Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8498, del 04-03-2019 (2019/1766)

RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 85/17-AIA Culla.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8498

Data del DOGV
:   04-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/1766

CVE


Data del document
:   07-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Culla](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 85/17-AIA Culla. [2019/1766]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 85/17-AIA Culla.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 85/17-AIA.  
Títol: Legalització i ampliació d'explotació ramadera.  
Promotor: Andrés Borrás Albert.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Culla.  
Ref. òrgan substantiu: 142/17, llicència ambiental.  
Localització: parcel·les 340 i 302 del polígon 16 i parcel·la 22 del polígon 12. Terme municipal de Culla (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la legalització i ampliació d'una activitat ramadera, d'acord amb la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, en la localitat de Culla.  
2n. Descripció del projecte segons la documentació aportada:  
L'explotació ramadera es troba inscrita en el REGA amb número ES120510000105, està composta actualment per 2 unitats productives:  
  
1. Polígon 16, parcel·les 340 i 302 del terme municipal de Culla, separades per un camí. Cria de porcs (1.077 places) i pollastres d'engreix (11.000 places).  
- Dins d'aquesta unitat productiva, en la parcel·la 340 hi ha una nau de 2 alçàries. La planta inferior està habilitada per a l'engreix de porcs (220 porcs) i la superior per a l'engreixament de pollastres (11.000 pollastres).  
- En la parcel·la 302 hi ha una nau amb capacitat de 857 places de porc d'engreix.  
2. Polígon 12, parcel·la 22 del terme municipal de Culla. Explotació de cria de porcs 100 places.  
Les activitats de la parcel·la 302 del polígon 16 i de la parcel·la 12 del polígon 22 disposen de la preceptiva llicència d'activitat, a diferència de l'activitat que es desenvolupa en la parcel·la 340 del polígon 16.  
  
Encara que en l'actualitat no es desenvolupa l'activitat d'engreix de pollastres, el promotor desitja legalitzar-la per a reprendre-la en un futur. Així mateix, pretén legalitzar i ampliar l'activitat d'engreix de porcí desenvolupada en la mateixa parcel·la, ampliant la capacitat de les instal·lacions d'aquesta parcel·la en 968 places addicionals de porc d'engreix.  
L'explotació resultant passaria a tindre, després de l'ampliació sol·licitada, una capacitat de:  
- 2.145 places de porc d'engreix i 11.000 pollastres d'engreix.  
La sol·licitud d'emissió de declaració d'impacte ambiental es refereix a la parcel·la 340 del polígon 16, i sols inclou documentació tècnica relativa a les instal·lacions d'aquesta parcel·la. Així mateix, tant el certificat de compatibilitat urbanística aportat, com el tràmit d'informació pública, al·ludeixen a aquesta parcel·la.  
En definitiva, la legalització i ampliació de capacitat es refereixen exclusivament a la parcel·la 340 del polígon 16 de Culla.  
En el present procediment d'avaluació ambiental es considerarà, a l'efecte d'edificis i instal·lacions, només la parcel·la 340 del polígon 16. No obstant això, pel que fa a gestió ambiental, es considerarà el total de l'explotació ramadera emparada pel número de REGA: ES120510000105, amb la finalitat de constatar el funcionament actual de l'activitat per a, si escau, afegir mesures correctores.  
La legalització i ampliació no suposa cap construcció addicional respecte a les existents.  
Les construccions i usos de la parcel·la 340 del polígon 16 són:  
Nau rectangular a dues aigües de 99,94x11,40 m de 2 plantes:  
- En la planta inferior es desenvolupa l'activitat d'engreix de porcí, per a això es distribueix en quadres.  
- En la planta superior, diàfana, es desenvolupava l'activitat d'engreix de pollastres, i roman llesta per a reprendre aqueixa activitat quan es considere pertinent.  
No hi ha comunicació entre les dues plantes. L'accés a la planta superior és independent, a través d'una rampa fixa.  
L'estructura de la nau és a base de pilars de formigó armat. Els tancaments són de bloc de formigó de 39x19x19 cm, i la coberta de teula.  
  
A) Instal·lacions:  
Tancat: l'explotació es troba barrada perimetralment amb malla metàl·lica de simple torsió, de 2,00 m d'alçària.  
Gual sanitari i sistemes per a evitar la transmissió de vectors: la parcel·la 340 manca de gual sanitari. No obstant això, es disposa d'una motxilla arruixadora per a la desinfecció manual dels vehicles que entren en l'explotació.  
Totes les finestres disposen de malles gabials.  
Control ambiental: la ventilació de la nau és estàtica, a través de finestres i portes. En relació amb els pollastres, es disposa de sondes de temperatura, gasos i humitat que controlen automàticament els paràmetres.  
Subministrament d'aigua: l'explotació es proveeix d'aigua a través de la xarxa de subministrament municipal, gestionada per l'empresa FACSA.  
L'activitat disposa de 2 depòsits de 180 i 150 m³ de capacitat, a més de 2 depòsits reguladors de 1.000 litres dins de la nau.  
Electricitat: la granja es proveeix d'energia elèctrica a través de xarxa de subministrament. A més, disposa d'un grup electrogen auxiliar per a situacions de fallada de la xarxa.  
Alimentació. La distribució de pinso és automàtica, a partir de les 2 sitges d'emmagatzematge de pinso, de 12.500 kg cadascuna.  
B) Procés productiu:  
L'activitat d'engreix de porcí es desenvolupa mitjançant el sistema de producció conegut com «tot dins-tot fora». Els garrins es reben amb un pes mitjà de 18 kg i es venen en arribar als 100-110 kg, després d'un període d'engreixament d'uns 5 mesos i mig.  
Entre cicles productius es realitza una neteja a fons de l'explotació.  
  
En relació amb els pollastres, la criança també es desenvolupa en el model tot dins-tot fora.  
El període d'engreix és de 38-48 dies, es desenvolupen de 4 a 6 cicles productius a l'any depenent de la duració del buit sanitari.  
Els polls es criaran sobre jaç. Després de cada cicle productiu, una vegada retirada la gallinassa, es realitzarà el buit sanitari.  
C) Gestió de dejeccions.  
Tant la gallinassa com els purins es gestionen mitjançant la seua aplicació a terreny de cultiu com a fertilitzant orgànic nitrogenat.  
D) Gestió d'altres residus.  
- Cadàvers: l'explotació disposa de contracte de recollida de cadàvers subscrit amb l'Associació d'usuaris de casetes de recollida de cadàvers de bestiar no boví de la província de Castelló.  
- Residus de tractaments: la gestió dels residus sanitaris i especials ramaders generats en l'explotació es realitza mitjançant contenidors homologats que es retiraran i substituiran periòdicament pel gestor autoritzat ACRIPORTE.  
E) Aigües residuals:  
Les aigües residuals sanitàries no són objecte del projecte, perquè els lavabos de l'explotació se situen en la residència del promotor, a 150 m de distància.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 2 9 de juny de 2017, amb la recepció d'un escrit de l'Ajuntament de Culla en què sol·licita informe relatiu a l'activitat. L'escrit adjunta CD amb documentació relativa a l'expedient.  
No obstant això, el CD no és llegible, per la qual cosa el 7 de juliol de 2017 es requereix l'ajuntament perquè el remeta de nou, així com la documentació administrativa relacionada.  
El 21 de juliol de 2017, l'Ajuntament de Culla remet novament CD, que inclou la documentació tècnica de l'activitat, així com certificat de compatibilitat urbanística.  
El 14 de setembre de 2017, l'Ajuntament de Culla remet certificat del resultat del tràmit d'informació pública.  
El 16 de novembre de 2017, una vegada analitzada tota la documentació, es remet informe a l'Ajuntament de Culla, en què es requereix documentació per a completar l'expedient, informe de patrimoni cultural, i aclariments i justificacions tècniques sobre la documentació aportada.  
El 2 de gener de 2018, l'Ajuntament de Culla remet la documentació complementària aportada pel promotor, que aclareix i justifica determinats aspectes tècnics.  
El 15 de gener de 2018, es remet a l'Ajuntament de Culla informe del Servei d'Ordenació del Territori, i es requereix l'ajuntament perquè consulte a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, si ho considera pertinent, la data d'iniciació del procediment.  
El 23 d'abril de 2018, se sol·licita de l'Ajuntament de Culla que el promotor realitze justificacions addicionals en relació amb la documentació aportada. Es reitera la necessitat de remetre l'informe de patrimoni cultural i se sol·licita confirmació de si s'ha realitzat la consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i, si escau, si s'ha rebut resposta. Amb la mateixa data, es remet còpia del requeriment al promotor.  
  
El 30 de maig de 2018, l'Ajuntament de Culla remet la documentació addicional aportada pel promotor. En el seu ofici, indica que no s'ha considerat pertinent consultar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer perquè l'inici del procediment en l'ajuntament va ser previ a l'entrada en vigor del Reial decret 638/2016.  
Finalment, el 29 de juny de 2018, l'Ajuntament de Culla remet la documentació complementària aportada pel promotor.  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme mitjançant la inserció de l'anunci de l'Ajuntament de Culla en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 86, de data 20 de juliol de 2017.  
El certificat d'informació pública, de 7 de setembre de 2017 i signat digitalment pel secretari-interventor i per l'alcalde-president de l'Ajuntament, indica que transcorregut el termini d'informació pública (30 dies hàbils) no s'han presentat al·legacions, observacions, suggeriments ni reclamacions.  
  
Informes considerats  
1. Informe en matèria agropecuària d'acord amb la Llei 10/2004, sobre sòl no urbanitzable (26.04.2013).  
La Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló, indica que el titular està inscrit en el REGA de la Comunitat Valenciana amb el núm. ES1200510000105.  
La distància respecte a altres explotacions de l'espècie porcina és major de 1.000 m i respecte a explotacions d'espècies avícoles major de 500 m. La distància respecte a nucli urbà és superior a 1.000 m.  
Es compleix el que s'estableix en el Reial decret 324/2000 sobre ordenació d'explotacions porcines i el Reial decret 1084/2000 sobre ordenació de l'avicultura de carn.  
Els usos, activitats i aprofitaments estan vinculats amb l'activitat agrària de l'explotació, són adequats i necessaris i, segons informa l'ajuntament, estan situats sobre sòl no urbanitzable.  
Tenint en compte la Llei 6/2003 de ramaderia de la Comunitat Valenciana, s'informa favorablement sobre la legalització sol·licitada per a bestiar avícola i porcí d'engreix.  
2. Informe del Servei d'Ordenació del Territori (28.11.2017).  
El Servei d'Ordenació del Territori analitza la cartografia d'inundabilitat disponible en la zona, corresponent al Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Segons el PATRICOVA, la parcel·la està afectada parcialment per perillositat geomorfològica, associada a vessaments que s'originen en el relleu muntanyenc de la serra d'Esparreguera. No obstant això, l'escala de treball no permet aplicar l'afectació per perillositat a escala de detall de parcel·la.  
Després de l'anàlisi més detallada de la zona, es comprova que es tracta d'una conca de reduïdes dimensions, que genera cabals molt reduïts, i que hi ha infraestructures en el territori que protegeixen les parcel·les enfront de la inundació. D'altra banda, les granges són activitats que estan en el grau més baix quant a la vulnerabilitat enfront de les inundacions. Per això, es considera que hi ha escassa incidència de risc d'inundació en relació amb l'activitat proposada.  
S'indica que correspon sol·licitar l'informe de l'administració hidràulica regulat en l'article 14 bis, del Reial decret 638/2016, de 9 de desembre, si per les dates de tramitació de l'expedient es considera aplicable al supòsit.  
Es conclou que el projecte es troba afectat parcialment per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Compatibilitat urbanística.  
Entre la documentació aportada hi ha un informe de compatibilitat urbanística del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló. L'informe, de 7 de setembre de 2015 s'emet com a conseqüència de la disposició transitòria novena de la llei 5/2014, de 25 de juliol, LOTUP.  
L'informe es refereix a les parcel·les 340 i 302 del polígon 16 i assenyala que la llicència urbanística i l'aprofitament es refereix a una sola parcel·la però que, en estar separades per un camí públic, s'informa per separat.  
- Per a la parcel·la 340 s'emet informe favorable condicionat al sentit de l'informe en matèria de ramaderia.  
- Per a la parcel·la 302 s'assenyala que la proposta d'ampliar amb un edifici de 259 m² (37x7) no compleix la distància mínima a l'eix de camí, per això emet informe desfavorable per a l'ampliació.  
Del contingut de l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló es desprén que inicialment se sol·licitava també alguna actuació sobre la parcel·la 302, amb una edificació de 259 m², de l'execució de la qual es va desistir a causa de la incompatibilitat que estableix l'informe, perquè la documentació tècnica aportada, de data de redacció posterior, i la resta de documentació inclosa en l'expedient administratiu de l'Ajuntament de Culla al·ludeixen exclusivament a la parcel·la 340 del polígon 16.  
Amb data posterior a aquest informe, l'arquitecte de l'Ajuntament de Culla realitza informe de compatibilitat urbanística, de 26 de juny de 2017, al·lusiu exclusivament a la parcel·la 340 del polígon 16, en què indica que la legalització i ampliació sol·licitada són compatibles amb el planejament i normativa urbanística aplicable. En conclusió, informa favorablement sobre l'activitat.  
2n. Contrastada la ubicació proposada amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que la parcel·la 340 està afectada per perillositat d'inundació de tipus geomorfològic segons el vigent PATRICOVA. No es detecten altres afeccions relacionades amb l'emplaçament de l'activitat.  
De l'informe del Servei d'Ordenació del Territori es desprén que, encara que la parcel·la 340 del polígon 16 es troba afectada parcialment per risc d'inundació, el projecte és compatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA.  
D'altra banda, el Servei d'Ordenació del Territori esmentava l'oportunitat de sol·licitar informe de la Confederació Hidràulica d'acord amb l'article 14 bis del Reial decret 638/2016. Advertit l'Ajuntament de Culla d'aquesta circumstància perquè, si escau, sol·licitara l'emissió de l'informe esmentat, va assenyalar que per la data d'inici de l'expedient no resultava afectat.  
3r. Els principals aspectes mediambientals del projecte són:  
A) Capacitat de l'activitat.  
La tramitació inicial sol·licita la legalització i ampliació de l'activitat fins a donar lloc a una capacitat final d'11.000 pollastres i 2.145 porcs d'engreix.  
No obstant això, durant l'avaluació de l'activitat, sorgeixen 2 limitacions essencials a la capacitat sol·licitada. D'una part, la disponibilitat d'aigua per a atendre les demandes hídriques dels animals, i d'una altra, la justificació de superfície agrària suficient per a gestionar les dejeccions dels animals de l'explotació mitjançant la seua aplicació amb criteris agronòmics a terres de cultiu.  
En relació amb el proveïment d'aigua, després d'un requeriment, el promotor va acreditar la disponibilitat d'aigua emparada en un dret d'ús legal i a bastament per a proveir totes les demandes de l'explotació.  
  
No obstant això, el titular de l'activitat no disposa de superfície suficient per a justificar la gestió adequada del volum total de purins i gallinassa generats en l'explotació amb la capacitat sol·licitada.  
En conseqüència, en documentació de 30 de maig de 2018, el promotor renuncia temporalment a 8.483 places de pollastres amb la finalitat de complir els criteris ambientals. Sol·licita que, arribat el cas que dispose de superfície addicional suficient, o subscriga un contracte amb un gestor SANDACH, es reconsidere la seua capacitat avícola sol·licitada inicialment.  
En definitiva, en la present resolució es considera una capacitat per a l'explotació ramadera de:  
- 2.145 places de porcs d'engreix.  
- I 2.500 places de pollastres d'engreix.  
B) Consum d'aigua.  
El proveïment d'aigua per a l'explotació es realitza mitjançant proveïment de xarxa de subministrament gestionada per empresa subministradora FACSA. El promotor aporta inicialment una factura d'aigua per a justificar l'origen del proveïment.  
Es realitzava una estimació incompleta de demanda de recursos hídrics i, del contingut de la factura no quedava clar si aquesta corresponia a tota l'explotació ramadera o només a la unitat productiva constituïda per les parcel·les 340 i 302 del polígon 16.  
Per això, es va sol·licitar del promotor que:  
- Determinara les necessitats d'aigua del total de l'explotació una vegada realitzada l'ampliació, desglossant per animals i altres consums (neteja, [?]).  
- I que concretara la correspondència de la factura. Així mateix, per a acreditar que l'aigua que proveeix l'activitat té una procedència emparada en dret legal, haurà d'aportar certificat de l'entitat subministradora en què indique que està en disposició de subministrar aigua per a l'explotació en un volum anual com a mínim igual al calculat, especificant que la destinació de l'aigua és l'ús ramader.  
El promotor va atendre el requeriment i va remetre la determinació de les necessitats d'aigua i l'informe de disponibilitat d'aigua per part de l'empresa subministradora concorde amb les necessitats determinades.  
No obstant això, els consums d'aigua indicats eren inferiors al mínim establit en els intervals que estableixen les guies de millores tècniques disponibles.  
A més de la factura aportada, en la qual encara no era efectiva l'ampliació de porcí sol·licitada i no es desenvolupava activitat aviària, es deduïen unes necessitats reals superiors.  
En conseqüència, es va requerir que es remetera un nou informe de disponibilitat d'aigua de l'empresa subministradora concorde amb les necessitats reals de l'explotació.  
Finalment, el promotor va remetre l'informe de l'empresa subministradora que indica que hi ha recursos a bastament per a atendre la demanda generada per l'ampliació de l'activitat ramadera sense comprometre altres usos existents. En conseqüència, es dona per acreditada la disponibilitat d'aigua a bastament i emparada en un dret legal per a proveir l'activitat.  
C) Gestió dels purins i de la gallinassa.  
Tant els purins com la gallinassa es gestionaran mitjançant la seua aplicació a cultius.  
La producció anual de dejeccions de l'explotació i el seu contingut en nitrogen és de:  
  
 Places Volum (m³) Contingut en N (kg)  
Porcs d'engreix 2.145 4.611,75 15.551,25  
Pollastres d'engreix 11.000 2.420  
Total: 17.971,25  
  
  
Inicialment acreditava la disponibilitat d'un total de 109,4431 ha de superfície de cultiu, distribuïda entre fruita seca, olivar, terres arables, fruiteres i vinya.  
Les dosis de nitrogen per a cada tipus de cultiu proposades pel promotor resultaven excessives.  
Respecte d'això, es considera que tota aplicació de nitrogen que excedisca dels consums òptims dels cultius suposa un risc potencial de contaminació de sòls i aqüífers. Des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, amb la finalitat de protegir les aigües subterrànies de la contaminació per nitrats d'origen agrari, es promou la realització de plans d'adobament racionals per a la gestió de dejeccions ramaderes.  
  
No ha d'oblidar-se que en cada revisió de les zones vulnerables a la contaminació per nitrats a la Comunitat Valenciana s'incrementa el nombre de poblacions en aquesta situació.  
En conseqüència, es va requerir al promotor que ajustara les dosis d'aportació de nitrogen als cultius, i en definitiva, que incrementara la superfície agrícola per a l'aplicació de purins i gallinassa sense risc de contaminació. Se li va recordar, així mateix, que els recintes utilitzats per a aplicar purins i gallinassa han de complir el que s'estableix en el CVBPA quant a distàncies a llits, fonts d'aigua, etc.  
Se li va indicar la possibilitat de contractar un gestor autoritzat SANDACH per a la retirada de les dejeccions de la seua explotació.  
Davant aquest requeriment, el promotor va remetre parcel·les addicionals que comprenen un total de 171,5254 ha i va realitzar un pla d'adobament adequat, amb dosis concordes amb les necessitats dels diferents cultius. No obstant això, el promotor minorava en un 12 % la quantitat de nitrogen continguda en les excretes del porcí, argumentant l'alimentació en fases mitjançant dieta baixa en proteïna.  
En nou requeriment al promotor se li va indicar que el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental no admet la minoració del contingut en nitrogen de les dejeccions. Es van oferir al promotor les alternatives d'aportar més superfície de cultiu o contractar un gestor autoritzat SANDACH. Si no, hauria d'ajustar la capacitat de l'explotació a la disponibilitat de superfície.  
Encara que el promotor insisteix en la seua argumentació sobre la minoració de la quantitat de nitrogen en les excretes, afig que si el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental no accepta aqueix argument, sol·licita que es reduïsca la capacitat de pollastres en la mesura necessària perquè la superfície agrícola disponible puga assumir la quantitat de nitrogen de les dejeccions generades en l'explotació.  
Es considera que la superfície agrícola disponible, atesos els cultius assenyalats, justifica la gestió de dejeccions per una quantitat anual de 16.103 kgN.  
En definitiva, resulta justificada la gestió adequada dels purins generats per 2.145 places de porcí d'engreix i la gallinassa produïda per 2.500 places de pollastres.  
- Emmagatzematge dels purins: la documentació indica que totes les naus disposen de fosses inferiors totalment impermeabilitzades, realitzades a base de mur de formigó armat de 25 cm de grossària i solera de formigó armat de 10-15 cm de grossària.  
Les dimensions de les fosses són diferents depenent de la zona de la nau.  
La documentació indica que no hi ha basses exteriors destinades a l'emmagatzematge de purins en cap de les parcel·les. No obstant això, en fotografia aèria s'aprecia una excavació en la parcel·la 22 del polígon 12, que podria tindre ús de bassa. Sobre aquest tema, es recorda que no és admissible emmagatzemar purins en basses que manquen de la impermeabilització adequada. En conseqüència, si en un futur el promotor es planteja aqueixa opció, haurà d'impermeabilitzar l'excavació i obtindre certificat signat per tècnic competent que acredite aquesta impermeabilització.  
El promotor considerava la profunditat total de les fosses en el càlcul de la capacitat. No obstant això, fins i tot considerant un resguard mínim de 10 cm d'alçària lliure, la capacitat efectiva de les fosses de les diferents parcel·les resulta suficient per a acollir-hi les produccions corresponents a la capacitat mínima legal d'emmagatzematge (3 mesos).  
D'altra banda, el promotor aporta un pla d'adobament desglossat per dates i cultius en el qual es constata que la capacitat d'emmagatzematge de les fosses de les naus és suficient per a acollir-hi tota la producció de purins de l'explotació fins i tot en les èpoques amb menor aplicació a camp.  
- Emmagatzematge de la gallinassa. La documentació aportada no esmentava cap femer per a la gallinassa.  
Es va indicar al promotor la necessitat de disposar d'un femer. No obstant això, el titular no ho considerava necessari, argumentant que, quan l'activitat aviària estava activa, la gallinassa es carregava directament al camió des de la nau, i que durant el buit sanitari no és convenient tindre el fem en l'explotació.  
Es recorda que, sense perjudici del funcionament habitual de l'explotació, amb retirada de la gallinassa directament a camió, cal habilitar un espai per a un eventual retard del camió de retirada. En cap cas és admissible la permanència de la gallinassa a la intempèrie en un lloc no condicionat per a aquest ús.  
En definitiva, haurà d'habilitar-se un femer amb unes dimensions mínimes per a acollir-hi la gallinassa produïda en 2 cicles productius i de característiques adequades per a impedir la infiltració d'eventuals lixiviats al terreny i la dispersió pel vent, és a dir, impermeabilització i parets laterals fins a una alçària raonable.  
C) Cadàvers, residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari i altres residus:  
- Cadàvers. El titular disposa de contracte de recollida de cadàvers subscrit amb l'Associació d'usuaris de casetes de recollida de cadàvers de bestiar no boví de la província de Castelló, en concret en la caseta de Culla.  
S'adjunta sol·licitud d'inscripció en l'associació, de data 4 de febrer de 2016, en què ja es reflecteix la capacitat resultant de l'explotació després de l'ampliació sol·licitada.  
Es consideren gestionats correctament els cadàvers de l'activitat.  
  
- Residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari. La documentació indica que els residus sanitaris i especials ramaders generats en l'explotació es retiraran per empresa gestora. Per a acreditar aquesta circumstància, s'aporta document d'acceptació de residus per l'empresa gestora Asociación de criadores de porcino de Teruel (ACRIPORTE), amb número d'autorització de gestor AR-GRP/45.  
Es constata que ACRIPORTE està autoritzada per la Direcció General de Sostenibilitat del Govern d'Aragó per a la gestió dels residus que s'indiquen. En conseqüència, es considera justificada l'adequada gestió dels residus indicats.  
E) Afecció a la qualitat atmosfèrica:  
E-1) Emissió de gasos. Les principals emissions a l'atmosfera generades en una explotació ramadera consisteixen en amoníac, òxid nitrós i metà procedents del maneig, en aquest cas, dels purins i de la gallinassa.  
Així mateix, es produeixen emissions a l'atmosfera derivades del trànsit de vehicles a motor, i de la combustió per a la calefacció de la nau. S'haurà d'incloure en el programa de vigilància ambiental l'adequat manteniment de maquinària i vehicles de l'activitat.  
D'altra banda, l'explotació produirà les olors pròpies d'aquest tipus d'instal·lacions. No és previsible que les olors generades arriben al nucli de població més pròxim, que dista més de 5 km. En relació amb l'aplicació de purins i gallinassa, es respectaran les distàncies aplicables respecte a nucli urbà establides en la normativa sectorial.  
E-2) Emissió de partícules en suspensió. En les explotacions avícoles es generen partícules en suspensió, procedents principalment del llit dels animals, del pinso i dels mateixos animals. Aquestes partícules poden transportar-se per l'aire, i afectar la població i depositar-se sobre la vegetació.  
Les sitges d'emmagatzematge de pinso són tancades, així com el sistema de distribució (caragols sens fi), per la qual cosa les pèrdues en el procés de distribució no es consideren significatives. La font major de dispersió de partícules és el transport de material per a la realització del llit dels animals i per a la retirada de la gallinassa. En conseqüència, els vehicles que realitzen aquests transports hauran de llevar la seua càrrega coberta, amb la finalitat de minimitzar la dispersió de partícules.  
F) Sorolls i vibracions: no es considera necessari tindre en compte mesures especials per la transmissió de sorolls i vibracions a l'exterior de l'explotació, atés que la seua ubicació es troba prou allunyada de qualsevol nucli de població per a garantir que no se l'afectarà de cap manera.  
G) Paisatge:  
La legalització i ampliació proposada no requereixen la construcció de noves edificacions a més de les existents en les parcel·les, per la qual cosa no es preveu increment d'afecció.  
H) Afecció a patrimoni.  
En l'expedient administratiu remés per l'Ajuntament de Culla no constava l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
A requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el promotor va realitzar els tràmits pertinents. A data de la present resolució s'ha realitzat la prospecció arqueològica de la parcel·la, i s'ha presentat la memòria d'impacte patrimonial davant l'òrgan competent, i s'està pendent de la resolució d'aquest òrgan.  
La prospecció arqueològica l'ha realitzada un tècnic competent autoritzat per la Direcció Territorial d'Educació Investigació, Cultura i Esport de Castelló.  
La memòria indica que el jaciment inventariat més pròxim se situa a més de 3,3 km de distància i que en la prospecció no s'ha trobat cap resta d'estructures associades a moments anteriors a l'actual. Es conclou que no hi ha cap jaciment ni vestigi arqueològic ni paleontològic.  
  
Vist que la memòria d'impacte patrimonial resulta negativa, es considera que pot continuar la tramitació de l'expedient.  
En tot cas, el projecte no podrà autoritzar-se per l'òrgan substantiu fins a l'emissió de l'informe indicat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, i l'autorització quedant vinculada al sentit favorable d'aquest informe.  
4t. L'estudi d'impacte ambiental del projecte inclou un programa de vigilància ambiental molt genèric. Sense perjudici de les mesures considerades en aquest, s'ha d'incloure, de forma addicional:  
- El control del transport del jaç i de la gallinassa en camions coberts.  
- El control periòdic de l'estat d'impermeabilització de fosses i femer.  
- Neteja periòdica de la parcel·la, evitant l'acumulació d'estris en aquesta.  
5é. Manteniment:  
Dins del programa de vigilància ambiental ha d'incloure's un protocol de manteniment de la maquinària i instal·lacions de l'explotació a fi d'optimitzar-ne el rendiment, en particular referent a la combustió per a la calefacció de naus, fugides de fluids i emissions de sorolls.  
  
En tot cas, la maquinària i instal·lacions hauran de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'apartat 3r de l'epígraf 1.a, de l'annex I, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiu sotmetre l'activitat al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.1.a de la llei esmentada.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 80/2016 i el Decret 73/2017, tots dos del Consell) atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de Legalització i ampliació d'explotació ramadera, promogut per Andrés Borrás Albert, que se situa en les parcel·les 340 i 302 del polígon 16 i parcel·la 22 del polígon 12 del terme municipal de Culla (Castelló), amb la capacitat que es detalla en el punt 1 de l'apartat segon, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació aportada, així com els condicionants del punt segon de la present resolució.  
  
Segon  
1. La present resolució empara una capacitat productiva de 2.145 places de porc d'engreix i 2.500 places d'engreixament de pollastres, amb la distribució següent:  
- Parcel·la 340 del polígon 16: 1.188 porcs i 2.500 pollastres (planta superior).  
- Parcel·la 302 del polígon 16: 857 porcs.  
- Parcel·la 22 del polígon 12: 100 porcs.  
L'ampliació de capacitat productiva, avícola o porcina, requerirà, almenys, un informe de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental en què indique la vigència de la present declaració, o la necessitat d'una resolució complementària.  
2. El projecte no podrà autoritzar-se per l'òrgan substantiu fins a l'emissió de l'informe indicat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, i l'autorització quedarà vinculada al sentit favorable d'aquest informe.  
3. Haurà d'habilitar-se un femer amb unes dimensions mínimes per a acollir la gallinassa produïda en 2 cicles productius.  
Haurà de tindre 3 parets laterals d'1 m d'alçària i solera impermeable dotada de pendent cap a la part no oberta, i disposar d'una basseta de lixiviats estanca.  
En cap cas s'admetrà la permanència de la gallinassa fora del femer.  
  
4. Es prohibeix expressament l'emmagatzematge de purins en cap bassa exterior sense la seua adequada impermeabilització, que haurà d'estar acreditada mitjançant certificat signat per tècnic competent.  
5. Sense perjudici dels controls previstos en el programa de vigilància ambiental, s'inclourà en aquest:  
1. Comprovació que els camions que transporten el material per al jaç, i els que retiren la gallinassa, porten la seua càrrega coberta.  
2. Control periòdic de l'estat d'impermeabilització de fosses i femer.  
  
3. Neteja periòdica de la parcel·la, evitant l'acumulació d'estris en aquesta.  
El programa de vigilància ambiental inclourà, així mateix, un protocol de manteniment de la maquinària i instal·lacions de l'explotació.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 14 de setembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 7 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8498, del 04-03-2019 (2019/1766)

RESOLUCIÓN de 7 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 85/17-AIA Culla.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8498

Fecha DOGV
:   04-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/1766

CVE


Fecha del documento
:   07-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Culla](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 85/17-AIA Culla. [2019/1766]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 85/17-AIA Culla.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 85/17-AIA.  
Título: Legalización y ampliación de explotación ganadera.  
Promotor: Andrés Borras Albert.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Culla.  
Ref. órgano sustantivo: 142/17 licencia ambiental.  
Localización: parcelas 340 y 302 del polígono 16 y parcela 22 del polígono 12. Término municipal de Culla (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1º. Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la legalización y ampliación de una actividad ganadera, de acuerdo con la Ley 6/2014, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, en la localidad de Culla.  
2º. Descripción del proyecto según la documentación aportada:  
La explotación ganadera se encuentra inscrita en el REGA con número ES120510000105, está compuesta actualmente por 2 unidades productivas:  
1. Polígono 16, parcelas 340 y 302 del término municipal de Culla, separadas por un camino. Cría de cerdos (1.077 plazas) y pollos de engorde (11.000 plazas).  
- Dentro de esta unidad productiva, en la parcela 340 hay una nave de 2 alturas. La planta inferior está habilitada para el cebo de cerdos (220 cerdos) y la superior para el engorde de pollos (11.000 broilers).  
  
- En la parcela 302 hay una nave con capacidad de 857 plazas de cerdo de cebo.  
2. Polígono 12, parcela 22 del término municipal de Culla. Explotación de cría de cerdos 100 plazas.  
Las actividades de la parcela 302 del polígono 16 y de la parcela 12 del polígono 22 disponen de la preceptiva licencia de actividad, a diferencia de la actividad que se desarrolla en la parcela 340 del polígono 16.  
Aunque en la actualidad no se desarrolla la actividad de engorde de pollos, el promotor desea legalizarla para retomarla en un futuro. Asimismo, pretende legalizar y ampliar la actividad de cebo de porcino desarrollada en la misma parcela, ampliando la capacidad de las instalaciones de dicha parcela en 968 plazas adicionales de cerdo de cebo.  
  
La explotación resultante pasaría a tener, tras la ampliación solicitada, una capacidad de:  
- 2.145 plazas de cerdo de cebo y 11.000 pollos de engorde.  
La solicitud de emisión de declaración de impacto ambiental se refiere a la parcela 340 del polígono 16, y solo incluye documentación técnica relativa a las instalaciones de dicha parcela. Asimismo, tanto el certificado de compatibilidad urbanística aportado, como el trámite de información pública, aluden a dicha parcela.  
En definitiva, la legalización y ampliación de capacidad se refieren exclusivamente a la parcela 340 del polígono 16 de Culla.  
En el presente procedimiento de evaluación ambiental se considerará, a efectos de edificios e instalaciones, solo la parcela 340 del polígono 16. Sin embargo, en lo que se refiere a gestión ambiental, se considerará el total de la explotación ganadera amparada por el número de REGA: ES120510000105, con el fin de constatar el funcionamiento actual de la actividad para, en su caso, añadir medidas correctoras.  
La legalización y ampliación no supone ninguna construcción adicional respecto a las existentes.  
Las construcciones y usos de la parcela 340 del polígono 16 son:  
Nave rectangular a dos aguas de 99,94x11,40 m de 2 plantas:  
- En la planta inferior se desarrolla la actividad de cebo de porcino, para lo cual se distribuye en cuadras.  
- en la planta superior, diáfana, se desarrollaba la actividad de engorde de pollos, y permanece lista para retomar esa actividad cuando se considere pertinente.  
No existe comunicación entre las dos plantas. El acceso a la planta superior es independiente, a través de una rampa fija.  
La estructura de la nave es a base de pilares de hormigón armado. Los cerramientos son de bloque de hormigón de 39x19x19 cm, y la cubierta de teja.  
A) Instalaciones:  
Vallado: la explotación se encuentra vallada perimetralmente con malla metálica de simple torsión, de 200 m de altura.  
Vado sanitario y sistemas para evitar la transmisión de vectores: La parcela 340 carece de vado sanitario. Sin embargo, se dispone de una mochila rociadora para la desinfección manual de los vehículos que entren en la explotación.  
Todas las ventanas disponen de mallas pajareras.  
Control ambiental: la ventilación de la nave es estática, a través de ventanas y puertas. En relación a los pollos, se dispone de sondas de temperatura, gases y humedad que controlan automáticamente los parámetros.  
Suministro de agua: la explotación se abastece de agua a través de la red de suministro municipal, gestionada por la empresa FACSA.  
  
La actividad dispone de 2 depósitos de 180 y 150 m³ de capacidad, además de 2 depósitos reguladores de 1.000 litros dentro de la nave.  
Electricidad: la granja se abastece de energía eléctrica a través de red de suministro. Además, dispone de un grupo electrógeno auxiliar para situaciones de fallo de la red.  
Alimentación. La distribución de pienso es automática, a partir de los 2 silos de almacenamiento de pienso, de 12.500 kg cada uno.  
B) Proceso productivo:  
La actividad de cebo de porcino se desarrolla mediante el sistema de producción conocido como «todo dentro-todo fuera». Los lechones se reciben con un peso medio de 18 kg y se venden al alcanzar los 100-110 kg, tras un periodo de engorde de unos 5 meses y medio.  
Entre ciclos productivos de realiza una limpieza a fondo de la explotación.  
En relación a los pollos, la crianza también se desarrolla en el modelo todo dentro-todo fuera.  
El periodo de engorde es de 38-48 días, desarrollando 4 a 6 ciclos productivos al año dependiendo de la duración del vacío sanitario.  
Los pollos se criarán sobre yacija. Tras cada ciclo productivo, una vez retirada la gallinaza, se realizará el vacío sanitario.  
C) Gestión de deyecciones.  
Tanto la gallinaza como el purín se gestionan mediante su aplicación a terreno de cultivo como fertilizante orgánico nitrogenado.  
D) Gestión de otros residuos.  
- Cadáveres: la explotación dispone de contrato de recogida de cadáveres suscrito con la Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de Bestiar no boví de la província de Castelló.  
- Residuos de tratamientos: la gestión de los residuos sanitarios y especiales ganaderos generados en la explotación se realiza mediante contenedores homologados que se retirarán y sustituirán periódicamente por el gestor autorizado ACRIPORTE.  
E) Aguas residuales:  
Las aguas residuales sanitarias no son objeto del proyecto, pues el aseo de la explotación se ubica en la residencia del promotor, a 150 m de distancia.  
  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 29 de junio de 2017, con la recepción de un escrito del Ayuntamiento de Culla solicitando informe relativo a la actividad. El escrito adjunta CD con documentación relativa al expediente.  
Sin embargo, el CD no es legible, por lo que el 7 de julio de 2017 se requiere al ayuntamiento que remita nuevamente, así como documentación administrativa relacionada.  
El 21 de julio de 2017, el Ayuntamiento de Culla remite nuevamente CD, incluyendo la documentación técnica de la actividad, así como certificado de compatibilidad urbanística.  
El 14 de septiembre de 2017, el Ayuntamiento de Culla remite certificado del resultado del trámite de información pública.  
El 16 de noviembre de 2017, una vez analizada toda la documentación, se remite informe al Ayuntamiento de Culla, requiriendo documentación para completar el expediente, informe de patrimonio cultural, y aclaraciones y justificaciones técnicas sobre la documentación aportada.  
El 2 de enero de 2018, el Ayuntamiento de Culla remite documentación complementaria aportada por el promotor, que aclara y justifica determinados aspectos técnicos.  
El 15 de enero de 2018, se remite al Ayuntamiento de Culla informe del Servicio de Ordenación del Territorio, y se requiere al ayuntamiento para que consulte a la Confederación Hidrográfica del Júcar si lo considera pertinente por la fecha de iniciación del procedimiento.  
El 23 de abril de 2018, se solicita del Ayuntamiento de Culla que el promotor realice justificaciones adicionales en relación a la documentación aportada. Se reitera la necesidad de remitir el informe de patrimonio cultural y se solicita confirmación de si se ha realizado la consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar, y en su caso, si se ha recibido respuesta. Con la misma fecha, se remite copia del requerimiento al promotor.  
El 30 de mayo de 2018, el Ayuntamiento de Culla remite documentación adicional aportada por el promotor. En su oficio, indica que no se ha considerado pertinente consultar a la Confederación Hidrográfica del Júcar pues el inicio del procedimiento en el ayuntamiento fue previo a la entrada en vigor del Real decreto 638/2016.  
Por último, el 29 de junio de 2018, el Ayuntamiento de Culla remite documentación complementaria aportada por el promotor.  
  
Trámite de información pública  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción del anuncio del Ayuntamiento de Culla en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 86, de fecha 20 de julio de 2017.  
El certificado de información pública, de 7 de septiembre de 2017 y firmado digitalmente por el secretario interventor y por el alcalde presidente del Ayuntamiento, indica que transcurrido el plazo de información pública (30 días hábiles) no se han presentado alegaciones, observaciones, sugerencias ni reclamaciones.  
  
Informes considerados  
1. Informe en materia agropecuaria en atención a la Ley 10/2004, sobre suelo no urbanizable (26.04.2013).  
La Dirección Territorial de Agricultura de Castellón, indica que el titular está inscrito en el REGA de la Comunitat Valenciana con el núm. ES1200510000105.  
La distancia respecto a otras explotaciones de la especie porcina es mayor de 1000 m y respecto a explotaciones de especies avícolas mayor de 500 m. La distancia respecto a casco urbano es superior a 1000 m.  
Se cumple lo establecido en el Real decreto 324/2000 sobre ordenación de explotaciones porcinas y el Real decreto 1084/2000 sobre ordenación de la avicultura de carne.  
Los usos, actividades y aprovechamientos están vinculados con la actividad agraria de la explotación, son adecuados y precisos y, según informa el ayuntamiento, se encuentran ubicados sobre suelo no urbanizable.  
Teniendo en cuenta la Ley 6/2003 de ganadería de la Comunitat Valenciana, se informa favorablemente la legalización solicitada para ganado avícola y porcino de cebo.  
2. Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (28.11.2017).  
El Servicio de Ordenación del Territorio analiza la cartografía de inundabilidad disponible en la zona, correspondiente al plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Según el PATRICOVA, la parcela está afectada parcialmente por peligrosidad geomorfológica, asociada a derrames que se originan en el relieve montañoso de la Serra d'Esparraguera. Sin embargo, la escala de trabajo no permite aplicar la afectación por peligrosidad a escala de detalle de parcela.  
Tras el análisis más detallado de la zona, se comprueba que se trata de una cuenca de reducidas dimensiones, que genera caudales muy reducidos, y que existen infraestructuras en el territorio que protegen las parcelas frente a la inundación. Por otra parte, las granjas son actividades que están en el grado más bajo en cuanto a la vulnerabilidad frente a las inundaciones. Por ello, se considera que existe escasa incidencia de riesgo de inundación en relación con la actividad propuesta.  
Se indica que corresponde solicitar el informe de la administración hidráulica regulado en el artículo 14 bis, del Real decreto 638/2016, de 9 de diciembre, si por las fechas de tramitación del expediente se considera aplicable al supuesto.  
Se concluye que el proyecto se encuentra afectado parcialmente por riesto de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
  
Consideraciones ambientales.  
1º. Compatibilidad urbanística.  
Entre la documentación aportada obra un informe de compatibilidad urbanística del Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón. El informe, de 7 de septiembre de 2015 se emite como consecuencia de la disposición transitoria novena de la ley 5/2014, de 25 de julio, LOTUP.  
El informe se refiere a las parcelas 340 y 302 del polígono 16 señalando que la licencia urbanística y el aprovechamiento se refiere a una sola parcela pero que, al estar separadas por un camino público, se informan por separado.  
- Para la parcela 340 se emite informe favorable condicionado al sentido del informe en materia de ganadería.  
- Para la parcela 302 se señala que la propuesta de ampliar con un edificio de 259 m² (37x7) no cumple la distancia mínima a eje de camino por lo que emite informe desfavorable para la ampliación.  
Del contenido del informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón se desprende que inicialmente se solicitaba también alguna actuación sobre la parcela 302, con una edificación de 259 m², de cuya ejecución se desistió a causa de la incompatibilidad que establece el informe, pues la documentación técnica aportada, de fecha de redacción posterior, y el resto de documentación incluida en el expediente administrativo del Ayuntamiento de Culla aluden exclusivamente a la parcela 340 del polígono 16.  
Con fecha posterior a este informe, el arquitecto del Ayuntamiento de Culla realiza informe de compatibilidad urbanística, de 26 de junio de 2017, alusivo exclusivamente a la parcela 340 del polígono 16, indicando que la legalización y ampliación solicitada son compatibles con el planeamiento y normativa urbanística aplicable. En conclusión, informa favorablemente la actividad.  
2º. Contrastada la ubicación propuesta con la información suministrada por la cartografía disponible en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, se observa que la parcela 340 está afectada por peligrosidad de inundación de tipo geomorfológico según el vigente PATRICOVA. No se detectan otras afecciones relacionadas con el emplazamiento de la actividad.  
Del informe del Servicio de Ordenación del Territorio se desprende que, aunque la parcela 340 del polígono 16 se encuentra afectada parcialmente por riesgo de inundación, el proyecto es compatible con las determinaciones normativas del PATRICOVA.  
Por otra parte, el Servicio de Ordenación del Territorio mencionaba la oportunidad de solicitar informe de la Confederación Hidráulica en atención al artículo 14 bis del Real decreto 638/2016. Advertido el Ayuntamiento de Culla de esta circunstancia, para que, en su caso solicitara la emisión del citado informe, señaló que por la fecha de inicio del expediente no resultada afectado.  
3º. Los principales aspectos medioambientales del proyecto son:  
A) Capacidad de la actividad.  
La tramitación inicial solicita la legalización y ampliación de la actividad hasta dar lugar a una capacidad final de 11.000 pollos y 2.145 cerdos de cebo.  
Sin embargo, durante la evaluación de la actividad, surgen 2 limitaciones esenciales a la capacidad solicitada. Por una parte la disponibilidad de agua para atender las demandas hídricas de los animales, y por otra, la justificación de superficie agraria suficiente para gestionar las deyecciones de los animales de la explotación mediante su aplicación con criterios agronómicos a tierras de cultivo.  
En relación al abastecimiento de agua, tras un requerimiento, el promotor acreditó la disponibilidad de agua amparada en un derecho de uso legal y en cantidad suficiente para abastecer todas las demandas de la explotación.  
Sin embargo, el titular de la actividad no dispone de superficie suficiente para justificar la gestión adecuada del volumen total de purines y gallinaza generados en la explotación con la capacidad solicitada.  
En consecuencia, en documentación de 30 de mayo de 2018, el promotor renuncia temporalmente a 8.483 plazas de pollos con el fin de cumplir los criterios ambientales. Solicita que, llegado el caso de que disponga de superficie adicional suficiente, o suscriba un contrato con un gestor SANDACH, se reconsidere su capacidad avícola solicitada inicialmente.  
En definitiva, en la presente resolución se considera una capacidad para la explotación ganadera de:  
- 2.145 plazas de cerdos de cebo.  
- Y 2.500 plazas de broilers.  
B) Consumo de agua.  
El abastecimiento de agua para la explotación se realiza mediante abastecimiento de red de suministro gestionada por empresa suministradora FACSA. El promotor aporta inicialmente una factura de agua para justificar el origen del abastecimiento.  
Se realizaba una estimación incompleta de demanda de recursos hídricos y, del contenido de la factura no quedaba claro si esta correspondía a toda la explotación ganadera o solo a la unidad productiva constituida por las parcelas 340 y 302 del polígono 16.  
Por ello, se solicitó del promotor que:  
- Determinara las necesidades de agua del total de la explotación una vez realizada la ampliación, desglosando por animales y otros consumos (limpieza, [?]).  
- Y que concretara la correspondencia de la factura. Asimismo, para acreditar que el agua que abastece la actividad tiene una procedencia amparada en derecho legal, aportara certificado de la entidad suministradora indicando que está en disposición de suministrar agua para la explotación en un volumen anual como mínimo igual al calculado, especificando que el destino del agua es el uso ganadero.  
El promotor atendió el requerimiento y remitió determinación de las necesidades de agua e informe de disponibilidad de agua por parte de la empresa suministradora acorde a las necesidades determinadas.  
Sin embargo, los consumos de agua indicados eran inferiores al mínimo establecido en los intervalos que establecen las guías de mejores técnicas disponibles.  
Además, de la factura aportada, en la cual todavía no era efectiva la ampliación de porcino solicitada y no se desarrollaba actividad aviar, se deducían unas necesidades reales superiores.  
En consecuencia, se requirió que se remitiera nuevo informe de disponibilidad de agua de la empresa suministradora acorde a las necesidades reales de la explotación.  
Por último, el promotor remitió informe de la empresa suministradora indicando que existen recursos en cantidad suficiente para atender la demanda generada por la ampliación de la actividad ganadera sin comprometer otros usos existentes. En consecuencia, se da por acreditada la disponibilidad de agua en cantidad suficiente y amparada en un derecho legal para abastecer la actividad.  
C) Gestión del purín y de la gallinaza.  
Tanto el purín como la gallinaza se gestionarán mediante su aplicación a cultivos.  
La producción anual de deyecciones de la explotación y su contenido en nitrógeno es de:  
  
 Plazas Volumen (m³) Contenido en N (kg)  
Cerdos de cebo 2.145 4611,75 15551,25  
Pollos de cebo 11.000 2.420  
Total: 17.97125  
  
  
Inicialmente acreditaba la disponibilidad de un total de 1094431 ha de superficie de cultivo, distribuida entre frutos secos, olivar, tierras arables, frutales y viña.  
Las dosis de nitrógeno para cada tipo de cultivo propuestas por el promotor resultaban excesivas.  
A este respecto, se considera que toda aplicación de nitrógeno que exceda de los consumos óptimos de los cultivos supone un riesgo potencial de contaminación de suelos y acuíferos. Desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, con el fin de proteger las aguas subterráneas de la contaminación por nitratos de origen agrario, se promueve la realización de planes de abonado racionales para la gestión de deyecciones ganaderas.  
No debe olvidarse que en cada revisión de las zonas vulnerables a la contaminación por nitratos en la Comunitat Valenciana se incrementa el número de poblaciones en esta situación.  
En consecuencia, se requirió del promotor que ajustara las dosis de aporte de nitrógeno a los cultivos, y en definitiva, que incrementara la superficie agrícola para la aplicación de purines y gallinaza sin riesgo de contaminación. Se le recordó asimismo que los recintos utilizados para aplicar purines y gallinaza deben cumplir lo establecido en el CVBPA en cuanto a distancias a cauces, fuentes de agua, etc.  
Se le indicó la posibilidad de contratar un gestor autorizado SANDACH para la retirada de las deyecciones de su explotación.  
Ante este requerimiento, el promotor remitió parcelas adicionales alcanzando un total de 1715254 ha y realizó un plan de abonado adecuado, con dosis acordes a las necesidades de los diferentes cultivos. Sin embargo, el promotor minoraba en un 12 % la cantidad de nitrógeno contenida en las excretas del porcino, argumentando la alimentación en fases mediante dieta baja en proteína.  
En nuevo requerimiento al promotor se le indicó que el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental no admite la minoración del contenido en nitrógeno de las deyecciones. Se ofrecieron al promotor las alternativas de aportar más superficie de cultivo o contratar un gestor autorizado SANDACH. En su defecto, debería ajustar la capacidad de la explotación a la disponibilidad de superficie.  
Aunque el promotor insiste en su argumentación sobre la minoración de la cantidad de nitrógeno en las excretas, añade que, si el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental no acepta ese argumento, solicita se reduzca la capacidad de pollos en la medida precisa para que la superficie agrícola disponible pueda asumir la cantidad de nitrógeno de las deyecciones generadas en la explotación.  
Se considera que la superficie agrícola disponible, dados los cultivos señalados, justifica la gestión de deyecciones por una cantidad anual de 16.103 kgN.  
En definitiva, resulta justificada la gestión adecuada del purín generado por 2.145 plazas de porcino de cebo y la gallinaza producida por 2.500 plazas de pollos.  
- Almacenamiento del purín: la documentación indica que todas las naves disponen de fosas inferiores totalmente impermeabilizadas, realizadas a base de muro de hormigón armado de 25 cm de espesor y solera de hormigón armado de 10-15 cm de espesor.  
Las dimensiones de las fosas son diferentes dependiendo de la zona de la nave.  
La documentación indica que no existen balsas exteriores destinadas al almacenamiento de purín en ninguna de las parcelas. Sin embargo, en fotografía aérea se aprecia una excavación en la parcela 22 del polígono 12, que podría tener uso de balsa. Al respecto, se recuerda que no es admisible almacenar purines en balsas que carezcan de la impermeabilización adecuada. En consecuencia, si en un futuro el promotor se plantea esa opción, deberá impermeabilizar la excavación y obtener certificado firmado por técnico competente acreditando dicha impermeabilización.  
El promotor consideraba la profundidad total de las fosas en el cálculo de la capacidad. Sin embargo, incluso considerando un resguardo mínimo de 10 cm de altura libre, la capacidad efectiva de las fosas de las distintas parcelas resulta suficiente para acoger las producciones correspondientes a la capacidad mínima legal de almacenamiento (3 meses).  
Por otra parte, el promotor aporta un plan de abonado desglosado por fechas y cultivos en el que se constata que la capacidad de almacenamiento de las fosas de las naves es suficiente para acoger toda la producción de purín de la explotación incluso en las épocas con menor aplicación a campo.  
- Almacenamiento de la gallinaza. La documentación aportada no mencionaba ningún estercolero para la gallinaza.  
Se indicó al promotor la necesidad de disponer de un estercolero. Sin embargo, el titular no lo consideraba necesario, argumentando que, cuando la actividad aviar estaba activa, la gallinaza se cargaba directamente al camión desde la nave, y que durante el vacío sanitario no es conveniente tener el estiércol en la explotación.  
Se recuerda que, sin perjuicio del funcionamiento habitual de la explotación, con retirada de la gallinaza directamente a camión, es necesario habilitar un espacio para un eventual retraso del camión de retirada. En ningún caso es admisible la permanencia de la gallinaza a la intemperie en un lugar no acondicionado para este uso.  
En definitiva, deberá habilitarse un estercolero con unas dimensiones mínimas para acoger la gallinaza producida en 2 ciclos productivos y de características adecuadas para impedir la infiltración de eventuales lixiviados al terreno y la dispersión por el viento, es decir, impermeabilización y paredes laterales hasta una altura razonable.  
C) Cadáveres, residuos de tratamientos veterinarios y de vacío sanitario y otros residuos:  
- Cadáveres. El titular dispone de contrato de recogida de cadáveres suscrito con la Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de Cadàvers de bestiar no boví de la Província de Castelló, en concreto en la caseta de Culla.  
Se adjunta solicitud de inscripción en la asociación, de fecha 4 de febrero de 2016, en el que ya se refleja la capacidad resultante de la explotación tras la ampliación solicitada.  
Se consideran correctamente gestionados los cadáveres de la actividad.  
- Residuos de tratamientos veterinarios y de vacío sanitario. La documentación indica que los residuos sanitarios y especiales ganaderos generados en la explotación se retirarán por empresa gestora. Para acreditar esta circunstancia, se aporta documento de aceptación de residuos por la empresa gestora asociación de criadores de porcino de Teruel (ACRIPORTE), con número de autorización de gestor AR-GRP/45.  
Se constata que ACRIPORTE está autorizada por la Dirección General de Sostenibilidad del Gobierno de Aragón para la gestión de los residuos que se indican. En consecuencia, se considera justificada la adecuada gestión de los residuos indicados.  
E) Afección a la calidad atmosférica:  
E-1) Emisión de gases. Las principales emisiones a la atmósfera generadas en una explotación ganadera consisten en amoniaco, óxido nitroso y metano procedentes del manejo, en este caso, del purín y de la gallinaza.  
Asimismo, se producen emisiones a la atmósfera derivadas del tránsito de vehículos a motor, y de la combustión para la calefacción de la nave. Se deberá incluir en el programa de vigilancia ambiental el adecuado mantenimiento de maquinaria y vehículos de la actividad.  
Por otra parte, la explotación producirá los olores propios de este tipo de instalaciones. No es previsible que los olores generados lleguen al núcleo de población más próximo, que dista más de 5 km. En relación a la aplicación de purines y gallinaza, se respetarán las distancias de aplicación respecto a núcleo urbano establecidas en la normativa sectorial.  
E-2) Emisión de partículas en suspensión. En las explotaciones avícolas se generan partículas en suspensión, procedentes principalmente de la cama de los animales, del pienso y de los propios animales. Estas partículas pueden transportarse por el aire, afectando a la población y depositándose sobre la vegetación.  
Los silos de almacenamiento de pienso son cerrados, así como el sistema de distribución (tornillos sinfín), por lo que las pérdidas en el proceso de distribución no se consideran significativas. La mayor fuente de dispersión de partículas es el transporte de material para la realización de la cama de los animales y para la retirada de la gallinaza. En consecuencia, los vehículos que realicen dichos transportes deberán llevar su carga cubierta, con el fin de minimizar la dispersión de partículas.  
F) Ruidos y vibraciones: no se considera necesario contemplar medidas especiales por la transmisión de ruidos y vibraciones al exterior de la explotación, dado que su ubicación se encuentra lo suficientemente alejada de cualquier núcleo de población como para garantizar que no se le afectará en modo alguno.  
G) Paisaje:  
La legalización y ampliación propuesta no requieren la construcción de nuevas edificaciones además de las existentes en las parcelas, por lo que no se prevé incremento de afección.  
H) Afección a patrimonio.  
En el expediente administrativo remitido por el Ayuntamiento de Culla no constaba el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
A requerimiento del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el promotor realizó los trámites pertinentes. A fecha de la presente resolución se ha realizado la prospección arqueológica de la parcela, y se ha presentado la memoria de impacto patrimonial ante el órgano competente, estando pendientes de la resolución de dicho órgano.  
La prospección arqueológica se ha realizado por técnico competente autorizado por la Dirección Territorial de Educación Investigación, Cultura y Deporte de Castellón.  
La memoria indica que el yacimiento inventariado más próximo se sitúa a más de 33 km de distancia y que en la prospección no se ha encontrado ningún resto de estructuras asociadas a momentos anteriores al actual. Se concluye que no hay ningún yacimiento ni vestigio arqueológico ni paleontológico.  
Visto que la memoria de impacto patrimonial resulta negativa, se considera que puede continuar la tramitación del expediente.  
En todo caso, el proyecto no podrá autorizarse por el órgano sustantivo hasta la emisión del informe indicado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano, quedando vinculada la autorización al sentido favorable de dicho informe.  
4º El estudio de impacto ambiental del proyecto incluye un programa de vigilancia ambiental muy genérico. Sin perjuicio de las medidas consideradas en el mismo, se debe incluir, de forma adicional:  
- El control del transporte de la yacija y de la gallinaza en camiones cubiertos.  
- El control periódico del estado de impermeabilización de fosas y estercolero.  
- Limpieza periódica de la parcela, evitando la acumulación de enseres en la misma.  
5º Mantenimiento:  
Dentro del programa de vigilancia ambiental debe incluirse un protocolo de mantenimiento de la maquinaria e instalaciones de la explotación al objeto de optimizar su rendimiento, en particular en lo referente a la combustión para la calefacción de naves, fugas de fluidos y emisiones de ruidos.  
En todo caso, la maquinaria e instalaciones deberán superar las inspecciones técnicas preceptivas de acuerdo con la legislación sectorial correspondiente.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 3º del epígrafe 1.a, del anexo I, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptivo someter la actividad al trámite de evaluación de impacto ambiental ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.1.a de la citada ley.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (modificado por el Decreto 80/2016 y el Decreto 73/2017, ambos del Consell), atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Legalización y ampliación de explotación ganadera, promovido por Andrés Borrás Albert, que se ubica en las parcelas 340 y 302 del polígono 16 y parcela 22 del polígono 12 del término municipal de Culla (Castellón), con la capacidad que se detalla en el punto 1 del apartado segundo, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, así como los condicionantes del punto Segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
1. La presente resolución ampara una capacidad productiva de 2.145 plazas de cerdo de cebo y 2.500 plazas de engorde de pollos, con la siguiente distribución:  
- Parcela 340 del polígono 16: 1.188 cerdos y 2.500 pollos (planta superior).  
- Parcela 302 del polígono 16: 857 cerdos.  
- Parcela 22 del polígono 12: 100 cerdos.  
La ampliación de capacidad productiva, avícola o porcina, requerirá, al menos, un informe de la Subdirección General de Evaluación Ambiental indicando la vigencia de la presente declaración, o la necesidad de una resolución complementaria.  
2. El proyecto no podrá autorizarse por el órgano sustantivo hasta la emisión del informe indicado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano, quedando vinculada la autorización al sentido favorable de dicho informe.  
3. Deberá habilitarse un estercolero con unas dimensiones mínimas para acoger la gallinaza producida en 2 ciclos productivos.  
- Tendrá 3 paredes laterales de 1 m de altura y solera impermeable dotada de pendiente hacia la parte no abierta. Dispondrá de una poceta de lixiviados estanca.  
En ningún caso se admitirá la permanencia de la gallinaza fuera del estercolero.  
4. Se prohíbe expresamente el almacenamiento de purines en ninguna balsa exterior sin su adecuada impermeabilización, que deberá estar acreditada mediante certificado firmado por técnico competente.  
5. Sin perjuicio de los controles previstos en el programa de vigilancia ambiental, se incluirá en el mismo:  
1. Comprobación de que los camiones que transporten el material para la yacija, y los que retiren la gallinaza, lleven su carga cubierta.  
2. Control periódico del estado de impermeabilización de fosas y estercolero.  
3. Limpieza periódica de la parcela, evitando la acumulación de enseres en la misma.  
El programa de vigilancia ambiental incluirá asimismo un protocolo de mantenimiento de la maquinaria e instalaciones de la explotación.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
València, 14 de septiembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 7 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML