte en subministraments públics o eventuals.  
Les figures 5, 6 i 7 mostren com hauran de situar-se les CGP en els diversos tipus de xarxa:  
Figura 5. Situació de la CGP en xarxes subterrànies.  
Quan la CGP siga per a una sola finca, es col·locarà en façana, vestíbul obert o límit o valla de parcel·la, de manera que s'hi accedesca directament des de la via pública. En el cas que en la finca existesca un sol abonat, la CGP contindrà també l?equip de mesura d'energia (CPM).  
Aquests criteris seran d'aplicació als nous subministraments en subterranis a finques existents, qualsevol que fora la seua forma d'alimentació anterior (aèria, subterrània, etc.).  
Figura 6. Situació de la CGP en xarxes aèries posades sobre façana.  
Quan la CGP siga per a un sol abonat, se situarà sobre la façana, empotrada apila altura compresa entre 1,15 i 1,90 m, quan continga a més el conjunt de mesura d'energia, i a una altura aproximada de 3 m quan excepcionalment no el continga.  
Quan la CGP siga per a un conjunt d'abonats, se situarà en la façana a una altura aproximada de 3 m.  
Figura 7. Situació de la CGP en xarxes aèries esteses sobre suports.  
Quan la CGP siga per a un sol abonat durà l?equip de mesura i se situarà en la mateixa posició que si la xarxa fora subterrània.  
Quan la CGP siga per a un conjunt d'abonats se situarà en la mateixa posició que si la xarxa fora subterrània o posada, segons la planificació futura de la xarxa general.  
Situació de la CGP en xarxes aèries sobre aïlladors.  
Les xarxes aèries sobre aïllador, són instal·lacions a extingir i sols romandran quan en una instal·lació existent es derive un abonat individual, en el cas del qual la CGP o CPM se situarà com si la xarxa fora posada.  
3. Dades bàsiques.  
3.1. Instal·lacions de mitja tensió  
En aquest apartat s'indiquen les dades bàsiques que cal tenir en compte per a l?estudi, càlcul, disseny i explotació de les instal·lacions de mitja tensió.  
 Punt Tema Dada  
   
 1 Classe de centre de transformació Tercera categoria  
 2 Categoria o classe de línia aèria Tercera categoria  
 3 Freqüència per a la xarxa, 50 Hz  
 4 Tensió nominal normalitzada 20 kV  
 5 Tensions nominals d'utilització 11 i 20 kV  
 6 Tensió més elevada de la xarxa 22 kV  
 7 Tensió més elevada per al material 24 kV  
 8 Nivells d'aïllament nominals per a  
 centres de transformació l25kVcr i 50kVef,  
 1 min.  
 9 Nivells d'aïllament mínims de línies  
 aèries nues l40kVcr i 50kVef,  
 1 min.  
 10 Intensitat de curt circuit trifàsic 10 kA o 8 kA, se-  
 gons zones  
 11 Intensitat máxima de falta a terra 500A o 1000A  
 en casos excepcionals  
 12 Temps màxim d'eliminació del defecte a terra Variable segons el cas  
Les dades variables seran facilitades per l'empresa subministradora.  
3.2. Instal·lacions de baixa tensió  
En aquest apartat s'indiquen les dades bàsiques que cal tenir en compte per a l'estudi, càlcul, disseny i explotació de les instal·lacions de baixa tensió.  
- Tensió nominal: 380/220 V   
- Freqüència nominal: 50 Hz   
- Tensió màxima entre fase i terra: 250 V   
- Sistema de posada a terra: Neutre unit directament a terra   
- Aïllament dels cables de xarxa: 0,6/1 kV   
- Intensitat màxima de curt circuit trifàsic: 50 kA  
CAPITOL II Condicions tècniques i aplicació dels projectes-tipus  
1. Definició de les instal·lacions de distribució.  
Els projectes de les instal·lacions de distribució correspondran als projectes tipus que siguen aprovats i s'ajustaran al que disposa la normativa vigent.  
En principi i classificant-les per grups genèrics, obeiran a les especificacions que es detallen a continuació. No obstant això, els tipus d'obres que s'especifiquen no han de suposar un inconvenient a futurs desenvolupaments tecnològics que comporten la realització d'uns altres diferents, però en aquest cas caldrà justificar-ne suficientment la necessitat o conveniència.  
1.1. Línies aéries de MT.  
Tipus Conductor Aïllament Suports  
   
H - 56 LA 56 Suspès Formigó  
A - 56 LA 56 Suspès Metàl-lics  
H - 110 LA 110 Suspès Formigó  
A- 110 LA 110 Suspès Metàl-lics  
2A- 110 (2 ctos) LA 110 Suspès Metàl-lics  
A - C35 C 35 Suspès Metàl-lics  
A - C50 C 50 Suspès Metàl-lics  
S- 20 Trenat (50 ò 150) Sec EPR Metàl-lics u  
 o XLPE Formigó  
H Formigó  
A Acer  
LA Alumini Acer  
C Coure  
S Trenat  
1.2. Línies subterránias de M.T.  
Tipus Conductor Aïllament  
SP MT 95-150-240-400 Paper impregnat amb barreges no migrants  
SS MT 95-150-240-400 Sec EPR o XLPE  
1.3. Centres de transformació  
Tipus Alimentació C. línia C. trafos C. protecció  
   
S121C Subterránea 2 1 1  
S131C Subterrània 3 1 1  
S222C Subterrània 2 2 2  
S232C Subterrània 3 2 2  
CTI (intempèrie) Aéria - - -  
S111C Subterrània 1 1 1  
Maniobra Subterrània 2 - -  
ARP (rural) \* Aèria en punta - 1 -  
ARS (rural) \* Aèria en punta  
 i eixida subt. - 1 -  
\* a definir per l'empresa subministradora.  
1.4. Línias subterrànias de BT.  
Tipus Conductors fase Conductor neutre Aïllaments  
   
SGBT Al 95-150 o 240 Al 50-95-150 o Cu 50-95 Polietilè reticulat  
SDBT Al 50 Al 50 ó Cu 50 Polietilè reticulat  
1.5. Línias aérias de BT.  
 Conductor  
Tipus Conductors fase neutre Aïllament  
   
ZGBT Al (3 x (1x25)) trenat Alm 54,6 Polietilè reticulat  
 Al (3 x (1x5)) trenat Alm 54,6 Polietilè reticulat  
 Al (3 x (1x95))trenat Alm 54,6 Polietilè reticulat  
 Al (1 x (1x50))trenat Alm 54,6 Polietilè reticulat  
ZFBT Al (3 x (1x150))trenat Al 95 Polietilè reticulat  
 més un fiador d'acero  
 de 22 mm2  
2. Línies aèries de MT.  
La tensió nominal serà de 20 kV i per als càlculs de qualsevol tipus es considerarà un cos fi = 0,8.  
Quan deriven d'una altra línia existent amb anterioritat, el primer suport de la derivació serà de final de línia, de manera que mitjançant tensió reduïda, puga utilitzar-se el suport existent en l'entroncament de la línia principal. En general, tots els elements de maniobra i protecció, com també la seua disposició, estaran d'acord amb el que indica el punt 1.4.1 del capítol i. Criteris bàsics.  
La caiguda de tensió màxima admissible no haurà d'excedir del 5%. Quan el projecte siga d'una derivació a connectar a una línia ja existent, la caiguda de tensió admissible en la derivació es condicionarà de forma que sumat al de la línia ja existent fins el tram de derivació, no supere el 5%, per a les potències transportades en la línia i les previstes a transportar en la derivació.  
Per a l'elecció entre els distints tipus de línies des del punt de vista de la secció dels conductors, a part de les limitacions de potència màxima a transportar i de caiguda de tensió, que es fixen en cadascun, haurà de realitzar-se un estudi tècnic econòmic de les pèrdues, per si quedés justificat amb aquest la utilització d'una secció superior a la determinada pels conceptes anteriorment esmentats.  
-En aquestes normes s'estableixen nous tipus de línies, les quals queden definides per la naturalesa dels seus suports i conductors d'acord amb el que s'indica en els apartats que segueixen.  
2.1. Línia tipus H-56 (1451/0102/1).  
La utilització d'aquesta línia dependrà de l'accessibilitat al traçat d'aquesta per a l'amuntegament dels suports.  
La potència màxima a transportar per aquesta línia, per a un cos fi = 0,8 serà tal que:  
? i Pi Li = 4.376 ? U %  
on:  
Pi = Potència a transportar en cada tram (en kW),? 5598 kW,  
Li= Longitud de cada tram (en km),  
? U % = Caiguda de tensió percentual, d'acord amb el que específica l'apartat 2.  
i = núm. de trams de la línia  
Aquesta línia haurà de reunir les següents característiques principals:  
Conductor: d'alumini-acer tipus LA 56  
Aïllament: format per cadenes d'aölladors del tipus caperutxa i tija.  
Suports: els d'alineació i angle suau seran de formigó armat.  
Els de punts ferms seran metàl·lics galvanitzats per immersió en calent. En els trams en què l'accessibilitat resulta dificultosa, els suports d'alineació podran ser metàl·lics dels indicats en la línia tipus A-56.  
2.2. Línia tipus A-56 (1451/0103/1)  
Les condicions per a la utilització d'aquesta línia seran les mateixes que en el cas de les H-56; l?elecció entre l?una o l'altra dependrà de l'accessibilitat al traçat de la línia per a l'amuntegament dels suports i de les característiques de la xarxa existent a què haja de ser connectada la que es projecta i que es procuraran mantenir.  
Aquesta línia haurà de reunir les següents característiques principals:  
Conductor: d'alumini-acer tipus LA 56  
Aïllament: format per cadenes d'aïlladors del tipus caperutxa i tija.  
Suports: seran metàl·lics galvanitzats per immersió en calent.  
2.3. Línia tipus H-110 (1451/0104/1)  
S'utilitzarà aquesta línia quan les característiques tècniques de les anteriors siguen insuficients per al subministrament demanat, o quan la línia a construir forme part de la infrastructura de xarxa de l?empresa subministradora i així es justifique.  
La potència màxiríia a transportar per aquesta línia, per a un cos fi = 0,8 serà tal que:  
? Pi Li = 6.756 ? U %  
on:  
Pi = Potència a transportar en cada tram (en kW) ? 8674 kW  
Li = Longitud de cada tram (en km)  
A U% = Caiguda de tensió percentual, d'acord amb el que específica l'apartat 2.  
i = núm. de trams de la línia  
Aquesta línia haurà de reunir les següents característiques principals:  
Conductor: d'alumini-acer tipus LA 110  
Aïllament: format per cadenes d'aïlladors del tipus caperutxa i tija.  
Suports: els d'alineació i angle suau seran de formigó armat. Els de punts ferms seran metàl·lics galvanitzats per immersió en calent. En els trams en què l'accessibilitat resulta dificultosa, els suports d'alineació podran ser metàl·lics del tipus dels indicats en la línia tipus A-110.  
2.4. Línia tipus A-110 (1451/0105/1)  
Les condicions per a la utilització d'aquesta línia seran les mateixes que en el cas de les H-110; l?elecció entre l'una o l'altra dependrà de l'accessibilitat al traçat de la línia per a l'amuntegament dels suports i de les característiques de la xarxa existent a què haja de ser connectada la que es projecta i que es procuraran mantenir.  
Aquesta línia haurà de reunir les següents característiques principals:  
Conductor: d'alumini-acer tipus LA 110  
Aïllament: format per cadenes d'aïlladors del tipus caperutxa i tija.  
Suports: seran metàl·lics galvanitzats per immersió en calent.  
2.5. Línia tipus 2A-110 (1451/0106/1)  
S'utilitzarà aquest tipus de línia en aquells casos en què siga necessari eixir d'una ET o ST amb dues línies aèries de MT i que per necessitats geogràfiques o d'ocupació de terrenys, hagen de compartir el mateix traçat, o quan la potència a transportar ho exigesca.  
La potència màxima a transportar per cada circuit, per a un cos fi = 0,8 serà tal que:  
? i Pi Li = 6.843 ? U%  
on:  
Pi = Potència a transportar en cada tram (en kW) ? 8674 kW  
Li = Longitud de cada tram (en Km)  
? U% = Caiguda de tensió percentual, d'acord amb el que específica l'apartat 2.  
i = núm. de trams de la línia   
Aquesta línia haurà de reunir les següents característiques principal.  
Conductor: d'alumini-acer tipus LA 110   
Aïllament: format per cadenes d'aïlladors del tipus caperutxa i tija.  
Suports: seran metàl·lics galvanitzats per immersió en calent. 2.6. Línia tipus A-C35 (1451/0111/1)  
S'utilitzarà aquest tipus de línia en zones d'alta contaminació, amb l'objectiu d'evitar la corrosió dels conductors, on no oferesca suficient garantia el cable d'alumini-acer greixat que consta en les prescripcions que recullen a l'efecte les NT-IMBT 1451/0102/1 i la NT-IMBT 1451/0103/1 relatives a les línies tipus H-56 i A-56.  
La potència màxima transportar per aquesta línia, per a un cos fi = 0,8 serà tal que:  
? i Pi Li = 4.856 ? U%  
on:  
Pi = Potència a transportar en cada tram (en kW) ? 5542 kW Li = Longitud de cada tram (en km),à U% = Caiguda de tensió percentual, d'acord amb el que  
específica l'apartat 2.  
i = núm. de trams de la línia Aquesta línia haurà de reunir les següents característiques principals:  
Conductor: de coure tipus C35.  
Aïllament: format per aïlladors del tipus caperutxa i tija.  
Suports: seran metàl·lics galvanitzats per immersió en calent. 2.7. Línia tipus A-C50 (1451/0112/1)  
S'utilitzarà aquest tipus de línia en zones d'alta contaminació, per tal d'evitar la corrosió dels conductors, on no oferesca suficient garantia l'alumini-acer greixat.  
La potència màxima a transportar per aquesta línia, per a un cos fi = 0'8 serà tal que:  
? i Pi Li = 6.034 ? U %  
on:  
Pi = Potència a transportar en cada tram (en kW) ? 7066 kW  
Li = Longitud de cada tram (en km)  
? U % = Caiguda de tensió percentual, d'acord amb el que especifica l'apartat 2.  
i = núm. de trams de la línia  
Aquesta línia haurà de reunir les següents característiques principals:  
Conductor: de coure tipus C50.  
Aïllament: format per cadenes d'aïlladors del tipus caperutxa i tija.  
Suports: seran metàl·lics galvanitzats per immersió en calent.  
2.8. Línia tipus S20 (1451/0201/1)  
S'utilitzarà aquest tipus de línia quan no siga possible ni la instal·lació subterrània ni l'aèria nua. Aquest és el cos de pas per boscos, en què la instal·lació subterrània no és possible per la inexistència de rasants permanent, i la instal·lació aèria nua exigeix l'obertura de carrers amples. Un altre cas és el de zones urbanes en què la instal·lació subterrània presente especials dificultats, tals com subsòl rocós, plans urbanístics en desenvolupament, etc. que impedesquen aquest tipus d'instal·lació i, a la vegada, per ser zona urbana no s'hi puga dur una línia aèria nua.  
Estaran constituïdes per tres conductors unipolars aïllats cablejats entre si junt amb un cable d'acer aïllat que s'utilitzarà com a element portador del feix.  
Aquesta línia haurà de reunir les següents característiques principals:  
- Tensió nominal Uo/U = 12/20 kV, i és Uo la tensió nominal entre cadascun dels conductors i la pantalla metàl·lica i U, la tensió nominal entre conductors.  
- Secció dels conductors i composició del feix:  
3 x 50 Al/50 Ac.  
3 x 95 Al/50 Ac.  
3 x 150 Al/50 Ac.  
- Aïllament: sec d'extrusió del tipus EPR o XLPE.  
- Coberta (de cada cable i del portador): del tipus PVC o XLPE  
- Suport: de formigó o metàl·lics.  
3. Línies subterrànies de MT.  
La tensió nominal serà de 20 kV i per als càlculs de qualsevol tipus es considerarà un cos fi = 0,8.  
Les derivacions d'aquestes xarxes seran realitzades des de cel·les de derivació situades en centres de transformació o repartiment, o des de línies aèries.  
La caiguda de tensió màxima admissible es regirà pels mateixos criteris establerts per a les línies aèries. igualment es tindrà en compte el que indica aquest apartat quant a la selecció des del punt de vista de pèrdues.  
Quan es tracte de línies que vagen a constituir una xarxa en anell, en totes elles es mantindrà una secció constant.  
En aquestes NT-IMBT s'aproven dos tipus de línies subterrànies, definides per les característiques de l'aïllament del cable que s'utilitza, tal com s'indica en els apartats que segueixen.  
3.1. Línia tipus SP MT (1451/0301/1)  
Utilitzarà cables amb conductors d'alumini aïllats amb paper impregnat.  
L'elecció entre aquest tipus de línia i la de l'apartat següent, vindrà determinada principalment per les característiques de la xarxa existent a què haja de ser connectada la que es projecta i que hauran de mantenir-se, dificultats d'ús en la seua estesa, risc de danys mecànics, etc.  
Les característiques principals del cable seran:  
- Tensió nominal Uo/U = 12/20 kV, i és Uo la tensió nominal entre cadascun dels conductors i la pantalla metàl·lica i U, la tensió nominal entre conductors.  
- Seccions del conductor: 95, 150, 240 i 400 mm2  
- Aïllament: paper impregnat amb barreges no migrants.  
- Els cables amb conductor de secció 95 i 150 mm2 seran tripolars del tipus de camp radial i amb armadura. Els de secció 240 i 400 mm2 seran unipolars amb armadura amagnètica.  
- Coberta: PVC segons UNE 21024-84/1.  
3.2. Línia tipus SS MT (1451/0302/1)  
Utilitzarà cables unipolars amb conductors d'alumini i aïllament sec termoestable.  
L'elecció entre aquest tipus de línia i la de l'apartat anterior, vindrà determinada principalment per les característiques de la xarxa existent a què haja de ser connectada la que es projecta i que hauran de mantenir-se, dificultats d'ús en la seua estesa, risc de danys mecànics, etc.  
Les característiques principals del cable seran:  
- Tensió nominal Uo/U = 12/20 kV, i és Uo la tensió nominal entre cadascun dels conductors i la pantalla metàl·lica i U, la tensió nominal entre conductors.  
- Seccions del conductor: 95, 150, 240 i 400 mm2  
- Aïllament: Sec d'extrusió del tipus EPR o XLPE.  
4. Centres de transformació(1451/0511/1)  
La necessitat de construir un CT i la instal·lació elèctrica amb que haja de ser dotat, serà indicat per l?empresa subministradora en funció de les característiques del subministrament sol·licitat i de la xarxa existent en la zona.  
La tensió nominal serà de 20 kV.  
Els locals estaran lliures de canalitzacions, desaigües i qualsevol altra classe de servitud.  
Els centres de transformació constaran dels següents elements fonamentals:  
Les cel·les que resulten necessàries per a entrada i eixida dels cables de MT, equipades amb interruptor-seccionador i seccionador de posada a terra.  
1: Cel·la de protecció per cada transformador a instal·lar, equipada amb interruptor-seccionador, de tipus ruptofusible, dotat de bobina de disparament a emissió de tensió i seccionador de posada a terra.  
n: Transformadors necessaris per a atendre el subministrament demandat.   
n: Quadres de BT, preparats per a alimentar les eixides necessàries que demande la xarxa.  
Els transformadors a instal·lar inicialment en els nous CT seran d'una de les següents potències nominals:  
50, 100, 160, 250, 400, 630, KVA  
Quan inicialment siga necessària la instal·lació d'una unitat transformadora de 630 kVA, el local estarà previst per a la ubicació d'un segon transformador i els seus corresponents elements de protecció.  
El control de la càrrega dels transformadors es realitzarà mitjançant termòmetre de control de la temperatura, que accione en cas d'emergència l?interruptor de MT. de protecció del transformador.  
El que anteriorment s'ha exposat no serà d'aplicació als centres de transformació de tipus intempèrie sobre pal, els quals seran regulats e - n la norma NT-IMBT 1451/0611/1.  
Per als subministraments en BT, s'aproven en aquesta NT-IMBT els tipus de centres de transformació, els quals queden definits pel número de cel·les per a línies de MT, i per la potència de transformació a instal·lar, conforme s'indica en els apartats que segueixen.  
Per als subministraments en MT, s'estableix un projecte tipus que regula la part de les instal·lacions de l'abonat, la maniobra i l?explotació del qual correspon a l?empresa subministradora (subapartat 4.9).  
Aquest apartat no afectarà a aquelles empreses que sols distribuesquen en baixa tensió.  
4.1. Centre de transformació tipus S 121 C (1451/0601/1)  
Aquest, centre serà d'utilització habitual per a instal·lacions la potència necessària de les quals, en funció de la previsió de càrrega del nou subministrament, no supere els 400 kVA, i s'alimente en anell de la xarxa de MT.  
Les característiques principals són:  
Alimentació subterrània en MT.  
1 cel·la prefabricada per a aparells de protecció del transformador  
2 cel·les prefabricades de línia de MT.  
1 transformador de potència màxima 400 kVA.  
4.2. Centre de transformació tipus S 131 C (1451/0602/1)  
Aquest centre s'utilitzarà en instal·lacions, la potència necessària de les quals, en funció de la previsió de càrrega del nou subministrament, no supere els 400 kVA, s'alimente en anell, i que per la seua ubicació siga previsible derivar un ramal de la xarxa de mitja tensió.  
Les característiques principals són:  
Alimentació subterrània en MT.  
1 cel·la prefabricada per a aparells de protecció del transformador  
2 cel·les prefabricades de línia de NVT, més l?espai per a una tercera cel·la de reserva.  
1 transformador de potència màxima 400 kVA.  
4.3. Centre de transformació tipus S 222 C (1451/0603/1)  
Aquest centre serà d'utilització habitual per a instal·lacions la potència necessària de les quals, en funció de la previsió de càrrega del nou subministrament, estiga compresa entre 630 i 1030 kVA, i s'alimente en anell de la xarxa de MT.  
Les característiques principals són:  
Alimentació subterrània en MT.  
1 o 2 cel·les prefabricades per a aparells de protecció del transformador  
2 cel·les prefabricades de línia de MT.  
1 o 2 transformadors de potència.  
4.4. Centre de transformació tipus S 232 C (1451/0604/1)  
Aquest centre s'utilitzarà en instal·lacions la potència necessària de les quals, en funció de la previsió de càrrega del nou subministrament, estiga compresa entre 630 i 1030 kVA, i que per la ubicació siga previsible derivar un ramal de la xarxa de mitja tensió.  
Les característiques principals són:  
Alimentació subterrània en MT.  
1 o 2 cel·les prefabricades per a aparells de protecció del transformador  
2 cel·les prefabricades de línies de MT, més l?espai de reserva per a una tercera cel·la  
1 o 2 transformadors de potència.  
4.5. Centre de Transformació tipus CTI (1451/0611/1)  
Aquest centre queda limitat per a la utilització en subministraments la demanda inicial de càrrega dels quals no supere els 100 kVA en zones rurals sense previsió de creixement vegetatiu, ni que el número d'abonats a què subministre siga major de 40.  
Les característiques principals són:  
Alimentació aèria en MT.  
Transformador intempèrie situat sobre suport metàl·lic.  
El número màxim d'eixides en BT seran dos.  
El transformador a instal·lar serà d'una potència de 50 o 100 kVA. 4.6. Centre de transformació tipus S 111 C (1451/0621/1)  
Aquest centre s'utilitzarà en instal·lacions la potència necessària de les quals, en funció de la previsió de càrrega del nou subministrament no supere els 400 kVA, i s'alimente en punta de la xarxa de MT, sense possibilitat futura de prolongació d'aquesta xarxa:  
Les característiques principals són:  
Alimentació subterrània en MT.  
1 cel·la prefabricada per a arribada de línia i remuntada de l?enfangament.  
1 cel·la prefabricada per a aparells de protecció de transformador.  
1 transformador de potència màxima 400 kVA.  
4.7. Centres rurals tipus ARP (1451/0701/1)  
Aquest centre s'utilitzarà en casos excepcionals i amb l'acord previ amb l?empresa subministradora, en instal·lacions la potència necessària de les quals, en funció de la previsió de càrrega del nou subministrament no supere els 400 kVA i s'alimente en punta de la xarxa aèria de MT sense possibilitat futura de prolongació d'aquesta xarxa.  
Les característiques principals són:  
Alimentació aèria MT.  
Aparell de protecció del transformador   
Parallamps autovalvulars  
Transformadors de Potència màxia 400 kVA.  
4.8. Centres rurals tipus ARS (1451/0702/1)  
Aquest centre s'utilitzarà en casos excepcionals i amb l'acord previ amb l?empresa subministradora, en instal·lacions la potència necessària de les quals, en funció de la previsió de càrrega del nou subministrament no supere els 400 kVA i s'alimente en punta de la xarxa de MT amb possibilitat futura de prolongació d'aquesta xarxa en xarxa subterrània.  
Les característiques principals són:  
- Alimentació aèria MT.  
Seccionador tripolar.  
Aparell de protecció del transformador.  
Parallamps auto-valvulars   
Transformador de potència màxima 400 kVA  
- Subterrània MT.  
Aparell de maniobra.  
4.9. Cel·les de maniobra en centre de transformació particular per a alimentació per xarxa subterrània en anell (1451/0631/1)  
S'utilitzarà aquest conjunt de cel·les (centre de maniobra) en tots els CT particulars que hagen de ser alimentats des d'una xarxa de MT subterrània en anell, o per un cable en punta previst per a convertir-se en anell.  
Disposarà de dues cel·les per a entrada i eixida de les 2 branques de l'anell de la xarxa subterrània d'alimentació en MT.  
Quan s'utilitzen cel·les prefabricades, cadascuna d'aquestes cel·les contindra un interruptor-seccionador i seccionador de posada a terra. Disposarà a més d'un seccionador tripolar connectat a l?enfangament comú de les dues cel·les anteriors, i que serà l?element de pas a la resta de la instal·lació particular.  
5. Línies subterrànies de BT.  
- La tensió nominal serà de 380 V.  
- Les derivacions d'aquestes xarxes seran realitzades des de caixes de derivació situades per damunt de la rasant del terreny.  
- Totes les línies seran de quatre conductors; tres per a fase i un per al neutre.  
- La caiguda de tensió màxima admissible no haurà d'excedir del 5%. Quan el projecte siga d'una derivació a connectar a una línia ja existent, la caiguda de tensió admissible en la derivació es condicionarà de forma que, sumat al de la línia ja existent fins el tram de derivació, no supere el 5%, per a les potències transportades en la línia i les previstes a transportar en la derivació.  
- Per a l'elecció entre els distints tipus de línies des del punt de vista de la secció dels conductors, a part de les limitacions de potència màxima a transportar i de caiguda de tensió, que es fixen en cadascun, és convenient realitzar un estudi tècnico-econòmic des del punt de vista de pèrdues, per si quedés justificat amb aquest la utilització d'una secció superior a la determinada pels conceptes anteriorment esmentats.  
Els conductors estaran en tots els casos previstos per a suportar la corrent de curt circuit que s'origine.  
- En aquestes normes s'aproven dos tipus de línies, definides per la secció i aïllament del seu conductor, conforme s'indica en els apartats que segueixen. L'elecció del que s'haja d'utilitzar en cada cas vindrà imposada per les característiques de la zona i les del propi subministrament.  
5.1. Línia tipus SG BT (1451/0401/1/1)  
Serà utilitzat en totes les línies subterrànies, tret de les excepcions en què siga d'aplicació el projecte tipus SD BT.  
Els conductors seran unipolars, aïllament XLPE, d'alumini per a les fases i de coure o alumini per al neutre, depenent que el terreny on sega el- conductor, tinga un grau d'humitat alt (Cu) o no (Al).  
- Seccions dels conductors de fase: 95, 150 o 240 mm2  
- Seccions del conductor neutre: 50, 95, 150 mm2 en alumini i de 50 i 95 mm2 de coure.   
- Aïllament: Polietilè reticulat, amb coberta de PVC.  
5.2. Línia tipus SD BT (1451/0402/1)  
S'utilitzarà sols en derivacions a subministraments apartats del traçat previsible de la xarxa general.  
La secció dels conductors de fase i neutre serà de 50 mm2, de les mateixes característiques de material, tensió nominal i aïllament que les de la línia tipus SG BT.  
6. Línies aèries de BT.  
- La tensió nominal serà de 380 V.  
- Estaran constituïdes per conductors aïllats trenats, posats sobre façana. Quan no siga possible aquest tipus d'instal·lació per tractar-se d'edificacions disperses, la línia es tendirà sobre suports.  
- La caiguda de tensió màxima admissible no haurà d'excedir del 5%. Quan el projecte siga d'una derivació a connectar a una línia ja existent, la caiguda de tensió admissible en la derivació es condicionarà de forma que sumat al de la línia ja existent fins el tram de derivació, no supere el 5%, per a les potències transportades en la línia i les previstes a transportar en la derivació.  
- Per a l?elecció entre els distints tipus de línies des del punt de vista de la secció dels conductors, a part de les limitacions de potència màxima a transportar i de caiguda de tensió, que es fixen en cadascun, és convenient realitzar un estudi tècnico-econòmic des del punt de vista de pèrdues, per si quedés justificat amb aquest la utilització d'una secció superior a la determinada pels conceptes anteriorment esmentats.  
- En aquestes normes s'aproven dos tipus de línies, definides per la secció i aïllament del seu conductor, conforme s'indica en els apartats que segueixen. L'elecció del que s'haja d'utilitzar en cada cas vindrà imposada per les característiques de la zona i les del propi subministrament.  
6.1. Línia tipus ZG BT (1451/0501/1).  
Serà l?utilitzat en totes les línies aèries tret de les excepcions en què siga d'aplicació el projecte tipus ZF BT.  
Els conductors seran unipolars, cablejats entre si i de les següents característiques principals.  
- Tensió nominal Uo/U = 0,6/1 kV, i és Uo la tensió nominal entre cadascun dels conductors i terra i U, la tensió nominal entre conductors. -  
- Secció dels conductors i composició del feix:  
3 x 25 Al/54,6 Alm.  
3 x 50 Al/54,6 Alm.  
3 x 95 Al/54,6 Alm.  
1 x 50 Al/54,6 Alm.  
- Aïllament: Polietilè reticulat.  
Els conductors de fase de 95 i 50 mm2 seran els utilitzats habitualment; en petits nuclis rurals o urbanitzacions consolidades podrà usar-se el conductor de 25 mm2 si és suficient per a la demanda establerta.  
6.2. Línia tipus ZF BT (1451/502/1)  
La utilització queda reservada a zones on eventualment no es puga utilitzar una línia subterrània, o a zones on si és d'aplicació una xarxa aèria, siga necessari distribuir una càrrega elevada o a gran distància del centre de transformació.  
S'utilitzarà un sol tipus de cable 3 x 150/95 Al + 22 Ac constituït amb 3 conductors de fase de 150 mm2 Al i un conductor neutre de 95 mm2 Al, amb un fiador d'acer de 22 mm2.  
CAPITOL III Característiques dels materials  
1. Qualitat  
En les xarxes de distribució de l?empresa subministradora s'instal·laran materials que complint les normes vigents corresponguen al que específica aquest capítol.  
No havent-hi normes específiques sobre materials, s'autoritzarà el seu ús a les empreses subministradores.  
2. Característiques generals  
Els materials per a les xarxes d'11 i 20 kV estaran previstos per al funcionament a 20 kV. En aquells que hagen de funcionar inicialment a tensions inferiors caldrà establir el connexionat corresponent en l?enrotllament primari.  
En els aparells de maniobra i protecció, la potència de curt circuit trifàsic (simètric) a considerar, serà de 350 MVA, tret dels fusibles d'expulsió el poder de tall nominal dels quals podrà ser de 8 kA.  
Els materials per a les xarxes de BT correspondran en conductors aïllats, a les sèries de tensió nominal de 0,6/1 kV.  
Tots els materials siderúrgics seran com a mínim d'acer A-42. Estaran galvanitzats per immersió en calent per a protegir-los de l'oxidació i corrosió, o seran de naturalesa resistent a la corrosió.  
3. Característiques-particulars dels materials de MT.  
3.1. Conductors nus  
Els tipus de conductors utilitzats seran d'alumini-acer, tipus normal, greixats o sense greixar (LA-56, ó LA-110), o de coure (C-35 o C-50).  
3.2 Suports i creus  
3.2.1. Suports d'acer galvanitzat (1410/0020/0301)  
Seran d'estructura soldada i cargolada, i disposaran de la resistència adequada a l'esforç que hagen de suportar.  
Tots els elements que composen els suports hauran d'anar marcats a encuny per a ser identificats i facilitar-ne el muntatge.  
La fabricació d'aquests suports es realitzarà d'acord amb el plànol corresponent, emprant els acers que s'hi indiquen. Hauran de presentar-se els càlculs justificatius d'aquests elements i certificats d'assaig en laboratori oficial reconegut.  
Les principals característiques dels suports seran:  
Denominació Esforç nominal  
H = altura (m) (daN) Altures (m)  
   
P 400 H UNESA 400 12-14-16  
P 750 H UNESA 750 12-14-16  
P 1.250 H UNESA 1.250 12-14-16  
C 500-H UNESA 500 12-14-16-18-20-22  
C 1.000 H UNESA 1.000 12-14-16-18-20-22  
C 2.00d H UNESA 2.000 12-14-16-18-20-22  
C 3.000 H UNESA 3.000 12-14-16-18-20-22  
C 4.500 H UNESA 4.500 12-14-16-18-20-22  
C 7.000 H UNESA 7.000 12-14-16-18  
C 9.000 H UNESA 9.000 12-14-16-18  
Sent:  
Esforç nominal: el disponible en l'extrem superior del cap, una vegada descomptat el que produeix la pressió del vent sobre el propi suport en les condicions indicades en l'art. 16 del Reglament Tècnic de Línies Elèctriques Aèries d'Alta Tensió i considerat simultàniament l'esforç vertical indicat en la recomanació UNESA 6704 (octubre 1985).  
3.2.2. Suports de formigó (1410/2046/0102)  
Seran de formigó armat vibrat de tipus reforçat, tret dels d'esforç nominal de 1600 daN que seran de tipus normal.  
Tots els pals hauran de dur les corresponents marques per a la seua identificació.  
A aquesta normativa s'ajusten els següents suports:  
Designació Esforç nominal (daN) Altura (m)  
   
HV 160 R 9 UNESA 160 9  
HV 160 R 11 UNESA 11  
HV 250 R 9 UNESA 9  
HV 250 R 11 UNESA 250 11  
HV 250 R 13 UNESA 13  
HV 400 R 9 UNESA 9  
HV 400 R 11 UNESA 400 11  
HV 400 R 13 UNESA 13  
FIV 630 R 9 UNESA 9  
HV 630 R 11 UNESA 630 11  
HV 630 R 13 UNESA 13  
HV 800 R 9 UNESA 9  
HV 800 R 11 UNESA 800 11  
HV 800 R 13 UNESA 13  
HV 1000 R 9 UNESA 9  
HV 1000 R 11 UNESA 1000 11  
HV 1000 R 13 UNESA 13  
HV 1660 R 9 UNESA 9  
HV 1600 R 11 UNESA 1600 11  
HV 1600 R 13 UNESA 13  
Sent:  
Esforç nominal: aquell amb què el fabricant designa el pal i representa l?esforç lliure disponible segons la direcció principal a la distància de 0,25 m per sota la cogulla del pal.  
3.2.3. Creueres (1410/0020/0401)  
S'aprova la utilització de les següents creueres, la denominació de les quals és la que s'indica.  
Per a suports metàl·lics (RU6704A):  
Creuera plana 70 D-200/S per a suports de gafeta.  
Creuera plana 80 D-200/S per a suports de gafeta.  
Creuera plana 70 D-200/R per a suports de gafeta.  
Creuera plana 70 D-250/S per a suports de gafeta.  
Creuera plana 80 D-250/S per a suports de gafeta.  
Creuera plana 70 D-250/R per a suports de gafeta.  
Creuera plana 70 D-100/S per a suports de gafeta.  
Creuera plana 70 D-300/SE per a suports de gafeta.  
Creuera plana 70 D-375/S per a suports de gafeta.  
Creuera plana 80 D-375/S per a suports de gafeta.  
Creuera plana A-21 per a torres tipus C.  
Creuera plana A-26 per a torres tipus C.  
Creuera volta per a suports de gafeta.   
Creuera volta B-36 per a torres tipus C.  
Creuera tipus UPC per a suports de gafeta.  
Creuera tipus CCP per a suports de gafeta.  
Creuera tipus CC-1 per a suports de gelosia.  
Creuera tipus CP-1 per a derivació senzilla.  
Creuera tipus CP-S1 per a derivació amb seccionadors.  
Creuera tipus CP-D-S1 per a doble derivació amb seccionadors.  
Creuera tipus CP-SF-1 per a instal·lació de fusibles d'expulsió.  
Creuera auxiliar P-AUX-1  
Creuera auxiliar C-AUX-1  
Per a suport de formigó (RU 6703B)  
Creuera tipus volta amb biga L 70  
Creuera tipus volta amb biga L 90  
Creuera tipus H-30 de 2,7 m d'envergadura amb suport  
Creuera tipus H-30 de 3,7 m d'envergadura amb suport  
3.3. Aïllament i ferramentes  
3.3.1. Aïllament (1410/2444/0101 I 1410/2444/0201)  
Els tipus d'aïlladors utilitzats seran de vidre i les principals característiques de l?element aïllador seran les següents:  
 Càrrega rup- Tens.soport. Tens.b/onda Línia  
 tura b/pluja de xoc de fuga  
Aïllador Tipus Material (daN) 1 min (kV) 1,2/5 us. (kV) mínima (m)  
   
Rígid ARVI-32 Vidre 1200 58 170 510  
Rígid ARVI-42 Vidre 1200 82 250 760  
Caperutxa  
i tija U-40-BS Vidre 4000 32 70 185  
Caperutxa  
i tija U-70-BS Vidre 7000 40 100 280  
Caperutxa  
i tija U-100-BS/P Vidre 10000 40 100 390  
Les principals característiques de les cadenes formades són les següents:  
Cadenes verticals:  
Tipo aïllador Núm. elements Tensió suportada Línia de fuga  
   
U-40-BS 2 140 kV onda xoc 370 mm  
 57 kV a 50 Hz 1 min.  
U-100-BS/P 2 200 kV onda xoc 780 mm  
 80 kV a 50 Hz 1 min.  
Cadenes horitzontals:  
Tipus aïllador Núm. elements Tensió suportada Línia de fuga  
   
U-70-Bs 3 290 kV onda xoc 840 mm  
 110 kV a 50 Hz 1 min.  
U-70-BS 2 200 kV onda xoc 560 mm  
 80 kV a 50 Hz 1 min.  
3.3.2. Suports rectes per a aïlladors rígids (1410/2541/0101)  
Seran de fins 630 daN.  
3.4. Aparells de protecció i maniobra   
3.4.1. Tallacircuits seccionadors d'intempèrie amb fusible d'expulsió (1410/3219/0101)  
Les principals característiques són:  
Tensió més elevada a 24 kV  
Intensitat nominal de la base 200 A  
Nivell d'aïllament nominal:  
a freqüència industrial 1 min. 50 kV (eficaç)  
a impulsos tipus raig 140 kV (cresta)  
Nivell d'aïllament per a la distància de seccionament:  
a freqüència industrial 1 min. 60 kV (eficaç)  
a impulsos tipus raig 180 kV (cresta)  
Accionament mitjançant perxes  
Valors nominals de fusible:  
Tensió màxima 24 kV  
Poder de tall nominal 8 kA  
3.4.2. Seccionadors tripolars d'intemperie amb accionament mecànic manual a distancia (1410/3128/0201)  
Les principals característiques són:  
Tensió més elevada 24 kV  
Intensitat nominal 400 A  
Accionament Per palanca des de la  
 base del suport amb  
 enclavament mecànic  
3.4.3. seccionadors unipolars d'intemperie accionables mitjançant perxa (1410/3164/0102)  
Les característiques principals són:  
Tensió més elevada 24 kV  
Intensitat nominal 400 A  
Accionament Per perxa  
3.4.4. Parallamps de resistència variable (auto-vàlvules) (1410/3213/0101)  
Les principals característiques de les auto-vàlvules seran les següents:  
Tensió més elevada 24 kV  
Corrent de descàrrega nominal 5 kA  
3.5. Elèctrodes de posada a terra i grapes de connexió (1410/3000/0101 I 1410/3001/0101)  
Estaran constituïts per varetes cilíndriques acoblables d'acer revestides d'una capa de coure.  
En la connexió amb les línies d'enllaç amb terra s'utilitzaran grapes de connexió.  
3.6. Cables aïllats de mitja tensió  
3.6.1. Cables amb aïllament sec (xarxes subterrànies) 1410/0011/0101).  
Les principals característiques són:  
Seccions a utilitzar: 95, 150, 240 i 400 mm2 d'Al.  
Aïllament sec d'extrusió del tipus EPR o XLPE.  
3.6.2. Cables amb aïllament sec (xarxes aèries) (1410/0011/0201)  
Les principals característiques són:  
Conductors unipolars aïllats cablejats entre elis junt amb un cable d'acer, portador del feix.  
Seccions a utilitzar:  
3 x 50 Al/50 Ac   
3 x 95 Al/50 Ac  
3 x 150 Al/50 Ac  
Aïllament sec d'extrusió del tipus EPR o XLPE.  
Coberta de tipus PVC o XLPE.  
3.6.3. Cables aïllats amb paper impregnat (1410/0013/0101)  
Les principals característiques són:  
Seccions a utilitzar: 95, 150, 240 i 400 mm2 d'Al.  
Aïllament de paper impregnat amb barreges no migrants.  
4. Característiques particulars dels materials per a centres de transformació.  
4.1. Transformadors   
4.1.1. Transformadors tipus pal (1410/0040/1301)  
Seran trifàsics.  
Tots els transformadors estaran previstos per al funcionament a la tensió nominal primària de 20 kV sense altra cosa que establir el connexionat corresponent en l'enrotllament primari en aquells que hagen de funcionar inicialment a tensions inferiors.  
Disposaran de neutre accessible en BT, i refrigeració natural en bany d'oli.  
4.1.2. Transformadors tipus caseta (1410/0040/1201) Seran trifàsics, amb neutre accessible en BT i refrigeració natural.  
Siga quina siga la seua tensió primària de servei es consideraran a efectes d'aïllament, tret de la indicació concreta en contrari, de 20 kV de tensió nominal.  
4.2. Cel·les prefabricades (1410/0028/0102).  
Seran de tensió nominal 24 kV i que suporte una intensitat de curt circuit de 16 kA.  
4.3. Interruptors seccionadors d'interior (1410/3189/0101)  
Seran de tensió nominal 24 kV, i una tensió suportada nominal a freqüència industrial durant 1 minut en sec de 50 kV (eficaç) a terra i entre pols, i de 60 kV (eficaç) sobre la distància de seccionament, com també la tensió suportada nominal als impulsos tipus raig seran 125 kV (cresta) i 145 kV (cresta) respectivament.  
4.4. Cel·les compactes d'hexafluor (1410/2808/0101)  
Seran sota embolcall metàl·lic fins 36 kV, prefabricada, amb dielèctric d'hexafluorur de sofre (SF6).  
4.5. Altres elements   
4.5.1. Aïlladors de suports (1410/2400/0201)  
Seran per a interior de matèria ceràmica, amb armadures metàl·liques internes, la tensió suportada a impulsos tipus raig serà de 125 kV (cresta).  
4.5.2. Seccionadors tripolars d'interior (1410/3163/0103)  
La tensió nominal serà de 24 kV.  
4.5.3. Ponts de connexió de MT. (1410/1149/0101)  
Els ponts de MT entre les cel·les de protecció i els transformadors s'efectuaran amb cable de coure, aïllament sec, unipolar de 1x25 mm2.  
4.5.4. Ponts de connexió en BT (1410/1149/010111410/1500/0202)  
Els ponts de connexió en BT entre el transformador i el quadre de BT s'efectuaran amb cable d'alumini, aïllant 0,6/1 kV i de secció 240 mm2, en centres de transformació tipus caseta i de 3 x 95 mm2 + 1 x 54,6 Alm per a centres de transformació tipus pal.  
5. Característiques particulars dels materials de BT  
5.1. Cables trenats (1410/1500/0202)  
Les característiques principals seran:  
Seccions a utilitzar:  
3 x 25 Al/54,6 Alm   
3 x 50 Al/54,6 Alm   
3 x 95 Al/54,6 Alm   
3 x 150/95 Al + 22,0 Ac   
1 x 50 Al/54,6 Alm   
2 x 16 A12 x 25 Al   
4 x 16 A14 x 25 Al   
5.2. Cables per a xarxes subterrànies (1410/1151/0101)  
Les característiques principals seran:  
Seccions a utilitzar: 50, 95, 150 i 240 mm2 d'Al, i 50, 95 mm2 de Cu.  
Aïllament sec XLPE, amb coberta de PVC.   
5.3. Suports 5.3.1. Suports metàl·lics i de formigó  
Hauran de complir el que especifiquen els apartats 3.2.1. i el 3.2.2. dels materials de MT.  
5.3.2. Palets metàl·lics i vents (1410/2031/0101) i (1410/1017/0101)  
Seran d'acer, formats per perfil laminat d'angular de costats iguals, senzill o reforçat amb un altre angular anàleg, segons els esforços a suportar.  
A aquesta normativa s'ajusten els següents tipus:  
- Palet angular senzill de 70x7Ox7 i 3,0 m de longitud.  
- Palet angular doble de 60x60x6 i 3,5 m de longitud.  
- Palet angular senzill de 70k70x7 i 4,0 m de longitud.  
- Palet angular doble de 60x60x6 i 4,5 m de longitud.  
El palet d'angular senzill s'emprarà per als circuits simples i el de doble angular per a les derivacions i doble circuits.  
La subjecció del palet a l?edificació s'efectuarà mitjançant grapes d'angular de 70x70x7 i de 250 a 400 mm de longitud, segons necessitat.  
Els vents per a falcar els palets estaran constituïts per cable d'acer galvanitzat de 33,5 mm2.  
5.4. Ferraments per a xarxes trenades (1410/2299/0101)  
S'utilitzaran com a elements d'amarratge en conductors aïllats cablejats en feix.  
5.5. Quadre de distribució modular per a BT (1410/2785/0102)  
5.6. Caixa general de protecció i mesurament i armaris de seccionament (1410/3405/0201, 1410/1801/0101 i 1410/3405/0101)  
El material de l?embolcall serà aïllant i autoextingible i proporcionarà un grau de protecció mínim IP 437.  
5.7. Armaris de BT per a CT tipus pal (1410/2700/0401)  
El material de l?embolcall serà aïllant i autoextingible i proporcionarà un grau de protecció IP 439.  
CAPITOL IV Execució de les instal·lacions  
1. Preàmbul  
Aquest capítol IV es refereix a l'execució de les instal·lacions de distribució el manteniment i l'explotació de les quals correspondrà a l'empresa subministradora, promogudes tant directament per aquesta com per tercers.  
Les obres de les instal·lacions esmentades hauran de realitzar-se d'acord amb les instruccions que es desenvolupen a continuació, amb el que es pretén aconseguir uns acabats d'obra suficients per a poder assolir la qualitat de servei establerta en les instal·lacions de distribució.  
El que disposa aquest capítol s'entén sense perjudici de l'obligat compliment de les normes de seguretat en el treball i qualsevol altres que resulten d'aplicació en l'execució d'aquestes instal·lacions.  
Amb caràcter general es fa constar que, durant l?execució de l?obra, la responsabilitat d'aquesta correspondrà a la persona física o jurídica adjudicatària de l?obra a qui en el que succeeix es dirà constructor, sense perjudici de la que legalment puga correspondre al director de l?obra.  
2. Disposicions que s'han de complir  
Amb independència d'aquestes disposicions oficials, s'hauran de complir les «Prescripcions de Seguretat i Primers Auxilis» redactades per la comissió tècnica permanent de l'Associació de Medicina i Seguretat en el Treball d'UNESA per a la Indústria Elèctrica, de data 1985 (2ª edició revisada)  
3. Ordenació dels treballs  
- Les obres a executar seran les indicades en el corresponent projecte (entenent com a tal el document tècnic bàsic d'execució), que haurà d'estar redactat d'acord amb el que indica el capítol II d'aquestes normes NT-IMBT.  
- El constructor una vegada conegut el projecte de l?obra i abans de començar, farà un reconeixement sobre el terreny comprovant l'adequació del projecte a l?obra real i que es dispose de iotes les llicències i permisos necessaris, tant de particulars com d'organismes oficials, per a la realització de les instal·lacions. Podrà proposar aleshores les modificacions que siguen necessàries realitzar per a l'adaptació del projecte a la realitat. Analitzades i comprovades les modificacions proposades, es redactarà en cas d'acceptació, la corresponent acta de replantejament, que haurà de ser signada pel constructor i l?empresa subministradora. A partir d'aquest moment el constructor i l?empresa subministradora no podran variar cap de les condicions establertes, llevat d'acord previ.  
- Abans d'iniciar l'obra, el constructor comunicarà per escrit a l'empresa subministradora, el nom del tècnic responsable de la direcció d'obra.  
- L'empresa subministradora, exercirà en el transcurs de l'obra les accions i revisions pertinents per a les comprovacions del manteniment de les qualitats d'obra establertes; a aquests efectes el constructor facilitarà els mitjans necessaris per a la realització de les proves corresponents.  
- Una vegada finalitzada l'obra es realitzarà per part de l'empresa subministradora, la corresponent formalització d'acceptació de les instal·lacions, d'acord amb el que indica el capítol V d'aquestes normes NT-IMBT.  
4. Materials  
Les obres es realitzaran emprant material en perfecte estat de conservació, i hauran de complir amb el que específica el capítol III de les normes particulars, «Característiques dels materials» i en les «Normes d'execució» complement d'aquest capítol IV.  
Si la durada de l?obra s'allarga de tal forma que puguen produir-se deterioraments en els materials, el constructor prendrà les precaucions necessàries per a evitar-ho. -  
El constructor instal·larà en l?obra i pel seu compte els locals o magatzems necessaris per a assegurar la conservació d'aquells materials que no hagen de romandre a la intempèrie, evitant així la seua destrucció o deterioració.  
5. Normes per a l?execució de les instal·lacions  
Les instal·lacions es realitzaran d'acord amb el que indiquen els apartats anteriors d'aquest capítol.  
La Direcció General d?Indústria i Energia aprovarà i publicarà els projectes tipus per a l?execució de les diferents instal·lacions elèctriques:  
1453/0100/1 Línies aèries de mitja tensió conductors nus 1453/0500/1 Línies aèries de baixa tensió   
1453/0300/1 Línies subterrànies de mitja tensió 1453/0400/1 Línies subterrànies de baixa tensió 1453/0600/1 Obres civils de centres de transformació 1453/0700/1 Muntatge de centres de transformació tipus interior   
1453/0800/1 Muntatge de centres de transformació tipus pal  
CAPITOL V Recepció tècnica de les instal·lacions  
1. Preàmbul  
Aquest capítol de la Norma NT-IMBT, per a les Instal·lacions de Mitja i Baixa Tensió, es refereix a la recepció tècnica de les instal·lacions de distribució el manteniment i l?explotació de les quals correspondrà a l?empresa subministradora, i promogudes, tant per ella, com per tercers.  
Aquesta recepció consisteix en comprovar que les instal·lacions realitzades reunesquen els nivells de qualitat tècnica aprovats en els capítols precedents.  
2. Definicions  
2.1. Unitats constructives  
Grup d'activitats i/o elements que per les seues característiques comunes, formen una unitat individualitzada dins del conjunt de cada instal·lació. Per exemple, el formigó de suports, l?estesa de conductors, etc.  
2.2. Obra oculta  
Es aquella part de la instal·lació que, una vegada acabada, requereix treballs addicionals tals com cales de comprovació, sondejos, proves de càrrega, etc. per a comprovar-ne l'adequació a la norma corresponent.  
2.3. Obra Vista  
Es aquella part de la instal·lació que, una vegada acabada, no requereix cap treball addicional per a comprovar la seua adequació a la norma corresponent.   
2.4. Criteris d'acceptació   
Són el que defineixen els nivells mínims de qualitat que han de complir els materials i unitats constructives de les instal·lacions. Aquests criteris vénen fixats en les normes de recepció indicades més avant.  
2.5. Document per a la recepció  
Es una certificació datada i signada pels representants de l?empresa subministradora i del constructor, de l'acceptació o rebuig de la instal·lació.  
3. Procediment  
S'emetrà un document de recepció, on figuren:  
a) Els materials i unitats constructives a recepcionar en cada tipus d'obra.  
b) Les condicions de recepció de cada material o unitat constructiva.  
c) El resultat de la revisió, indicant «Sí» escau o «No» s'escau la seua acceptació.  
d) Observacions on s'indiquen els motius de rebuig.  
e) El certificat de l'acceptació o el rebuig global de la instal·lació.  
La indicació de «Sí» o «No» com a resultat de la revisió es realitzarà aplicant a cada material i unitat constructiva els criteris d'acceptació.  
La revisió de les instal·lacions es farà en una o dues actuacions segons ve indicat en la norma específica de cada tipus d'instal·lació (aquestes actuacions no prejutgen el nombre de visites).  
Quan durant la primera actuació no fora possible controlar l?obra oculta per motius imputables al constructor, podran realitzar-se, a judici de l?empresa subministradora, les cales, sondejos, proves, etc. necessàries per al corresponent reconeixement de l?obra executada, si són aquests treballs de compte d'aquest constructor.  
La recepció no eximeix el constructor de la direcció i responsabilitat en l?execució dels treballs, com s'indica en el capítol IV.  
Una vegada concloses les instal·lacions es realitzaran tots els assajos normalitzats per l'empresa subministradora que siguen necessaris per a comprovar que són capaços de suportar les condicions d'utilització per a les que varen ser projectades.  
Quan a judici de l'empresa subministradora, siga necessari comprovar la qualitat dels materials empleats, es realitzaran els assajos i proves definides en la normativa nacional existent, en laboratoris oficialment reconeguts, i es posarà en coneixement del servei territorial d?Indústria i Energia corresponent mitjançant escrit raonat en què s'exposen les circumstàncies que aconsellen les proves o anàlisis.  
Veure annex



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 1760, del 07-04-1992 (1992/824414)

ORDEN de 20 de diciembre de 1991, del Conseller de Industria, Comercio y Turismo, por la que se autoriza la Norma Técnica para Instalaciones de Media y Baja Tensión.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1991/12/20/(3)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   1760

Fecha DOGV
:   07-04-1992

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1992/824414

CVE


Fecha del documento
:   20-12-1991

Organismo emisor
:   Conselleria de Industria, Comercio y Turismo

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

Orden de 20 de diciembre de 1991, del Conseller de Industria, Comercio y Turismo, por la que se autoriza la Norma Técnica para Instalaciones de Media y Baja Tensión.  
El artículo 4 del vigente reglamento sobre acometidas eléctricas, aprobado por RD 2949/82, de 15 de octubre (BOE 29.12.82), prevé que las empresas distribuidoras de energía eléctrica podrán proponer normas sobre la construcción y montaje de líneas de media tensión, centros de transformación y redes de baja tensión, señalando en ellas las condiciones técnicas de carácter concreto que sean precisas para conseguir mayor homogeneidad en las redes de distribución y las instalaciones de los abonados.  
Con objeto de unificar criterios entre los diferentes sectores interesados, se constituyó en la Dirección General de Industria y Energía de la Generalitat Valenciana, la Comisión de Instalaciones de Media y Baja Tensión, integrada por representantes de la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo, de los colegios profesionales vinculados, de la Federación de Asociaciones Empresariales de Instalaciones Eléctricas de la Comunidad Valenciana (FIECOV), Universidad Politécnica de Valencia (Departamento de Ingeniería Eléctrica) y de Hidroeléctrica Española, SA, cuyas aportaciones han permitido la elaboración del documento técnico que se adjunta a la presente orden.  
Por otra parte, Hidroeléctrica Española, SA ha solicitado la aprobación de dicho documento como norma a seguir en las instalaciones realizadas por la misma, así como para las que se efectúen y deban pasar a ser de su propiedad.  
Como consecuencia, en el ejercicio de las competencias de desarrollo normativo y ejecución en materia de instalaciones eléctricas, atribuidas por el Real Decreto 1047/84 de 11 de abril, y oída la Comisión de instalaciones de media y baja tensión, a propuesta de la Dirección General de Industria y Energía, resuelvo:  
Primero  
Autorizar la Norma Técnica para Instalaciones de Media y Baja Tensión (NT-IMBT 1400/0201/1 Criterios técnicos de ejecución), que se adjunta a la presente orden, de obligado cumplimiento para las instalaciones eléctricas pertenecientes al servicio público de suministro de energía eléctrica de Iberdrola II, SA en todo el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana.  
Segundo  
Las referidas normas serán de aplicación a los proyectos que se presenten en los servicios territoriales de Industria y Energía, transcurridos 6 meses desde la entrada en vigor de esta orden, que tendrá lugar el día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Tercero  
Se faculta al Director General de Industria y Energía para aprobar las normas que resulten necesarias para el desarrollo del contenido de la presente disposición.  
Cuarto  
Las discrepancias, dudas o interpretaciones de la norma, serán resueltas por el servicio territorial de Industria y Energía que corresponda a la zona de aplicación.  
Valencia, 20 de diciembre de 1991.  
El Conseller d'Indústria, Comerç i Turisme,  
ANDRES GARCIA RECHE  
IBERDROLA II, SA  
NORMA TECNICA PARA INSTALACIONES DE MEDIA Y BAJA TENSION  
NT-IMBT 1400/0201/1  
CRITERIOS TECNICOS DE EJECUCION  
INDICE GENERAL  
Preámbulo (objeto, reglamentación y normalización, campo de aplicación y resumen)  
Capítulo I. Criterios básicos  
1. Suministros en media tensión  
1.1. Tensión de suministro  
1.2. Instalaciones de extensión sobredimensionadas  
1.3. Realización de las instalaciones de extensión  
1.4. Elementos de maniobra y protección  
1.4.1. En instalaciones de extensión en derivación  
1.4.2. En instalaciones de extensión en anillo  
2. Suministros en baja tensión  
2.1. Tensión de suministro  
2.2. Tipo de la red  
2.3. Suministros que implican instalaciones en mediatensión 2.4. Suministros superiores a 50 kVA  
2.5. Colocación de las cajas generales de protección  
3. Datos básicos  
3.1. Instalaciones de media tensión  
3.2. Instalaciones de baja tensión  
Capítulo II. Condiciones técnicas y aplicación de los proyectos  
1. Definición de las instalaciones de distribución  
1.1. Líneas aéreas de MT  
1.2. Líneas subterráneas de MT  
1.3. Centros de transformación  
1.4. Líneas subterráneas de BT  
1.5. Líneas aéreas de BT  
2. Líneas aéreas de MT  
2.1. Línea tipo H-56  
2.2. Línea tipo A-56  
2.3. Línea tipo H-110  
2.4. Línea tipo A-110  
2.5. Línea tipo 2A-110  
2.6. Línea tipo A-C35  
2.7. Línea tipo A-C50  
2.8. Línea tipo S-20  
3. Líneas subterráneas de MT  
3.1. Línea tipo SP MT  
3.2. Línea tipo SS MT  
4. Centros de transformación  
4.1. Centro de transformación tipo S 121 C  
4.2. Centro de transformación tipo S 131 C  
4.3. Centro de transformación tipo S 222 C  
4.4. Centro de transformación tipo S 232 C  
4.5. Centro de transformación tipo CTI  
4.6. Centro de transformación tipo S 111 C  
4.7. Centros rurales tipo ARP  
4.8. Centros rurales tipo ARS  
4.9. Celdas de maniobra en centro de transformación particular para alimentación por red subterránea en anillo  
5. Líneas subterráneas en BT  
5.1. Línea tipo SG BT  
5.2. Línea tipo SD BT  
6. Líneas aéreas de BT  
6.1. Línea tipo ZG BT  
6.2. Línea tipo ZF BT  
Capítulo III. Características de los materiales  
1. Calidad  
2. Características generales  
3. Características particulares de los materiales de MT  
3.1. Conductores desnudos  
3.2. Apoyos y crucetas  
3.2.1. Apoyos de acero galvanizado  
3.2.2. Apoyos de hormigón  
3.3. Aislamiento y herrajes  
3.3.1. Aislamiento  
3.3.2. Soportes rectos para aisladores rígidos  
3.4. Aparatos de protección y maniobra  
3.4.1. Cortacircuitos-seccionadores de intemperie confusibles de expulsión  
3.4.2. Seccionadores tripolares de intemperie conaccionamiento mecánico manual a distancia  
3.4.3. Seccionadores unipolares de intemperie accionables mediante pértiga  
3.4.4. Pararrayos de existencia variable (autoválvulas)  
3.5. Electrodos de puesta a tierra y grapas de conexión  
3.6. Cables aislados de media tensión  
3.6.1. Cables con aislamiento seco (redes subterráneas) 3.6.2. Cables con aislamiento seco (redes aéreas)  
3.6.3. Cables aislados con papel impregnado  
4. Características particulares de los materiales para centros de transformación  
4.1. Transformadores  
4.1.1. Transformadores tipo poste  
4.1.2. Transformadores tipo caseta  
4.2. Celdas prefabricadas  
4.3. Interruptores seccionadores de interior  
4.4. Celdas compactas de hexafluoro 4.5. Otros elementos 4.5.1. Aisladores de apoyo  
4.5.2. Seccionadores-tripolares de interior  
4.5.3. Puentes de conexión de MT  
4.5.4. Puentes de conexión en ET  
5. Características particulares de los materiales de BT  
5.1. Cables trenzados  
5.2. Cables para redes subterráneas  
5.3. Apoyos  
5.3.1. Apoyos metálicos y de hormigón  
5.3.2. Postecillos metálicos  
5.4. Herrajes para redes trenzadas  
5.5. Cuadro de distribución modular para BT  
5.6. Caja General de protección y medida y armarios de seccionamiento  
5.7. Armarios de BT para CT tipo poste  
Capítulo IV. Ejecución de las instalaciones  
1. Preámbulo  
2. Disposiciones que se deben cumplir  
3. Ordenación de los trabajos  
4. Materiales  
5. Normas para la ejecución de las instalaciones  
Capítulo V. Recepción técnica de las instalaciones  
1 . Preámbulo  
2. Definiciones  
2.1. Unidades constructivas  
2.2. Obra oculta  
2.3. Obra vista  
2.4. Criterios de aceptación  
2.5. Documentos para la recepción  
3. Procedimiento  
Anexo. Figuras  
PREAMBULO  
Objeto  
El objeto del presente documento es el de recoger y ordenar toda la normativa técnica existente, relativa a la naturaleza, características y métodos de construcción de las instalaciones, de modo que su unificación en el ámbito de la Comunidad Valenciana facilite:  
- Las relaciones entre empresa suministradora y peticionarios, al especificar detalladamente los aspectos técnicos.  
- La uniformidad de las instalaciones.  
- El repuesto de los materiales utilizados.  
- La mejora de la calidad del servicio.  
Para una mayor claridad en su interpretación, el presente documento se ha dividido en 5 capítulos, cada uno de los cuales se refiere a aspectos distintos de las normas.  
El capítulo I, se refiere a «Criterios básicos» y en él se fijan las diferentes modalidades de suministro, y se señalan los límites de propiedad y responsabilidad de las instalaciones y sus elementos de maniobra y protección entre la empresa suministradora y sus abonados.  
El capítulo II, «Condiciones técnicas y aplicación de los proyectos tipo», relaciona los diferentes tipos de instalaciones, indicando en cada uno de ellos su campo de aplicación, y las características principales.  
El capítulo III, «Características de los materiales», relaciona todos aquellos materiales citados en los diferentes proyectos tipo, indicando para cada uno de ellos sus características principales.  
El capítulo IV, se refiere a la «Ejecución de las instalaciones» realizadas por terceros y cuya propiedad, y por lo tanto su mantenimiento y explotación, pase a la empresa suministradora.  
El capítulo V, «Recepción técnica de las instalaciones» se refiere a las comprobaciones a realizar por la empresa suministradora en cuanto a calidad Técnica, materiales utilizados y correcta construcción, para constatar que la instalación puede ser conectada a la red de distribución.  
Reglamentación y disposiciones oficiales  
- Reglamento Técnico de Líneas Eléctricas Aéreas de Alta Tensión aprobado por Decreto 3151/1968, de 28 de noviembre, publicado en el BOE núm. 311, de 27 de diciembre de 1968.  
- Reglamento de Verificaciones Eléctricas y Regularidad en el suministro de energía aprobado por Decreto de 12 de marzo de 1954.  
- Reglamento sobre Condiciones Técnicas y Garantías de Seguridad en Centrales Eléctricas, Subestaciones y Centros de Transformación aprobado por Real Decreto 3275/1982, de 12 de noviembre, publicado en el BOE núm. 288, de 1 de diciembre de 1982.  
- Reglamento Electrotécnico para Baja Tensión aprobado por Decreto 2413/1973, de 20 de septiembre, publicado en el BOE nº 242, de 9 de octubre de 1973.  
- Otras disposiciones oficiales, decretos, órdenes ministeriales, resoluciones, etc. que modifican o, puntualizan el contenido de los citados.  
- Así como las normas UNE de obligado cumplimiento y las recomendaciones UNESA que se indican en esta NT-IMBT.  
Campo de aplicación  
En el presente documento se regulan las características técnicas a que deben ajustarse las nuevas instalaciones de media y baja tensión a conectar a la red de distribución.  
No se incluyen en esta norma la parte de las instalaciones de enlace comprendidas entre la caja general de protección y los receptores en las redes de baja tensión, ni aquellas instalaciones propiedad del abonado cuya conservación y explotación sean efectuadas directamente por él en los suministros de media tensión.  
Esta norma, es de obligado cumplimiento, para las obras promovidas directamente por Iberdrola II, SA, y para aquellas realizadas por personas físicas o jurídicas que vayan a ser cedidas a la citada empresa.  
Cuando la experiencia adquirida en la aplicación de este documento o el desarrollo tecnológico así lo aconsejen, la presente norma podrá ser revisada o ampliada.  
En la norma, donde se indique empresa suministradora, se entenderá la empresa Iberdrola II, SA.  
CAPITULO I  
Criterios básicos  
1. Suministros de media tensión (instalaciones de AT de 3ª categoría)  
1.1. Tensión de suministro  
La tensión nominal aprobada en la Comunidad Valenciana es la de 20 kV y, para ello deben estar preparadas cuantas instalaciones se realicen, aunque provisionalmente la alimentación sea a otra tensión inferior.  
Excepcionalmente si existiera algún suministro a la tensión nominal de 30 kV en áreas muy localizadas, las instalaciones estarán preparadas para recibir el suministro a esta tensión nominal.  
Los suministros serán siempre trifásicos.  
1.2. Instalaciones de extensión sobredimensionadas  
Cuando la instalación de extensión, en interés de la red general se proyecte con características técnicas superiores a las mínimas establecidas en esta norma y a las necesidades para atender la demanda del suministro, tal sobredimensionamiento correrá a cargo de la empresa suministradora.  
1.3. Realización de las instalaciones de extensión  
La instalación de extensión de propiedad particular será realizada y mantenida por el peticionario o abonado, excepto aquellas partes indicadas en el párrafo siguiente. Estas instalaciones cumplirán las características técnicas especificadas en las reglamentaciones vigentes, conforme se señala en los criterios establecidos en esta norma que le sea de aplicación.  
Cuando algún elemento perteneciente a la instalación propiedad del abonado, deba situarse en columnas o centros de transformación pertenecientes a la red de distribución de la empresa suministradora, serán instaladas por ésta a cargo del peticionario. El propietario de esta instalación particular será el responsable de la misma. Por cuenta de él, la empresa suministradora será la ejecutora de la maniobra.  
En cuanto a la propiedad de las instalaciones de extensión, se estará a lo dispuesto en el Reglamento de Acometidas.  
1.4. Elementos de maniobra y protección  
A efectos de los elementos de maniobra y protección, se distingue entre instalaciones de extensión en derivación e instalaciones de extensión en anillo.  
1.4.1. En instalaciones de extensión en derivación  
Toda derivación de otra línea de la red de distribución, dispondrá de los elementos de maniobra y protección adecuados a la técnica de protección y explotación de la línea general a que pertenezca.  
Las figuras que se indican en el anexo, muestran los elementos de maniobra y protección en los tres casos posibles de instalaciones de extensión en derivación:  
- Línea aérea derivada de otra línea aérea.  
- Línea subterránea derivada de una línea aérea.  
- Línea subterránea derivada de un centro de la red de distribución.  
Figuras 1 (1.1, 1.2, 1.3, 1.4 y 1.5). Línea aérea derivada de otra línea aérea.  
Derivación propiedad de la empresa suministradora.  
\* Si la longitud de la derivación es superior a 800 m. en el apoyo de derivación o en el primero de la línea derivada se instalará un seccionador tripolar con mando enclavable (figura 1.1).  
\* Si la longitud de la derivación es inferior a 800 m. en el apoyo de derivación Se instalarán seccionadores unipolares (figura 1.2)  
\* Cuando esta derivación alimente a un CT de intemperie particular, se trasladarán por razones de seguridad, los seccionadores fusibles de propiedad particular, al último apoyo anterior al CT.  
\* En el caso de CT tipo caseta particular, y cuando se indique concretamente por la empresa suministradora (ej.: inaccesibilidad permanente durante las 24 horas) se instalarán seccionadores unipolares de propiedad particular, en el apoyo accesible más próximo al CT (figura 1.3).  
Derivación propiedad particular  
\* Si la longitud de la derivación es superior a 800 m en el apoyo de la derivación propiedad de la empresa suministradora o n el primero de la línea derivada se instalará un seccionador tripolar con mando enclavable, y en el apoyo siguiente de la línea derivada se instalarán fusibles de protección. Ambos seccionador y fusibles, serán de propiedad particular (figura 1.4).  
\* Si la longitud de la derivación es inferior a 800 m en el apoyo de derivación propiedad de la empresa suministrador, o en el primero de la línea derivada, se instalarán seccionadores unipolares con fusibles incorporados de propiedad particular. No se precisarán fusibles en la derivación cuando se trate de un solo vano de alimentación a un centro de transformación tipo caseta, que lleve en su interior los fusibles de protección de la instalación, aunque se exigirán seccionadores unipolares (figura 1.5).  
Figuras 2 (2.1 y 2.2). Línea subterránea derivada de una línea aérea.  
Derivación propiedad de la empresa suministradora.  
\* En el apoyo de derivación o en otro colocado al efecto, se instalarán seccionadores unipolares y autoválvulas. El centro de transformación a conectar a esta derivación se ajustará a los criterios definidos en el apartado 1.4.2. (figura 2.1).  
Derivación propiedad particular.  
\* El abonado protegerá su derivación con autoválvulas, debiendo instalar un apoyo auxiliar, sobre el que se montarán éstas y los seccionadores fusibles (figura 2.2).  
Cualquier otra alternativa podrá ser tenida en cuenta previo acuerdo con la empresa suministradora.  
\* Casos de tramos aéreos de gran longitud en líneas mixtas.  
En estos casos la cabecera de la línea aérea tendrá el tratamiento previsto en la figura 1 y la conexión aéreo-subterránea se realizará según lo indicado anteriormente.  
Figuras 3 (3.1 Y 3.2). Línea subterránea derivada de un centro de la red de distribución.  
Derivación propiedad de la empresa suministradora.  
\* La celda de salida del centro de transformación de la empresa suministradora estará equipada con interruptor-seccionador, y seccionador de puesta a tierra.  
Si esta derivación alimenta a un centro particular éste se instalará de conformidad con lo especificado en el apartado 1.4.2. (figura 3.1).  
Derivación propiedad particular.  
\* La celda de salida del centro de transformación estará equipada con interruptor-seccionador, fusibles y seccionador de puesta a tierra propiedad de la empresa suministradora.  
La propiedad particular comenzará en los terminales del cable subterráneo derivado del Centro de la empresa suministradora (figura 3.2).  
1.4.2. En instalaciones de extensión en anillo  
Las redes subterráneas de distribución de media tensión se realizarán en forma de anillo, de modo que todo centro de transformación intercalado en la red pueda alimentarse desde cualquiera de las ramas que lo acometen. La calidad de los suministros públicos impide la realización de derivaciones subterráneas en T.  
Consecuentemente, cuando un centro de transformación particular se alimente por una red de las características anteriores, (o por un cable subterráneo en punta previsto para constituirse en rama de un anillo), deberá disponer de dos celdas para la entrada y salida de las dos ramas del anillo de la red de distribución.  
La alimentación desde estas celdas al resto del centro de transformación particular, se hará a través de un seccionador tripolar con mando enclavable, situado de manera que garantice la seguridad de las personas.  
El mantenimiento y maniobra de estas celdas serán realizadas por la empresa suministradora.  
La maniobra del seccionador de paso podrá ser realizada por el propietario o por la empresa suministradora.  
Los cables de la red de distribución que acometan a estas celdas serán propiedad de la empresa suministradora.  
La empresa suministradora tendrá acceso directo y permanente desde la vía pública a las celdas de entrada y salida de la red, y al seccionador tripolar de paso, situados en el centro de transformación particular.  
El propietario del centro de transformación se comprometerá a permitir el acceso posterior del cable de salida del anillo, si no fuese montado en la primera instalación, debido a la planificación de las redes.  
Estas instalaciones se consideran como de doble acometida y no les es de aplicación el artículo 14 del Reglamento de Acometidas, salvo que se trate realmente de un doble suministro (figura 4).  
2. Suministros en baja tensión.  
2.1. Tensión de suministro  
La tensión nominal aprobada en la Comunidad Valenciana es la de 380/220 V.  
Los suministros de hasta 13,2 kW podrán ser monofásicos.  
2.2. Tipo de la red.  
La red de distribución será aérea trenzada o subterránea, y será realizada en red subterránea cuando se trate de suministros a edificios que por sí mismo como por ejemplo los de seis o más alturas, o por las características de su zona de ubicación hagan aconsejable dicho tipo de red.  
2.3. Suministros que implican instalaciones en media tensión  
Cuando un suministro en baja tensión demande la realización de instalaciones en media tensión, serán también de aplicación las características técnicas especificadas para los suministros en media tensión.  
2.4. Suministros superiores a 50 kVA  
Cuando se construya un local, edificio o agrupación de éstos, cuya previsión de cargas exceda de 50 kVA o cuando la demanda de potencia de un nuevo suministro sea superior a esa cifra, la propiedad del inmueble deberá reservar un local destinado al montaje de la instalación de un centro de transformación, cuya situación en el inmueble corresponda a las características de la red de suministro aérea o subterránea, que pueda adaptarse al cumplimiento de las condiciones impuestas por el Reglamento Electrotécnico para Alta Tensión y tenga las dimensiones necesarias para el montaje de los equipos y aparatos requeridos para dar el suministro de energía previsible.  
El local, que debe ser de fácil acceso, según apartado 1.4.2., se destinará exclusivamente a la finalidad prevista y no podrá utilizarse como depósito de materiales ni de piezas o elementos de recambio.  
- El CT se instalará por encima de la red general del alcantarillado, salvo casos excepcionales debidamente documentados previa autorización por el servicio territorial de Industria y Energía correspondiente.  
2.5. Colocación de las cajas generales de protección  
La caja general de protección, en adelante CGP, señala el principio de la propiedad de las instalaciones del abonado. Es en su totalidad propiedad del mismo.  
Se colocará lo más próxima posible a la red general de distribución y en terreno propiedad del abonado o comunidad de propietarios a la que pertenezca, excepto en suministros públicos o eventuales.  
Las figuras 5, 6 y 7 muestran como deberán situarse las CGP en los distintos tipos de red:  
Figura 5. Situación de la CGP en redes subterráneas.  
Cuando la CGP sea para una sola finca, se colocará en fachada, zaguán abierto o linde o valla de parcela, de modo que se acceda a ella directamente desde la vía pública. En el caso de que en la finca exista un sólo abonado, la CGP contendrá también el equipo de medida de energía (CPM).  
Estos criterios serán de aplicación a los nuevos suministros en subterráneos a fincas existentes, cualquiera que fuese su forma de alimentación anterior (aérea, subterránea, etc.).  
Figura 6. Situación de la CGP en redes aéreas posadas sobre fachada.  
Cuando la CGP sea para un solo abonado, se situará sobre la fachada, empotrada a una altura comprendida entre 1,15 y 1,90 m, cuando contenga además el conjunto de medida de energía, y a una altura aproximada de 3 m cuando excepcionalmente no lo contenga.  
Cuando la CGP sea para un conjunto de abonados, se situará en la fachada a una altura aproximada de 3 m.  
Figura 7. Situación de la CGP en redes aéreas tendidas sobre apoyos.  
Cuando la CGP sea para un solo abonado llevará el equipo de medida y se situará en la misma posición que si la red fuese subterránea.  
Cuando la CGP sea para un conjunto de abonados se situará en la misma posición que si la red fuese subterránea o posada, según la planificación futura de la red general.  
Situación de la CGP en redes aéreas sobre palomillas.  
Las redes aéreas sobre palomilla, son instalaciones a extinguir y sólo permanecerán cuando en una instalación existente se derive a un abonado individual, en cuyo caso la CGP o CPM se situará como si la red fuese posada.  
3. Datos básicos.  
3.1. Instalaciones de media tensión  
En el presente apartado se indican los datos básicos que deben tenerse en cuenta para el estudio, cálculo, diseño y explotación de las instalaciones de media tensión.  
 Punto Tema Dato  
   
 1 Clase de centro de transformación Tercera categoría  
 2 Categoría o clase de línea aérea Tercera categoría  
 3 Frecuencia para la red 50 Hz  
 4 Tensión nominal normalizada 20 kV  
 5 Tensiones nominales de utilización 11 y 20 kV  
 6 Tensión más elevada de la red 22 kV  
 7 Tensión más elevada para el material 24 kV  
 8 Niveles de aislamiento nominales para  
 centros de transformación 125kVcr y 50kVef,  
 1 min.  
 9 Niveles de aislamiento mínimos de líneas  
 aéreas desnudas l40kVcr y 50kVef,  
 1 min.  
 10 Intensidad de cortocircuito trifásico 10 kA u 8 kA, se-  
 gún zonas  
 11 Intensidad máxima de falta a tierra 500 A ó 1000 A en  
 casos excepcionales.  
 12 Tiempo máximo de eliminación del defecto a tierra Variable según el caso  
Los datos variables serán facilitados por la empresa suministradora.  
3.2. Instalaciones de baja tensión  
En el presente apartado se indican los datos básicos que deben tenerse en cuenta para el estudio, cálculo, diseño y explotación de las. instalaciones de baja tensión.  
- Tensión nominal: 380/220 V   
- Frecuencia nominal: 50 Hz   
- Tensión máxima entre fase y tierra: 250 V   
- Sistema de puesta a tierra: Neutro unido directamente a tierra  
- Aislamiento de los cables de red: 0,6/1 kV   
- Intensidad máxima de cortocircuito trifásico: 50 kA  
CAPITULO II Condiciones técnicas y aplicación de los proyectos tipo  
1. Definición de las instalaciones de distribución.  
Los proyectos de las instalaciones de distribución, corresponderán a los proyectos tipos que sean aprobados y se ajustarán a lo dispuesto en la normativa vigente.  
En principio y clasificándolas por grupos genéricos, obedecerán a las especificaciones que se detallan a continuación, no obstante, los tipos de obras que se especifican, no han de suponer un inconveniente a futuros desarrollos tecnológicos que conlleven a la realización de otros diferentes, pero en tal caso habrá de justificarse suficientemente su necesidad o conveniencia.  
1.1. Líneas aéreas de MT.  
Tipo Conductor Aislamiento Apoyos  
   
H - 56 LA 56 Suspendido Hormigón  
A - 56 LA 56 Suspendido Metálicos  
H - 110 LA 110 Suspendido Hormigón  
A- 110 LA 110 Suspendido Metálicos  
2A - 110 (2 ctos) LA 110 Suspendido Metálicos  
A - C35 C 35 Suspendido Metálicos  
A - C50 C 50 Suspendido Metálicos  
S -20 Trenzado (50 ò 150) Seco EPR Metálicos u  
 o XLPE Hormigón  
H Hormigón  
A Acero  
LA Aluminio Acero  
C Cobre  
S Trenzado  
1.2. Líneas subterráneas de M.T.  
Tipo Conductor Aislamiento  
SP MT 95-150-240-400 Papel impregnado con mezclas no migrantes  
SS MT 95-150-240-400 Seco EPR ó XLPE  
1.3. Centros de transformación  
Tipo Alimentación C. línea C. trafos C. protección  
   
S121C Subterránea 2 1 1  
S131C Subterránea 3 1 1  
S222C Subterránea 2 2 2  
S232C Subterránea 3 2 2  
CTI (intemperie) Aérea - - -  
S111C Subterránea 1 1 1  
Maniobra Subterránea 2 - -  
ARP (rural) \* Aérea en punta - 1 -  
ARS (rural) \* Aérea en punta  
 y salida subt. - 1 -  
a definir por la empresa suministradora.  
1.4. Líneas subterráneas de BE  
Tipo Conductores fase Conductor neutro Aislamientos  
   
SGBT Al 95-150 ó 240 Al 50-95-150 o Cu 50-95 Polietileno reticulado  
SDBT Al 50 Al 50 ó Cu 50 Polietileno reticulado  
1.5. Línias aérias de BT.  
 Conductor  
Tipo Conductores fase neutro Aislamento  
   
ZGBT Al (3 x (1x25)) trenzado Alm 54,6 Polietileno reticulado  
 Al (3 x (1x50)) trenzado Alm 54,6 Polietileno reticulado  
 Al (3 x (1x95)) trenzado Alm 54,6 Polietileno reticulado  
 Al (1 x (1x50)) trenzado Alm 54,6 Polietileno reticulado  
ZFBT Al (3 x (lxl50)) trenzado Al 95 Polietileno reticulado  
 más un fiador de acero  
 de 22 mm2  
2. Líneas aéreas de MT  
La tensión nominal será de 20 kV y para los cálculos de cualquier tipo se considerará un cos fi = 0,8.  
Cuando deriven de otra línea existente con anterioridad, el primer apoyo de la derivación será de fin de línea, de modo que mediante tense reducido, pueda utilizarse el apoyo existente en el entronque de la línea principal. En general, todos los elemento de maniobra y protección, así como su disposición, estarán de acuerdo con lo indicado en el punto 1.4.1 del capítulo I. Criterios básicos.  
La caída de tensión máxima admisible no deberá exceder del 5%. Cuando el proyecto sea de una derivación a conectar a una línea ya existente, la caída de tensión admisible en la derivación se condicionará de forma que sumado al de la línea ya existente hasta el tramo de derivación, no supere el 5%, para las potencias transportadas en la línea y las previstas a transportar en la derivación.  
Para la elección entre los distintos tipos de líneas desde el punto de vista de la sección de los conductores, aparte de las limitaciones de potencia máxima a transportar y de caída de tensión, que se fijan en cada uno, deberá realizarse un estudio técnico económico de las pérdidas, por si quedara justificado con el mismo la utilización de una sección superior a la determinada por los conceptos anteriormente citados.  
En estar normas se establecen nueve tipos de líneas, las cuales quedan definidas por la naturaleza de sus apoyos y conductores conforme se indica en los apartados que siguen a continuación.  
2.1. Línea tipo H-56 (1451/0102/1).  
La utilización de esta línea dependerá de la accesibilidad al trazado de la misma para el acopio de los apoyos.  
La potencia máxima a transportar por esta línea, para un cos fi = 0,8 será tal que:  
?i Pi Li = 4.376 ?U%  
donde:  
Pi = Potencia a transportar en cada tramo (en kW) ? 5 598 kW  
Li= Longitud de cada tramo (en Km)  
?U% = Caída de tensión porcentual, de acuerdo con lo especificado en el apartado 2.  
i = nº de tramos de la línea  
Esta línea deberá reunir las siguientes características principales:  
Conductor: de aluminio-acero tipo LA 56  
Aislamiento: formado por cadenas de aisladores del tipo caperuza y vástago.  
Apoyos: los de alineación y ángulo suave serán de hormigón armado.  
Los de puntos firmes serán metálicos galvanizados por inmersión en caliente. En los tramos en que la accesibilidad resulta dificultosa, los apoyos de alineación podrán ser metálicos de los indicados en la línea tipo A-56.  
2.2. Línea tipo A-56 (1451/0103/1)  
Las condiciones para la utilización de esta línea serán las mismas que en el caso de las H-56; la elección entre una u otra dependerá de la accesibilidad al trazado de la línea para el acopio de los apoyos y de las características de la red existente a la que deba ser conectada la que se proyecta y que se procurarán mantener.  
Esta línea deberá reunir las siguientes características principales:  
Conductor: de aluminio-acero tipo LA 56  
Aislamiento: formado por cadenas de aisladores del tipo caperuza y vástago.  
Apoyos: serán metálicos galvanizados por inmersión en caliente.  
2.3. Línea tipo H-110 (1451/0104/1)  
Se utilizará esta línea cuando las características técnicas de las anteriores sean insuficientes para el suministro demandado, o cuando la línea a construir forme parte de la infraestructura de red de la empresa suministradora y así se justifique.  
La potencia máxima a transportar por esta línea, para un cos fi = 0,8 será tal que:  
?i Pi Li = 6.756 ?U%  
donde:  
Pi = Potencia a transportar en cada tramo (en kW) ?, 8674 kW  
Li = Longitud de cada tramo (en Km)  
?U% = Caída de tensión porcentual, de acuerdo con lo especificado en el apartado 2.  
i = núm. de tramos de la línea  
Esta línea deberá reunir las siguientes características principales:  
Conductor: de aluminio-acero tipo LA 110  
Aislamiento: formado por cadenas de aisladores del tipo caperuza y vástago.  
Apoyos: los de alineación y ángulo suave serán de hormigón armado.  
Los de puntos firmes serán metálicos galvanizados por inmersión en caliente. En los tramos en que la accesibilidad resulta dificultosa, los apoyos de alineación podrán ser metálicos de los indicados en la línea tipo A-110.  
2.4. Línea tipo A-110 (1451/0105/1)  
Las condiciones para la utilización de esta línea serán las mismas que en el caso de las H-110; la elección entre una u otra dependerá de la accesibilidad al trazado de la línea para el acopio de los apoyos y de las características de la red existente a la que deba ser conectada la que se proyecta y que se procurarán mantener.  
Esta línea deberá reunir las siguientes características principales:  
Conductor: de aluminio-acero tipo LA 110  
Aislamiento: formado por cadenas de aisladores del tipo caperuza y vástago.  
Apoyos: serán metálicos galvanizados por inmersión en caliente.  
2.5. Línea tipo 2A-110 (1451/0106/1)  
Se utilizará este tipo de línea en aquellos casos en que sea necesario salir de una ET o ST con dos líneas aéreas de MT y que por necesidades geográficas o de ocupación de terrenos, deban compartir el mismo trazado, o cuando la potencia a transportar lo exija.  
La potencia máxima a transportar por cada circuito, para un cos fi = 0,8 será tal que:  
?i Pi Li = 6.843 ?U%  
donde:  
Pi = Potencia a transportar en cada tramo (en kW) ? 8674 kW  
Li = Longitud de cada tramo (en Km)  
?U% = Caída de tensión porcentual, de acuerdo con lo especificado en el apartado 2.  
i = nº de tramos de la línea  
Esta línea deberá reunir las siguientes características principales:  
Conductor: de aluminio-acero tipo LA 110  
Aislamiento: formado por cadenas de aisladores del tipo caperuza y vástago.  
Apoyos: serán metálicos galvanizados por inmersión en caliente.  
2.6. Línea tipo A-C35 (1451/0111/1)  
Se utilizará este tipo de línea en zonas de alta contaminación, con objeto de evitar la corrosión de los conductores, donde no ofrezca suficiente garantía el cable de Aluminio-Acero engrasado que se contempla en las prescripciones que recogen al efecto las NT-IMBT 1451/0102/1 y la NT-IMBT 1451/0103/1 relativas a las líneas tipos H-56 y A-56.  
La potencia máxima a transportar por esta línea, para un cos fi = 0,8 será tal que:  
?i Pi Li = 4.856 ?U%  
donde:  
Pi = Potencia a transportar en cada tramo (en kW) ? 5 542 kW  
Li = Longitud de cada tramo (en Km)  
?U% = Caída de tensión porcentual, de acuerdo con lo especificado en el apartado 2.  
i = núm. de tramos de la línea  
Esta línea deberá reunir las siguientes características principales:  
Conductor: de cobre tipo C35.  
Aislamiento: formado por aisladores del tipo caperuza y vástago.  
Apoyos: serán metálicos galvanizados por inmersión en caliente.  
2.7. Línea tipo A-C50 (1451/0112/1)  
Se utilizará este tipo de línea en zonas de alta contaminación, con objeto de evitar la corrosión de los conductores, donde no ofrezca suficiente garantía el aluminio-acero engrasado.  
La potencia máxima a transportar por esta línea, para un cos fi = 0,8 será tal que:  
?i Pi Li = 6.034 ?U%  
donde:  
Pi = Potencia a transportar en cada tramo (en kW) ?, 7066 kW  
Li = Longitud de cada tramo (en Km)  
?U% = Caída de tensión porcentual, de acuerdo con lo especificado en el apartado 2.  
i = núm. de tramos de la línea  
Esta línea deberá reunir las siguientes características principales:  
Conductor: de cobre tipo C50.  
Aislamiento: formado por cadenas de aisladores del tipo caperuza y vástago.  
Apoyos: serán metálicos galvanizados por inmersión en caliente. 2.8. Línea tipo S20,(1451/0201/1).  
Se utilizará este tipo de línea cuando no sea posible ni la instalación subterránea ni la aérea desnuda. Tal es el caso de paso por bosques, en que la instalación subterránea no es posible por la inexistencia de rasantes permanente, y la instalación aérea desnuda exige la apertura de calles amplias. Otro caso es el de zonas urbanas en que la instalación subterránea presente especiales dificultades, tales como subsuelo rocoso, planes urbanísticos en desarrollo, etc., que impidan este tipo de instalación, y a la vez, al ser zona urbana no pueda llevarse una línea aérea desnuda.  
Estarán constituidas por tres conductores unipolares aislados cableados entre sí junto con un cable de acero aislado que se utilizará como elemento portante del haz.  
Esta línea deberá reunir las siguientes características principales:  
Tensión nominal Uo/U = 12/20 kV, siendo Uo la tensión nominal entre cada uno de los conductores y la pantalla metálica y U, la tensión nominal entre conductores.  
- Sección de los conductores y composición del haz:  
3 x 50 A1/50 Ac.  
3 x 95 A1/50 Ac.  
3 x 150 A1/50 Ac.  
- Aislamiento: seco extruido del tipo EPR o XLPE.  
- Cubierta (de cada cable y del portador): del tipo PVC o XLPE  
- Apoyo: de hormigón o metálicos.  
3. Líneas subterráneas de MT.  
La tensión nominal será de 20 kV y para los cálculos de cualquier tipo se considerará un cos fi = 0,8.  
Las derivaciones de estas redes serán realizadas desde celdas de derivación situadas en centros de transformación o reparto, o desde líneas aéreas.  
La caída de tensión máxima admisible se regirá por los mismos criterios establecidos para las líneas aéreas. Igualmente se tendrá en cuenta lo indicado en dicho apartado, en cuanto a la selección desde el punto de vista de pérdidas.  
Cuando se trate de líneas que vayan a constituir una red en anillo, en todas ellas se mantendrá una sección constante.  
En estas NT-IMBT se aprueban dos tipos de líneas subterráneas, definidas por las características del aislamiento del cable que se utiliza, conforme se indica en los apartados que siguen a continuación.  
3.1. Línea tipo SP MT (1451/0301/1)  
Utilizará cables con conductores de aluminio aislados con papel impregnado.  
La elección entre este tipo de línea y la del apartado siguiente, vendrá determinada principalmente por las características de la red existente a la que deba ser conectada la que se proyecta y que deberán mantenerse, dificultades de manejo en su tendido, riesgo de daños mecánicos, etc.  
Las características principales del cable serán:  
Tensión nominal Uo/U = 12/20 kV, siendo Uo la tensión nominal entre cada uno de los conductores y la pantalla metálica y U, la tensión nominal entre conductores.  
- Secciones del conductor: 95, 150, 240 y 400 mm2  
- Aislamiento: Papel impregnado con mezclas no migrantes.  
- Los cables con conductor de sección 95 y 150 mm2 serán tripolares del tipo de campo radial y con armadura. Los de sección 240 y 400 mm2 serán unipolares con armadura amagnética.  
- Cubierta: PVC según UNE 21024-84/1.  
3.2. Línea tipo SS MT (1451/0302/1)  
Utilizará cables unipolares con conductores de aluminio y aislamiento seco termoestable.  
La elección entre este tipo de línea y la del apartado anterior, vendrá determinada principalmente por las características de la red existente a la que deba ser conectada la que se proyecta y que deberán mantenerse, dificultades de manejo en su tendido, riesgo de daños mecánicos, etc.  
Las características- principales del cable serán:  
- Tensión nominal Uo/U = 12/20 kV, siendo Uo la tensión nominal entre cada uno de los conductores y la pantalla metálica y U, la tensión nominal entre conductores.  
- Secciones del conductor: 95, 150, 240 y 400 mm2  
- Aislamiento: Seco extruido del tipo EPR o XLPE.  
4. Centros de transformación (1451/0511/1)  
La necesidad de construir un CT y la instalación eléctrica con que deba ser dotado, será indicado por la empresa suministradora en función de las características del suministro solicitado y de la red existente en la zona.  
La tensión nominal será de 20 kV.  
Los locales estarán libres de canalizaciones, desagües y cualquier otra clase de servidumbre.  
Los centros de transformación constarán de los siguientes elementos fundamentales:  
Las celdas que resulten necesarias para entrada y salida de los cables de MT, equipadas con interruptor-seccionador y seccionador de puesta a tierra.  
1: Celda de protección por cada transformador a instalar, equipada con interruptor-seccionador, de tipo ruptofusible, dotado de bobina de disparo a emisión de tensión y seccionador de puesta a tierra.  
n: Transformadores necesarios para atender el suministro demandado.  
n: Cuadros de BT, preparados para alimentar las salidas necesarias que demande la red.  
Los transformadores a instalar inicialmente en los nuevos CT serán de una de las siguientes potencias nominales:  
50, 100, 160, 250, 400, 630, kVA  
Cuando inicialmente sea necesaria la instalación de una unidad transformadora de 630 kVA, el local estará previsto para la ubicación de un segundo transformador y sus correspondientes elementos de protección.  
El control de la carga de los transformadores se realizará mediante termómetro de control de la temperatura, que accione en caso de emergencia el interruptor de MT de protección del transformadon  
Lo anteriormente expuesto no será de aplicación a los centros de transformación de tipo intemperie sobre poste, los cuales serán regulados en la norma NT-IMBT 1451/0611/1.  
Para los suministros en BT, se aprueban en esta NT-IMBT los tipos de centros de transformación, los cuales quedan definidos por el número de celdas para líneas de MT, y por la potencia de transformación a instalar, conforme se indica en los apartados que siguen a continuación.  
Para los suministros en MT, se establece un proyecto tipo que regula la parte de las instalaciones del abonado cuya maniobra y explotación corresponde a la empresa suministradora (subapartado 4.9).  
El presente apartado no afectará a aquellas empresas que sólo distribuyan en baja tensión.  
4.1. Centro de transformación tipo S 121 C (1451/0601/1)  
Este centro será de utilización habitual para instalaciones cuya potencia necesaria, en función de la previsión de carga del nuevo suministro, no supere los 400 kVA, y se alimente en anillo de la red de MT.  
Sus características principales son:  
Alimentación subterránea en MT.  
1 celda prefabricada para aparatos de protección del transformador  
2 celdas prefabricadas de línea de MT.  
1 transformador de potencia máxima 400 kVA.  
4.2. Centro de transformación tipo S 131 C (1451/0602/1)  
Este centro se utilizará en instalaciones cuya potencia necesaria, en función de la previsión de carga del nuevo suministro, no supere los 400 kVA, se alimente en anillo, y que por su ubicación sea previsible derivar un ramal de la red de media tensión.  
Sus características principales son:  
Alimentación subterránea en MT.  
1 celda prefabricada para aparatos de protección del transformador  
2 celdas prefabricadas he línea de MT, más el espacio para una tercera celda de reserva.  
1 transformador de potencia máxima 400 kVA.  
4.3. Centro de transformación tipo S 222 C (1451/0603/1)  
Este centro será de utilización habitual para instalaciones cuya potencia necesaria, en función de la previsión de carga del nuevo suministro, esté comprendida entre 630 y 1030 kVA, y se alimente en anillo de la red de MT.  
Sus características principales son:  
Alimentación subterránea en MT.  
1 ó 2 celdas prefabricadas para aparatos de protección del transformador.  
2 celdas prefabricadas de línea de MT  
1 ó 2 transformadores de potencia.  
4.4. Centro de transformación tipo S 232 C (1451/0604/1)  
Este centro se utilizará en instalaciones cuya potencia necesaria, en función de la previsión de carga del nuevo suministro, esté comprendida entre 630 y 1030 kVA, y que por su ubicación sea previsible derivar un ramal de la red de media tensión.  
Sus características principales son:   
Alimentación subterránea en MT.  
1 ó 2 celdas prefabricadas para aparatos de protección del transformador  
2 celdas prefabricadas de líneas de MT, más el espacio de reserva para una tercera celda  
1 ó 2 transformadores de potencia.  
4.5. Centro de transformación tipo CTI (1451/0611/1)  
Este centro queda limitado para su utilización en suministros cuya demanda inicial de carga no supere los 100 kVA en zonas rurales sin previsión de crecimiento vegetativo, ni el número de abonados a que suministre sea mayor de 40.  
Sus características principales son:  
Alimentación aérea en MT.  
Transformador intemperie situado sobre apoyo metálico.  
El número máximo de salidas en BT serán dos.  
El transformador a instalar será de una potencia de 50 ó 100 kVA.  
4.6. Centro de transformación tipo S 111 C (1451/0621/1)  
Este centro se utilizará en instalaciones cuya potencia necesaria, en función de la previsión de carga del nuevo suministro no supere los 400 kVA, y se alimente en punta de la red de MT, sin posibilidad futura de prolongación de dicha red:  
Sus características principales son:  
Alimentación subterránea en MT.  
1 celda prefabricada para llegada de línea y remonte del embarrado.  
1 celda prefabricada para aparatos de protección de transformador.  
1 transformador de potencia máxima 400 kVA.  
4.7. Centros rurales tipo ARP (1451/0701/1)  
Este centro se utilizará en casos excepcionales y previo acuerdo con la empresa suministradora, en instalaciones cuya potencia necesaria, en función de la previsión de carga del nuevo suministro no supere los 400 kVA y se alimente en punta de la red aérea de MT sin posibilidad futura de prolongación de dicha red.  
Sus características principales son:  
Alimentación aérea MT.  
Aparato de protección del transformador.  
Pararrayos autovalvulares  
Transformador de potencia máxima 400 kVA  
4.8. Centros rurales tipo ARS (1451/0702/1)  
Este centro se utilizará en casos excepcionales y previo acuerdo con la empresa suministradora, en instalaciones cuya potencia necesaria, en función de la previsión de carga del nuevo suministro no supere los 400 kVA y se alimente en punta de la red de MT con posibilidad futura de prolongación de dicha red en red subterránea.  
Sus características principales son:  
- Alimentación aérea MT.  
Seccionador tripolar.  
Aparato de protección del transformador.  
Pararrayos autovalvulares  
Transformador de potencia máxima 400 kVA  
- Subterránea MT.  
Aparato de maniobra.  
4.9. Celdas de maniobra en centro de transformación particular para alimentación por red subterránea en anillo (1451/0631/1)  
Se utilizará este conjunto de celdas (centro de maniobra) en todos los CT particulares que hayan de ser alimentados desde una red de MT subterránea en anillo, o por un cable en punta previsto para convertirse en anillo.  
Dispondrá de dos celdas para la entrada y salida de las 2 ramas del anillo de la red subterránea de alimentación en MT.  
Cuando se utilicen celdas prefabricadas, cada una de estas celdas contendrá un interruptor-seccionador y seccionador de puesta a tierra. Dispondrá además de un seccionador tripolar conectado al embarrado común de las dos celdas anteriores, y que será el elemento de paso al resto de la instalación particular.  
5. Líneas subterráneas de BT.  
- La tensión nominal será de 380 V.  
- Las derivaciones de estas redes, serán realizadas desde cajas de derivación situadas por encima de la rasante del terreno.  
- Todas las líneas serán de cuatro conductores; tres para fase y uno para el neutro.  
- La caída de tensión máxima admisible no deberá exceder del 5%. Cuando el proyecto sea de una derivación a conectar a una línea ya existente, la caída de tensión admisible en la derivación se condicionará de forma que sumado al de la línea ya existente hasta el tramo de derivación, no supere el 5%, para las potencias transportadas en la línea y las previstas a transportar en la derivación.  
- Para la elección entre los distintos tipos de líneas desde el punto de vista de la sección de los conductores, aparte de las limitaciones de potencia máxima a transportar y de caída de tensión, que se fijan en cada uno, es conveniente realizar un estudio técnico-económico desde el punto de vista de pérdidas, por si quedara justificado con el mismo la utilización de una sección superior a la determinada por los conceptos anteriormente citados.  
Los conductores estarán en todo los casos previstos para soportar la corriente de cortocircuito que se origine.  
- En estas normas se aprueban dos tipos de líneas, definidas por la sección y aislamiento de su conductor, conforme se indica en los apartados que siguen a continuación. La elección del que se haya de utilizar en cada caso vendrá impuesta por las características de la zona y las del propio suministro.  
5.1. Línea tipo SG BT (1451/0401/1/1)  
Será utilizado en todas las líneas subterráneas, salvo las excepciones en que sea de aplicación el proyecto tipo SD BT.  
Los conductores serán unipolares, aislamiento XLPE, de aluminio para las fases y de cobre o aluminio para el neutro, dependiendo de que el terreno donde se asiente el conductor, tenga un grado de humedad alto (Cu) o no (Al).  
- Secciones de los conductores de fase: 95, 150 6 240 mm2  
- Secciones del conductor neutro: 50, 95, 150 mm2 en Aluminio y de 50 y 95 mm2 de cobre.  
- Aislamiento: polietileno reticulado, con cubierta de PVC.  
5.2. Línea tipo SD BT (1451/0402/1)  
Se utilizará solamente en derivaciones a suministros apartados del trazado previsible de la red general.  
La sección de los conductores de fase y neutro será de 50 mm2, de las mismas características de material, tensión nominal y aislamiento que las de la línea tipo SG BT.  
6. Líneas aéreas DE BT.  
- La tensión nominal será de 380 V.  
- Estarán constituidas por conductores aislados trenzados, posados sobre fachada. Cuando no sea posible este tipo de instalación por tratarse de edificaciones dispersas, la línea se tenderá sobre apoyos.  
- La caída de tensión máxima admisible no deberá exceder del 5%. Cuando el proyecto sea de una derivación a conectar a una línea ya existente, la caída de tensión admisible en la derivación se condicionará de forma que sumado al de la línea ya existente hasta el tramo de derivación, no supere el 5%, para las potencias transportadas en la línea y las previstas a transportar en la derivación.  
- Para la elección entre los distintos tipos de líneas desde el punto de vista de la sección de los conductores, aparte de las limitaciones de potencia máxima a transportar y de caída de tensión, que se fijan en cada uno, es conveniente realizar un estudio técnico-económico desde el punto de vista de pérdidas, por si quedara justificado con el mismo la utilización de una sección superior a la determinada por los conceptos anteriormente citados.  
- En estas normas se aprueban dos tipos de líneas, definidas por la sección y aislamiento de su conductor, conforme se indica en los apartados que siguen a continuación. La elección del que se haya de utilizar en cada caso vendrá impuesta por las características de la zona y las del propio suministro.  
6.1. Línea tipo ZG BT (1451/0501/1).  
Será el utilizado en todas las líneas aéreas salvo las excepciones en que sea de aplicación el proyecto tipo ZF BT.  
1 Los conductores, serán unipolares, cableados entre sí y de las siguientes características principales.  
- Tensión nominal Uo/U = 0,6/1 kV, siendo Uo la tensión nominal entre cada uno de los conductores y tierra y U, la tensión nominal entre conductores.  
- Sección de los conductores y composición del haz:  
3 x 25 Al/54,6 Alm.  
3 x 50 Al/54,6 Alm.  
3 x 95 Al/54,6 Alm.  
1 x 50 Al/54,6 Alm.  
- Aislamiento: Polietileno reticulado.  
Los conductores de fase de 95 y 50 mm2 serán los utilizados habitualmente; en pequeños núcleos rurales o urbanizaciones consolidadas podrá usarse el conductor de 25 mm2 si es suficiente para la demanda establecida.  
6.2. Línea tipo ZF BT (1451/502/1)  
Su utilización queda reservada a zonas donde eventualmente no se pueda utilizar una línea subterránea, o a zonas donde siendo de aplicación una red aérea, sea necesario distribuir una carga elevada o a gran distancia del centro de transformación.  
Se utilizará un solo tipo de cable 3 x 150/95 Al + 22 Ac constituido con 3 conductores de fase de 150 mm2 Al y un conductor neutro de 95 mm2 Al, con un fiador de acero de 22 mm2  
CAPITULO III  
Características de los materiales  
1. Calidad  
En las redes de distribución de la empresa suministradora se instalarán materiales que cumpliendo las normas vigentes correspondan a lo especificado en el presente capítulo.  
En defecto de normas específicas sobre materiales, se autorizará a las empresas suministradoras el uso de los mismos.  
2. Características generales  
Los materiales para las redes de 11 y 20 kV, estarán previstos para su funcionamiento a 20 kV. En el caso de los transformadores, todos ellos estarán previstos para su funcionamiento a la tensión nominal primaria de 20 kV sin más que establecer el conexionado correspondiente en el devanado primario en aquellos que hayan de funcionar inicialmente a tensiones inferiores.  
En los aparatos de maniobra y protección, la potencia de cortocircuito trifásico (simétrico) a considerar, será de 350 MVA, salvo en los fusibles de expulsión cuyo poder de corte nominal podrá ser de 8 kA.  
Los materiales para las redes de BT corresponderán en conductores aislados, a las series de tensión nominal de 0,6/1 kV.  
Todos los materiales siderúrgicos serán como mínimo de acero A-42. Estarán galvanizados por inmersión en caliente para protegerlos de la oxidación y corrosión, o serán de naturaleza resistente a la corrosión.  
3. Características particulares de los materiales de MT.  
3.1. Conductores desnudos  
Los tipos de conductores utilizados serán de aluminio-acero, tipo normal, engrasados o sin engrasar (LA-56, ó LA-110), o de cobre (C-35 ó C-50).  
3.2 Apoyos y crucetas  
3.2.1. Apoyos de acero galvanizado (1410/0020/0301)  
Serán de estructura soldada y atornillada, y dispondrán de la resistencia adecuada al esfuerzo que haya de soportan  
Todos los elementos que componen los apoyos, deberán ir marcados a troquel para ser identificados y facilitar su montaje.  
La fabricación de estos apoyos se realizará de acuerdo con el plano correspondiente, empleando los aceros que se indiquen en el mismo. Deberán presentarse los cálculos justificativos de estos elementos y certificados de ensayo en laboratorio oficial reconocido.  
Las principales características de los apoyos serán:  
Denominación Esfuerzo nominal  
H = altura (m) (daN) Alturas (m)  
   
P 400 H UNESA 400 12-14-16  
P 750 H UNESA 750 12-14-16  
P 1.250 H UNESA 1.250 12-14-16  
C 500 H UNESA 500 12-14-16-18-20-22  
C 1.000 H UNESA 1.000 12-14-16-18-20-22  
C 2.000 H UNESA 2.000 12-14-16-18-20-22  
C 3.000 H UNESA 3.000 12-14-16-18-20-22  
C 4.500 H UNESA 4.500 12-14-16-18-20-22  
C 7.000 H UNESA 7.000 12-14-16-18  
C 9.000 H UNESA 9.000 12-14-16-18  
Siendo:  
Esfuerzo nominal: el disponible en el extremo superior de la cabeza, una vez descontado el que produce la presión del viento sobre el propio apoyo en las condiciones indicadas en el artº 16 del Reglamento Técnico de Líneas Eléctricas Aéreas de Alta Tensión y considerado simultáneamente el esfuerzo vertical indicado en la recomendación UNESA 6704 (octubre 1985).  
3.2.2. Apoyos de hormigón (1410/2046/0102)  
Serán de hormigón armado vibrado de tipo reforzado, salvo los de esfuerzo nominal de 1600 daN que serán de tipo normal.  
Todos los postes deberán llevar las correspondientes marcas para su identificación.  
A esta normativa se ajustan los siguientes apoyos:  
Designación Esfuerzo nominal (daN) Altura (m)  
   
HV 160 R 9 UNESA 160 9  
HV 160 R 11 UNESA 11  
HV 250 R 9 UNESA 9  
HV 250 R 11 UNESA 250 11  
HV 250 R 13 UNESA 13  
HV 400 R 9 UNESA 9  
HV 400 R 11 UNESA 400 11  
HV 400 R 13 UNESA 13  
HV 630 R 9 UNESA 9  
HV 630 R 11 UNESA 630 11  
HV 630 R 13 UNESA 13  
HV 800 R 9 UNESA 9  
HV 800 R 11 UNESA 800 11  
HV 800 R 13 UNESA 13  
HV 1000 R 9 UNESA 9  
HV 1000 R 11 UNESA 1000 11  
HV 1000 R 13 UNESA 13  
HV 1600 R 9 UNESA 9  
HV 1600 R 11 UNESA 1600 11  
HV 1600 R 13 UNESA 13  
Siendo:  
Esfuerzo nominal: aquel con que el fabricante designa el poste y representa el esfuerzo libre disponible según la dirección principal a la distancia de 0,25 m por debajo de la cogolla del poste.  
3.2.3. Crucetas (1410/0020/0401)  
Se aprueba la utilización de las siguientes crucetas, cuya denominación es la que se indica.  
Para apoyos metálicos (RU6704A):  
Cruceta plana 70 D-200/S para apoyos de presilla  
Cruceta plana 80 D-200/S para apoyos de presilla  
Cruceta plana 70 D-200/R para apoyos de presilla  
Cruceta plana 70 D-250/S para apoyos de presilla  
Cruceta plana 80 D-250/S para apoyos de presilla  
Cruceta plana 70 D-250/R para apoyos de presilla  
Cruceta plana 70 D-100/S para apoyos de presilla  
Cruceta plana 70 D-300/SE para apoyos de presilla  
Cruceta plana 70 D-375/S para apoyos de presilla  
Cruceta plana 80 D-375/S para apoyos de presilla  
Cruceta plana A-21 para torres tipo C  
Cruceta plana A-26 para torres tipo C  
Cruceta bóveda para apoyos de presilla  
Cruceta bóveda B-36 para torres tipo C  
Cruceta tipo UPC para apoyos de presilla  
Cruceta tipo CCP para apoyos de presilla  
Cruceta tipo CC-1 para apoyos de celosía  
Cruceta tipo CP-1 para derivación sencilla  
Cruceta tipo CP-S1 para derivación con seccionadores  
Cruceta tipo CP-D-S1 para doble derivación con seccionadores  
Cruceta tipo CP-SF-1 para instalación de fusibles de expulsión  
Cruceta auxiliar P-AUX-1  
Cruceta auxiliar C-AUX-1  
Para apoyo de hormigón (RU 6703B)  
Cruceta tipo Bóveda con viga L 70  
Cruceta tipo Bóveda con viga L 90  
Cruceta tipo H-30 de 2,7 m de envergadura con soporte  
Cruceta tipo H-30 de 3,7 m de envergadura con soporte  
3.3. Aislamiento y herrajes  
3.3.1. Aislamiento (1410/2444/0101 Y 1410/2444/0201)  
Los tipos de aisladores utilizados serán de vidrio y las principales características del elemento aislador serán las siguientes:  
 Tens.soport. Tens. b/onda Línea de fuga  
 Carga rotura b1lluvia de choque de fuga  
Aislador Tipo Material (daN) 1 min (kV) 1,2/5 us. (kV) mínima (m)  
   
Rígido ARVI-32 Vidrio 1200 58 170 510  
Rígido ARVI-42 Vidrio 1200 82 250 760  
Caperuza  
y vástago U-40-BS Vidrio 4000 32 70 185  
Caperuza  
y vástago U-70-BS Vidrio 7000 40 100 280  
Caperuza  
y vástago U-100-BS/P Vidrio 10000 40 100 390  
Las principales características de las cadenas formadas son las siguientes:  
Cadenas verticales:  
Tipo aislador N.º elementos Tensión soportada Línea de fuga  
   
U-40-BS 2 140 kV onda choque 370 mm  
 57kV a 50 Hz 1 min.  
U-100-BS/P 2 200 kV onda choque 780 mm  
 80kV a 50 Hz 1 min.  
Cadenas horizontales:  
Tipo aislador N.º elementos Tensión soportada Línea de fuga  
   
U-70-BS 3 290 kV onda choque 840 mm  
 110kV a 50 Hz 1  
 min.  
U-70-BS 2 200 kV onda choque 560 mm  
 80kV a 50 Hz 1  
 min.  
3.3.2. Soportes rectos para aisladores rígidos (1410/2541/0101)  
Serán de hasta 630 daN.  
3.4. Aparatos de protección y maniobra  
3.4.1. Cortacircuitos seccionadores de intemperie con fusible de expulsión (1410/3219/0101)  
Las principales características son:  
Tensión más elevada 24 Kv  
Intensidad nominal de la base 200 A  
Nivel de aislamiento nominal: a  
frecuencia industrial 1 min. 50 Kv (eficaz)  
a impulsos tipo rayo 140 Kv (cresta)  
Nivel de aislamiento para la distancia  
de seccionamiento:  
 a frecuencia industrial 1 min. 60 Kv (eficaz)  
 a impulsos tipo rayo 180 Kv (cresta)  
Accionamiento mediante pértigas  
Valores nominales de fusible:  
 Tensión máxima 24 Kv  
 Poder de corte nominal 8 KA  
3.4.2. Seccionadores tripolares de intemperie con accionamiento mecánico manual a distancia (1410/3128/0201)  
Las principales características son:  
Tensión más elevada 24 kV  
Intensidad nominal 400 A  
Accionamiento Por palanca desde la base  
 del apoyo con enclavamiento  
 mecánico  
3.4.3. Seccionadores unipolares de intemperie accionables mediante pértiga (1410/3164/0102)  
Sus características principales son:  
Tensión más elevada 24 kV  
Intensidad nominal 400A  
Accionamiento Por pértiga  
3.4.4. Pararrayos de resistencia variable (autoválvulas) (1410/3213/0101)  
Las principales características de las autoválvulas serán las siguientes:  
Tensión más elevada 24 kV  
Corriente de descarga nominal 5 kA  
3.5. Electrodos de puesta a tierra y grapas de conexión (1410/3000/0101 Y 1410/3001/0101)  
Estarán constituidos por varillas cilíndricas acoplables de acero revestidas de una capa de cobre.  
En su conexión con las líneas de enlace con tierra se utilizarán grapas de conexión.  
3.6. Cables aislados de media tensión  
3.6.1. Cables con aislamiento seco (redes subterráneas) 1410/0011/0101).  
Sus principales características son:  
Secciones a utilizar: 95, 150, 240 y 400 mm2 de Al.  
Aislamiento seco extruido del tipo EPR o XLPE.  
3.6.2. Cables con aislamiento seco (redes aéreas) (1410/0011/0201)  
Sus principales características son:  
Conductores unipolares aislados cableados entre sí junto con un cable de acero, portador del haz.  
Secciones a utilizar:  
3 x 50 Al/50 Ac  
3 x 95 Al/50 Ac  
3 x 150 Al/50 Ac  
Aislamiento seco extrudido del tipo EPR o XLPE.  
Cubierta de tipo PVC o XLPE.  
3.6.3. Cables aislados con papel impregnado (1410/0013/0101)  
Sus principales Características son:  
Secciones a utilizar: 95, 150, 240 y 400 mm2 de Al.  
Aislamiento de papel impregnado con mezclas no migrantes.  
4. Características particulares de los materiales para centros de transformación.  
4.1. Transformadores  
4.1.1. Transformadores tipo poste (1410/0040/1301)  
Serán trifásicos.  
Todos los transformadores estarán previstos para su funcionamiento a la tensión nominal primaria de 20 kV sin más que establecer el conexionado correspondiente en el devanado primario en aquellos que hayan de funcionar inicialmente a tensiones inferiores.  
Dispondrán de neutro accesible en BT, y refrigeración natural en baño de aceite.  
4.1.2. Transformadores tipo caseta (1410/0040/1201)  
Serán trifásicos, con neutro accesible en BT y refrigeración natural.  
Cualquiera que sea su tensión primaria de servicio se considerarán a efectos de aislamiento, salvo indicación concreta en contrario, de 20 kV de tensión nominal.  
4.2. Celdas prefabricadas (1410/0028/0102).  
Serán de tensión nominal 24 kV y que soporte una intensidad de cortocircuito de 16 kA.  
4.3. Interruptores seccionadores de interior (1410/3189/0101)  
Serán de tensión nominal 24 kV, y una tensión soportada nominal a frecuencia industrial durante 1 minuto en seco de 50 kV (eficaz) a tierra y entre polos, y de 60 kV (eficaz) sobre la distancia de seccionamiento, así como la tensión soportada nominal a los impulsos tipo rayo serán 125 kV (cresta) y 145 kV (cresta) respectivamente.  
4.4. Celdas compactas de hexafluoruro (1410/2808/0101)  
Serán bajo envolvente metálico hasta 36 kV, prefabricada, con dieléctrico de hexafluoruro de azufre (SF6).  
4.5. Otros elementos  
4.5.1. Aisladores de apoyos (1410/2400/0201)  
Serán para interior de materia cerámica, con armaduras metálicas internas, la tensión soportada a impulsos tipo rayo será de 125 kV (cresta).  
4.5.2. Seccionadores tripolares de interior (1410/3163/0103)  
La tensión nominal será de 24 kV.  
4.5.3. Puentes de conexión de MT (1410/1149/0101)  
Los puentes de MT entre las celdas de protección y los transformadores, se efectuarán con cable de cobre, aislamiento seco, unipolar de 1 x 25 mm2.  
4.5.4. Puentes de conexión en BT (1410/1149/0101 Y 1410/1500/0202)   
Los puentes de conexión en BT entre el transformador y el cuadro de B.T. se efectuarán con cable de aluminio, aislante 0,6/1 kV y de sección 240 mm2, en centros de transformación tipo caseta y de 3 x 95 mm2 + 1 x 54,6 Alm para centros de transformación tipo poste.  
5. Características particulares de los materiales de BT.  
5.1. Cables trenzados (1410/1500/0202)  
Sus características principales serán:  
Secciones a utilizar:  
3 x 25 A1/54,6 Alm  
3 x 50 A1/54,6 Alm  
3 x 95 A1/54,6 Alm  
3 x 150/95 Al + 22,0 Ac  
1 x 50 A1/-54,6 Alm  
1 x 16 A12 x 25 Al  
4 x 16 A14 x 25 Al  
5.2. Cables para redes subterráneas (1410/1151/0101)  
Sus características principales serán:  
Secciones a utilizar: 50, 95, 150 y 240 mm2 de Al, y 50, 95 mm2 de Cu.  
Aislamiento seco XLPE, con cubierta de PVC.  
5.3. Apoyos  
5.3.1. Apoyos metálicos y de hormigón  
Deberán cumplir lo especificado en los apartados 3.2.1. y el 3.2.2. de los materiales de MT.  
5.3.2. Postecillos metálicos y vientos(1410/2031/0101) y (1410/1017/0101)  
Serán de acero, formados por perfil laminado de angular de lados iguales, sencillo o reforzado con otro angular análogo, según los esfuerzos a soportar.  
A esta normativa se ajustan los siguientes tipos:  
- Postecillo angular sencillo de 70 x 70 x 7 y 3,0 m de longitud.  
- Postecillo angular doble de 60 x 60 x 6 y 3,5 m de longitud.  
- Postecillo angular sencillo de 70 x 70 x 7 y 4,0 m de longitud.  
- Postecillo angular doble de 60 x 60 x 6 y 4,5 m de longitud.  
El postecillo de angular sencillo se empleará para los simples circuitos y el de doble angular para las derivaciones y doble circuitos.  
La sujeción del postecillo a la edificación se efectuará mediante garras de angular de 70 x 70 x 7 y de 250 a 400 mm de longitud, según necesidad.  
Los vientos para arriostrar los postecillos estarán constituidos por cable de acero galvanizado de 33,5 mm2.  
5.4. Herrajes para redes. trenzadas (1410/2299/0101)  
Se utilizarán como elementos de amarre en conductores aislados cableados en haz.  
5.5. Cuadro de distribución modular para BT. (1410/2785/0102)  
5.6. Caja general de protección y medida y armarios de seccionamiento (1410/3405/0201, 1410/1801/0101 y 1410/3405/0101)  
El material de la envolvente será aislante y autoextinguible y proporcionará un grado de protección mínimo IP 437.  
5.7. Armarios de BT para CT tipo poste (1410/2700/0401)  
El material de la envolvente será aislante y autoextinguible y proporcionará un grado de protección IP 439.  
CAPITULO IV  
Ejecución de las instalaciones  
1. Preámbulo  
El presente capítulo IV se refiere a la ejecución de las instalaciones de distribución cuyo mantenimiento y explotación corresponderá a la empresa suministradora, promovidas tanto directamente por la misma como por terceros.  
Las obras de las mencionadas instalaciones deberán realizarse de acuerdo con las instrucciones que se desarrollan a continuación, con lo que se pretende conseguir unos acabados de obra suficientes para poder alcanzar la calidad de servicio establecida en las instalaciones de distribución.  
Lo dispuesto en este capítulo se entiende sin perjuicio del obligado cumplimiento de las normas de seguridad en el trabajo y cualesquiera otras que resulten de aplicación en la ejecución de estas instalaciones.  
Con carácter general se hace constar que, durante la ejecución de la obra, la responsabilidad de la misma corresponderá a la persona física o jurídica adjudicataria de la obra a quien en lo sucesivo se llamará constructor, sin perjuicio de la que legalmente pueda corresponder al director de la obra.  
2. Disposiciones que se deben cumplir  
Con independencia de estas disposiciones oficiales, se deberá cumplir las «Prescripciones de Seguridad y Primeros Auxilios» redactado por la Comisión Técnica permanente de la Asociación de Medicina y Seguridad en el Trabajo de UNESA para la Industria Eléctrica de fecha 1985 (21 Edición revisada)  
3. Ordenación de los trabajos  
- Las obras a ejecutar serán las indicadas en el correspondiente proyecto (entendiendo como tal el documento técnico básico de ejecución), que deberá estar redactado de acuerdo con lo indicado en el capítulo II de estas normas NT-IMET.  
- El constructor una vez conocido el proyecto de la obra y antes de comenzar, hará un reconocimiento sobre el terreno comprobando la adecuación del proyecto a la obra real y que se dispone de todas las licencias y permisos necesarios, tanto de particulares como de organismos oficiales, para la realización de las instalaciones. Podrá proponer entonces las modificaciones que sean necesarias realizar para la adaptación del proyecto a la realidad. Analizadas y comprobadas las modificaciones propuestas, se redactará en caso de aceptación, la correspondiente acta de replanteo, que deberá ser firmada por el constructor y la empresa suministradora. A partir de este momento el constructor y la empresa suministradora no podrán variar ninguna de las condiciones establecidas, salvo acuerdo previo.  
- Antes de iniciar la obra, el constructor comunicará por escrito a la empresa suministradora, el nombre del técnico responsable de la dirección de obra.  
- La empresa suministradora, ejercerá en el transcurso de la obra las acciones y revisiones pertinentes para las comprobaciones del mantenimiento de las calidades de obra establecidas; a estos efectos el constructor facilitará los medios necesarios para la realización de las pruebas correspondientes.  
- Una vez finalizada la obra se realizará por parte de la empresa suministradora, la correspondiente formalización de aceptación de las instalaciones, de acuerdo con lo indicado en el capítulo V de estas normas NT-IMBT.  
4. Materiales  
Las obras se realizarán empleando material en perfecto estado de conservación, debiendo cumplir con lo especificado en el capítulo III de las normas particulares, «Características de los materiales» y en las «Normas de ejecución» complemento del presente capítulo IV.  
Si la duración de la obra se alargase de tal forma que puedan producirse deterioros en los materiales, con constructor tomará las; precauciones necesarias para evitarlo.  
El constructor instalará en la obra y por su cuenta los locales o almacenes precisos para asegurar la conservación de aquellos materiales que no deban permanecer a la intemperie, evitando así su destrucción o deterioro.  
5. Normas para la ejecución de las instalaciones  
Las instalaciones se realizarán de acuerdo con lo indicado en los apartados anteriores del presente capítulo.  
Por la Direcció General d'Indústria i Energía se aprobarán y publicarán los proyectos tipo para la ejecución de las diferentes instalaciones eléctricas:  
1453/0100/1 Líneas aéreas de media tensión conductores desnudos  
1453/0500/1 Líneas aéreas de baja tensión  
1453/0300/1 Líneas subterráneas de media tensión  
1453/0400/1 Líneas subterráneas de baja tensión  
1453/0600/1 Obras civiles de centros de transformación  
1453/0700/1 Montaje de centros de transformación tipo interior  
1453/0800/1 Montaje de centros de transformación tipo poste  
CAPITULO V  
Recepción técnica de las instalaciones  
1. Preámbulo  
El presente capítulo de la norma NT-IMBT, para las instalaciones de media y baja tensión, se refiere a la recepción técnica de las instalaciones de distribución cuyo mantenimiento y explotación corresponderá a la empresa suministradora, y promovidas, tanto por ella, como por terceros.  
Esta recepción consiste en comprobar que las instalaciones realizadas reúnen los niveles de calidad técnica aprobados en los capítulos precedentes.  
2. Definiciones  
2.1. Unidades constructivas  
Grupo de actividades y/o elementos que por sus características comunes, forman una unidad individualizada dentro del conjunto de cada instalación. Por ejemplo, el hormigonado de apoyos, el tendido de conductores, etc.  
2.2. Obra oculta  
Es aquella parte de la instalación que, una vez terminada, requiere trabajos adicionales tales como calas de comprobación, sondeos, pruebas de carga, etc. para comprobar su adecuación a la norma correspondiente.  
2.3. Obra vista  
Es aquella parte de la instalación que, una vez terminada, no requiere ningún trabajo adicional para comprobar su adecuación a la norma correspondiente.  
2.4. Criterios de aceptación  
Son lo que definen los niveles mínimos de calidad que deben cumplir los materiales y unidades constructivas de las instalaciones. Estos criterios vienen fijados en las normas de recepción indicadas más adelante.  
2.5. Documento para la recepción  
Es una certificación fechada y firmada por los representantes de la empresa suministradora y del constructor, de la aceptación o rechazo de la instalación.  
3. Procedimiento  
Se emitirá un documento de recepción, en el que figuren:  
a) Los materiales y unidades constructivas a recepcionar en cada tipo de obra.  
b) Las condiciones de recepción de cada material o unidad constructiva.  
c) El resultado de la revisión, indicando «Sí» procede o «No» procede su aceptación.  
d) Observaciones donde se indiquen los motivos de rechazo.  
e) La certificación de la aceptación o rechazo global de la instalación.  
La indicación de «Sí» o «No» como resultado de la revisión se realizará aplicando a cada material y unidad constructiva los criterios de aceptación.  
La revisión de las instalaciones se hará en una o dos, actuaciones según viene indicado en la norma específica de cada tipo de instalación (estas actuaciones no prejuzgan el número de visitas).  
Cuando durante la primera actuación no fuera posible controlar la obra oculta por motivos imputables al constructor, podrán realizarse, a juicio de la empresa suministradora, las calas, sondeos, pruebas, etc. necesarias para el correspondiente reconocimiento de la obra ejecutada, siendo estos trabajos de cuenta de dicho constructor.  
La recepción no exime al constructor de la dirección y responsabilidad en la ejecución de los trabajos, como se indica en el capítulo IV.  
Una vez concluidas las instalaciones se realizarán cuantos ensayos normalizados por la empresa suministradora sean necesarios para comprobar que son capaces de soportar las condiciones de utilización para las que fueron proyectadas.  
Cuando a juicio de la empresa suministradora, sea necesario comprobar la calidad de los materiales empleados, se realizarán los ensayos y pruebas definidos en la normativa nacional existente, en laboratorios oficialmente reconocidos, poniendo en conocimiento del servicio territorial de Industria y Energía correspondiente mediante escrito razonado en el que se expongan las circunstancias que aconsejas las pruebas o análisis.  
Ver anexo



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI