Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8419, del 08-11-2018 (2018/10294)

LLEI 22/2018, de 6 de novembre, de la Generalitat, d'Inspecció General de Serveis i del sistema d'alertes per a la prevenció de males pràctiques en l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2018/11/06/22/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   8419

Data del DOGV
:   08-11-2018

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2018/10294

CVE


Data del document
:   06-11-2018

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [competència administrativa](javascript:void(0))
    * [cercle de qualitat](javascript:void(0))
    * [inspecció del treball](javascript:void(0))
    * [reglament intern](javascript:void(0))
    * [administració pública](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

La Resolució de 31 de gener de 2019, del conseller de Transparència, Responsabilitat Social, Participació i Cooperació, estableix que el capítol primer del títol segon de la Llei 22/2018, relatiu al sistema d’alertes per a la prevenció de males pràctiques en l’Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, entra en vigor el dia 8 de febrer de 2019 (DOGV 8481, de 07.02.2019).

LLEI 22/2018, de 6 de novembre, de la Generalitat, d'Inspecció General de Serveis i del sistema d'alertes per a la prevenció de males pràctiques en l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental [2018/10294]  
Sia notori i manifest a tots els ciutadans i totes les ciutadanes que les Corts han aprovat i jo, d'acord amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del rei, promulgue la llei següent:  
  
  
Índex  
  
Preàmbul  
  
TÍTOL PRELIMINAR. DISPOSICIONS GENERALS  
Article 1. Objecte  
Article 2. Àmbit subjectiu d'aplicació  
  
TÍTOL I. DE LA INSPECCIÓ GENERAL DE SERVEIS I DE LA COL·LABORACIÓ AMB ALTRES ÒRGANS I ENTITATS  
CAPÍTOL I. Competència, principis d'actuació i estructura  
Article 3. Competència d'inspecció general dels serveis  
Article 4. Principis d'actuació  
Article 5. Estructura de la Inspecció General de Serveis  
Article 6. Provisió i formació del personal de la Inspecció General de Serveis  
Article 7. Atribucions del personal d'inspecció de serveis  
Article 8. Deures del personal d'inspecció de serveis  
Article 9. Informe anual d'avaluació  
CAPÍTOL II. De la coordinació i la col·laboració amb altres institucions i òrgans de control  
Article 10. Col·laboració d'altres òrgans administratius  
Article 11. Coordinació i col·laboració amb institucions i òrgans de control  
Article 12. La Comissió Interdepartamental per a la Prevenció d'Irregularitats i Males Pràctiques  
Article 13. Inhibició a favor de la Intervenció General de la Generalitat  
Article 14. Inhibició a favor de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció de la Comunitat Valenciana i de l'Oficina de Control de Conflictes d'Interessos  
Article 15. Comunicació a la Sindicatura de Comptes  
Article 16. Inhibició en favor de la fiscalia  
  
TÍTOL II. ACTUACIONS DE PREVENCIÓ I INVESTIGACIÓ DE LA INSPECCIÓ GENERAL DE SERVEIS  
CAPÍTOL I. Sistema d'alertes  
Secció primera. Elements del sistema d'alertes, adscripció i instruments de gestió del risc  
Article 17. Descripció del sistema  
Article 18. Bases de dades de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental  
Article 19. Bases de dades externes  
Article 20. El sistema lògic i informàtic de processament de dades  
  
Article 21. Avaluació de riscos  
Article 22. Mapa d'avaluació de riscos  
Article 23. Plans individuals d'autoavaluació del risc d'irregularitats  
  
Article 24. Adscripció del sistema i obligacions  
Secció segona. Característiques tècniques i funcionals del sistema  
Article 25. Compatibilitat, desenvolupament, explotació i manteniment del sistema informàtic  
Article 26. Garanties de seguretat de la informació del sistema  
Article 27. Classificació de riscos i codificació de resultats  
Article 28. Codi de bones pràctiques i protocols d'actuació  
Article 29. Avaluació periòdica del sistema  
CAPÍTOL II. Del procediment d'investigació  
Article 30. Inici i desenvolupament de les actuacions d'investigació  
Article 31. Tramitació de les alertes per part de la Inspecció General de Serveis  
Article 32. Protecció de les persones alertadores o denunciants  
Article 33. Informes de resultats  
Article 34. Efectes dels informes definitius de resultats  
Article 35. Comunicació i publicitat dels informes definitius de resultat  
Article 36. Conservació i accés a la documentació suport de les actuacions investigadores  
  
TÍTOL III. RÈGIM SANCIONADOR  
CAPÍTOL I. Disposicions generals  
Article 37. Règim jurídic  
Article 38. Responsabilitat  
Article 39. Competència sancionadora  
Article 40. Prescripció de les infraccions i les sancions  
CAPÍTOL II. Infraccions i sancions  
Article 41. De les infraccions i la seua classificació  
Article 42. Sancions  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera. Sistema de prevenció en la gestió de fons europeus  
Segona. Codi de bones pràctiques  
Tercera. Dades de caràcter personal  
Quarta. Comunicació d'il·lícit penal  
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
Única. Curs específic de formació  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
Única. Derogació normativa  
  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera. Desplegament reglamentari  
Segona. Entrada en vigor  
  
  
PREÀMBUL  
  
I  
  
Les males pràctiques, enteses com aquelles actuacions de l'administració que puguen propiciar l'incompliment dels principis de legalitat, objectivitat, imparcialitat, eficàcia i eficiència, així com les possibles irregularitats administratives, afecten no solament el prestigi i la legitimitat de qualsevol organització, sinó que també minven de manera substancial l'eficàcia i eficiència de les seues actuacions. Per això, cada vegada més institucions, administracions públiques i empreses desenvolupen accions, programes i estratègies amb la finalitat de disposar d'un marc instrumental sòlid que permeta la gestió del risc d'aquestes pràctiques i que millore els seus nivells d'integritat. I dins d'aquestes estratègies, tant en el sector privat com, sobretot, en l'àmbit de les administracions públiques, tenen un paper fonamental els òrgans de control intern, ja que, més que perseguir irregularitats, es tracta d'evitar que es produïsquen mitjançant la seua detecció i correcció primerenca.  
  
En l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, el màxim òrgan de control intern és la Inspecció General de Serveis, que s'encarrega de la vigilància de l'estricte compliment de la legalitat i de l'observança dels principis generals que han de respectar en la seua actuació les administracions públiques. La Inspecció General de Serveis es regeix, fonamentalment, pel Decret 68/2014, de 9 de maig, pel qual es regula l'exercici de la competència i les funcions d'inspecció general dels serveis de l'administració de la Generalitat. No obstant això, per a avançar en l'enfortiment dels mecanismes de control de la integritat en les actuacions de l'administració de la Generalitat, resulta convenient reforçar per llei l'estructura, potestats i funcions del servei d'inspecció, i d'aquesta manera es respon als suggeriments i les indicacions que des de diversos àmbits professionals s'han fet en els últims anys, entre els quals hi ha l'informe per a la modificació de la Llei 10/2010, de 9 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació i gestió de la funció pública valenciana, elaborat per la Comissió creada per resolució de la Conselleria de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques de la Generalitat de 3 de març de 2016.  
  
Entre les principals novetats d'aquesta llei, cal destacar les següents: es dota el personal inspector de la condició d'autoritat pública; s'inclou l'obligació de tots els òrgans administratius i del personal de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental de col·laborar amb la inspecció; es reforcen les seues atribucions i s'estableixen mecanismes per a garantir l'eficàcia de les seues investigacions i afavorir el compliment de les seues recomanacions. Es tracta així d'incidir en el compliment dels valors ètics en l'àmbit de l'administració, impulsant les funcions de prevenció i investigació d'irregularitats del màxim òrgan de control intern, la Inspecció General de Serveis, a la qual es confereix, al mateix temps, autonomia funcional.  
  
D'altra banda, en aquesta llei també s'inclouen instruments avançats per a la gestió del risc d'irregularitats i males pràctiques, des d'un enfocament preventiu i transversal, basat en la col·laboració entre òrgans i l'aprofitament de les dades i pràctiques que genera la mateixa administració. La sofisticació cada vegada major dels processos d'obtenció, emmagatzematge i anàlisi de dades representa una important oportunitat per a la prevenció d'irregularitats i males pràctiques. Tenint en compte la protecció dels drets que les lleis garanteixen, resulta factible aprofitar les possibilitats que ofereix l'anàlisi de dades per a enriquir de manera significativa el procés d'avaluació del risc. Així, mitjançant la utilització i interconnexió de les dades amb les quals compta l'administració pública resulta possible detectar probables situacions de risc, fins i tot abans que s'acaben produint irregularitats. Amb aquesta nova eina, la inspecció de serveis pot assumir un rol similar al de compliance officer, o impulsor de compliment normatiu, la funció del qual serà vetlar perquè l'actuació de l'administració pública de la Generalitat, i el seu sector públic dependent, s'ajuste a la legislació que li siga aplicable, en funció dels corresponents reglaments orgànics i funcionals, on cada departament, i especialment els ens del sector públic instrumental, són els qui han d'assumir les responsabilitats en el seu àmbit d'actuació.  
  
D'acord amb aquesta voluntat de prevenció, aquesta llei garanteix el correcte maneig d'una eina de prospecció de dades, el sistema d'alertes ràpides, per a identificar els processos administratius que poden ser susceptibles de presentar risc d'irregularitats o males pràctiques. Aquest sistema és un instrument de classificació i identificació del risc que va dirigit a reforçar la identificació, prevenció i detecció primerenca d'aquestes pràctiques en els processos administratius de gestió. Aquesta eina preventiva no pot convertir-se en un instrument de control policial, sinó que, precisament pel seu caràcter, ha de ser un mecanisme d'identificació d'aquelles pràctiques que són susceptibles d'afeblir els procediments de revisió, control, correcció i millora que tenen les administracions.  
Aquest sistema d'alertes, juntament amb l'elaboració d'un mapa d'avaluació de riscos, els plans individuals d'autoavaluació i la publicació d'un codi de bones pràctiques per a la prevenció i detecció d'irregularitats, constituiran els instruments bàsics de caràcter preventiu que permetran reduir els riscos d'irregularitats o males pràctiques administratives.  
D'altra banda, si bé és necessari reforçar els mitjans i les eines de control intern, és evident que per a una major eficàcia en la prevenció d'irregularitats, i en el desenvolupament d'una administració íntegra, és necessària la coordinació entre tots els òrgans i institucions de control interns i externs. Per això, a més d'establir-se òrgans transversals per a la planificació de gestió de riscos en l'àmbit de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental, en aquesta llei s'estableix la necessària col·laboració i coordinació amb les institucions i òrgans de control, amb especial èmfasi en la inhibició d'assumptes per raó de la matèria en favor d'aquestes institucions i òrgans.  
  
  
II  
  
Alguns instruments jurídics de caràcter internacional ratificats per Espanya, com la Convenció de les Nacions Unides contra la corrupció, aprovada a Nova York el 31 d'octubre de 2003, manifesten la conveniència de reforçar els mecanismes preventius de control amb els quals compten les administracions públiques. Igualment, altres organitzacions i institucions internacionals, com el Banc Mundial o l'Organització per a la Cooperació i el Desenvolupament Econòmics, han incidit mitjançant diferents recomanacions en la importància de l'anàlisi de riscos dins de les estratègies de prevenció del frau tant en el sector públic com en el privat. En aquest mateix sentit, la Unió Europea disposa de documents sobre gestió del risc i indicadors elaborats per la Comissió Europea a través de l'Oficina Europea de Lluita contra el Frau, que en l'àmbit dels fons europeus s'han plasmat en el desenvolupament de diferents programes i eines automatitzades d'identificació de riscos i detecció d'irregularitats mitjançant l'ús de la tecnologia i les bases de dades.  
D'altra banda, l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, que recull el dret a una bona administració i a gaudir d'uns serveis públics de qualitat, dóna cobertura al Decret 41/2016, de 15 d'abril, pel qual s'estableix el sistema per a la millora de la qualitat dels serveis públics i l'avaluació dels plans i programes en l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, que regula alguns elements fonamentals de la bona administració, com són la qualitat dels serveis i l'avaluació, a partir de l'objectiu de la millora contínua per a l'excel·lència en la gestió pública. No obstant això, és la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana, la que ha suposat el major avanç cap al desenvolupament d'un marc d'integritat, que es va desplegar pel que fa a aquesta matèria amb el Decret 56/2016, de 6 de maig, pel qual aprova el Codi de bon govern de la Generalitat.  
En l'àmbit de la Generalitat, diverses institucions de control ja adopten un enfocament de gestió de riscos en l'àmbit de les seues funcions. Així, la Sindicatura de Comptes inclou en els seus informes i documents anàlisis de riscos significatius derivats de la fiscalització que du a terme. Per la seua part, la Llei 11/2016, de 28 de novembre, de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció de la Comunitat Valenciana, estableix com una de les funcions d'aquest ens la realització d'estudis i anàlisis de riscos en determinats àmbits de l'activitat administrativa, així com l'avaluació de l'eficàcia dels instruments de prevenció existents. No obstant això, en aquests casos es tracta d'institucions externes a l'administració i, encara que resulta beneficiós que es desenvolupen mecanismes de control i garantia externs i independents, això no pot substituir els mecanismes d'autocontrol dels quals s'ha de dotar la mateixa administració. Així mateix, el control intern basat en la gestió de riscos permet poder avançar la detecció de conductes que poden derivar en irregularitats i corregir-les abans que arriben a produir-se possibles casos de frau.  
  
III  
  
La posada en marxa del sistema d'alertes per a la prevenció de males pràctiques i irregularitats regulat per aquesta llei comporta el tractament de dades personals de persones físiques que resulten rellevants per al compliment dels seus fins, sempre respectant els seus drets, especialment els fonamentals, i evitant que puga produir-se indefensió. Les dades a tractar se circumscriuen a les persones que mantinguen, o hagen mantingut, qualsevol relació jurídica amb l'administració de la Generalitat, com a conseqüència de la qual hagen participat en aquells procediments administratius que siguen objecte o estiguen íntimament relacionats amb l'actuació investigadora que es desenvolupe.  
Les dades poden procedir de tres fonts: bases de dades internes creades i mantingudes per l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental amb les dades que els interessats han proporcionat voluntàriament per a la tramitació del procediment a través del qual s'han relacionat amb l'administració; bases de dades d'organismes o entitats externes amb què s'establisca una col·laboració, per exemple registres públics; i, finalment, dades de caràcter personal que els seus titulars hagen fet manifestament públiques, particularment en internet.  
  
Respecte a l'últim grup de dades, ha d'aclarir-se que el seu tractament es limita exclusivament a aquelles dades que resulten rellevants per al desenvolupament d'una investigació en la mesura que puguen permetre detectar signes externs d'un nivell adquisitiu desproporcionat, relacions entre els interessats o entre aquests i el personal al servei de l'administració pública o el seu sector públic instrumental, per exemple.  
En tot cas ha de destacar-se que el funcionament del sistema incorpora dues garanties bàsiques. D'una banda, el sistema d'alertes garantirà el control d'accés a la informació, per mitjà de mecanismes que permeten la identificació, autenticació i autorització de les persones usuàries, permetrà accedir a la informació en funció dels drets associats al seu perfil i mantindrà un registre dels accessos realitzats amb la finalitat de gestionar la traçabilitat de les dades. D'altra banda, es preveu que la informació que genere el sistema lògic i informàtic de processament de dades tindrà caràcter reservat i únicament podrà ser accessible per al personal adscrit a la Inspecció General de Serveis. L'incompliment d'aquestes obligacions es tipifica com a infraccions administratives i porten associades mesures sancionadores.  
  
Tal com ha reconegut la jurisprudència del Tribunal Constitucional, el dret fonamental a la protecció de dades de caràcter personal de l'article 18.4 de la Constitució espanyola pot limitar-se i, en aquest sentit, resulta rellevant el tractament de la qüestió en el marc del dret europeu, en concret en el Conveni 108 del Consell d'Europa, de 28 de gener de 1981, per a la protecció de dades de les persones respecte al tractament automatitzat de dades de caràcter personal, i en la Carta dels drets fonamentals de la Unió Europea 2012/C 326/02.  
La interpretació integrada dels esmentats textos realitzada pel Tribunal Europeu de Drets Humans ha permès concloure que l'establiment de limitacions al dret a la protecció de dades per part dels Estats membres serà lícit si es compleixen aquestes tres premisses: el tractament ha de realitzar-se d'acord amb la llei que ho preveja, ha de servir a un fi legítim i ha de resultar necessari en una societat democràtica per a la consecució d'aquest fi.  
La present llei desplegarà els seus efectes després de l'entrada en vigor del Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE (Reglament general de protecció de dades). Totes les excepcions als drets dels particulars les dades dels quals puguen ser tractades pel sistema d'alertes regulat en aquesta llei, s'emparen en el que preveu l'esmentat reglament, en consonància amb els principis inspiradors del conveni i de la carta exposats.  
La licitud del tractament de dades personals que es realitzarà per mitjà del sistema regulat en la present llei s'empara en el que preveuen els apartats c i e de l'article 6 de l'esmentat reglament, tenint en compte que el tractament es realitza per al compliment d'una finalitat prevista per la mateixa llei i està destinat al compliment d'una missió realitzada en interès públic. El tractament de les dades resulta rellevant en la mesura que l'objectiu de la llei no podria complir-se per altres vies.  
L'ús i l'encreuament de les bases de dades amb què compta l'administració són imprescindibles per a prevenir de manera eficaç i eficient la comissió de delictes al seu si, ja que permeten articular un model de gestió i prevenció que garantisca la vigilància i la detecció primerenca de possibles indicis de delicte, com també d'irregularitats i males pràctiques que incrementen el risc que es cometen activitats delictives. D'aquesta manera, les bases de dades de l'administració inclouen una gran quantitat de referències, principalment provinents de contractes del sector públic i de subvencions que, gestionades i vinculades entre elles, poden servir per a detectar pràctiques tals com el fraccionament reiterat de contractes subscrits amb una mateixa empresa o per a identificar els contractes que amb major freqüència porten associades modificacions, per exemple.  
Aquesta importància de la gestió de les dades de l'administració per a la prevenció de delictes i d'irregularitats justifica la idoneïtat, la necessitat i la proporcionalitat del tractament de dades de caràcter personal que empara aquesta llei. D'aquesta manera, les limitacions per al dret de protecció de dades personals que impliquen les mesures que inclou la llei són les necessàries i imprescindibles per a aconseguir els objectius que es pretenen, sense que siga possible fer-ho amb mesures menys limitatives d'altres drets o béns jurídics. Així mateix, les mesures que es proposen en la llei es vinculen a la prevenció de delictes mitjançant la detecció en les primeres fases i la vigilància de les àrees de risc i, alhora, contribueixen a garantir el dret a una bona administració. Uns objectius d'interès general que, amb les garanties de seguretat, protecció i traçabilitat que preveu aquesta llei en el tractament per part dels poders públics, justifiquen les limitacions que impliquen per a altres drets i béns jurídics afectats.  
D'altra banda, atès que l'exercici de males pràctiques i irregularitats moltes vegades només pot detectar-se si s'analitzen les dades acumulades en un període de temps, resulta imprescindible per al compliment dels fins del sistema que la llei, d'acord amb les possibilitats que ofereix el reglament europeu, regule dos aspectes fonamentals que tenen incidència directa sobre aquesta capacitat d'anàlisi: un termini ampli de conservació de les dades, que se situa en vuit anys, i la limitació dels drets regulats en els articles 12 a 22 del reglament.  
  
Al llarg de la part dispositiva de la llei es tracten els diversos aspectes que exigeix l'article 23.2 del Reglament (UE) 2016/679, a fi d'establir les limitacions necessàries que permeten el funcionament normal del sistema.  
  
IV  
  
La Generalitat aprova aquesta llei en l'exercici de les seues competències i potestat d'autoorganització, en els termes previstos en l'article 49.1.1 de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana.  
Aquest text legal es compon de quaranta-dos articles estructurats en un títol preliminar i tres títols, que es completen amb quatre disposicions addicionals, una disposició transitòria, una derogatòria i dues finals.  
  
En el títol preliminar es recullen l'objecte i l'àmbit subjectiu d'aplicació de la llei.  
En el títol I es regula la Inspecció General de Serveis, que com a màxim òrgan de control intern de l'administració de la Generalitat s'encarrega, entre altres, de la gestió del sistema d'alertes i de la tramitació de les alertes que es generen. En el capítol I es regulen les seues competències, els principis que regeixen les seues actuacions i la seua estructura, així com les atribucions i deures del seu personal, incloent-hi l'obligació d'informar anualment el Consell de la gestió realitzada, mitjançant la remissió de l'informe anual d'avaluació del seu pla d'actuació. En el capítol II es fa referència a la coordinació i col·laboració amb altres institucions i òrgans de control, entre els mecanismes del qual es preveu una comissió interdepartamental per a la prevenció de les irregularitats, i la inhibició de la inspecció en favor d'altres òrgans de control en assumptes que per raó de la matèria els puga correspondre.  
  
En el títol II es regulen les actuacions de prevenció i investigació a desenvolupar per part de la Inspecció General de Serveis. Aquest títol s'estructura en dos capítols, en el primer dels quals, dividit al seu torn en dues seccions, es recull la regulació dels diferents elements integrants del sistema d'alertes i l'adscripció del sistema mateix, que conté la regulació dels diferents instruments de gestió del risc que s'introdueixen amb la present norma com, per exemple, el mapa de riscos o els plans individuals d'autoavaluació del risc. En la secció segona del capítol I estan previstes determinades disposicions en relació a les característiques tècniques i funcionals del sistema, com són la seua compatibilitat amb altres sistemes similars, les seues garanties de seguretat i les normes bàsiques que garantisquen l'estructuració de la informació obtinguda pel sistema. Per la seua part, el capítol II d'aquest títol II es dedica als aspectes generals de caràcter procedimental de les investigacions desenvolupades per la Inspecció General de Serveis, que com a màxim òrgan de control intern de l'administració queda encarregat de la gestió del sistema d'alertes i regula la tramitació d'aquestes així com els efectes i les conseqüències dels informes de resultats derivats de les actuacions dutes a terme.  
Finalment, el títol III inclou el règim sancionador, en el qual es fa referència a la responsabilitat, la competència sancionadora, les infraccions i les sancions. Aquest règim sancionador va dirigit a garantir l'eficàcia de les actuacions de la Inspecció General de Serveis i impedir que s'obstaculitzen les seues investigacions.  
El conjunt de disposicions comunes que complementen el text substantiu regulen els aspectes complementaris i transitoris i les derogacions previstes. Les disposicions addicionals recullen diverses situacions relacionades amb l'objecte sense un encaix concret en l'articulat de la llei i que són necessàries o complementàries per al seu desenvolupament eficaç, una disposició transitòria que regula una situació iniciada amb anterioritat a l'entrada en vigor de la llei, una derogatòria única i dues finals en les quals s'inclou un mandat al Consell per a aprovar el desenvolupament reglamentari dels diferents aspectes que regula aquesta llei i el seu règim d'entrada en vigor.  
Aquesta llei s'adequa als principis de bona regulació previstos en l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
En primer lloc, aquesta norma es justifica, entre altres raons, en l'interès general, ja que amb ella es crea un sistema d'alertes que permetrà detectar amb caràcter preventiu les males pràctiques i les irregularitats administratives. Per això, es considera necessari dotar l'administració de la Generalitat, i el seu sector públic dependent, d'una norma amb rang de llei que, a més, obligue tots els centres directius a posar en pràctica mesures que faciliten la detecció ràpida d'aquestes males pràctiques que, en cas que arriben a produir-se, podrien desembocar en un supòsit d'irregularitat. Així mateix, s'estima necessari reforçar per llei l'estructura, potestats i funcions de la Inspecció General de Serveis, que, a més d'investigar les possibles irregularitats, s'implicarà de manera directa a tractar d'evitar que es produïsquen males pràctiques mitjançant la seua ràpida detecció i correcció.  
Així mateix, aquesta llei compleix el principi de proporcionalitat i conté la regulació necessària per a l'objecte d'aquesta. Igualment, guarda coherència amb la resta de l'ordenament jurídic, nacional i de la Unió Europea; en la seua elaboració s'han tingut en compte els documents elaborats per la Comissió Europea a través de l'Oficina Europea de Lluita contra el Frau.  
En aplicació del principi de transparència, durant la seua elaboració s'ha facilitat l'accés a la norma i als documents propis del seu procés d'elaboració. Així mateix, s'ha facilitat que els potencials destinataris tinguen una participació activa en la seua elaboració.  
Finalment, en aplicació del principi d'eficiència, les càrregues administratives que comporta la posada en marxa d'aquesta llei, es consideren necessàries i racionals per a poder complir l'objecte d'aquesta. Igualment, s'han quantificat i valorat les seues repercussions i efectes i s'han supeditat al compliment dels principis d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera.  
Aquesta disposició està inclosa en el Pla normatiu de l'administració de la Generalitat per a 2018.  
  
  
TÍTOL PRELIMINAR  
DISPOSICIONS GENERALS  
  
Article 1. Objecte  
La present llei té com a objecte:  
1. Establir la competència, les funcions i els principis d'actuació de la Inspecció General de Serveis.  
2. Crear el sistema preventiu d'alertes dirigit a detectar irregularitats i males pràctiques administratives en l'àmbit de la gestió pública de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.  
  
3. Establir les relacions de col·laboració amb la resta d'òrgans i institucions de control, tant interns com externs.  
  
Article 2. Àmbit subjectiu d'aplicació  
Aquesta llei serà aplicable en l'àmbit de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, entès aquest en els termes definits en l'article 2.3 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
  
  
  
TÍTOL I  
DE LA INSPECCIÓ GENERAL DE SERVEIS I DE LA  
COL·LABORACIÓ AMB ALTRES ÒRGANS I ENTITATS  
  
CAPÍTOL I  
Competència, principis d'actuació i estructura  
  
Article 3. Competència d'inspecció general dels serveis  
1. La competència d'inspecció general dels serveis comprèn essencialment:  
a) La inspecció general de totes les activitats i els serveis dels òrgans i les entitats inclosos en l'àmbit d'aplicació de l'article 2 d'aquesta llei, vigilant i comprovant que el seu funcionament, com també la gestió dels programes, els recursos personals i materials, s'ajusten en tot moment a les normes que els són aplicables.  
b) L'avaluació, el control i l'anàlisi de l'eficàcia i l'eficiència en la gestió, en funció dels objectius finalment aconseguits i amb relació als recursos utilitzats.  
c) La definició i l'establiment dels paràmetres i els indicadors determinants de les alertes del sistema preventiu.  
d) La comprovació de les alertes del sistema amb la finalitat de detectar, prevenir, analitzar i avaluar els riscos, com també dur a terme el seguiment de les recomanacions.  
e) La gestió i la tramitació de les queixes per incompliment del deure de resposta a les queixes i els suggeriments per part dels òrgans de l'administració de la Generalitat.  
f) Les actuacions de comprovació, investigació i informe que li atribuïsquen els protocols de prevenció i actuació davant l'assetjament moral en el treball o davant l'assetjament sexual o per raó de sexe en l'àmbit laboral en l'administració de la Generalitat.  
g) Qualsevol altra acció de naturalesa anàloga que se li atribuïsca, de manera legal o reglamentària, constitutiva de la competència d'inspecció general dels serveis.  
2. Amb caràcter complementari, la competència d'inspecció general dels serveis pot comprendre altres actuacions amb relació als projectes i els plans de millora de la qualitat dels serveis públics, en els termes i amb el grau de participació que s'establisca en cada cas.  
  
3. L'exercici d'aquesta competència és independent d'aquelles altres competències atribuïdes, de manera legal i reglamentària, a diferents òrgans d'inspecció o control dels serveis pertanyents a diferents àmbits departamentals o sectorials, sense perjudici del control intern sobre la gestió economicofinancera que correspon a la Intervenció General de la Generalitat.  
  
Article 4. Principis d'actuació  
Les actuacions desplegades per la Inspecció General de Serveis s'ajustaran als principis generals d'actuació previstos en la legislació del règim jurídic del sector públic i en les seues actuacions vetlarà, en tot cas, pel compliment i l'efectivitat dels principis següents:  
  
1. El personal inspector de serveis, i aquell que ocasionalment puga col·laborar en l'exercici de la funció inspectora, actuarà amb independència i imparcialitat en l'exercici de la seua funció respecte de les autoritats de les quals depenguen els serveis i del personal objecte d'inspecció, i amb plena autonomia. Així mateix, vetlarà sempre per l'interès general des de la més estricta neutralitat en el compliment de les funcions de prevenció i control dels riscos d'irregularitats i males pràctiques administratives.  
2. El personal d'inspecció de serveis i el que ocasionalment puga col·laborar en l'exercici de la funció inspectora, guardarà secret i confidencialitat respecte de les investigacions que es duguen a terme i dels assumptes que coneguen per raó del seu lloc, així com sobre les dades, especialment les de caràcter personal, els informes, l'origen de les denúncies o antecedents als quals tinga accés durant el compliment de les seues funcions. Aquesta obligació subsistirà fins i tot després de finalitzada la relació amb la inspecció de serveis. Aquest mateix deure de secret i confidencialitat serà exigible al personal de suport a la inspecció de serveis. Així mateix, es desenvoluparan reglamentàriament els mecanismes necessaris per a protegir la intimitat i la privacitat de les persones que presenten denúncies o comuniquen fets amb aparença d'irregularitat, com ara la dissociació de dades, ocultació de la identitat en totes les comunicacions formals i informals, així com en els arxius i bases de dades. De la mateixa manera, es regularà reglamentàriament la protecció d'aquelles persones que intervinguen en la comprovació dels fets investigats.  
3. En les actuacions que es realitzen s'adoptaran les mesures i cauteles necessàries per a garantir tots els drets de les persones que siguen o puguen ser investigades, i particularment el dret a la presumpció d'innocència, a la inviolabilitat del domicili, al secret de les comunicacions, a la protecció de dades de caràcter personal, com també els drets a l'honor, a la intimitat i la pròpia imatge, sense que en cap cas puga produir-se indefensió, ni realitzar-se actuacions o exigències que, en l'àmbit jurisdiccional, requeririen autorització judicial, llevat que aquesta existisca.  
Reglamentàriament es desenvoluparan les mesures de protecció específiques per a salvaguardar aquests drets.  
4. En les actuacions d'investigació que duga a terme la Inspecció General de Serveis s'actuarà en tot cas d'acord amb el principi de proporcionalitat, per la qual cosa només es duran a terme les actuacions adequades a la naturalesa i les circumstàncies dels fets que s'investiguen, i només es requeriran aquelles dades que siguen estrictament necessàries per a la finalitat per a la qual se sol·liciten.  
5. Les actuacions es realitzaran amb la major diligència possible per a potenciar la seua acció preventiva i garantir la seua eficàcia en favor de l'interès general, seguint sempre els principis de celeritat i economia procedimental.  
6. El personal inspector de serveis i aquell que de manera extraordinària realitze temporalment la funció inspectora actuaran d'acord amb els principis d'eficiència, eficàcia, economia, transparència i honradesa en el compliment de les seues funcions i en l'ús dels recursos públics a la seua disposició.  
  
Article 5. Estructura de la Inspecció General de Serveis  
1. Per al desplegament de les competències i les funcions atribuïdes, la Inspecció General de Serveis tindrà l'estructura següent:  
a) L'inspector o inspectora general, a qui correspondran les facultats de direcció de la Inspecció General de Serveis, d'acord amb el que es disposa en aquesta llei i la resta de normes que li siguen aplicables. Aquest inspector o inspectora general tindrà la consideració de personal inspector de serveis durant el període d'acompliment d'aquest lloc.  
  
b) El personal inspector de serveis, els llocs de treball del qual tenen el rang i el nivell de cap de servei i depenen jeràrquicament de l'òrgan o de la unitat que tinga assignades les competències d'inspecció general dels serveis.  
c) El personal tècnic d'inspecció i el personal de suport necessari per al compliment de les competències atribuïdes.  
2. Excepcionalment, quan el volum de treball ho aconselle o resulte convenient per l'especial naturalesa de les àrees o matèries objecte d'inspecció o control, l'òrgan directiu que exercisca la competència d'inspecció general dels serveis podrà sol·licitar l'oportuna col·laboració d'altres departaments perquè personal d'aquests puga participar en la inspecció, sempre sota la direcció del personal d'inspecció de serveis i amb l'autorització de la sotssecretaria o òrgan equivalent de la conselleria o entitat de què depenga el personal. Les persones que duguen a terme aquesta col·laboració seran designades temporalment personal inspector amb caràcter extraordinari, mitjançant qualsevol dels sistemes de provisió de llocs de treball previstos per la normativa vigent que permeta l'assignació temporal de funcions al personal funcionari.  
  
Reglamentàriament es desenvoluparan les condicions i els termes d'aquesta col·laboració extraordinària.  
3. Tot això sense perjudici de la dependència dels òrgans superiors o directius que en cada cas s'establisca respecte d'això en el reglament orgànic i funcional de la conselleria que tinga atribuïda aquesta competència.  
  
Article 6. Provisió i formació del personal de la Inspecció General de Serveis  
1. El sistema de provisió dels llocs d'inspector o inspectora de serveis s'ajustarà a les normes reguladores de la funció pública.  
  
2. D'acord amb les normes reguladores de la funció pública, el personal inspector de serveis, amb la finalitat de contribuir a millorar la qualitat dels serveis públics a través de la seua participació en les activitats formatives, haurà d'assistir a les activitats específicament programades amb la finalitat d'adquirir els coneixements, les habilitats o les destreses adequats per al compliment de les funcions pròpies de l'actuació inspectora i per a la implementació i la gestió del sistema d'alertes. En aquestes activitats podrà participar també el personal inspector designat temporalment amb caràcter extraordinari. Les activitats formatives hauran de ser avaluades i actualitzades periòdicament.  
  
Article 7. Atribucions del personal d'inspecció de serveis  
1. El personal inspector de serveis té la condició d'autoritat pública en l'exercici de les seues funcions i pot sol·licitar la col·laboració de qualsevol altra autoritat que necessite, estrictament i amb l'únic fi de donar suport a la seua actuació inspectora. Com a autoritat, aquest personal gaudeix de la protecció i de les facultats previstes en l'ordenament jurídic, respectant en tot cas els drets de les persones afectades per les actuacions. El personal inspector de serveis no pot realitzar actuacions que, en l'ordre jurisdiccional, requereixen autorització judicial, llevat que aquesta existisca.  
2. En l'exercici de les seues funcions, el personal inspector de serveis tindrà les atribucions següents:  
a) Podrà mantenir reunions de treball i informatives amb càrrecs de nivell directiu i personal funcionari i laboral de tots els departaments de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.  
b) Tindrà accés a totes les dependències i centres de treball de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, per a l'eficaç desplegament de les funcions encomanades.  
c) Podrà accedir i demanar tots els antecedents, els expedients i la documentació, siga quin siga el seu suport, que considere útils per a la seua comesa.  
d) Aquelles atribucions que siguen assimilables a les anteriors i que resulten imprescindibles per a l'exercici de l'activitat inspectora.  
3. Les atribucions recollides en els apartats a, c i d s'exerciran, així mateix, respecte als supòsits previstos en l'article 30.4 de la present llei.  
  
  
Article 8. Deures del personal d'inspecció de serveis  
1. Amb independència dels deures que li són exigibles amb caràcter general per les normes reguladores de la funció pública, el personal al servei de la Inspecció General de Serveis guardarà la màxima correcció en l'exercici de les seues funcions i evitarà, en la mesura del possible, pertorbar el normal acompliment de les activitats de les persones que presten servei en la unitat inspeccionada. En tot cas, vetlarà perquè es respecten els drets que tenen les persones denunciants i les denunciades.  
  
2. Quan aquest personal puga veure compromès l'exercici imparcial i objectiu de les funcions inherents al seu càrrec o responsabilitat en el servei públic per raons familiars, afectives, d'afinitat, d'interès econòmic o de qualsevol altra índole, s'ha d'abstenir d'intervenir en el procediment corresponent, d'acord amb el que es disposa sobre el deure general d'abstenció d'autoritats i personal al servei de les administracions públiques en la legislació de règim jurídic del sector públic, sense perjudici de la possibilitat que es formule recusació en els termes legalment previstos.  
  
Article 9. Informe anual d'avaluació  
1. La Inspecció General de Serveis donarà compte anualment al Consell de la gestió realitzada en el desplegament del seu pla d'actuació mitjançant l'enviament, per part de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'inspecció general de serveis, de l'informe anual d'avaluació. En aquest informe s'inclourà una valoració del grau de seguiment i eficàcia de les recomanacions prèviament formulades en les actuacions dutes a terme, així com dels problemes de funcionament detectats en els òrgans i unitats objecte de control.  
  
2. Quan la gravetat o la urgència dels fets així ho aconsellen, la Inspecció General de Serveis podrà presentar en qualsevol moment comunicacions o informes extraordinaris al Consell mitjançant la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'inspecció general de serveis.  
3. L'informe descrit en l'apartat 1 es remetrà anualment a l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció de la Comunitat Valenciana.  
4. Una vegada es done compte de l'informe anual d'avaluació al Consell, es trametrà a les Corts i es presentarà en la comissió parlamentària que corresponga per raó de la matèria. L'informe es publicarà també en el portal de transparència de la Generalitat.  
  
  
  
CAPÍTOL II  
De la coordinació i la col·laboració amb   
altres institucions i òrgans de control  
  
Article 10. Col·laboració d'altres òrgans administratius  
1. La persona titular de l'òrgan que tinga atribuïdes les competències en matèria d'inspecció general dels serveis podrà demanar directament a l'òrgan corresponent de l'administració de la Generalitat o del sector públic instrumental l'assessorament jurídic i els informes tècnics que considere necessaris, així com els antecedents i els documents necessaris per a l'exercici de les seues funcions.  
2. Les persones titulars dels diferents òrgans i departaments estan obligades a prestar la seua col·laboració i a facilitar els antecedents i els documents que siguen necessaris, en qualsevol tipus de suport que els siguen requerits, com també qualsevol assistència que se'ls sol·licite, inclosa l'assignació temporal de mitjans personals prevista en l'apartat 2 de l'article 5 en els termes previstos en la normativa de funció pública. Les mesures de col·laboració que se sol·liciten han de ser compatibles amb el funcionament ordinari dels òrgans o departaments corresponents i respectar l'estatut i els drets del personal empleat públic al qual puga afectar.  
3. L'obstrucció o la falta de col·laboració que impedisca o dificulte l'exercici de la funció inspectora s'ha de posar de manifest davant del superior jeràrquic de l'òrgan o persona responsable a l'efecte que s'exigisquen les responsabilitats corresponents, sempre amb total respecte als drets i les garanties que preveu l'ordenament jurídic.  
  
Article 11. Coordinació i col·laboració amb institucions i òrgans de control  
1. La conselleria competent en matèria d'inspecció general de serveis, com a responsable del sistema d'alertes i de la inspecció general de totes les activitats, centres i serveis, mantindrà les necessàries relacions de col·laboració o coordinació, amb la resta de departaments competents en matèria de control i inspecció, tant interns com externs, d'acord amb el que preveuen els apartats següents.  
2. Amb la finalitat d'evitar que es produïsquen interferències o invasions de competències que puguen generar disfuncions entre els òrgans de control, es podran establir els protocols de col·laboració necessaris, tant amb els òrgans de control interns com externs, i s'establiran els canals adequats per a compartir la formació, la informació i l'experiència adquirida.  
Particularment, sense perjudici del que estableix l'article 14.1 i en el marc dels àmbits d'actuació respectius, s'hauran d'establir mecanismes de col·laboració i coordinació amb l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció.  
3. Correspon a la Inspecció General de Serveis la coordinació dels òrgans i unitats administratives d'inspecció i control intern sectorials existents en els diferents departaments que tinguen com a objecte supervisar el funcionament correcte de serveis i unitats dependents dels departaments respectius.  
  
Article 12. La Comissió Interdepartamental per a la Prevenció d'Irregularitats i Males Pràctiques  
1. La Comissió Interdepartamental per a la Prevenció d'Irregularitats i Males Pràctiques és un òrgan col·legiat i transversal de la Generalitat dirigit a promoure la coordinació i la col·laboració dels diferents departaments del Consell en l'estudi i el seguiment dels riscos d'irregularitats i males pràctiques en la gestió administrativa.  
2. Entre les persones que formen part de la comissió interdepartamental, que haurà de ser paritària, estaran com a mínim les persones titulars de les sotssecretaries de la Presidència i de les conselleries de l'administració de la Generalitat, la persona titular de l'òrgan directiu del qual depenga la Inspecció General de Serveis, si és diferent de les anteriors, així com la persona titular de l'òrgan competent en matèria de seguiment i avaluació del sector públic instrumental de la Generalitat. Sense perjudici de la composició que s'establisca, la comissió podrà requerir la presència puntual d'alts càrrecs o d'autoritats o funcionaris que estime convenients per a informar sobre aspectes concrets que els siguen consultats.  
3. Correspon a la comissió interdepartamental, a més de les funcions que se li assignen reglamentàriament, les següents:  
a) Informar sobre el mapa d'avaluació de riscos en la tramitació administrativa de la Generalitat previst en l'article 22 d'aquesta llei, elaborat per la comissió tècnica prevista en l'apartat quart d'aquest article, i proposar la seua aprovació.  
b) Determinar, mitjançant un acord de la comissió que serà obligatori i vinculant, aquells òrgans i entitats que han d'aprovar un pla individual d'autoavaluació de riscos d'irregularitats de l'article 23 d'aquesta llei, així com proposar les orientacions i les directrius generals per a la confecció d'aquests plans individuals d'autoavaluació i emetre un informe sobre aquests amb caràcter previ a la seua aprovació. Aquest pla d'autoavaluació s'aprovarà per resolució de la conselleria a què estiga adscrit l'òrgan, o per acord de l'òrgan de govern competent en el cas d'ens del sector públic instrumental de la Generalitat.  
4. Per a un millor desplegament de les funcions assignades, comptarà amb el suport de la Comissió Tècnica de Coordinació, que estarà integrada, entre altres, per personal de la Inspecció General de Serveis, de les inspeccions sectorials, de l'advocacia de la Generalitat, de la Intervenció General de la Generalitat i de la unitat administrativa responsable en matèria de seguiment i avaluació del sector públic instrumental de la Generalitat.  
5. La composició i el règim de funcionament de la comissió interdepartamental es desplegarà reglamentàriament.  
  
Article 13. Inhibició a favor de la Intervenció General de la Generalitat  
Quan s'inicie una actuació d'investigació, per qualsevol dels mitjans previstos en l'article 30, que afecte suposades anomalies o irregularitats de caràcter economicofinancer, i amb la finalitat d'evitar possibles duplicitats d'accions de control, la Inspecció General de Serveis traslladarà a la Intervenció General de la Generalitat la informació obtinguda relativa a qüestions que siguen competència d'aquesta, de conformitat amb el que estableix la llei que regula les seues funcions i atribucions, respecte al control intern de la gestió economicofinancera.  
  
  
Article 14. Inhibició a favor de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció de la Comunitat Valenciana i de l'Oficina de Control de Conflictes d'Interessos  
1. Quan en el curs d'una actuació es detecten indicis de possible frau o corrupció, es donarà trasllat de l'assumpte a la Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau de la Comunitat Valenciana, i es posarà a la seua disposició tota la informació obtinguda durant el desplegament de l'actuació investigadora. La Inspecció General de Serveis podrà consultar a l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau de la Comunitat Valenciana la conveniència de suspendre o coordinar les actuacions. En cas que es tracte d'assumptes que siguen competència de l'agència, la Inspecció General de Serveis s'inhibirà en favor d'aquesta i li proporcionarà el suport necessari.  
2. En el cas que en les irregularitats advertides es detecte l'existència d'indicis de conflictes d'interessos, es traslladarà l'assumpte a l'Oficina de Control de Conflictes d'Interessos i es posarà a la seua disposició tota la informació obtinguda durant el desplegament de l'actuació investigadora.  
  
Article 15. Comunicació a la Sindicatura de Comptes  
1. Quan en el curs d'una actuació es detecten indicis d'irregularitats que puga correspondre conèixer al Tribunal de Comptes, es traslladaran a la Sindicatura de Comptes, i es posarà a la seua disposició tota la informació obtinguda durant el desenvolupament de l'actuació investigadora. Quan la Sindicatura de Comptes aprecie, si escau, que es posen de manifest fets presumptament constitutius de responsabilitat comptable, n'informarà el Tribunal de Comptes. La comunicació dels antecedents comportarà la suspensió d'actuacions per part de la Inspecció General de Serveis amb relació a aquells aspectes de la investigació que siguen, si escau, competència exclusiva del Tribunal de Comptes.  
  
2. Quan s'aprecie que les actuacions realitzades poden correspondre a àmbits d'intervenció de la Sindicatura de Comptes previstos en el seu pla anual d'actuació, com també en les peticions d'informes, memòries o dictàmens previstos en la Llei de la Generalitat de la Sindicatura de Comptes, se li traslladaran els resultats d'aquestes i es posarà a la seua disposició tota la informació obtinguda durant el desenvolupament de l'actuació investigadora. En el cas que es tracte d'actuacions en curs, el departament competent en matèria d'inspecció de serveis podrà consultar a la sindicatura la conveniència de suspendre o coordinar actuacions.  
  
  
Article 16. Inhibició en favor de la fiscalia  
Quan en el curs d'una actuació es detecten indicis que puguen ser constitutius d'un il·lícit penal, la Inspecció General de Serveis ho posarà en coneixement del ministeri fiscal, i suspendrà les diligències en curs fins que s'obtinga el pronunciament judicial, la qual cosa es comunicarà a qui haja proporcionat la informació.  
  
  
TÍTOL II  
ACTUACIONS DE PREVENCIÓ I INVESTIGACIÓ  
DE LA INSPECCIÓ GENERAL DE SERVEIS  
  
CAPÍTOL I  
Sistema d'alertes  
  
Secció primera  
Elements del sistema d'alertes, adscripció   
i instruments de gestió del risc  
  
Article 17. Descripció del sistema  
1. El sistema d'alertes s'articularà a través d'un conjunt d'eines la interacció de les quals permet la detecció de possibles irregularitats i males pràctiques administratives, amb caràcter preventiu, a partir de l'anàlisi de la informació obtinguda i de l'avaluació de factors de risc que potencialment puguen originar-les. El sistema d'alertes serà verificable o auditable d'acord amb el procediment reglamentàriament establit.  
2. Sense perjudici que puguen incorporar-se noves eines al sistema, en funció de l'evolució pràctica d'aquest i de l'entorn normatiu i tecnològic, el sistema estarà integrat per:  
a) Les dades obtingudes a partir de les bases de dades, creades i alimentades per l'administració de la Generalitat i els ens del seu sector públic instrumental, que serveixen de suport a la seua gestió administrativa i que es consideren d'utilitat per a la detecció de les situacions irregulars o males pràctiques; o bé d'altres organismes i entitats, en els termes que preveu l'article 19 d'aquesta llei.  
b) El sistema lògic i informàtic de processament de dades, dependent de la conselleria competent en matèria de tecnologies de la informació i les comunicacions.  
c) Les avaluacions, el mapa d'avaluació de riscos per a la prevenció de possibles irregularitats i les autoavaluacions individuals de riscos.  
  
d) Els informes de conclusions i recomanacions de cada actuació i els informes d'avaluació del sistema que el retroalimenten.  
3. També es podran integrar en el sistema dades personals de persones o entitats que tinguen o hagen tingut una relació directa amb l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental referides a expedients administratius relacionats amb la contractació, amb ajudes o subvencions públiques, així com de les persones o entitats que mantinguen o hagen mantingut una relació laboral o contractual amb l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental.  
Per a les finalitats previstes en aquesta llei podran tractar-se les dades que els interessats descrits en el paràgraf anterior hagen fet manifestament públiques de manera voluntària, particularment en internet. Per a això, hauran de reunir-se les condicions següents:  
a) Que aquests espais tinguen la condició d'oberts i no estiguen protegits pel dret a la intimitat o el dret al secret de les comunicacions.  
  
b) Que, en el cas de xarxes socials, es tracte de pàgines indexables per cercadors, espais oberts a tots els membres de la xarxa, xarxes socials obertes o xarxes la naturalesa professional, empresarial o similar de les quals permeten excloure tota expectativa de privacitat.  
c) Que en cap cas siguen objecte de tractament les dades de terceres persones relacionades amb els investigats.  
4. El personal adscrit a la Inspecció General de Serveis durà a terme les tasques de seguiment i millora contínua del sistema d'alertes. Per a garantir un bon funcionament d'aquest es dotarà dels recursos personals i materials necessaris. Tot el personal encarregat de l'explotació del sistema d'alertes durà a terme el tractament de la informació amb estricte respecte a la normativa vigent sobre protecció de dades de caràcter personal.  
  
Article 18. Bases de dades de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental  
1. Les bases de dades constitueixen un sistema que emmagatzema informació, que es troba agrupada o estructurada, procedent de l'exercici de l'activitat administrativa, alimentada pels òrgans competents per raó de la matèria, que pot ser emmagatzemada i recuperada per mitjans informàtics.  
2. La informació continguda en les bases de dades que siga necessària per a la detecció d'irregularitats o males pràctiques s'ha d'incorporar al sistema d'alertes i s'ha de processar per a generar nova informació explotable per l'esmentat sistema, respectant en tot cas les garanties i els drets fonamentals de les persones titulars de les dades.  
3. Correspon a l'administració de la Generalitat, i als ens inclosos en l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei, aportar i mantenir actualitzada la informació de les bases de dades que tenen sota la seua responsabilitat i que constitueixen la base de funcionament del sistema d'alertes.  
  
4. La conselleria responsable del sistema d'alertes podrà proposar canvis en els sistemes d'informació, bases de dades i aplicacions, amb la finalitat de poder incorporar noves dades que es consideren d'utilitat per a la detecció d'irregularitats.  
5. Tot el que s'ha expressat en els apartats anteriors es realitzarà en coordinació amb el centre directiu que exercisca les competències en matèria de tecnologies de la informació i les comunicacions en l'àmbit de la Generalitat.  
  
Article 19. Bases de dades externes  
1. El sistema podrà obtenir informació de les bases de dades d'altres organismes i entitats, mitjançant la forma de col·laboració que corresponga en cada cas, respecte a l'activitat mercantil i financera de contractistes, proveïdores de serveis i beneficiàries de subvencions i ajudes públiques, així com de les persones o entitats que mantinguen o hagen mantingut una relació laboral o contractual amb l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental. Aquesta informació es podrà obtenir, d'acord amb les lleis reguladores, sempre que les dades siguen rellevants per a la finalitat d'aquesta llei i que quede garantit que han sigut obtingudes legítimament per part del cedent d'aquestes.  
  
El sistema, bé siga en l'accés a la informació o bé en la seua cessió, respectarà en tot cas els drets de protecció de dades de les persones interessades, amb les limitacions que en el seu cas corresponga en funció de la necessitat i la proporcionalitat.  
2. En aquells supòsits en què existisca un marc de col·laboració en virtut del qual es preveja la cessió de bases de dades a l'administració de la Generalitat o el seu sector públic instrumental, per a l'exercici de les seues competències, aquestes dades es podran integrar en el sistema d'alertes.  
  
Article 20. El sistema lògic i informàtic de processament de dades  
El sistema lògic i informàtic de processament de dades per a la prevenció d'irregularitats està constituït per:  
1. El conjunt d'eines de programari i la infraestructura de servidors i bases de dades amb què funcionen.  
2. El conjunt de dades obtingudes mitjançant processos d'extracció, transformació i càrrega a partir de la informació continguda en les bases de dades indicades en els articles 18 i 19 d'aquesta llei.  
3. Els mecanismes d'anàlisi de dades que, a través d'indicadors de risc definits per a cadascun dels diferents àmbits de gestió administrativa sobre els quals actuarà el sistema, permeten la detecció de situacions irregulars susceptibles d'investigació.  
4. L'estudi, disseny, definició, desenvolupament, l'explotació i el manteniment del sistema lògic i informàtic de processament de dades per a la prevenció d'irregularitats correspon a la conselleria competent en matèria de tecnologies de la informació i les comunicacions.  
  
Article 21. Avaluació de riscos  
1. L'avaluació és una forma d'investigació aplicada, planificada, sistemàtica, i dirigida que permet obtenir i proporcionar de manera vàlida i fiable dades i informació suficient i rellevant per a identificar possibles factors de risc que es produïsca una irregularitat o una mala pràctica.  
2. És un factor de risc qualsevol fet o circumstància present en el context jurídic, material, humà o organitzatiu de la tramitació d'un procediment administratiu, que augmente les probabilitats d'aparició de males pràctiques o irregularitats durant la tramitació d'aquest.  
  
  
Article 22. Mapa d'avaluació de riscos  
1. Per a determinar els distints nivells d'exposició al risc d'irregularitats en la gestió, la comissió interdepartamental prevista en l'article 12 d'aquesta llei elaborarà una proposta de mapa d'avaluació de riscos. L'aprovació del mapa es farà per acord del Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'inspecció de serveis.  
2. Per a la seua elaboració i actualització es tindran en compte, entre altres, els factors següents:  
a) L'import i la tipologia dels destinataris dels fons públics aplicats.  
  
b) El nivell de compliment de la normativa sobre transparència i bon govern.  
c) Les característiques bàsiques dels sistemes de control existents en relació amb els òrgans i els procediments de què es tracte.  
d) Les conclusions derivades de l'avaluació de les alertes generades pel sistema.  
e) Les constatacions i conclusions obtingudes, així com les recomanacions efectuades en les actuacions executades pels òrgans de control intern i extern de la Generalitat.  
3. Les dades que consten en el mapa d'avaluació de riscs d'irregularitats serviran de base per a proposar la designació d'aquells òrgans i entitats que resulten obligats a confeccionar el pla individual d'autoavaluació del risc d'irregularitats, previst en l'article següent d'aquesta llei.  
  
  
Article 23. Plans individuals d'autoavaluació del risc d'irregularitats  
  
1. Els plans individuals d'autoavaluació constitueixen un instrument d'identificació, prevenció i tractament de possibles riscos associats a departaments o ens, en relació amb determinats processos, i elaborats pels gestors responsables d'aquests. Per al compliment de la seua finalitat els plans es componen dels documents següents:  
  
a) Una fitxa de descripció del procés, en la qual es farà constar de manera detallada les dades de la gestió procedimental afectades i la descripció del sistema de control existent.  
b) Una valoració detallada de les àrees, situacions i actuacions concretes que siguen generadores d'un risc potencial en la gestió dels procediments de què es tracte, incloent-hi les possibles causes d'abstenció del personal empleat públic en aquells assumptes en els quals es puga tenir un interès personal o que puguen suposar un conflicte d'interessos amb les obligacions del seu lloc públic.  
c) Una descripció de les accions i mesures preventives a desenvolupar per a minimitzar el risc existent, en relació amb els òrgans i procediments analitzats.  
2. Els plans s'aprovaran per resolució de la persona titular de l'òrgan directiu responsable de la seua implantació, previ informe favorable de la comissió interdepartamental prevista en l'article 12 de la present llei.  
  
Article 24. Adscripció del sistema i obligacions  
1. El sistema d'alertes ràpides estarà adscrit a la conselleria competent en matèria d'inspecció general de serveis. És responsabilitat d'aquesta conselleria mantenir i aplicar el sistema, assegurar-ne la integritat i la fiabilitat del seu funcionament. Així mateix, tindrà la consideració de responsable del tractament de dades de caràcter personal.  
2. Els departaments i els ens inclosos en l'àmbit d'aplicació de l'article 2 estan obligats a col·laborar en l'aplicació del sistema, en els termes previstos en la present llei.  
  
  
Secció segona  
Característiques tècniques i funcionals del sistema  
  
Article 25. Compatibilitat, desenvolupament, explotació i manteniment del sistema informàtic  
1. El sistema lògic i informàtic de processament de dades serà compatible amb els instruments de control existents en el seu àmbit d'actuació i es garantirà la seua interoperabilitat amb els sistemes utilitzats per la resta de departaments, organismes o institucions de la Generalitat amb la mateixa finalitat.  
2. Serà responsabilitat de la conselleria competent en matèria de tecnologies de la informació i les comunicacions a través dels serveis existents per a això, assegurar el desenvolupament, l'explotació i el manteniment del sistema informàtic d'alertes, la seua seguretat, interoperabilitat i compatibilitat informàtica. Tot això, sense perjudici de la responsabilitat establida en l'article 18.3 d'aquesta llei.  
  
Article 26. Garanties de seguretat de la informació del sistema  
1. El sistema d'alertes serà sotmès a revisió periòdica amb la finalitat de verificar el compliment de la política de seguretat, dels procediments operatius establits i de la normativa vigent sobre protecció de dades de caràcter personal, i es prestarà especial atenció al compliment de les previsions sobre les mesures de seguretat que es definisquen per al sistema. El departament responsable del sistema podrà definir qualsevol altre àmbit de verificació que es considere necessari realitzar als efectes previstos en aquest precepte.  
2. El sistema d'alertes garantirà el control d'accés a la informació, mitjançant mecanismes que permeten la identificació, autenticació i autorització de les persones usuàries, permetrà l'accés a la informació en funció dels drets associats al perfil d'aquest, i mantindrà un registre dels accessos realitzats, tant per a consulta, com per a l'actualització d'informació, si escau, amb la finalitat de gestionar la traçabilitat de les dades.  
  
Article 27. Classificació de riscos i codificació de resultats  
1. Es desenvoluparà un sistema d'indicadors amb l'objectiu de detectar la presència de possibles irregularitats o males pràctiques en cadascun dels àmbits de gestió.  
2. Els resultats de les actuacions d'investigació seran objecte d'una codificació estandarditzada, amb la finalitat que el sistema dispose d'informació estructurada que permeta la seua retroalimentació.   
3. La descripció dels indicadors i la codificació dels assumptes investigats estarà sotmesa a una actualització periòdica que garantisca el major nivell de concreció possible, mitjançant l'aplicació de la informació i conclusions derivades de la mateixa posada en pràctica del sistema.  
  
4. Els departaments, organismes i entitats inclosos en l'àmbit d'aplicació de la present llei proposaran, sota la supervisió de la Inspecció General de Serveis, els seus propis indicadors en funció dels seus àmbits de gestió i la identificació dels factors de risc associats als seus procediments.  
  
Article 28. Codi de bones pràctiques i protocols d'actuació  
1. La conselleria competent en matèria d'inspecció general de serveis elaborarà un codi de bones pràctiques per a la prevenció i detecció d'irregularitats i promourà l'aprovació de protocols d'actuació i aplicació del sistema d'alertes, quan siga necessari per a garantir-ne l'eficàcia.  
  
2. Aquest codi serà d'obligat compliment per tot el personal al servei de l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, entès aquest en els termes definits en la legislació de la Generalitat reguladora del sector públic, i s'aprovarà mitjançant un decret del Consell.  
  
Article 29. Avaluació periòdica del sistema  
1. Per a garantir un funcionament adequat del sistema es realitzarà una anàlisi i avaluació d'aquest amb l'objecte de corregir errors en les alertes, identificar i prevenir nous riscos.  
2. Anualment la Inspecció General de Serveis elaborarà un informe sobre els aspectes referits en l'apartat anterior, que s'integrarà com un apartat de l'informe anual d'avaluació del seu pla d'actuació, previst en l'article 9.  
3. Les propostes de millora incloses en l'esmentat informe, que seran aprovades mitjançant una resolució de la persona titular del departament competent en matèria d'inspecció general de serveis, tindran caràcter obligatori per als departaments afectats.  
4. El sistema podrà ser avaluat per organismes externs a aquest, amb la finalitat de verificar-ne l'adequat funcionament. En aquest sentit, l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció podrà col·laborar amb la Inspecció General de Serveis en l'avaluació de l'eficàcia del sistema en relació amb el compliment de les seues finalitats, sense perjudici que es puguen realitzar altres auditories externes relatives a la seguretat de la informació, la protecció de dades personals i altres elements del funcionament del sistema d'alertes.  
  
  
CAPÍTOL II  
Del procediment d'investigació  
  
Article 30. Inici i desenvolupament de les actuacions d'investigació  
1. L'actuació d'investigació a desenvolupar per part de la Inspecció General de Serveis podrà tenir el seu origen:  
a) En les dades obtingudes a través del sistema d'alertes.  
b) Com a conseqüència de la presentació d'una denúncia.  
c) Per peticions raonades d'altres òrgans de la Generalitat.  
d) Per ordre superior, quan s'advertisquen possibles irregularitats conegudes per qualsevol mitjà.  
e) Com a conseqüència de la informació obtinguda des del sistema de queixes i suggeriments sobre el funcionament dels serveis públics de l'administració de la Generalitat.  
f) En execució dels plans d'actuació de la Inspecció General de Serveis.  
2. L'inici de l'actuació d'investigació haurà de ser comunicat a la persona titular de la sotssecretària del departament afectat, així com a la persona responsable de l'ens o organisme del sector públic instrumental, si escau. No obstant això, per a garantir l'objectiu de la investigació, quan l'actuació siga qualificada per la mateixa inspecció com a urgent o reservada, podrà no efectuar-se aquesta comunicació prèvia.  
3. Quan l'especialitat de la matèria o les característiques dels fets a investigar així ho aconsellen, prèvia petició de la Inspecció General de Serveis, la persona titular de l'òrgan directiu competent, o la persona responsable de l'ens o organisme del sector públic instrumental, haurà d'elaborar un informe detallat dels fets i de les qüestions que li haja plantejat la inspecció.  
4. Les persones físiques o jurídiques que mantinguen, o hagen mantingut, qualsevol relació administrativa directa amb l'administració de la Generalitat i el seu sector públic instrumental, com a conseqüència de la qual hagen participat en aquells procediments administratius que siguen objecte o estiguen íntimament relacionats amb l'actuació investigadora, hauran de col·laborar amb la Inspecció General de Serveis i facilitaran l'accés a tota la documentació i informació de què disposen en relació amb els procediments al·ludits.  
5. De la mateixa manera, estaran obligades a col·laborar-hi les persones físiques o jurídiques que disposen d'informació connexa que siga necessària per a confirmar la veracitat, la coherència i la integritat de les dades obtingudes en la investigació, la col·laboració de les quals resulte imprescindible per a l'esclariment dels fets, amb els límits establits en l'article 18 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
6. L'obligació de col·laborar prevista en els apartats 4 i 5 no tindrà efecte quan la revelació de la informació sol·licitada atempte contra l'honor o la intimitat personal o familiar o supose la comunicació de dades confidencials de tercers dels quals tinguen coneixement per la prestació de serveis professionals de diagnòstic, assessorament o defensa.  
7. Des del moment en què s'inicie una actuació d'investigació, aquesta ha de desenvolupar-se en el termini de sis mesos. En aquells casos en què la complexitat o les circumstàncies de l'assumpte ho justifiquen, es pot ampliar aquest termini fins a un màxim de sis mesos addicionals. Aquesta ampliació ha de motivar-se expressament i ha de notificar-se a qui haja facilitat la informació i a la persona titular de la sotssecretaria del departament afectat o responsable de l'ens del sector públic instrumental, llevat que concórrega la circumstància establida en l'apartat 2.  
  
Article 31. Tramitació de les alertes per part de la Inspecció General de Serveis  
1. Quan del tractament de dades efectuat pel sistema informàtic es genere una alerta, la Inspecció General de Serveis qualificarà l'alerta inicialment dins d'una de les categories següents:  
a) Alertes no significatives, que al seu torn es poden classificar en:  
1.r Fals positiu: quan s'arribe a la conclusió que es tracta d'una alerta infundada, derivada d'un error en les dades.  
2.n Alerta sense risc: quan es comprove que no existeix cap risc. En aquest cas, no es realitzarà cap acció subsegüent sense perjudici que siga tinguda en compte a l'efecte de la seua reiteració posterior.  
b) Alertes significatives, que al seu torn es poden classificar en:  
1.r Alerta per a seguiment: en aquests casos es podrà realitzar una actuació d'investigació de caràcter simplificat que comportarà, en tot cas, la realització d'una actuació de control a l'òrgan afectat. En el cas que després d'aquesta es determine l'existència d'un risc substancial, es procedirà en la manera prevista en el subapartat següent.  
2.n Alerta per a investigació: s'iniciarà l'actuació d'investigació en la forma prevista en l'article 30.  
2. La informació que genere el sistema lògic i informàtic de processament de dades té caràcter reservat i únicament pot ser accessible per al personal adscrit a la Inspecció General de Serveis que estiga expressament autoritzat. No obstant això, també es pot facilitar a altres òrgans de control interns o externs amb què es col·labore en els termes previstos en aquesta llei, pel que fa a la informació que siga matèria de les respectives competències.  
  
Article 32. Protecció de les persones alertadores o denunciants  
1. Es considerarà persona alertadora o denunciant de possibles irregularitats o males pràctiques en actuacions realitzades en l'àmbit de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental qualsevol persona física o jurídica siga o no empleada pública.  
2. Quan es formulen denúncies o alertes, la Inspecció General de Serveis haurà d'aplicar el règim de protecció establit en l'article 14 de la Llei 11/2016, de 28 de novembre, de l'Agència de Prevenció i Lluita contra el Frau i la Corrupció de la Comunitat Valenciana o, si escau, un règim més favorable.  
3. A l'efecte de facilitar la presentació de denúncies o alertes d'irregularitats i males pràctiques, s'establirà un canal segur i accessible que permetrà la seua formulació i que, en tot cas, garantirà la confidencialitat i la protecció dels qui l'utilitzen.  
  
Article 33. Informes de resultats  
1. Una vegada concloses les actuacions d'investigació, la Inspecció General de Serveis emetrà un informe provisional de resultats, que serà traslladat a l'òrgan directiu del qual depenguen els serveis o unitats afectats, amb la finalitat que puguen formular-se al·legacions al contingut d'aquest. A la vista d'aquestes al·legacions, s'elaborarà l'informe definitiu. No obstant això, de manera justificada, en funció dels antecedents i de les característiques de l'assumpte o de l'actuació investigadora, circumstàncies que hauran de quedar especificades en el corresponent expedient, es podrà emetre l'informe de caràcter definitiu ometent els tràmits previstos anteriorment.  
2. Els aspectes relatius al contingut mínim dels informes, tramitació, classificació i terminis es desplegaran reglamentàriament.  
  
Article 34. Efectes dels informes definitius de resultats  
1. Quan en els informes definitius de resultat s'haja constatat l'existència de febleses de qualsevol tipus o d'irregularitats de caràcter puntual, la Inspecció General de Serveis efectuarà recomanacions de millora.  
2. La conselleria o entitat a la qual estiguen adscrits els serveis o activitats objecte de l'actuació inspectora comunicarà a la Inspecció General de Serveis les mesures adoptades en relació amb les recomanacions formulades en l'informe final, especialment aquelles que vagen dirigides a corregir deficiències o anomalies.  
3. El personal inspector de serveis realitzarà un seguiment de l'efectiva adopció de les mesures comunicades, quan així s'establisca en el seu pla d'actuació. Si després del seguiment es considera que aquestes mesures són insuficients o resulten inadequades a l'efecte de corregir les deficiències advertides, s'elaborarà un informe específic sobre aquesta circumstància, amb les noves recomanacions que corresponga efectuar.  
4. Quan en els informes de resultat es determine la possible existència de responsabilitats de caràcter disciplinari, es proposarà a l'òrgan superior jeràrquic competent la incoació del procediment corresponent. L'òrgan competent estarà obligat a comunicar el resultat d'aquest procediment a la Inspecció General de Serveis.  
5. Quan es detecte la possible existència d'actius econòmics o patrimonials de la Generalitat que hagen sigut indegudament obtinguts o utilitzats i foren susceptibles de recuperació, es comunicarà a l'òrgan competent, a fi que es realitzen les oportunes accions de recuperació.  
  
6. Quan en els informes de resultats es detecte l'existència d'irregularitats de caràcter sistèmic o d'un nombre significatiu d'irregularitats puntuals, la Inspecció General de Serveis podrà sol·licitar a l'òrgan objecte de l'actuació la presentació d'un pla de millora.  
7. En el pla de millora, de caràcter obligatori, s'identificaran, com a mínim, els objectius i les mesures que s'han d'adoptar, el seu cost estimat, el calendari previst per a la seua execució i les persones responsables de la seua implementació. La Inspecció General de Serveis podrà emetre valoracions prèvies sobre les mesures proposades en el pla i sol·licitar en qualsevol moment informació sobre l'avanç d'aquest.  
8. Si, no obstant això, tampoc s'adopten les mesures oportunes, la inspecció inclourà l'assumpte en l'informe anual al Consell previst en l'article 9 d'aquesta llei.  
  
Article 35. Comunicació i publicitat dels informes definitius de resultat  
1. A més de les dades que puguen ser comunicades sobre la base del que preveu l'article 31.2, quan en els informes definitius de resultats es determine l'existència d'irregularitats que corresponguen a l'àmbit competencial d'altres òrgans de la Generalitat, o d'altres institucions, es traslladarà a aquests, d'acord amb el que s'estableix en el capítol II del títol I.  
2. En el Portal de Transparència de la Generalitat es publicarà informació bàsica sobre els resultats obtinguts en cada actuació inspectora que tinga el seu origen en els supòsits assenyalats previstos en l'article 30.1, incloent-hi un extracte de les conclusions i recomanacions efectuades.  
  
Article 36. Conservació i accés a la documentació suport de les actuacions investigadores  
Totes les dades obtingudes durant el curs de les actuacions de control realitzades seran degudament arxivades i es garantirà la integritat, conservació, seguretat i confidencialitat de la informació recopilada durant l'actuació investigadora.  
  
  
TÍTOL III  
RÈGIM SANCIONADOR  
  
CAPÍTOL I  
Disposicions generals  
  
Article 37. Règim jurídic  
1. L'incompliment de les obligacions establides en aquesta llei se sancionarà d'acord amb el que es preveu en aquest títol, sense perjudici d'altres responsabilitats que hi puguen concórrer.  
2. La potestat sancionadora respecte de les infraccions tipificades en aquesta llei s'exercirà de conformitat amb el que es disposa en aquesta i en la normativa vigent en matèria de procediment administratiu comú de les administracions públiques i règim jurídic del sector públic.  
3. Les infraccions disciplinàries es regiran pels procediments previstos per al personal que resulten aplicables en cada cas.  
4. Quan, com a conseqüència de les actuacions desenvolupades, es constaten incompliments susceptibles de ser qualificats com alguna de les infraccions previstes en aquest capítol i que puga derivar en responsabilitat disciplinària, es proposarà a l'òrgan superior jeràrquic competent la incoació del procediment corresponent. L'òrgan competent comunicarà el resultat d'aquest procediment a la Inspecció General de Serveis.  
  
Article 38. Responsabilitat  
Són responsables de les infraccions les persones físiques o jurídiques, qualsevol que siga la seua naturalesa, així com els alts càrrecs, directius i el personal al servei de les entitats previstes en l'article 2, que realitzen accions o que incórreguen en les omissions tipificades en aquesta llei amb dol, culpa o negligència.  
  
Article 39. Competència sancionadora  
1. Els òrgans competents per a ordenar la incoació del procediment sancionador són:  
a) El Consell, quan es tracte d'algun o alguna dels seus membres o de la persona titular d'una secretaria autonòmica.  
b) La persona titular del departament competent en matèria d'inspecció general de serveis, en el cas d'altres alts càrrecs de l'administració de la Generalitat i del personal que ocupa llocs de caràcter directiu en el sector públic instrumental sempre que no tinguen la condició de membre del Consell o de titular d'una secretaria autonòmica. Així mateix, també és competent quan es tracte de persones físiques o jurídiques que incomplisquen el deure de col·laboració segons els paràmetres que preveu aquesta llei.  
c) Els òrgans competents determinats en la normativa sectorial corresponent, en el cas de personal de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental, no inclòs en els apartats anteriors.  
  
2. La competència per a instruir el procediment sancionador correspon als òrgans següents:  
a) L'òrgan del departament competent en matèria d'inspecció general de serveis que es determine reglamentàriament, quan la competència per a resoldre recaiga en la persona titular d'aquest departament o en el Consell.  
b) Els òrgans que determina la normativa sectorial corresponent, en cas que la persona responsable de la infracció siga personal de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental no inclòs en l'apartat anterior d'aquest article.  
3. Els òrgans competents per a resoldre els procediments sancionadors són:  
a) El Consell, quan el procediment sancionador afecte algun membre del Consell o persona titular d'una secretaria autonòmica.  
b) La persona titular del departament competent en matèria d'inspecció general de serveis, quan la competència per a incoar l'expedient recaiga en aquesta.  
c) Els òrgans que determina la normativa sectorial corresponent, en cas que la persona responsable de la infracció siga personal de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental no inclòs en els apartats anteriors d'aquest article.  
4. En el supòsit d'infraccions imputades a alts càrrecs adscrits al departament competent en matèria d'inspecció general de serveis, les competències establides en els apartats 1.b i 3.b d'aquest article seran exercides pel titular del departament competent en matèria d'administracions públiques. En cas que coincidisca la titularitat de la competència en les dues matèries, les potestats d'incoació, instrucció i resolució seran exercides pels òrgans que determine la persona que ocupe la Presidència de la Generalitat en l'exercici de les funcions de direcció i coordinació del Consell que estableix la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell.  
  
Article 40. Prescripció de les infraccions i les sancions  
1. El termini de prescripció de les infraccions serà de quatre anys per a les infraccions molt greus, tres anys per a les greus i un any per a les lleus.  
2. El termini de prescripció de les sancions serà de tres anys per a les sancions per cometre infraccions molt greus, de dos anys per a les infraccions greus i d'un any per a les lleus.  
3. Quan la infracció siga comesa per personal de l'administració de la Generalitat i del seu sector públic instrumental, el termini de prescripció serà l'establit en la normativa reguladora del règim disciplinari que hi resulte aplicable.  
  
  
CAPÍTOL II  
Infraccions i sancions  
  
Article 41. De les infraccions i la seua classificació  
1. A l'efecte d'aquesta llei, són infraccions les accions o omissions doloses o culpables amb qualsevol grau de negligència que estiguen tipificades i sancionades com a tals en aquesta llei. Les infraccions es classifiquen en lleus, greus i molt greus.  
2. Són infraccions molt greus:  
a) Formular denúncies o comunicacions d'irregularitats que resulten ser falses si la persona denunciant fóra conscient de la seua falsedat.  
  
b) Desvelar informació en el curs de la investigació quan cause greus perjudicis a la investigació, a les persones afectades per aquesta o a la persona denunciant.  
c) La comissió d'una infracció greu quan l'autor o autora haja sigut sancionat per dues infraccions greus de la mateixa naturalesa, en el període de dos anys previs a la comesa de nou de la infracció; en tal supòsit, es requerirà que la resolució sancionadora haja adquirit fermesa en via administrativa.  
3. Són infraccions greus:  
a) Accés injustificat a la informació del sistema quan se'n deriven perjudicis per a la investigació, l'administració, la persona denunciant o denunciada i també per a tercers.  
b) L'incompliment reiterat i injustificat de les recomanacions dels informes dels òrgans de control intern de la Generalitat en els casos en què aquestes proposen l'esmena d'infraccions a la legalitat i se'n deriven perjudicis provats per a l'administració o per a terceres persones.  
  
c) La no-incorporació o alteració de la informació destinada al sistema d'alertes quan s'aprecie intencionalitat d'obstruir el funcionament normal d'aquest.  
d) La comissió d'una infracció lleu quan l'autor o autora haja sigut sancionat per dues infraccions lleus de la mateixa naturalesa, en el període d'un any previ a la comesa de nou de la infracció; en aquest supòsit, es requerirà que la resolució sancionadora haja adquirit fermesa en via administrativa.  
4. Són infraccions lleus:  
a) Dificultar l'accés a la informació necessària per a la investigació, així com la negativa o el retard injustificats, sempre que el requeriment siga exigible segons els paràmetres d'aquesta llei, quan d'això es deriven perjudicis per a tercera persona, per a l'administració o per a la investigació.  
b) La no-compareixença injustificada a la sol·licitud que es reba de l'òrgan competent.  
c) L'incompliment injustificat de les obligacions d'actualització de la informació en el sistema d'alertes, quan d'això es deriven deficiències i retards substancials en el seu funcionament que puguen menyscabar la seua efectivitat.  
  
Article 42. Sancions  
1. A les infraccions imputables al personal al servei de les entitats previstes en l'article 2, se'ls aplicaran les sancions que corresponguen conformement al règim disciplinari que en cada cas resulte aplicable.  
  
2. Sancions aplicables a les infraccions imputables a autoritats i als directius del sector públic instrumental:  
2.1. Sancions per infraccions lleus:  
a) Advertència.  
b) Multa de fins a 300 euros.  
c) Advertència i multa de fins a 300 euros.  
2.2. Sancions per infraccions greus:  
a) La declaració d'incompliment i publicació en el Portal de Transparència de la Generalitat durant un període de sis mesos.  
b) Multa de 301 a 3.000 euros.  
c) La declaració d'incompliment i publicació en el Portal de Transparència de la Generalitat, durant un període de sis mesos i multa de 301 a 3.000 euros.  
2.3. Sancions per infraccions molt greus:  
Multa de 3.001 a 30.000 euros i declaració d'incompliment i publicació en el Portal de Transparència de la Generalitat per un període d'un any.  
3. Infraccions imputables a les persones físiques o jurídiques, externes a l'administració de la Generalitat, quan siga exigible, dins dels paràmetres d'aquesta llei, la seua obligació de col·laborar amb les actuacions d'investigació:  
3.1. Sancions per infraccions lleus:  
a) Advertència.  
b) Multa de fins a 300 euros.  
c) Advertència i multa de fins a 300 euros.  
3.2. Sancions per infraccions greus:  
a) La declaració de l'incompliment i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
b) Multa de 301 a 3.000 euros.  
c) La declaració de l'incompliment i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i multa de 301 fins a 3.000 euros.  
3.3. Sancions per infraccions molt greus:  
a) La declaració de l'incompliment i publicitat de la sanció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
b) Multa de 3.001 a 30.000 euros.  
c) La declaració de l'incompliment i publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i multa de 3.001 a 30.000 euros.  
4. Per a la graduació de les sancions l'òrgan competent s'ajustarà al principi de proporcionalitat, de conformitat amb el que preveu la legislació bàsica de règim jurídic del sector públic. L'aplicació dels criteris de graduació de les sancions haurà de ser justificada expressament per l'òrgan sancionador. No obstant això, aquests aspectes podran ser objecte de desplegament reglamentari.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Sistema de prevenció en la gestió de fons europeus  
Les mesures que siguen implementades per part d'aquells departaments de la Generalitat que gestionen fons europeus en aplicació de la corresponent normativa de la Unió Europea, es regiran per les seues disposicions i instruccions específiques, sense perjudici que s'establisquen aquells mecanismes específics de coordinació que resulten més adequats per a garantir la transmissió recíproca d'informació entre els diferents sistemes de prevenció d'irregularitats.  
  
  
Segona. Codi de bones pràctiques  
El codi de bones pràctiques, previst en l'article 28, s'aprovarà una vegada haja transcorregut el termini de sis mesos des de l'emissió del primer informe d'avaluació del sistema d'alertes previst en l'article 29.2, amb la finalitat d'incorporar les recomanacions procedents de les alertes analitzades i de les avaluacions de riscos que es puguen realitzar.  
  
  
Tercera. Dades de caràcter personal  
1. D'acord amb el que disposa l'article 6.1.e del   
Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades, el tractament de dades de caràcter personal derivat de l'aplicació de la present llei es considera necessari per al compliment d'una missió realitzada en interès públic el fi del qual és prevenir irregularitats i males pràctiques.  
2. Quan per necessitats del sistema s'incorporen dades de caràcter personal que estiguen emparades per la normativa de protecció de dades, tenint en compte les previsions contingudes en aquesta llei en relació a la finalitat del tractament, els tipus de dades que cal tractar i les seues mesures de seguretat, únicament es podran limitar els drets d'accés, rectificació i supressió, en els termes que preveu el Reglament (UE) 2016/679, quan amb el seu exercici es pretenga obstaculitzar el compliment dels fins d'aquesta llei. L'exercici d'aquests drets es podrà denegar en aquells casos en què supose una limitació directa a la capacitat d'actuació preventiva del sistema, o l'afectat estiga sent objecte d'actuacions inspectores.  
De conformitat amb el reglament citat, l'exercici dels drets de limitació, portabilitat i oposició queda exclòs per tractar-se d'un tractament realitzat en una missió d'interès públic.  
3. No seran tractats pel sistema d'alertes dades de categories especials, a excepció d'aquelles que ja formen part de les bases de dades internes, per estar vinculades a procediments administratius que comporten el reconeixement de drets o l'exigència d'obligacions establides per la normativa vigent, com ara el grau de discapacitat o de dependència reconeguts per a la percepció de prestacions, subvencions o un altre tipus de drets associats.  
4. Les dades de caràcter personal es conservaran en l'aplicació del sistema d'alertes durant el temps imprescindible per al tractament de les dades de conformitat amb la finalitat d'aquesta llei, sempre que es tracte de dades rellevants i necessàries i sense que puguen ser utilitzades per a una finalitat distinta. En cap cas les dades de caràcter personal es podran fer públiques, llevat que prèviament s'anonimitzen per a poder servir als fins previstos en aquesta llei.  
  
Quarta. Comunicació d'il·lícit penal  
Quan un òrgan dels inclosos en l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei, en l'exercici de les seues funcions, pose en coneixement del ministeri fiscal o de l'autoritat judicial fets dels quals resulten indicis racionals de la comissió d'algun delicte, ho comunicarà a la Inspecció General de Serveis, la qual donarà trasllat d'aquesta informació a l'advocacia de la Generalitat i a la Intervenció General de la Generalitat, quan puga afectar l'exercici de les seues respectives competències.  
  
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
  
Única. Curs específic de formació  
El personal que ocupe llocs d'inspector o inspectora de serveis, o siga designat temporalment per a aquesta funció, haurà d'acreditar tenir formació adequada mitjançant un curs de perfeccionament per a la inspecció de serveis homologable per l'Institut Valencià d'Administració Pública (IVAP). En cas que aquest personal no haja realitzat aquest curs, haurà de realitzar-lo en el termini de sis mesos comptadors des de l'entrada en vigor d'aquesta llei.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
1. Queden derogades quantes disposicions d'igual o inferior rang s'oposen al que es disposa en aquesta llei.  
2. El Decret 68/2014, de 9 de maig, pel qual es regula l'exercici de la competència i les funcions d'inspecció general dels serveis de l'administració de la Generalitat, així com les seues normes de desenvolupament, mantindran la seua vigència en tot allò que no s'opose al que es preveu en aquesta llei.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Desplegament reglamentari  
1. Es faculta el Consell per a dictar totes les disposicions que siguen necessàries per al desplegament i execució d'aquesta llei.  
2. En el termini de sis mesos des de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, el Consell aprovarà el reglament general de desplegament d'aquesta.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquesta llei entrarà en vigor als vint dies de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
No obstant això, el capítol primer del títol segon, relatiu al sistema d'alertes, vigirà quan així ho determine, mitjançant una resolució publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, la persona titular de la conselleria a la qual estiga adscrita la Inspecció General de Serveis. Aquesta resolució es dictarà en el termini màxim de sis mesos des de la publicació de la llei. Si transcorregut aquest període no s'ha publicat la resolució, el capítol primer del títol segon entrarà en vigor en aquest moment.  
  
Per tant, ordene que tots els ciutadans i totes les ciutadanes, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir aquesta llei.  
  
València, 6 de novembre de 2018  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8419, del 08-11-2018 (2018/10294)

LEY 22/2018, de 6 de noviembre, de la Generalitat, de Inspección General de Servicios y del sistema de alertas para la prevención de malas prácticas en la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2018/11/06/22/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   8419

Fecha DOGV
:   08-11-2018

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2018/10294

CVE


Fecha del documento
:   06-11-2018

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [competencia administrativa](javascript:void(0))
    * [círculo de calidad](javascript:void(0))
    * [inspección del trabajo](javascript:void(0))
    * [reglamento interno](javascript:void(0))
    * [administración pública](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

La Resolución de 31 de enero de 2019, del conseller de Transparencia, Responsabilidad Social, Participación y Cooperación, establece que el capítulo primero del título segundo de la Ley 22/2018, relativo al sistema de alertas para la prevención de malas prácticas en la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental, entra en vigor el día 8 de febrero de 2019 (DOGV 8481, de 07.02.2019).

LEY 22/2018, de 6 de noviembre, de la Generalitat, de Inspección General de Servicios y del sistema de alertas para la prevención de malas prácticas en la Administración de la Generalitat y su sector público instrumental [2018/10294]  
Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos y todas las ciudadanas que Les Corts han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del rey, promulgo la siguiente ley:  
  
Índice  
  
Preámbulo  
  
TÍTULO PRELIMINAR. DISPOSICIONES GENERALES  
Artículo 1. Objeto  
Artículo 2. Ámbito subjetivo de aplicación  
  
TÍTULO I. DE LA INSPECCIÓN GENERAL DE SERVICIOS Y DE LA COLABORACIÓN CON OTROS ÓRGANOS Y ENTIDADES  
CAPÍTULO I. Competencia, principios de actuación y estructura  
Artículo 3. Competencia de inspección general de los servicios  
Artículo 4. Principios de actuación  
Artículo 5. Estructura de la Inspección General de Servicios  
Artículo 6. Provisión y formación del personal de la Inspección General de Servicios  
Artículo 7. Atribuciones del personal de inspección de servicios  
Artículo 8. Deberes del personal de inspección de servicios  
Artículo 9. Informe anual de evaluación  
CAPÍTULO II. De la coordinación y colaboración con otras instituciones y órganos de control  
Artículo 10. Colaboración de otros órganos administrativos  
Artículo 11. Coordinación y colaboración con instituciones y órganos de control  
Artículo 12. La Comisión Interdepartamental para la Prevención de Irregularidades y Malas Prácticas  
Artículo 13. Inhibición a favor de la Intervención General de la Generalitat  
Artículo 14. Inhibición a favor de la Agencia de Prevención y Lucha contra el Fraude y la Corrupción de la Comunitat Valenciana y de la Oficina de Control de Conflictos de Intereses  
Artículo 15. Comunicación a la Sindicatura de Comptes  
Artículo 16. Inhibición en favor de la fiscalía  
  
TÍTULO II. ACTUACIONES DE PREVENCIÓN E INVESTIGACIÓN DE LA INSPECCIÓN GENERAL DE SERVICIOS  
CAPÍTULO I. Sistema de alertas  
Sección primera. Elementos del sistema de alertas, adscripción e instrumentos de gestión del riesgo   
Artículo 17. Descripción del sistema  
Artículo 18. Bases de datos de la administración de la Generalitat y su sector público instrumental  
Artículo 19. Bases de datos externas  
Artículo 20. El sistema lógico e informático de procesamiento de datos  
Artículo 21. Evaluación de riesgos  
Artículo 22. Mapa de evaluación de riesgos  
Artículo 23. Planes individuales de autoevaluación del riesgo de irregularidades  
Artículo 24. Adscripción del sistema y obligaciones  
Sección segunda. Características técnicas y funcionales del sistema  
Artículo 25. Compatibilidad, desarrollo, explotación y mantenimiento del sistema informático  
Artículo 26. Garantías de seguridad de la información del sistema  
Artículo 27. Clasificación de riesgos y codificación de resultados  
Artículo 28. Código de buenas prácticas y protocolos de actuación  
Artículo 29. Evaluación periódica del sistema  
CAPÍTULO II. Del procedimiento de investigación  
Artículo 30. Inicio y desarrollo de las actuaciones de investigación  
Artículo 31. Tramitación de las alertas por parte de la Inspección General de Servicios  
Artículo 32. Protección de las personas alertadoras o denunciantes  
Artículo 33. Informes de resultados  
Artículo 34. Efectos de los informes definitivos de resultados  
Artículo 35. Comunicación y publicidad de los informes definitivos de resultado  
Artículo 36. Conservación y acceso a la documentación soporte de las actuaciones investigadoras  
  
TÍTULO III. RÉGIMEN SANCIONADOR  
CAPÍTULO I. Disposiciones generales  
Artículo 37. Régimen jurídico  
Artículo 38. Responsabilidad  
Artículo 39. Competencia sancionadora  
Artículo 40. Prescripción de las infracciones y las sanciones  
CAPÍTULO II. Infracciones y sanciones  
Artículo 41. De las infracciones y su clasificación  
Artículo 42. Sanciones  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
Primera. Sistema de prevención en la gestión de fondos europeos  
Segunda. Código de buenas prácticas  
Tercera. Datos de carácter personal  
Cuarta. Comunicación de ilícito penal  
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
Única. Curso específico de formación  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
Única. Derogación normativa  
  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera. Desarrollo reglamentario  
Segunda. Entrada en vigor  
  
  
PREÁMBULO  
  
I  
  
Las malas prácticas, entendidas como aquellas actuaciones de la administración que puedan propiciar el incumplimiento de los principios de legalidad, objetividad, imparcialidad, eficacia y eficiencia, así como las posibles irregularidades administrativas, afectan no solo al prestigio y la legitimidad de cualquier organización, sino que también merman de manera sustancial la eficacia y eficiencia de sus actuaciones. Por eso, cada vez más instituciones, administraciones públicas y empresas desarrollan acciones, programas y estrategias con la finalidad de disponer de un marco instrumental sólido que permita la gestión del riesgo de esas prácticas y que mejore sus niveles de integridad. Y dentro de estas estrategias, tanto en el sector privado como sobre todo en el ámbito de las administraciones públicas, tienen un papel fundamental los órganos de control interno, puesto que, más que perseguir irregularidades, se trata de evitar que se produzcan mediante su detección y corrección temprana.  
En la administración de la Generalitat y su sector público instrumental el máximo órgano de control interno es la Inspección General de Servicios, que se encarga de la vigilancia del estricto cumplimiento de la legalidad y de la observancia de los principios generales que deben respetar en su actuación las administraciones públicas. La Inspección General de Servicios, fundamentalmente, se rige por el Decreto 68/2014, de 9 de mayo, por el que se regula el ejercicio de la competencia y las funciones de inspección general de los servicios de la administración de la Generalitat. Sin embargo, para avanzar en el fortalecimiento de los mecanismos de control de la integridad en las actuaciones de la administración de la Generalitat, resulta conveniente reforzar por ley la estructura, potestades y funciones del servicio de inspección, respondiendo así a las sugerencias e indicaciones que desde diversos ámbitos profesionales se vienen realizando en los últimos años, entre ellos, el informe para la modificación de la Ley 10/2010, de 9 de julio, de la Generalitat, de ordenación y gestión de la función pública valenciana, elaborado por la Comisión creada por resolución de la Conselleria de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas de la Generalitat de 3 de marzo de 2016.  
Entre las principales novedades de esta ley, cabe destacar las siguientes: se dota al personal inspector de la condición de autoridad pública; se incluye la obligación de todos los órganos administrativos y del personal de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental de colaborar con la inspección; se refuerzan sus atribuciones y se establecen mecanismos para garantizar la eficacia de sus investigaciones y favorecer el cumplimiento de sus recomendaciones. Se trata así de incidir en el cumplimiento de los valores éticos en el ámbito de la administración, impulsando las funciones de prevención e investigación de irregularidades del máximo órgano de control interno, la Inspección General de Servicios, a la que se le confiere al mismo tiempo autonomía funcional.  
Por otra parte, en esta ley también se incluyen instrumentos avanzados para la gestión del riesgo de irregularidades y malas prácticas, desde un enfoque preventivo y transversal, basado en la colaboración entre órganos y el aprovechamiento de los datos y prácticas que genera la misma administración. La sofisticación cada vez mayor de los procesos de obtención, almacenamiento y análisis de datos representa una importante oportunidad para la prevención de irregularidades y malas prácticas. Teniendo en cuenta la protección de los derechos que las leyes garantizan, resulta factible aprovechar las posibilidades que ofrece el análisis de datos para enriquecer de forma significativa el proceso de evaluación del riesgo. Así, mediante la utilización e interconexión de los datos con los que cuenta la administración pública resulta posible detectar probables situaciones de riesgo, incluso antes de que se acaben produciendo irregularidades. Con esta nueva herramienta, la inspección de servicios puede asumir un rol similar al de compliance officer, o impulsor de cumplimiento normativo, cuya función será velar para que la actuación de la administración pública de la Generalitat, y su sector público dependiente, se ajuste a la legislación que le sea de aplicación, en función de los correspondientes reglamentos orgánicos y funcionales, siendo cada departamento, y en especial los entes del sector público instrumental, quienes ha de asumir las responsabilidades en su ámbito de actuación.  
De acuerdo con esta voluntad de prevención, esta ley garantiza el correcto manejo de una herramienta de prospección de datos, el sistema de alertas rápidas, para identificar los procesos administrativos que pueden ser susceptibles de presentar riesgo de irregularidades o malas prácticas. Este sistema es un instrumento de clasificación e identificación del riesgo que va dirigido a reforzar la identificación, prevención y detección temprana de estas prácticas en los procesos administrativos de gestión. Dicha herramienta preventiva no puede convertirse en un instrumento de control policial, sino que, precisamente por su propio carácter, debe ser un mecanismo de identificación de aquellas prácticas que son susceptibles de debilitar los procedimientos de revisión, control, corrección y mejora que tienen las administraciones.  
Este sistema de alertas, junto con la elaboración de un mapa de evaluación de riesgos, los planes individuales de autoevaluación y la publicación de un código de buenas prácticas para la prevención y detección de irregularidades, constituirán los instrumentos básicos de carácter preventivo que permitirán reducir los riesgos de irregularidades o malas prácticas administrativas.  
Por otra parte, si bien es necesario reforzar los medios y herramientas de control interno, es evidente que para una mayor eficacia en la prevención de irregularidades, y en el desarrollo de una administración íntegra, es necesaria la coordinación entre todos los órganos e instituciones de control internos y externos. Por ello, además de establecerse órganos transversales para la planificación de gestión de riesgos en el ámbito de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental, en esta ley se establece la necesaria colaboración y coordinación con las instituciones y órganos de control, con especial énfasis en la inhibición de asuntos por razón de la materia en favor de dichas instituciones y órganos.  
  
II  
  
Algunos instrumentos jurídicos de carácter internacional ratificados por España, como la Convención de las Naciones Unidas contra la corrupción, aprobada en Nueva York el 31 de octubre de 2003, manifiestan la conveniencia de reforzar los mecanismos preventivos de control con los que cuentan las administraciones públicas. Igualmente, otras organizaciones e instituciones internacionales, como el Banco Mundial o la Organización para la Cooperación y el Desarrollo Económicos, han incidido mediante diferentes recomendaciones en la importancia del análisis de riesgos dentro de las estrategias de prevención del fraude tanto en el sector público como en el privado. En este mismo sentido, la Unión Europea dispone de documentos sobre gestión del riesgo e indicadores elaborados por la Comisión Europea a través de la Oficina Europea de Lucha contra el Fraude, que en el ámbito de los fondos europeos se han plasmado en el desarrollo de diferentes programas y herramientas automatizadas de identificación de riesgos y detección de irregularidades mediante el uso de la tecnología y las bases de datos.  
Por otra parte, el Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana, que recoge el derecho a una buena administración y a gozar de unos servicios públicos de calidad, da cobertura al Decreto 41/2016, de 15 de abril, por el que se establece el sistema para la mejora de la calidad de los servicios públicos y la evaluación de los planes y programas en la administración de la Generalitat y su sector público instrumental, que regula algunos elementos fundamentales de la buena administración como son la calidad de los servicios y la evaluación, a partir del objetivo de la mejora continua para la excelencia en la gestión pública. Sin embargo, es la Ley 2/2015, de 2 de abril, de transparencia, buen gobierno y participación ciudadana de la Comunitat Valenciana, la que ha supuesto el mayor avance hacia el desarrollo de un marco de integridad, que se desplegó en lo que respecta a esta materia, con el Decreto 56/2016, de 6 de mayo, por el que aprueba el Código de buen gobierno de la Generalitat.  
En el ámbito de la Generalitat, diversas instituciones de control ya adoptan un enfoque de gestión de riesgos en el ámbito de sus funciones. Así, la Sindicatura de Comptes incluye en sus informes y documentos análisis de riesgos significativos derivados de la fiscalización que lleva a cabo. Por su parte, la Ley 11/2016, de 28 de noviembre, de la Agencia de Prevención y Lucha contra el Fraude y la Corrupción de la Comunitat Valenciana, establece como una de las funciones de este ente la realización de estudios y análisis de riesgos en determinados ámbitos de la actividad administrativa, así como la evaluación de la eficacia de los instrumentos de prevención existentes. Sin embargo, en estos casos se trata de instituciones externas a la administración y, aunque resulta beneficioso que se desarrollen mecanismos de control y garantía externos e independientes, ello no puede sustituir los mecanismos de autocontrol de los que debe dotarse la misma administración. Asimismo, el control interno basado en la gestión de riesgos permite poder avanzar la detección de conductas que pueden derivar en irregularidades y corregirlas antes de que lleguen a producirse posibles casos de fraude.  
  
III  
  
La puesta en marcha del sistema de alertas para la prevención de malas prácticas e irregularidades regulado por esta ley comporta el tratamiento de datos personales de personas físicas que resulten relevantes para el cumplimiento de sus fines, siempre respetando sus derechos, especialmente los fundamentales, y evitando que pueda producirse indefensión. Los datos a tratar se circunscriben a las personas que mantengan, o hayan mantenido, cualquier relación jurídica con la administración de la Generalitat, como consecuencia de la cual hayan participado en aquellos procedimientos administrativos que sean objeto o estén íntimamente relacionados con la actuación investigadora que se desarrolle.  
Los datos pueden proceder de tres fuentes: bases de datos internas creadas y mantenidas por la administración de la Generalitat y su sector público instrumental con los datos que los interesados han proporcionado voluntariamente para la tramitación del procedimiento a través del cual se han relacionado con la administración; bases de datos de organismos o entidades externas con los que se establezca una colaboración, por ejemplo registros públicos; y, finalmente, datos de carácter personal que sus titulares hayan hecho manifiestamente públicos, particularmente en internet.  
Con respecto al último grupo de datos, debe clarificarse que su tratamiento se limita exclusivamente a aquellos datos que resulten relevantes para el desarrollo de una investigación en la medida en que puedan permitir detectar signos externos de un nivel adquisitivo desproporcionado, relaciones entre los interesados o entre estos y el personal al servicio de la administración pública o su sector público instrumental, por ejemplo.  
En todo caso debe destacarse que el funcionamiento del sistema incorpora dos garantías básicas. Por una parte, el sistema de alertas garantizará el control de acceso a la información, mediante mecanismos que permitan la identificación, autenticación y autorización de las personas usuarias, permitirá acceder a la información en función de los derechos asociados al perfil del mismo y mantendrá un registro de los accesos realizados con la finalidad de gestionar la trazabilidad de los datos. Por otra parte, se prevé que la información que genere el sistema lógico e informático de procesamiento de datos tendrá carácter reservado y únicamente podrá ser accesible para el personal adscrito a la Inspección General de Servicios. El incumplimiento de estas obligaciones se tipifica como infracciones administrativas y llevan asociadas medidas sancionadoras.  
Tal como ha reconocido la jurisprudencia del Tribunal Constitucional, el derecho fundamental a la protección de datos de carácter personal del artículo 18.4 de la Constitución española puede limitarse y, en este sentido, resulta relevante el tratamiento de la cuestión en el marco del derecho europeo, en concreto en el Convenio 108 del Consejo de Europa, de 28 de enero de 1981, para la protección de datos de las personas con respecto al tratamiento automatizado de datos de carácter personal, y en la Carta de los derechos fundamentales de la Unión Europea 2012/C 326/02.  
La interpretación integrada de dichos textos realizada por el Tribunal Europeo de Derechos Humanos ha permitido concluir que el establecimiento de limitaciones al derecho a la protección de datos por parte de los Estados miembros será lícito si se cumplen estas tres premisas: el tratamiento debe realizarse conforme a la ley que lo prevea, debe servir a un fin legítimo y debe resultar necesario en una sociedad democrática para la consecución de dicho fin.  
La presente ley desplegará sus efectos tras la entrada en vigor del Reglamento (UE) 2016/679 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de abril de 2016, relativo a la protección de las personas físicas en lo que respecta al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos y por el que se deroga la Directiva 95/46/CE (Reglamento general de protección de datos). Todas las excepciones a los derechos de los particulares cuyos datos puedan ser tratados por el sistema de alertas regulado en esta ley, se amparan en lo previsto en el citado reglamento, en consonancia con los principios inspiradores del convenio y de la carta expuestos.  
La licitud del tratamiento de datos personales que se realizará mediante el sistema regulado en la presente ley se ampara en lo previsto en los apartados c y e del artículo 6 de dicho reglamento, habida cuenta que el tratamiento se realiza para el cumplimiento de una finalidad prevista por la propia ley y está destinado al cumplimiento de una misión realizada en interés público. El tratamiento de los datos resulta relevante en la medida en que el objetivo de la ley no podría cumplirse por otras vías.  
El uso y cruce de las bases de datos con que cuenta la administración son imprescindibles para prevenir de manera eficaz y eficiente la comisión de delitos en su seno, ya que permiten articular un modelo de gestión y prevención que garantice la vigilancia y detección temprana de posibles indicios de delito, así como de irregularidades y malas prácticas que incrementan el riesgo de que se cometan actividades delictivas. De esta manera, las bases de datos de la administración incluyen una gran cantidad de referencias, principalmente provenientes de contratos del sector público y de subvenciones que, gestionadas y vinculadas entre ellas, pueden servir para detectar prácticas tales como el fraccionamiento reiterado de contratos suscritos con una misma empresa o para identificar los contratos que con mayor frecuencia llevan asociadas modificaciones, por ejemplo.  
Esta importancia de la gestión de los datos de la administración para la prevención de delitos e irregularidades justifica la idoneidad, necesidad y proporcionalidad del tratamiento de datos de carácter personal que ampara esta ley. De esta manera, las limitaciones para el derecho de protección de datos personales que implican las medidas que incluye la ley son las necesarias e imprescindibles para alcanzar los objetivos que se pretenden, sin que sea posible hacerlo con medidas menos limitativas de otros derechos o bienes jurídicos. Asimismo, las medidas que se proponen en la ley se vinculan a la prevención de delitos mediante la detección en las primeras fases y la vigilancia de las áreas de riesgo y, al mismo tiempo, contribuyen a garantizar el derecho a una buena administración. Unos objetivos de interés general que, con las garantías de seguridad, protección y trazabilidad que prevé esta ley en el tratamiento por parte de los poderes públicos, justifican las limitaciones que implican para otros derechos y bienes jurídicos afectados.  
Por otro lado, teniendo en cuenta que el ejercicio de malas prácticas e irregularidades muchas veces solo puede detectarse si se analizan los datos acumulados en un período de tiempo, resulta imprescindible para el cumplimiento de los fines del sistema que la ley, de acuerdo con las posibilidades que ofrece el reglamento europeo, regule dos aspectos fundamentales que tienen incidencia directa sobre esta capacidad de análisis: un plazo amplio de conservación de los datos, que se sitúa en ocho años, y la limitación de los derechos regulados en los artículos 12 a 22 del reglamento.  
A lo largo de la parte dispositiva de la ley se tratan los diversos aspectos que exige el artículo 23.2 del Reglamento (UE) 2016/679, con el fin de establecer las limitaciones necesarias que permitan el normal funcionamiento del sistema.  
  
IV  
  
La Generalitat aprueba esta ley en el ejercicio de sus competencias y potestad de autoorganización, en los términos previstos en el artículo 49.1.1 del Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana.  
Este texto legal se compone de cuarenta y dos artículos estructurados en un título preliminar y tres títulos, que se completan con cuatro disposiciones adicionales, una disposición transitoria, una derogatoria y dos finales.  
En el título preliminar se recogen el objeto y el ámbito subjetivo de aplicación de la ley.  
En el título I, se regula la Inspección General de Servicios, que como máximo órgano de control interno de la administración de la Generalitat se encarga, entre otras, de la gestión del sistema de alertas y de la tramitación de las alertas que se generen. En su capítulo I se regulan sus competencias, los principios que rigen sus actuaciones y su estructura, así como las atribuciones y deberes de su personal, incluyendo la obligación de dar cuenta anualmente al Consell de la gestión realizada, mediante la remisión del informe anual de evaluación de su plan de actuación. En su capítulo II se hace referencia a la coordinación y colaboración con otras instituciones y órganos de control, entre cuyos mecanismos se contempla una comisión interdepartamental para la prevención de las irregularidades, y la inhibición de la inspección en favor de otros órganos de control en asuntos que por razón de la materia les pueda corresponder.  
En el título II, se regulan las actuaciones de prevención e investigación a desarrollar por parte de la Inspección General de Servicios. Este título se estructura en dos capítulos. En el primero de ellos, dividido a su vez en dos secciones, se recoge la regulación de los distintos elementos integrantes del sistema de alertas y la adscripción del sistema mismo, conteniendo la regulación de los distintos instrumentos de gestión del riesgo que se introducen con la presente norma como, por ejemplo, el mapa de riesgos o los planes individuales de autoevaluación del riesgo. En la sección segunda del capítulo I están previstas determinadas disposiciones en relación a las características técnicas y funcionales del sistema, como son su compatibilidad con otros sistemas similares, sus garantías de seguridad y las normas básicas que garanticen la estructuración de la información obtenida por el propio sistema. Por su parte, el capítulo II de este título II se dedica a los aspectos generales de carácter procedimental de las investigaciones desarrolladas por la Inspección General de Servicios, que como máximo órgano de control interno de la administración queda encargado de la gestión del sistema de alertas, regulando la tramitación de las mismas así como los efectos y las consecuencias de los informes de resultados derivados de las actuaciones llevadas a cabo.  
Por último, el título III incluye el régimen sancionador, en el que se hace referencia a la responsabilidad, la competencia sancionadora, las infracciones y las sanciones. Este régimen sancionador va dirigido a garantizar la eficacia de las actuaciones de la Inspección General de Servicios e impedir que se obstaculicen sus investigaciones.  
El conjunto de disposiciones comunes que complementan el texto sustantivo regulan los aspectos complementarios y transitorios y las derogaciones previstas. Las disposiciones adicionales recogen diversas situaciones relacionadas con el objeto, pero que no tienen un encaje concreto en el articulado de la ley y que son necesarias o complementarias para su eficaz desarrollo, una disposición transitoria que regula una situación iniciada con anterioridad a la entrada en vigor de la ley, una derogatoria única y dos finales en las que se incluye un mandato al Consell para aprobar el desarrollo reglamentario de los diferentes aspectos que regula esta ley y su régimen de entrada en vigor.  
La presente ley se adecua a los principios de buena regulación previstos en el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
En primer lugar, esta norma se justifica, entre otras razones, en el interés general, puesto que con ella se crea un sistema de alertas que permitirá detectar con carácter preventivo las malas prácticas y las irregularidades administrativas. Por ello, se considera necesario dotar a la administración de la Generalitat, y su sector público dependiente, de una norma con rango de ley que, además, obligue a todos los centros directivos a poner en práctica medidas que facilitan la detección temprana de esas malas prácticas que, de llegar a producirse, podrían desembocar en un supuesto de irregularidad. Asimismo, se estima necesario reforzar por ley la estructura, potestades y funciones de la Inspección General de Servicios, que, además de investigar las posibles irregularidades, se implicará de manera directa en tratar de evitar que se produzcan malas prácticas mediante su detección y corrección temprana.  
Asimismo, esta ley cumple el principio de proporcionalidad y contiene la regulación necesaria para el objeto de la misma. Igualmente, guarda coherencia con el resto del ordenamiento jurídico, nacional y de la Unión Europea; en su elaboración se han tenido en cuenta los documentos elaborados por la Comisión Europea a través de la Oficina Europea de Lucha contra el Fraude.  
En aplicación del principio de transparencia, durante su elaboración se ha facilitado el acceso a la norma y a los documentos propios de su proceso de elaboración. Asimismo, se ha facilitado que los potenciales destinatarios tengan una participación activa en la elaboración de la misma.  
Por último, en aplicación del principio de eficiencia, las cargas administrativas que conlleva la puesta en marcha de esta ley se consideran necesarias y racionales para poder cumplir el objeto de la misma. Igualmente, se han cuantificado y valorado sus repercusiones y efectos, supeditándose al cumplimiento de los principios de estabilidad presupuestaria y sostenibilidad financiera.  
Esta disposición está incluida en el Plan normativo de la administración de la Generalitat para 2018.  
  
  
TÍTULO PRELIMINAR  
DISPOSICIONES GENERALES  
  
Artículo 1. Objeto  
La presente ley tiene por objeto:  
1. Establecer la competencia, funciones y principios de actuación de Inspección General de Servicios.  
2. Crear el sistema preventivo de alertas dirigido a detectar irregularidades y malas prácticas administrativas, en el ámbito de la gestión pública de la administración de la Generalitat y su sector público instrumental.  
3. Establecer las relaciones de colaboración con el resto de órganos e instituciones de control, tanto internas como externas.  
  
Artículo 2. Ámbito subjetivo de aplicación  
Esta ley será de aplicación en el ámbito de la administración de la Generalitat y su sector público instrumental, entendiendo éste en los términos definidos en el artículo 2.3 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.  
  
  
TÍTULO I  
DE LA INSPECCIÓN GENERAL DE SERVICIOS Y DE LA  
COLABORACIÓN CON OTROS ÓRGANOS Y ENTIDADES  
  
CAPÍTULO I  
Competencia, principios de actuación y estructura  
  
Artículo 3. Competencia de inspección general de los servicios  
1. La competencia de inspección general de los servicios comprende esencialmente:  
a) La inspección general de todas las actividades y servicios de los órganos y entidades incluidos en el ámbito de aplicación del artículo 2 de esta ley, vigilando y comprobando que su funcionamiento, así como la gestión de los programas, recursos personales y materiales, se ajustan en todo momento a las normas que les son aplicables.  
b) La evaluación, control y análisis de la eficacia y eficiencia en la gestión, en función de los objetivos finalmente alcanzados y en relación con los recursos utilizados.  
c) La definición y establecimiento de los parámetros e indicadores determinantes de las alertas del sistema preventivo.  
d) La comprobación de las alertas del sistema con la finalidad de detectar, prevenir, analizar y evaluar los riesgos, así como llevar a cabo el seguimiento de las recomendaciones.  
e) La gestión y tramitación de las quejas por incumplimiento del deber de respuesta a las quejas y sugerencias por parte de los órganos de la administración de la Generalitat.  
f) Las actuaciones de comprobación, investigación e informe que le atribuyan los protocolos de prevención y actuación frente al acoso moral en el trabajo o ante el acoso sexual o por razón de sexo en el ámbito laboral en la administración de la Generalitat.  
g) Cualquier otra acción de naturaleza análoga que se le atribuya, de manera legal o reglamentaria, constitutiva de la competencia de inspección general de los servicios.  
2. Con carácter complementario, la competencia de inspección general de los servicios puede comprender otras actuaciones en relación con los proyectos y planes de mejora de la calidad de los servicios públicos, en los términos y con el grado de participación que se establezca en cada caso.  
3. El ejercicio de esta competencia será independiente de aquellas otras competencias atribuidas, de manera legal y reglamentaria, a diferentes órganos de inspección o control de los servicios pertenecientes a diferentes ámbitos departamentales o sectoriales, sin perjuicio del control interno sobre la gestión económico-financiera que corresponde a la Intervención General de la Generalitat.  
  
Artículo 4. Principios de actuación  
Las actuaciones desarrolladas por la Inspección General de Servicios se ajustarán a los principios generales de actuación previstos en la legislación del régimen jurídico del sector público y en sus actuaciones velará, en todo caso, por el cumplimiento y efectividad de los siguientes principios:  
1. El personal inspector de servicios, y aquel que ocasionalmente pueda colaborar en el ejercicio de la función inspectora, actuará con independencia e imparcialidad en el ejercicio de su función respecto de las autoridades de las que dependan los servicios y del personal objeto de inspección, y con plena autonomía. Asimismo, velará siempre por el interés general desde la más estricta neutralidad en el cumplimiento de las funciones de prevención y control de los riesgos de irregularidades y malas prácticas administrativas.  
2. El personal de inspección de servicios y el que ocasionalmente pueda colaborar en el ejercicio de la función inspectora, guardará secreto y confidencialidad respecto de las investigaciones que se lleven a cabo y de los asuntos que conozcan por razón de su puesto, así como sobre los datos, en especial los de carácter personal, informes, origen de las denuncias o antecedentes a los que tenga acceso durante el desempeño de sus funciones. Dicha obligación subsistirá aun después de finalizada la relación con la inspección de servicios. Este mismo deber de secreto y confidencialidad será exigible al personal de apoyo a la inspección de servicios. Asimismo, se desarrollarán reglamentariamente los mecanismos necesarios para proteger la intimidad y privacidad de las personas que presenten denuncias o comuniquen hechos con apariencia de irregularidad, tales como la disociación de datos, ocultación de la identidad en todas las comunicaciones formales e informales, así como en los archivos y bases de datos. Del mismo modo, se regulará reglamentariamente la protección de aquellas personas que intervengan en la comprobación de los hechos investigados.  
3. En las actuaciones que se desarrollen se adoptarán las medidas y cautelas necesarias para garantizar todos los derechos de las personas que sean o puedan ser investigadas, y particularmente el derecho a la presunción de inocencia, a la inviolabilidad del domicilio, al secreto de las comunicaciones, a la protección de datos de carácter personal, así como los derechos al honor, a la intimidad y la propia imagen, sin que en ningún caso pueda producirse indefensión, ni realizarse actuaciones o exigencias que, en el ámbito jurisdiccional, requerirían autorización judicial, salvo que esta exista.  
Reglamentariamente se desarrollarán las medidas de protección específicas para salvaguardar estos derechos.  
4. En las actuaciones de investigación que lleve a cabo la Inspección General de Servicios se actuará en todo caso de acuerdo con el principio de proporcionalidad, por lo que solo se llevarán a cabo las actuaciones adecuadas a la naturaleza y circunstancias de los hechos que se investiguen, y sólo se requerirán aquellos datos que sean estrictamente necesarios en atención a la finalidad para la que se soliciten.  
5. Las actuaciones se desarrollarán con la mayor diligencia posible para potenciar su acción preventiva y garantizar su eficacia en favor del interés general, siguiendo siempre los principios de celeridad y economía procedimental.  
6. El personal inspector de servicios y aquel que de manera extraordinaria realice temporalmente la función inspectora actuarán de acuerdo con los principios de eficiencia, eficacia, economía, transparencia y honradez en el cumplimiento de sus funciones y en el uso de los recursos públicos a su disposición.  
  
Artículo 5. Estructura de la Inspección General de Servicios  
1. Para el desarrollo de las competencias y funciones atribuidas, la Inspección General de Servicios, contará con la siguiente estructura:  
a) El inspector o inspectora general, a quien le corresponderán las facultades de dirección de la inspección general de los servicios, de acuerdo con lo dispuesto en esta ley y el resto de normas que le sean de aplicación. Dicho inspector o inspectora general tendrá la consideración de personal inspector de servicios durante el periodo de desempeño de dicho puesto.  
b) El personal inspector de servicios, cuyos puestos de trabajo tienen el rango y nivel de jefatura de servicio y dependen jerárquicamente del órgano o de la unidad que tenga asignadas las competencias de inspección general de los servicios.  
c) El personal técnico de inspección y el personal de apoyo necesario para el cumplimiento de las competencias atribuidas.  
2. Excepcionalmente, cuando el volumen de trabajo lo aconseje o resulte conveniente por la especial naturaleza de las áreas o materias objeto de inspección o control, el órgano directivo que ostente la competencia de inspección general de los servicios podrá solicitar la oportuna colaboración de otros departamentos para que personal de estos pueda participar en la inspección, siempre bajo la dirección del personal de inspección de servicios y con la autorización de la subsecretaría u órgano equivalente de la conselleria o entidad de la que dependa el personal. Quienes desarrollen esta colaboración serán designados temporalmente personal inspector con carácter extraordinario, mediante cualquiera de los sistemas de provisión de puestos de trabajo previstos por la normativa vigente que permita la asignación temporal de funciones al personal funcionario.  
Reglamentariamente se desarrollarán las condiciones y términos de esta colaboración extraordinaria.  
3. Todo ello sin perjuicio de la dependencia de los órganos superiores o directivos que en cada caso se establezca a este respecto en el reglamento orgánico y funcional de la conselleria que tenga atribuida esta competencia.  
  
Artículo 6. Provisión y formación del personal de la Inspección General de Servicios  
1. El sistema de provisión de los puestos de inspector o inspectora de servicios se ajustará a lo establecido en las normas reguladoras de la función pública.  
2. De acuerdo con lo que disponen las normas reguladoras de la función pública, el personal inspector de servicios, con el fin de contribuir a mejorar la calidad de los servicios públicos a través de su participación en las actividades formativas, deberá asistir a las actividades específicamente programadas, con el fin de adquirir los conocimientos, habilidades o destrezas adecuados para el cumplimiento de las funciones propias de la actuación inspectora y para la implementación y gestión del sistema de alertas. En estas actividades podrá participar también el personal inspector designado temporalmente con carácter extraordinario. Las actividades formativas deberán ser evaluadas y actualizadas periódicamente.  
Artículo 7. Atribuciones del personal de inspección de servicios  
1. El personal inspector de servicios tendrá la condición de autoridad pública en el ejercicio de sus funciones y podrá solicitar la colaboración de cualquier otra autoridad que necesite, estrictamente y con el único fin de apoyar su actuación inspectora. Como autoridad, este personal gozará de la protección y de las facultades previstas en el ordenamiento jurídico, respetando en todo caso los derechos de las personas afectadas por las actuaciones. El personal inspector de servicios no podrá realizar actuaciones que, en el orden jurisdiccional, requieran autorización judicial, salvo que esta exista.  
2. En el ejercicio de sus funciones, el personal inspector de servicios tendrá las siguientes atribuciones:  
a) Podrá mantener reuniones de trabajo e informativas con cargos de nivel directivo y personal funcionario y laboral de todos los departamentos de la Generalitat y su sector público instrumental.  
b) Tendrá acceso a todas las dependencias y centros de trabajo de la administración de la Generalitat y su sector público instrumental, para el eficaz desarrollo de las funciones encomendadas.  
c) Podrá acceder y recabar todos los antecedentes, expedientes y documentación, cualquiera que sea su soporte, que consideren útiles para su cometido.  
d) Aquellas atribuciones que sean asimilables a las anteriores y que resulten imprescindibles para el ejercicio de la actividad inspectora.  
3. Las atribuciones recogidas en los apartados a, c y d se ejercerán asimismo respecto a los supuestos previstos en el artículo 30.4 de la presente ley.  
  
Artículo 8. Deberes del personal de inspección de servicios  
1. Con independencia de los deberes que le son exigibles con carácter general por las normas reguladoras de la función pública, el personal al servicio de la Inspección General de Servicios guardará la máxima corrección en el ejercicio de sus funciones y evitará, en la medida de lo posible, perturbar el normal desempeño de las actividades de las personas que prestan servicio en la unidad inspeccionada. En todo caso, velará para que se respeten los derechos que asisten a denunciantes y denunciados.  
2. Cuando este personal pueda ver comprometido el ejercicio imparcial y objetivo de las funciones inherentes a su cargo o responsabilidad en el servicio público por razones familiares, afectivas, de afinidad, de interés económico o de cualquier otra índole, se deberá abstener de intervenir en el procedimiento correspondiente, de acuerdo con lo que se dispone sobre el deber general de abstención de autoridades y personal al servicio de las administraciones públicas en la legislación de régimen jurídico del sector público, sin perjuicio de la posibilidad de que se formule recusación en los términos legalmente previstos.  
  
Artículo 9. Informe anual de evaluación  
1. La Inspección General de Servicios dará cuenta anualmente al Consell de la gestión realizada en desarrollo de su plan de actuación, mediante la remisión, por parte de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de inspección general de servicios, del informe anual de evaluación. En dicho informe se incluirá una valoración del grado de seguimiento y eficacia de las recomendaciones previamente formuladas en las actuaciones llevadas a cabo, así como de los problemas de funcionamiento detectados en los órganos y unidades objeto de control.  
2. Cuando la gravedad o urgencia de los hechos así lo aconsejen, la Inspección General de Servicios podrá presentar en cualquier momento comunicaciones o informes extraordinarios al Consell, a través de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de inspección general de servicios.  
3. El informe descrito en el apartado 1 se remitirá anualmente a la Agencia de Prevención y Lucha contra el Fraude y la Corrupción de la Comunitat Valenciana.  
4. Una vez se dé cuenta del informe anual de evaluación al Consell, se remitirá a Les Corts y se presentará en la comisión parlamentaria que corresponda por razón de la materia. El informe se publicará también en el portal de transparencia de la Generalitat.  
  
  
  
CAPÍTULO II  
De la coordinación y colaboración con   
otras instituciones y órganos de control  
  
Artículo 10. Colaboración de otros órganos administrativos  
1. La persona titular del órgano que tenga atribuidas las competencias en materia de inspección general de los servicios podrá recabar directamente del órgano correspondiente de la administración de la Generalitat o del sector público instrumental el asesoramiento jurídico e informes técnicos que considere necesarios, así como los antecedentes y documentos precisos para el ejercicio de sus funciones.  
2. Las personas titulares de los diferentes órganos y departamentos están obligadas a prestar su colaboración y a facilitar los antecedentes y documentos que sean necesarios, en cualquier tipo de soporte que les sean requeridos, así como cualquier asistencia que se les solicite, incluida la asignación temporal de medios personales prevista en el apartado 2 del artículo 5 en los términos previstos en la normativa de función pública. Las medidas de colaboración que se soliciten deberán ser compatibles con el funcionamiento ordinario de los órganos o departamentos correspondientes y respetar el estatuto y derechos del personal empleado público al que pueda afectar.  
3. La obstrucción o la falta de colaboración que impida o dificulte el ejercicio de la función inspectora se debe poner de manifiesto ante el superior jerárquico del órgano o persona responsable al efecto de que se exijan las responsabilidades correspondientes, siempre con total respecto a los derechos y garantías que prevé el ordenamiento jurídico.  
  
Artículo 11. Coordinación y colaboración con instituciones y órganos de control  
1. La conselleria competente en materia de inspección general de servicios, como responsable del sistema de alertas y de la inspección general de todas las actividades, centros y servicios, mantendrá las necesarias relaciones de colaboración o coordinación, con el resto de departamentos competentes en materia control e inspección, tanto internos como externos, de acuerdo con lo previsto en los apartados siguientes.  
2. Con la finalidad de evitar que se produzcan interferencias o invasión de competencias que puedan generar disfunciones entre los órganos de control, se podrán establecer los protocolos de colaboración necesarios, tanto con los órganos de control internos como externos, y se establecerán los canales adecuados para compartir la formación, la información y la experiencia adquirida.  
Particularmente, sin perjuicio de lo establecido en el artículo 14.1 y en el marco de los ámbitos de actuación respectivos, se deberán establecer mecanismos de colaboración y coordinación con la Agencia de Prevención y Lucha contra el Fraude y la Corrupción.  
3. Corresponde a la Inspección General de Servicios la coordinación de los órganos y unidades administrativas de inspección y control interno sectoriales, existentes en los diferentes departamentos, que tengan como objeto supervisar el funcionamiento correcto de servicios y unidades dependientes de los departamentos respectivos.  
  
Artículo 12. La Comisión Interdepartamental para la Prevención de Irregularidades y Malas Prácticas  
1. La Comisión Interdepartamental para la Prevención de Irregularidades y Malas Prácticas es un órgano colegiado y transversal de la Generalitat dirigido a promover la coordinación y colaboración de los diferentes departamentos del Consell en el estudio y seguimiento de los riesgos de irregularidades y malas prácticas en la gestión administrativa.  
2. Entre las personas que formen parte de la comisión interdepartamental, que deberá ser paritaria, estarán como mínimo las personas titulares de las subsecretarías de la Presidencia y de las consellerias de la administración de la Generalitat, la persona titular del órgano directivo del que dependa la Inspección General de Servicios, si es distinta de las anteriores, así como la persona titular del órgano competente en materia de seguimiento y evaluación del sector público instrumental de la Generalitat. Sin perjuicio de la composición que se establezca, la comisión podrá requerir la presencia puntual de altos cargos o de autoridades o funcionarios que estime convenientes para informar sobre aspectos concretos que les sean consultados.  
3. Corresponden a la comisión interdepartamental, además de las funciones que se le asignen reglamentariamente, las siguientes:  
a) Informar el mapa de evaluación de riesgos en la tramitación administrativa de la Generalitat previsto en el artículo 22 de esta ley, elaborado por la comisión técnica prevista en el apartado cuarto de este artículo, y proponer su aprobación.  
b) Determinar, mediante un acuerdo de la comisión que será obligatorio y vinculante, aquellos órganos y entidades que deben aprobar un plan individual de autoevaluación de riesgos de irregularidades del artículo 23 de esta ley, así como proponer las orientaciones y directrices generales para la confección de dichos planes individuales de autoevaluación e informarlos con carácter previo a su aprobación. Dicho plan de autoevaluación se aprobará por resolución de la conselleria a la que esté adscrito el órgano, o por acuerdo del órgano de gobierno competente en el caso de entes del sector público instrumental de la Generalitat.  
4. Para un mejor desarrollo de las funciones asignadas, contará con el apoyo de la Comisión Técnica de Coordinación, que estará integrada, entre otros, por personal de la Inspección General de Servicios, de las inspecciones sectoriales, de la abogacía de la Generalitat, de la Intervención General de la Generalitat y de la unidad administrativa responsable en materia de seguimiento y evaluación del sector público instrumental de la Generalitat.  
5. La composición y régimen de funcionamiento de la comisión interdepartamental se desarrollará reglamentariamente.  
  
Artículo 13. Inhibición a favor de la Intervención General de la Generalitat  
Cuando se inicie una actuación de investigación, por cualquiera de los medios previstos en el artículo 30, que afecte a supuestas anomalías o irregularidades de carácter económico-financiero, y con el fin de evitar posibles duplicidades de acciones de control, la Inspección General de Servicios trasladará a la Intervención General de la Generalitat la información obtenida relativa a cuestiones que sean competencia de esta, de conformidad con lo establecido en la ley que regula sus funciones y atribuciones, respecto al control interno de la gestión económico-financiera.  
  
Artículo 14. Inhibición a favor de la Agencia de Prevención y Lucha contra el Fraude y la Corrupción de la Comunitat Valenciana y de la Oficina de Control de Conflictos de Intereses  
1. Cuando en el curso de una actuación se detecten indicios de posible fraude o corrupción, se dará traslado del asunto a la Agencia de Prevención y Lucha contra el Fraude de la Comunitat Valenciana, y se pondrá a su disposición toda la información obtenida durante el desarrollo de la actuación investigadora. La Inspección General de Servicios podrá consultar a la Agencia de Prevención y Lucha contra el Fraude de la Comunitat Valenciana la conveniencia de suspender o coordinar las actuaciones. En caso de que se trate de asuntos que sean competencia de la agencia, la Inspección General de Servicios se inhibirá en favor de esta y le proporcionará el apoyo necesario.  
2. En el caso de que en las irregularidades advertidas se detecte la existencia de indicios de conflictos de interés, se dará traslado del asunto a la Oficina de Control de Conflictos de Intereses poniendo a su disposición toda la información obtenida durante el desarrollo de la actuación investigadora.  
  
Artículo 15. Comunicación a la Sindicatura de Comptes  
1. Cuando en el curso de una actuación se detecten indicios de irregularidades que pudiera corresponder conocer al Tribunal de Cuentas, se dará traslado de los mismos a la Sindicatura de Comptes, poniendo a su disposición toda la información obtenida durante el desarrollo de la actuación investigadora. Cuando la Sindicatura de Comptes aprecie, en su caso, que se ponen de manifiesto hechos presuntamente constitutivos de responsabilidad contable, los pondrá en conocimiento del Tribunal de Cuentas. La comunicación de los antecedentes conllevará la suspensión de actuaciones por parte de la Inspección General de Servicios con relación a aquellos aspectos de la investigación que sean, en su caso, competencia exclusiva del Tribunal de Cuentas.  
2. Cuando se aprecie que las actuaciones realizadas pueden corresponder a ámbitos de intervención de la Sindicatura de Comptes contemplados en su plan anual de actuación, así como en las peticiones de informes, memorias o dictámenes previstos en la Ley de la Generalitat de la Sindicatura de Comptes, se le dará traslado de los resultados de las mismas, poniendo a su disposición toda la información obtenida durante el desarrollo de la actuación investigadora. En el supuesto de que se trate de actuaciones en curso, el departamento competente en materia de inspección de servicios podrá consultar a la sindicatura la conveniencia de suspender o coordinar actuaciones.  
  
Artículo 16. Inhibición en favor de la fiscalía  
Cuando en el curso de una actuación se detecten indicios que puedan ser constitutivos de un ilícito penal, la Inspección General de Servicios lo pondrá en conocimiento del ministerio fiscal, suspendiendo las diligencias en curso hasta que se obtenga el pronunciamiento judicial, lo que se comunicará a quien haya proporcionado la información.  
  
  
TÍTULO II  
ACTUACIONES DE PREVENCIÓN E INVESTIGACIÓN  
DE LA INSPECCIÓN GENERAL DE SERVICIOS  
  
CAPÍTULO I  
Sistema de alertas  
  
Sección primera  
Elementos del sistema de alertas, adscripción   
e instrumentos de gestión del riesgo  
  
Artículo 17. Descripción del sistema  
1. El sistema de alertas se articulará a través de un conjunto de herramientas cuya interacción permite la detección de posibles irregularidades y malas prácticas administrativas, con carácter preventivo, a partir del análisis de la información obtenida y de la evaluación de factores de riesgo que potencialmente pudieran originarlas. El sistema de alertas será verificable o auditable de acuerdo con el procedimiento reglamentariamente establecido.  
2. Sin perjuicio de que puedan incorporarse nuevas herramientas al sistema, en función de la evolución práctica del mismo y del entorno normativo y tecnológico, el sistema estará integrado por:  
a) Los datos obtenidos a partir de las bases de datos, bien creadas y alimentadas por la administración de la Generalitat y los entes de su sector público instrumental, que sirven de soporte a su gestión administrativa y que se consideren de utilidad para la detección de las situaciones irregulares o malas prácticas; o bien de otros organismos y entidades, en los términos previstos en el artículo 19 de esta ley.  
b) El sistema lógico e informático de procesamiento de datos, dependiente de la conselleria competente en materia de tecnologías de la información y las comunicaciones.  
c) Las evaluaciones, el mapa de evaluación de riesgos para la prevención de posibles irregularidades y las autoevaluaciones individuales de riesgos.  
d) Los informes de conclusiones y recomendaciones de cada actuación y los informes de evaluación del sistema que lo retroalimentan.  
3. También se podrán integrar en el sistema datos personales de personas o entidades que tengan o hayan tenido una relación directa con la administración de la Generalitat y su sector público instrumental referidos a expedientes administrativos relacionados con la contratación, con ayudas o subvenciones públicas, así como de las personas o entidades que mantengan o hayan mantenido una relación laboral o contractual con la administración de la Generalitat y su sector público instrumental.  
Para las finalidades previstas en esta ley podrán tratarse los datos que los interesados descritos en el párrafo anterior hayan hecho manifiestamente públicos de manera voluntaria, particularmente en internet. Para ello, deberán reunirse las siguientes condiciones:  
a) Que tales espacios tengan la condición de abiertos y no estén protegidos por el derecho a la intimidad o el derecho al secreto de las comunicaciones.  
b) Que, en el caso de redes sociales, se trate de páginas indexables por buscadores, espacios abiertos a todos los miembros de la red, redes sociales abiertas o redes cuya naturaleza profesional, empresarial o similar permitan excluir toda expectativa de privacidad.  
c) Que en ningún caso sean objeto de tratamiento los datos de terceras personas relacionadas con los investigados.  
4. El personal adscrito a la Inspección General de Servicios llevará a cabo las tareas de seguimiento y mejora continua del sistema de alertas. Para garantizar un buen funcionamiento del mismo se dotará de los recursos personales y materiales necesarios. Todo el personal encargado de la explotación del sistema de alertas llevará a cabo el tratamiento de la información con estricto respeto a la normativa vigente sobre protección de datos de carácter personal.  
  
Artículo 18. Bases de datos de la administración de la Generalitat y su sector público instrumental  
1. Las bases de datos constituyen un sistema que almacena información, que se encuentra agrupada o estructurada, procedente del ejercicio de la actividad administrativa, alimentada por los órganos competentes por razón de la materia, que puede ser almacenada y recuperada por medios informáticos.  
2. La información contenida en las bases de datos que sea necesaria para la detección de irregularidades o malas prácticas será incorporada al sistema de alertas y procesada para generar nueva información explotable por dicho sistema, respetando en todo caso las garantías y derechos fundamentales de las personas titulares de los datos.  
3. Corresponde a la administración de la Generalitat, y a los entes incluidos en el ámbito de aplicación de esta ley, aportar y mantener actualizada la información de las bases de datos que tienen bajo su responsabilidad y que constituyen la base de funcionamiento del sistema de alertas.  
4. La conselleria responsable del sistema de alertas podrá proponer cambios en los sistemas de información, bases de datos y aplicaciones, con el fin de poder incorporar nuevos datos que se consideren de utilidad para la detección de irregularidades.  
5. Todo lo expresado en los apartados anteriores se realizará en coordinación con el centro directivo que ejerza las competencias en materia de tecnologías de la información y las comunicaciones en el ámbito de la Generalitat.  
  
Artículo 19. Bases de datos externas  
1. El sistema podrá obtener información de las bases de datos de otros organismos y entidades, mediante la forma de colaboración que corresponda en cada caso, respecto a la actividad mercantil y financiera de contratistas, proveedoras de servicios y beneficiarias de subvenciones y ayudas públicas, así como de las personas o entidades que mantengan o hayan mantenido una relación laboral o contractual con la administración de la Generalitat y su sector público instrumental. Esta información se podrá obtener, de acuerdo con las leyes reguladoras, siempre que los datos sean relevantes para la finalidad de esta ley y que quede garantizado que han sido obtenidos legítimamente por parte del cesionista de los mismos.  
El sistema, bien sea en el acceso a la información o bien en su cesión, respetará en todo caso los derechos de protección de datos de las personas interesadas, con las limitaciones que en su caso corresponda en función de la necesidad y la proporcionalidad.  
2. En aquellos supuestos en que exista un marco de colaboración en virtud del cual se prevea la cesión de bases de datos a la administración de la Generalitat o su sector público instrumental, para el ejercicio de sus competencias, dichos datos se podrán integrar en el sistema de alertas.  
  
Artículo 20. El sistema lógico e informático de procesamiento de datos  
El sistema lógico e informático de procesamiento de datos para la prevención de irregularidades está constituido por:  
1. El conjunto de herramientas de software y la infraestructura de servidores y bases de datos con que funcionan.  
2. El conjunto de datos obtenidos mediante procesos de extracción, transformación y carga a partir la información contenida en las bases de datos indicadas en los artículos 18 y 19 de esta ley.  
3. Los mecanismos de análisis de datos que, a través de indicadores de riesgo definidos para cada uno de los diferentes ámbitos de gestión administrativa sobre los que actuará el sistema, permitan la detección de situaciones irregulares susceptibles de investigación.  
4. El estudio, diseño, definición, desarrollo, la explotación y el mantenimiento del sistema lógico e informático de procesamiento de datos para la prevención de irregularidades corresponde a la conselleria competente en materia de tecnologías de la información y las comunicaciones.  
Artículo 21. Evaluación de riesgos  
1. La evaluación es una forma de investigación aplicada, planificada, sistemática, y dirigida que permite obtener y proporcionar de manera válida y fiable, datos e información suficiente y relevante para identificar posibles factores de riesgo de que se produzca una irregularidad o una mala práctica.  
2. Es un factor de riesgo cualquier hecho o circunstancia presente en el contexto jurídico, material, humano u organizativo de la tramitación de un procedimiento administrativo, que aumente las probabilidades de aparición de malas prácticas o irregularidades durante la tramitación del mismo.  
  
Artículo 22. Mapa de evaluación de riesgos  
1. Para determinar los distintos niveles de exposición al riesgo de irregularidades en la gestión, se aprobará una propuesta de mapa de evaluación de riesgos por la comisión interdepartamental prevista en el artículo 12 de esta ley. La aprobación del mapa se hará por acuerdo del Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de inspección de servicios.  
2. Para su elaboración y actualización se tendrán en cuenta, entre otros, los siguientes factores:  
a) El importe y la tipología de los destinatarios de los fondos públicos aplicados.  
b) El nivel de cumplimiento de la normativa sobre transparencia y buen gobierno.  
c) Las características básicas de los sistemas de control existentes en relación con los órganos y los procedimientos que se trate.  
d) Las conclusiones derivadas de la evaluación de las alertas generadas por el sistema.  
e) Las constataciones y conclusiones obtenidas, así como las recomendaciones efectuadas en las actuaciones ejecutadas por los órganos de control interno y externo de la Generalitat.  
3. Los datos obrantes en el mapa de evaluación de riesgos de irregularidades servirán de base para proponer la designación de aquellos órganos y entidades que resulten obligados a confeccionar el plan individual de autoevaluación del riesgo de irregularidades, previsto en el artículo siguiente de esta ley.  
  
Artículo 23. Planes individuales de autoevaluación del riesgo de irregularidades  
1. Los planes individuales de autoevaluación constituyen un instrumento de identificación, prevención y tratamiento de posibles riesgos asociados a departamentos o entes, en relación con determinados procesos, y elaborados por los gestores responsables de los mismos. Para el cumplimiento de su finalidad los planes se componen de los siguientes documentos:  
a) Una ficha de descripción del proceso, en la que se hará constar de manera pormenorizada los datos de la gestión procedimental afectados y la descripción del sistema de control existente.  
b) Una valoración detallada de las áreas, situaciones y actuaciones concretas que sean generadoras de un riesgo potencial en la gestión de los procedimientos que se trate, incluyendo las posibles causas de abstención del personal empleado público en aquellos asuntos en los que se pueda tener un interés personal o que puedan suponer un conflicto de intereses con las obligaciones de su puesto público.  
c) Una descripción de las acciones y medidas preventivas a desarrollar para minimizar el riesgo existente, en relación con los órganos y procedimientos analizados.  
2. Los planes se aprobarán por resolución de la persona titular del órgano directivo responsable de su implantación, previo informe favorable de la comisión interdepartamental prevista en el artículo 12 de la presente ley.  
  
Artículo 24. Adscripción del sistema y obligaciones  
1. El sistema de alertas rápidas, estará adscrito a la conselleria competente en materia de inspección general de servicios. Es responsabilidad de dicha conselleria mantener y aplicar el sistema, asegurar su integridad y la fiabilidad de su funcionamiento. Asimismo, tendrá la consideración de responsable del tratamiento de datos de carácter personal.  
2. Los departamentos y los entes incluidos en el ámbito de aplicación del artículo 2 están obligados a colaborar en la aplicación del sistema, en los términos previstos en la presente ley.  
  
  
Sección segunda  
Características técnicas y funcionales del sistema  
  
Artículo 25. Compatibilidad, desarrollo, explotación y mantenimiento del sistema informático  
1. El sistema lógico e informático de procesamiento de datos será compatible con los instrumentos de control existentes en su ámbito de actuación y se garantizará su interoperabilidad con los sistemas utilizados por el resto de departamentos, organismos o instituciones de la Generalitat con la misma finalidad.   
2. Será responsabilidad de la conselleria competente en materia de tecnologías de la información y las comunicaciones a través de los servicios existentes para ello, asegurar el desarrollo, la explotación y el mantenimiento del sistema informático de alertas, su seguridad, interoperabilidad y compatibilidad informática. Todo ello, sin perjuicio de la responsabilidad establecida en el artículo 18.3 de esta ley.  
  
Artículo 26. Garantías de seguridad de la información del sistema  
1. El sistema de alertas será sometido a revisión periódica con el fin de verificar el cumplimiento de la política de seguridad, de los procedimientos operativos establecidos y de la normativa vigente sobre protección de datos de carácter personal, prestando especial atención al cumplimiento de las previsiones sobre las medidas de seguridad que se definan para el sistema. El departamento responsable del sistema podrá definir cualquier otro ámbito de verificación que se estime necesario realizar a los efectos previstos en este precepto.  
2. El sistema de alertas garantizará el control de acceso a la información, mediante mecanismos que permitan la identificación, autenticación y autorización de las personas usuarias, permitiendo el acceso a la información en función de los derechos asociados al perfil del mismo y mantendrá un registro de los accesos realizados, tanto para consulta, como para la actualización de información, en su caso, con la finalidad de gestionar la trazabilidad de los datos.  
  
Artículo 27. Clasificación de riesgos y codificación de resultados  
1. Se desarrollará un sistema de indicadores con el objetivo de detectar la presencia de posibles irregularidades o malas prácticas, en cada uno de los ámbitos de gestión.  
2. Los resultados de las actuaciones de investigación serán objeto de una codificación estandarizada, con la finalidad de que el sistema disponga de información estructurada que permita su retroalimentación.  
3. La descripción de los indicadores y la codificación de los asuntos investigados estará sometida a una actualización periódica que garantice el mayor nivel de concreción posible, mediante la aplicación de la información y conclusiones derivadas de la propia puesta en práctica del sistema.  
4. Los departamentos, organismos y entidades incluidas en el ámbito de aplicación de la presente ley propondrán, bajo la supervisión de la Inspección General de Servicios, sus propios indicadores en función de sus ámbitos de gestión y la identificación de los factores de riesgo asociados a sus procedimientos.  
  
Artículo 28. Código de buenas prácticas y protocolos de actuación  
1. La conselleria competente en materia de inspección general de servicios elaborará un código de buenas prácticas para la prevención y detección de irregularidades y promoverá la aprobación de protocolos de actuación y aplicación del sistema de alertas, cuando sea necesario para garantizar su eficacia.  
2. Este código será de obligado cumplimiento por todo el personal al servicio de la administración de la Generalitat y su sector público instrumental, entendido el mismo en los términos definidos en la legislación de la Generalitat reguladora del sector público, y se aprobará mediante un decreto del Consell.  
  
Artículo 29. Evaluación periódica del sistema  
1. Para garantizar un funcionamiento adecuado del sistema se realizará un análisis y evaluación del mismo con el objeto de corregir errores en las alertas, identificar y prevenir nuevos riesgos.  
2. Anualmente la Inspección General de Servicios elaborará un informe sobre los aspectos referidos en el apartado anterior, que se integrará como un apartado del informe anual de evaluación de su plan de actuación, previsto en el artículo 9.  
3. Las propuestas de mejora incluidas en el citado informe, que serán aprobadas mediante resolución de la persona titular del departamento competente en materia de inspección general de servicios, tendrán carácter obligatorio para los departamentos afectados.  
4. El sistema podrá ser evaluado por organismos externos al mismo, con la finalidad de verificar su adecuado funcionamiento. En este sentido, la Agencia de Prevención y Lucha contra el Fraude y la Corrupción podrá colaborar con la Inspección General de Servicios en la evaluación de la eficacia del sistema en relación con el cumplimiento de sus finalidades, sin perjuicio de que se puedan realizar otras auditorías externas relativas a la seguridad de la información, la protección de datos personales y otros elementos del funcionamiento del sistema de alertas.  
  
  
CAPÍTULO II  
Del procedimiento de investigación  
  
Artículo 30. Inicio y desarrollo de las actuaciones de investigación  
1. La actuación de investigación a desarrollar por parte de la Inspección General de Servicios podrá tener su origen:  
a) En los datos obtenidos a través del sistema de alertas.  
b) Como consecuencia de la presentación de una denuncia.  
c) Por peticiones razonadas de otros órganos de la Generalitat.  
d) Por orden superior, cuando se adviertan posibles irregularidades conocidas por cualquier medio.  
e) Como consecuencia de la información obtenida desde el sistema de quejas y sugerencias sobre el funcionamiento de los servicios públicos de la administración de la Generalitat.  
f) En ejecución de los planes de actuación de la Inspección General de Servicios.  
2. El inicio de la actuación de investigación deberá ser comunicado a la persona titular de la subsecretaria del departamento afectado, así como a la persona responsable del ente u organismo del sector público instrumental, en su caso. No obstante, para garantizar el objetivo de la investigación, cuando la actuación se califique por la propia inspección como urgente o reservada, podrá no efectuarse esta comunicación previa.  
3. Cuando la especialidad de la materia o las características de los hechos a investigar así lo aconsejen, previa petición de la Inspección General de Servicios, la persona titular del órgano directivo competente, o la persona responsable del ente u organismo del sector público instrumental, deberá elaborar un informe detallado de los hechos y de las cuestiones que le hayan sido planteadas por la inspección.  
4. Las personas físicas o jurídicas que mantengan, o hayan mantenido, cualquier relación administrativa directa con la administración de la Generalitat y su sector público instrumental, como consecuencia de la cual hayan participado en aquellos procedimientos administrativos que sean objeto o estén íntimamente relacionados con la actuación investigadora, deberán colaborar con la Inspección General de Servicios, facilitando el acceso a toda la documentación e información de que dispongan en relación con los procedimientos aludidos.  
5. Del mismo modo, estarán obligadas a colaborar las personas físicas o jurídicas que dispongan de información conexa que sea necesaria para confirmar la veracidad, coherencia e integridad de los datos obtenidos en la investigación, cuya colaboración resulte imprescindible para el esclarecimiento de los hechos, con los límites establecidos en el artículo 18 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
6. La obligación de colaborar prevista en los apartados 4 y 5 no tendrá efecto cuando la revelación de la información solicitada atentara contra el honor o la intimidad personal o familiar o supusiera la comunicación de datos confidenciales de terceros de los cuales tengan conocimiento por la prestación de servicios profesionales de diagnóstico, asesoramiento o defensa.  
7. Desde el momento en el que se inicie una actuación de investigación, esta deberá desarrollarse en el plazo de seis meses. En aquellos casos en que la complejidad o las circunstancias del asunto lo justifiquen, se podrá ampliar este plazo hasta un máximo de seis meses adicionales. Esta ampliación deberá motivarse expresamente y será notificada a quien haya facilitado la información y a la persona titular de la subsecretaría del departamento afectado o responsable del ente del sector público instrumental, salvo que concurra la circunstancia establecida en el apartado 2.  
  
Artículo 31. Tramitación de las alertas por parte de la Inspección General de Servicios  
1. Cuando del tratamiento de datos efectuado por el sistema informático se genere una alerta, la Inspección General de Servicios calificará la alerta inicialmente dentro de una de las siguientes categorías:  
a) Alertas no significativas, que a su vez se pueden clasificar en:  
1.º Falso positivo: cuando se llegue a la conclusión de que se trata de una alerta infundada, derivada de un error en los datos.  
2.º Alerta sin riesgo: cuando se compruebe que no existe riesgo alguno. En este caso, no se realizará ninguna acción subsiguiente sin perjuicio que sea tenida en cuenta a los efectos de su reiteración posterior.  
b) Alertas significativas, que a su vez se pueden clasificar en:  
1.º Alerta para seguimiento: en estos casos se podrá realizar una actuación de investigación de carácter simplificado que conllevará, en todo caso, la realización de una actuación de control al órgano afectado. En el supuesto de que tras ella se determine la existencia de un riesgo sustancial, se procederá en el modo previsto en el subapartado siguiente.  
2.º Alerta para investigación: se iniciará la actuación de investigación en la forma prevista en el artículo 30.  
2. La información que genere el sistema lógico e informático de procesamiento de datos tendrá carácter reservado y únicamente podrá ser accesible para el personal adscrito a la Inspección General de Servicios que esté expresamente autorizado. No obstante, también se podrá facilitar a otros órganos de control internos o externos con los que se colabore en los términos previstos en esta ley, respecto a la información que sea materia de sus respectivas competencias.  
  
Artículo 32. Protección de las personas alertadoras o denunciantes  
1. Se considerará persona alertadora o denunciante de posibles irregularidades o malas prácticas en actuaciones realizadas en el ámbito de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental cualquier persona física o jurídica sea o no empleada pública.  
2. Cuando se formulen denuncias o alertas, la Inspección General de Servicios deberá aplicar el régimen de protección establecido en el artículo 14 de la Ley 11/2016, de 28 de noviembre, de la Agencia de Prevención y Lucha contra el Fraude y la Corrupción de la Comunitat Valenciana o, en su caso, un régimen más favorable.  
3. A los efectos de facilitar la presentación de denuncias o alertas de irregularidades y malas prácticas, se establecerá un canal seguro y accesible que permitirá su formulación y que, en todo caso, garantizará la confidencialidad y la protección de quienes lo utilicen.  
  
Artículo 33. Informes de resultados  
1. Una vez concluidas las actuaciones de investigación se emitirá un informe provisional de resultados por parte de la Inspección General de Servicios, que será trasladado al órgano directivo del que dependan los servicios o unidades afectados, con el fin de que puedan formularse alegaciones al contenido del mismo. A la vista de dichas alegaciones, se elaborará el informe definitivo. No obstante, de modo justificado, en función de los antecedentes y de las características del asunto o de la actuación investigadora, circunstancias que deberán quedar especificadas en el correspondiente expediente, se podrá emitir el informe de carácter definitivo omitiendo los trámites previstos anteriormente.  
2. Los aspectos relativos al contenido mínimo de los informes, tramitación, clasificación y plazos se desarrollarán reglamentariamente.  
  
Artículo 34. Efectos de los informes definitivos de resultados  
1. Cuando en los informes definitivos de resultado se haya constatado la existencia de debilidades de cualquier tipo o de irregularidades de carácter puntual, la Inspección General de Servicios efectuará recomendaciones de mejora.  
2. La conselleria o entidad a la que estén adscritos los servicios o actividades objeto de la actuación inspectora comunicará a la Inspección General de Servicios las medidas adoptadas en relación con las recomendaciones formuladas en el informe final, especialmente aquellas que vayan dirigidas a corregir deficiencias o anomalías.  
3. El personal inspector de servicios realizará un seguimiento de la efectiva adopción de las medidas comunicadas, cuando así se establezca en su plan de actuación. Si tras el seguimiento se considerase que tales medidas son insuficientes o resultan inadecuadas a los efectos de corregir las deficiencias advertidas, se elaborará un informe específico sobre esta circunstancia, con las nuevas recomendaciones que proceda efectuar.  
4. Cuando en los informes de resultado se determine la posible existencia de responsabilidades de carácter disciplinario, se propondrá al órgano superior jerárquico competente la incoación del procedimiento correspondiente. El órgano competente estará obligado a comunicar el resultado de dicho procedimiento a la Inspección General de Servicios.  
5. Cuando se detecte la posible existencia de activos económicos o patrimoniales de la Generalitat que hubiesen sido indebidamente obtenidos o utilizados y fuesen susceptibles de recuperación, se comunicará al órgano competente, al objeto de que se realicen las oportunas acciones de recuperación.  
6. Cuando en los informes de resultados se detecte la existencia de irregularidades de carácter sistémico o de un número significativo de irregularidades puntuales, la Inspección General de Servicios podrá solicitar al órgano objeto de la actuación la presentación de un plan de mejora.  
7. En el plan de mejora, de carácter obligatorio, se identificarán, como mínimo, los objetivos y las medidas a adoptar, su coste estimado, el calendario previsto para su ejecución y las personas responsables de su implementación. La Inspección General de Servicios podrá emitir valoraciones previas sobre las medidas propuestas en el plan y solicitar en cualquier momento información sobre el avance del mismo.  
8. Si, no obstante todo lo anterior, tampoco se adoptaren las medidas oportunas, la inspección incluirá el asunto en el informe anual al Consell previsto en el artículo 9 de esta ley.  
  
Artículo 35. Comunicación y publicidad de los informes definitivos de resultado  
1. Además de los datos que puedan ser comunicados en base a lo previsto en el artículo 31.2, cuando en los informes definitivos de resultados se determine la existencia de irregularidades que correspondan al ámbito competencial de otros órganos de la Generalitat, o de otras instituciones, se dará traslado a los mismos, de acuerdo con lo que se establece en el capítulo II del título I.  
2. En el Portal de Transparencia de la Generalitat se publicará información básica sobre los resultados obtenidos en cada actuación inspectora que tenga su origen en los supuestos señalados previstos en el artículo 30.1, incluyendo un extracto de las conclusiones y recomendaciones efectuadas.  
  
Artículo 36. Conservación y acceso a la documentación soporte de las actuaciones investigadoras  
Todos los datos obtenidos durante el curso de las actuaciones de control realizadas serán debidamente archivados y se garantizará la integridad, conservación, seguridad y confidencialidad de la información recopilada durante la actuación investigadora.  
  
  
TÍTULO III  
RÉGIMEN SANCIONADOR  
  
CAPÍTULO I  
Disposiciones generales  
  
Artículo 37. Régimen jurídico  
1. El incumplimiento de las obligaciones establecidas en esta ley se sancionará conforme a lo previsto en este título, sin perjuicio de otras responsabilidades que pudieran concurrir.  
2. La potestad sancionadora respecto de las infracciones tipificadas en esta ley se ejercerá de conformidad con lo dispuesto en ella y en la normativa vigente en materia de procedimiento administrativo común de las administraciones públicas y régimen jurídico del sector público.  
3. Las infracciones disciplinarias se regirán por los procedimientos previstos para el personal que resulten de aplicación en cada caso.  
4. Cuando, como consecuencia de las actuaciones desarrolladas, se constaten incumplimientos susceptibles de ser calificados como alguna de las infracciones previstas en este capítulo y que pueda derivar en responsabilidad disciplinaria, se propondrá al órgano superior jerárquico competente la incoación del procedimiento correspondiente. El órgano competente comunicará el resultado de dicho procedimiento a la Inspección General de Servicios.  
  
Artículo 38. Responsabilidad  
Son responsables de las infracciones las personas físicas o jurídicas, cualquiera que sea su naturaleza, así como los altos cargos, directivos y el personal al servicio de las entidades previstas en el artículo 2, que realicen acciones o que incurran en las omisiones tipificadas en esta ley con dolo, culpa o negligencia.  
  
Artículo 39. Competencia sancionadora  
1. Los órganos competentes para ordenar la incoación del procedimiento sancionador son:  
a) El Consell, cuando se trate de alguno o alguna de sus miembros o de la persona titular de una secretaría autonómica.  
b) La persona titular del departamento competente en materia de inspección general de servicios, en el caso de otros altos cargos de la administración de la Generalitat y del personal que ocupa puestos de carácter directivo en el sector público instrumental siempre que no tengan la condición de miembro del Consell o de titular de una secretaría autonómica. Asimismo, también será competente cuando se trate de personas físicas o jurídicas que incumplan el deber de colaboración según los parámetros que prevé esta ley.  
c) Los órganos competentes determinados en la normativa sectorial correspondiente, en el caso de personal de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental, no incluido en los apartados anteriores.  
2. La competencia para instruir el procedimiento sancionador corresponde a los siguientes órganos:  
a) El órgano del departamento competente en materia de inspección general de servicios que se determine reglamentariamente, cuando la competencia para resolver recaiga en la persona titular de este departamento o en el Consell.  
b) Los órganos que determina la normativa sectorial correspondiente, en caso de que la persona responsable de la infracción sea personal de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental no incluido en el apartado anterior de este artículo.  
3. Los órganos competentes para resolver los procedimientos sancionadores son:  
a) El Consell, cuando el procedimiento sancionador afecte a algún miembro del Consell o persona titular de una secretaría autonómica.  
b) La persona titular del departamento competente en materia de inspección general de servicios, cuando la competencia para incoar el expediente recaiga en la misma.  
c) Los órganos que determina la normativa sectorial correspondiente, en caso de que la persona responsable de la infracción sea personal de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental no incluido en los apartados anteriores de este artículo.  
4. En el supuesto de infracciones imputadas a altos cargos adscritos al departamento competente en materia de inspección general de servicios, las competencias establecidas en los apartados 1.b y 3.b de este artículo serán ejercidas por el titular del departamento competente en materia de administraciones públicas. En caso de que coincida la titularidad de la competencia en las dos materias, las potestades de incoación, instrucción y resolución serán ejercidas por los órganos que determine la persona que ostente la Presidencia de la Generalitat en el ejercicio de las funciones de dirección y coordinación del Consell que establece la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell.  
  
Artículo 40. Prescripción de las infracciones y las sanciones  
1. El plazo de prescripción de las infracciones será de cuatro años para las infracciones muy graves, tres años para las graves y un año para las leves.  
2. El plazo de prescripción de las sanciones será de tres años para las sanciones por la comisión de infracciones muy graves, de dos años para las infracciones graves y de un año para las leves.  
3. Cuando la infracción se cometa por personal de la administración de la Generalitat y de su sector público instrumental, el plazo de prescripción será el establecido en la normativa reguladora del régimen disciplinario que resulte de aplicación.  
  
  
CAPÍTULO II  
Infracciones y sanciones  
  
Artículo 41. De las infracciones y su clasificación  
1. A los efectos de esta ley, son infracciones las acciones u omisiones dolosas o culposas con cualquier grado de negligencia que estén tipificadas y sancionadas como tales en esta ley. Las infracciones se clasifican en leves, graves y muy graves.  
2. Son infracciones muy graves:  
a) Formular denuncias o comunicaciones de irregularidades que resulten ser falsas si la persona denunciante fuera consciente de su falsedad.  
b) Desvelar información en el curso de la investigación cuando cause graves perjuicios a la investigación, a las personas afectadas por esta o a la persona denunciante.  
c) La comisión de una infracción grave cuando el autor o autora hubiera sido sancionado por dos infracciones graves de la misma naturaleza, en el periodo de dos años previos a la comisión de nuevo de la infracción; en tal supuesto, se requerirá que la resolución sancionadora hubiere adquirido firmeza en vía administrativa.  
3. Son infracciones graves:  
a) Acceso injustificado a la información del sistema cuando se deriven perjuicios para la investigación, la administración, la persona denunciante o denunciada, así como para terceros.  
b) El incumplimiento reiterado e injustificado de las recomendaciones de los informes de los órganos de control interno de la Generalitat en los casos en que estas propongan la enmienda de infracciones a la legalidad y se deriven perjuicios probados para la administración o para terceras personas.  
c) La no incorporación o alteración de la información destinada al sistema de alertas cuando se aprecie intencionalidad de obstruir el normal funcionamiento del mismo.  
d) La comisión de una infracción leve cuando el autor o autora hubiera sido sancionado por dos infracciones leves de la misma naturaleza, en el periodo de un año previo a la comisión de nuevo de la infracción; en tal supuesto, se requerirá que la resolución sancionadora hubiere adquirido firmeza en vía administrativa.  
4. Son infracciones leves:  
a) Dificultar el acceso a la información necesaria para la investigación, así como la negativa o retraso injustificados, siempre que el requerimiento sea exigible según los parámetros de esta ley, cuando de ello se deriven perjuicios para tercera persona, para la administración o para la investigación.  
b) La no comparecencia injustificada a la solicitud que se reciba del órgano competente.  
c) El incumplimiento injustificado de las obligaciones de actualización de la información en el sistema de alertas, cuando de ello se deriven deficiencias y retrasos sustanciales en su funcionamiento que puedan menoscabar su efectividad.  
  
Artículo 42. Sanciones  
1. A las infracciones imputables al personal al servicio de las entidades previstas en el artículo 2, se les aplicarán las sanciones que correspondan con arreglo al régimen disciplinario que en cada caso resulte aplicable.  
2. Sanciones aplicables a las infracciones imputables a las autoridades y a los directivos del sector público instrumental:  
2.1. Sanciones por infracciones leves:  
a) Apercibimiento.  
b) Multa de hasta 300 euros.  
c) Apercibimiento y multa de hasta 300 euros.  
2.2. Sanciones por infracciones graves:  
a) La declaración de incumplimiento y publicación en el Portal de Transparencia de la Generalitat, durante un periodo de seis meses.  
b) Multa de 301 a 3.000 euros.  
c) La declaración de incumplimiento y publicación en el Portal de Transparencia de la Generalitat durante un periodo de seis meses y multa de 301 a 3.000 euros.  
2.3. Sanciones por infracciones muy graves:  
Multa de 3001 hasta 30.000 euros y declaración de incumplimiento y publicación en el Portal de Transparencia de la Generalitat por un periodo de un año.  
3. Infracciones imputables a las personas físicas o jurídicas, externas a la administración de la Generalitat, cuando sea exigible, dentro de los parámetros de esta ley, su obligación de colaborar con las actuaciones de investigación:  
3.1. Sanciones por infracciones leves:  
a) Apercibimiento.  
b) Multa hasta 300 euros.  
c) Apercibimiento y multa hasta 300 euros.  
3.2 Sanciones por infracciones graves:  
a) La declaración del incumplimiento y publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
b) Multa de 301 a 3.000 euros.  
c) La declaración del incumplimiento y publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y multa de 301 hasta 3.000 euros.  
3.3. Sanciones por infracciones muy graves:  
a) La declaración del incumplimiento y publicidad de la sanción en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
b) Multa de 3.001 a 30.000 euros.  
c) La declaración del incumplimiento y publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y multa de 3.001 a 30.000 euros.  
4. Para la graduación de las sanciones el órgano competente se ajustará al principio de proporcionalidad, de conformidad con lo previsto en la legislación básica de régimen jurídico del sector público. La aplicación de los criterios de graduación de las sanciones deberá ser justificada expresamente por el órgano sancionador. No obstante lo anterior, estos aspectos podrán ser objeto de desarrollo reglamentario.  
  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Sistema de prevención en la gestión de fondos europeos  
Las medidas que sean implementadas por parte de aquellos departamentos de la Generalitat que gestionen fondos europeos en aplicación de lo previsto en la correspondiente normativa de la Unión Europea, se regirán por sus disposiciones e instrucciones específicas, sin perjuicio que se establezcan aquellos mecanismos específicos de coordinación que resulten más adecuados para garantizar la transmisión reciproca de información entre los distintos sistemas de prevención de irregularidades.  
  
Segunda. Código de buenas prácticas  
El código de buenas prácticas, previsto en el artículo 28, se aprobará una vez haya transcurrido el plazo de seis meses desde la emisión del primer informe de evaluación del sistema de alertas previsto en el artículo 29.2, con el fin de incorporar las recomendaciones procedentes de las alertas analizadas y de las evaluaciones de riesgos que se puedan realizar.  
  
Tercera. Datos de carácter personal  
1. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 6.1.e del Reglamento (UE) 2016/679 del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de abril de 2016, relativo a la protección de las personas físicas en lo que respecta al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos, el tratamiento de datos de carácter personal derivado de la aplicación de la presente ley se considera necesario para el cumplimiento de una misión realizada en interés público cuyo fin es prevenir irregularidades y malas prácticas.  
2. Cuando por necesidades del sistema se incorporen datos de carácter personal que estén amparados por la normativa de protección de datos, teniendo en cuenta las previsiones contenidas en esta ley en relación a la finalidad del tratamiento, los tipos de datos a tratar y sus medidas de seguridad, únicamente se podrán limitar los derechos de acceso, rectificación y supresión, en los términos que prevé el Reglamento (UE) 2016/679, cuando con su ejercicio se pretenda obstaculizar el cumplimiento de los fines de esta ley. El ejercicio de estos derechos se podrá denegar en aquellos casos en que suponga una limitación directa a la capacidad de actuación preventiva del sistema, o el afectado esté siendo objeto de actuaciones inspectoras.  
De conformidad con el citado reglamento, el ejercicio de los derechos de limitación, portabilidad y oposición queda excluido por tratarse de un tratamiento realizado en una misión de interés público.  
3. No serán tratados por el sistema de alertas datos de categorías especiales, a excepción de aquellos que ya formen parte de las bases de datos internas, por estar vinculados a procedimientos administrativos que comporten el reconocimiento de derechos o la exigencia de obligaciones establecidas por la normativa vigente, tales como el grado de discapacidad o de dependencia reconocidos para la percepción de prestaciones, subvenciones u otro tipo de derechos asociados.  
4. Los datos de carácter personal se conservarán en la aplicación del sistema de alertas durante el tiempo imprescindible para el tratamiento de los datos de conformidad con la finalidad de esta ley, siempre que se trate de datos relevantes y necesarios y sin que puedan ser utilizados para una finalidad distinta. En ningún caso los datos de carácter personal se podrán hacer públicos, salvo que previamente se anonimicen para poder servir a los fines previstos en la presente ley.  
  
Cuarta. Comunicación de ilícito penal  
Cuando un órgano de los incluidos en el ámbito de aplicación de esta ley, en el ejercicio de sus funciones, ponga en conocimiento del ministerio fiscal o de la autoridad judicial hechos de los que resulten indicios racionales de la comisión de algún delito, lo comunicará a la Inspección General de Servicios, que dará traslado de dicha información a la abogacía de la Generalitat y a la Intervención General de la Generalitat, cuando pueda afectar al ejercicio de sus respectivas competencias.  
  
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
  
Única. Curso específico de formación  
El personal que ocupe puestos de inspector o inspectora de servicios, o sea designado temporalmente para esta función, deberá acreditar contar con formación adecuada mediante un curso de perfeccionamiento para la inspección de servicios homologable por el Instituto Valenciano de Administración Pública (IVAP). En caso de que este personal no haya realizado este curso, deberá realizarlo en el plazo de seis meses a contar desde la entrada en vigor de esta ley.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Derogación normativa  
1. Quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo dispuesto en esta ley.  
2. El Decreto 68/2014, de 9 de mayo, por el que se regula el ejercicio de la competencia y las funciones de inspección general de los servicios de la administración de la Generalitat, así como sus normas de desarrollo, mantendrán su vigencia en todo aquello que no se oponga a lo previsto en esta ley.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Desarrollo reglamentario  
1. Se faculta al Consell para dictar cuantas disposiciones sean necesarias para el desarrollo y ejecución de esta ley.  
2. En el plazo de seis meses desde la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, el Consell aprobará el reglamento general de desarrollo de la misma.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
Esta ley entrará en vigor a los veinte días de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
No obstante, el capítulo primero del título segundo, relativo al sistema de alertas, entrará en vigor cuando así lo determine, mediante una resolución publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, la persona titular de la conselleria a la que esté adscrita la Inspección General de Servicios. Esta resolución se dictará en el plazo máximo de seis meses desde la publicación de la ley. Si transcurrido este período no se ha publicado la resolución, el capítulo primero del título segundo entrará en vigor en ese momento.  
  
Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos y todas las ciudadanas, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.  
  
València, 6 de noviembre de 2018  
  
El president de la Generalitat,  
XIMO PUIG I FERRER



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI