Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9312, del 04-04-2022 (2022/2631)

ORDRE 4/2022, de 24 de març, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, que regula l'agrocompostatge de proximitat per a la gestió sostenible de les restes agrícoles, ramaderes, silvícoles i agroforestals en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2022/03/24/4/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9312

Data del DOGV
:   04-04-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/2631

CVE


Data del document
:   24-03-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [silvicultura](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [explotació forestal](javascript:void(0))
    * [eliminació de residus](javascript:void(0))
    * [sector agrari](javascript:void(0))
    * [desenvolupament sostenible](javascript:void(0))

ORDRE 4/2022, de 24 de març, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, que regula l'agrocompostatge de proximitat per a la gestió sostenible de les restes agrícoles, ramaderes, silvícoles i agroforestals en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana. [2022/2631]  
Preàmbul  
  
I. El model econòmic i productiu actual està basat en una economia lineal, amb elevada ineficiència en el consum de recursos naturals que implica la pèrdua de materials i productes, una creixent escassetat de recursos i oscil·lació de preus, així com una elevada generació de residus, degradació ambiental i canvi climàtic.  
La Directiva 2008/98/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 19 de novembre de 2008, sobre els residus i per la qual es deroguen determinades directives (Directiva marc de residus) va ser objecte de transposició a l'ordenament jurídic intern per la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, la qual, seguint l'esperit marcat per la directiva, va identificar la prevenció com la primera opció reconeixent el potencial de les pràctiques de prevenció per a reduir generació de residus. Els documents comunitaris sobre bioresidus, com el Llibre verd sobre la gestió dels bioresidus a la Unió Europea, promouen el compostatge domèstic i comunitari. El Parlament Europeu, el 18 de març de 2018, va adoptar una resolució legislativa a proposta de la Comissió per a esmenar la directiva 2008/98/EC de residus, en el sentit d'afavorir i augmentar la prevenció i la reducció en la generació de residus, la qual cosa ha derivat en l'aprovació de les directives 2018/850, 2018/851 i 2018/852 del paquet d'economia circular, així com els impactes associats a la generació i maneig de residus, afavorint la transició cap a una economia circular que garantisca la competitivitat de la Unió Europea, i augmentant l'eficiència en l'ús de recursos. El concepte d'economia circular pretén convertir residus en recursos, paradigma per a la base d'un nou sistema de gestió econòmic i ambiental.  
  
La Directiva defineix ?bioresidu- com el residu biodegradable de jardins i parcs, residus alimentosos i de cuina, provinent de llars, restaurants, serveis de restauració col·lectiva i establiments de consum al detall, i residus comparables provinents de plantes de transformació d'aliments. Tant la Directiva marc de residus com la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats, aclareixen a més que no es consideren residus aquelles restes de material natural que s'utilitzen en explotacions agrícoles i ramaderes, en la silvicultura o en la producció d'energia a base d'aquesta biomassa, mitjançant procediments o mètodes que no posen en perill la salut humana o danyen el medi ambient.  
  
La biomassa és un recurs natural que pot ser emprat en diferents usos d'acord amb els principis de l'economia circular. Entre ells podem destacar tres tipus principals d'aprofitament: 1. Font d'energia renovable, contribuint en la lluita contra el canvi climàtic; 2. Matèria primera per a elaboració de productes fertilitzants tipus esmena orgànica/compost o similars; 3. Material de cobertura del sòl per a previndre processos de degradació del sòl. Els escenaris proposats són sinèrgics a més amb la mitigació del canvi climàtic, en evitar emissions per cremes, en substituir combustibles fòssils o en afavorir la fixació de carboni atmosfèric en el sòl. És necessari migrar ràpidament cap a polítiques de gestió de la biomassa que incloguen algun tipus d'aprofitament i en tot cas evitar les cremes agrícoles i forestals excepte en situacions excepcionals i adequadament justificades. S'estima que la disponibilitat de biomassa potencial a la Comunitat Valenciana pot superar el milió de tones anuals, on la biomassa agrícola (800.000 t/any) quadruplica la biomassa forestal (200.000 t/any).  
  
El foment o afavoriment del segrest de carboni atmosfèric com a pràctica adequada per a la mitigació del canvi climàtic en l'activitat agrícola/ramadera/forestal (AGF), se centra en l'afavoriment de l'activitat vegetal (agrícola i forestal) com a fixadora del CO2 atmosfèric i potencial embornal d'aquest carboni, així com l'orientació de les pràctiques agrícoles en la restitució, millora i manteniment de nivells creixents del carboni orgànic en sòls. El cicle global del carboni en el sòl té una especial importància en els esforços de mitigació i adaptació associats al canvi climàtic. La dinàmica de la matèria orgànica i, per tant, del carboni orgànic és complexa i involucra diferents compartiments mediambientals. Els sistemes productius terrestres més eficients com a embornals de C són els forestals (boscos) i, a nivell agrícola, els sistemes llenyosos són els de major qualitat a l'hora d'acumular carboni. En la gestió de la biomassa provinent de les activitats agrícoles, ramaderes i forestals (AGF), hi conflueixen molts àmbits competencials, normativa nacional, autonòmica i directives europees. En tot cas, s'han d'interpretar de manera integradora amb la fi última d'afavorir el desenvolupament sostenible des d'un enfocament d'economia circular i de protecció del medi ambient.  
  
Mentre que l'aplicació directa al sòl d'esmenes orgàniques tipus fem està regulada per l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, la seua transformació i estabilització en la mateixa explotació, que redueix significativament els seus possibles efectes nocius o molestos sobre assentaments humans pròxims o sobre el medi ambient, no es troba prou desenvolupada normativament.  
II. Les activitats de transformació de productes vegetals són molt importants a la Comunitat Valenciana, i en aquests processos es produeix un elevat volum de biomassa no comercialitzable, en forma de rebuigs o altres fluxos residuals. En molts casos aquests fluxos són derivats a la ramaderia. No obstant això, en unes certes èpoques de l'any amb elevada concentració de producció o en ubicacions territorials on la cabanya ramadera és insuficient, es generen excedents que són acumulats i/o gestionats inadequadament (sense establir escenaris d'aprofitament clars).  
El compostatge és un procés bioxidatiu controlat, en el qual intervenen nombrosos i variats microorganismes, que requereix una humitat adequada i substrats orgànics heterogenis en estat sòlid. Implica el pas per una etapa termofílica i una producció temporal de fitotoxines, donant al final com a productes dels processos de degradació, diòxid de carboni, aigua i minerals, així com una matèria orgànica estabilitzada, lliure de fitotoxines i disposada per al seu ús en agricultura sense que provoque fenòmens adversos. L'agrocompostatge es defineix com tot aquell procés de compostatge de subproductes i residus provinents de manera directa o indirecta de l'activitat agrícola, ramadera i forestal, incloent-hi com a ingredients exògens a l'explotació aquells materials tradicionalment usats per a l'activitat agrícola com fems o rebuigs, i subproductes de l'activitat transformadora dels productes vegetals en l'àmbit local i d'autoconsum. Aquest enfocament d'agrocompostatge de proximitat es pot enquadrar en un model de prevenció en la generació de residus així com en un model d'economia circular en afavorir el retorn de nutrients extrets del sòl agrícola, incloent-hi l'augment de la fertilitat orgànica del sòl en afavorir l'increment del carboni edàfic del sòl. La present ordre normativa s'ajusta i és congruent amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol; el Pla estatal marc de Gestió de residus 2016-2022 (PEMAR); i el Decret 55/2019, de 5 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova la revisió del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
  
L'agrocompostatge de proximitat pot ser considerada una operació de prevenció de residus en sentit ampli i no una activitat de gestió de residus, sempre que el producte obtingut s'utilitze en les explotacions de les persones promotores, i es complisquen els llindars i condicions determinats en la present ordre que garanteixen una mínima afecció dels processos i les instal·lacions al medi ambient i a les persones. Quan l'activitat es trobe per damunt d'aquest llindar, o quan s'incomplisca alguna de les condicions establides, aquest tipus d'activitat d'agrocompostatge serà considerada com una operació de tractament de residus, i les persones o entitats (públiques o privades), promotores d'aquestes, estan obligades de tramitar el corresponent procediment d'obtenció d'autorització sectorial com a gestor de residus i com a activitat potencialment contaminadora de l'atmosfera, davant l'òrgan ambiental, així com la corresponent llicència ambiental.  
III. La present norma pretén establir un marc normatiu de gestió sostenible dels subproductes agrícoles, ramaders, silvícoles i agroforestals en un entorn d'economia circular i de mitigació del canvi climàtic per a l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, que afavorisca:  
  
a) L'aprofitament de biomassa forestal i vegetal, tot evitant les cremes controlades i incontrolades.  
b) La reincorporació dels residus agrícoles en el mitjà edàfic per a augmentar el segrest de C i mitigar el canvi climàtic.  
c) L'autocompostatge dels residus forestals, agrícoles i ramaders en un enfocament d'agrocompostatge de proximitat per part dels actors del sector agrari, afavorint així l'autogestió i l'economia circular amb la finalitat de previndre la producció de residus i la pèrdua de nutrients, fomentant el reciclatge de la matèria orgànica i del carboni fixat mitjançant la fotosíntesi en el propi territori valencià.  
La present disposició regula actuacions que van més enllà de l'Ordre 18/2018, de 15 de maig, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual es regulen les instal·lacions de compostatge comunitari en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, i fomenta en l'àmbit de les explotacions agràries i establiments annexos a aquestes, pràctiques de reducció de residus a través de la seua valorització mitjançant tècniques d'agrocompostatge.  
  
IV. En la tramitació de l'expedient administratiu, s'ha tingut en compte el que s'estableix en l'article 129 de la Llei 39/2015.  
Durant la seua tramitació s'han emés els informes i memòries exigits per l'article 43 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell, i restant normativa d'aplicació. Així mateix, el projecte d'ordre s'ha sotmés a informació pública mitjançant anunci en el web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de conformitat amb la normativa vigent sobre accés i participació en matèria de medi ambient.  
Referent a això, s'actua a través del present d'acord amb els principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència.  
D'una banda, la present ordre és necessària, puix que obeeix a una regulació tècnica d'una operació necessària i preferent en matèria de residus, com és la prevenció en la generació i l'autogestió.  
Addicionalment, la present ordre s'incardina com el mecanisme més eficaç i eficient, a fi d'harmonitzar els requisits tècnics dels equipaments indicats en la present norma a la Comunitat Valenciana. Igualment, l'aprovació de la present ordre aporta seguretat jurídica a les operacions d'apilament, pretractament i agrocompostatge, per la qual cosa pretén estendre aquesta pràctica de manera segura en el territori de la Comunitat. Referent a això, s'han estimat totes les consideracions jurídiques de l'informe de l'Advocacia de la Generalitat Valenciana fet sobre aquest tema.  
En relació amb la transparència, s'ha realitzat una audiència pública a interessats, així com analitzat i estimat, si escau, les aportacions presentades. Igualment, el text del projecte d'ordre va ser sotmés a debat i deliberació en el CAPMA, de data 1 de desembre de 2020, on entre altres es troba la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
  
La present ordre normativa va ser proposada dins del Pla normatiu 2021 de la Generalitat Valenciana, per la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Vist el que antecedeix, complits els tràmits procedimentals, i fent ús de les atribucions que em confereix el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat pel qual es determinen el número i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, així com del Decret 105/2019, del Consell, de 5 de juny, pel qual s'estableixen les competències de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, així com l'article 28.e de la Llei del Consell, que atribueix a la persona titular de la Conselleria amb competències en la matèria l'exercici de la potestat reglamentària en les matèries pròpies del seu departament, de conformitat amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana:  
  
  
ORDENE  
  
Article 1. Objecte i àmbit d'aplicació  
És l'objecte de la present ordre definir els condicionants tècnics i ambientals aplicables a les activitats d'agrocompostatge de proximitat per a la gestió sostenible de les restes agrícoles, ramaders, silvícoles i agroforestals en un entorn d'economia circular per a l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, conforme a la definició i condicionants especificats en la present.  
Tot això, d'acord i en l'àmbit d'aplicació del que es preveu en l'article 2.1.b de la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats, o norma que la substituïsca, en relació amb els supòsits de no aplicació de l'esmentada llei a aquesta mena d'efluents.  
Així mateix, tot això d'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, així com els articles 7.1, 28.d i subsegüents del Decret 55/2019, de 5 d'abril del Consell, que actualitza el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, quant a la prevenció en la generació de residus.  
  
  
Article 2. Definicions  
Apilament: punt o activitat d'acumulació/recollida centralitzada de biomassa en l'àmbit de la seua producció que, a més, pot permetre el pretractament o preparació per a la valorització posterior dels materials acumulats.  
Agrocompostatge de proximitat: procés de compostatge orientat de manera específica cap a la pròpia explotació agropecuària, realitzat pel propi agricultor (o en el seu nom) per a valorar les restes de la seua explotació, incloent-hi materials tradicionalment usats per a l'esmena orgànica dels sòls. L'objectiu principal d'aquestes actuacions està orientat a la transformació de les restes del sector agrícola, ramader i forestal en un recurs denominat esmena orgànica compost, assimilable quant a característiques al que s'estableix en el Reial decret 999/2017, de 24 de novembre, pel qual es modifica el Reial decret 506/2013, de 28 de juny, sobre productes fertilitzants, en un escenari d'autoconsum per part del productor, o per la disposició que puga substituir-les. Els compostos produïts s'utilitzaran de manera majoritària en la pròpia explotació, generant un cercle virtuós de prevenció de residus, evitant les cremes i augmentant la fertilitat i segrest de carboni del sòl.  
  
Compostatge: procés biològic aerobi i termòfil per a aconseguir compost mitjançant la descomposició controlada de matèria orgànica residual. Les fases del procés es defineixen conforme a la guia del Ministeri de Medi Ambient Manual de compostatge, disponible en el web del MAPAMA.  
Establiment d'agrocompostatge: zona física en el qual es desenvolupen processos de compostatge orientats de manera específica cap a la pròpia explotació agropecuària. D'acord amb les seues dimensions i capacitat, estaran subjectes a requeriments tècnics de disseny i construcció de les infraestructures determinats en la Instrucció tècnica d'agrocompostatge.  
Compost: esmena orgànica obtinguda a partir del tractament biològic aerobi i termòfil de biomasses biodegradables.  
Femer: zona on s'apilen els fems en una explotació agropecuària.  
  
Fems propis i/o locals: residus sòlids generats a partir de les dejeccions sòlides i els llits del bestiar en les explotacions ramaderes. Són font de N i P fonamentalment i utilitzades tradicionalment com a esmena orgànica directa del sòl. A l'efecte d'aquesta ordre s'acceptaran aquells provinents de ramaderia ecològica i/o els generats en la mateixa explotació o de proximitat en l'àmbit local o comarcal.  
  
Estructurant: biomassa vegetal lignificada, habitualment provinent de plantes llenyoses (espècies forestals i agrícoles com a vinya, olivera, ametler, cítrics i fruiters de pinyol), que inclouen branques d'esporgada, fulles seques i restes de plantes). L'estructurant aporta carboni al procés i redueix la humitat.  
Lixiviat: efluent líquid producte del moviment gravitacional de la fracció líquida dels materials residuals orgànics. S'afavoreixen per la pluja i, a causa de la seua càrrega orgànica i a la presència potencial d'algunes espècies mòbils com el nitrat, han d'estar controlats i confinats en zones estanques per a evitar el seu moviment descendent en el perfil del sòl.  
Lot: conjunt de materials compostats de manera conjunta i separats físicament de la resta, tractat en el procés d'agrocompostatge en un mateix període i termini de temps, en les mateixes condicions i que se suposa que té les mateixes característiques.  
Mulching: activitat/procés d'establiment d'una cobertura no viva (mulch o humus) en la superfície del sòl, a base de materials que eviten l'impacte directe de la pluja sobre el sòl nu i redueixen la seua erosió i també la pèrdua d'humitat per evaporació. En moltes ocasions la poda dels cultius llenyosos es tritura in situ generant una cobertura vegetal o mulch.  
Pretractament: operació que prepara un flux residual per a posteriors processos. Solen consistir entre altres en una trituració que permet la densificació del material, reduint costos en el seu potencial transport que afavoreix el seu possible ús en processos de valorització posteriors.  
  
Resta agrícola: biomassa vegetal no comercial, podes de cultius llenyosos, parts vegetals provinents d'arrancada o canvi de collita. La seua característica principal és la naturalesa de teixit biòtic, constituït majoritàriament per carboni provinent de la fixació atmosfèrica. Es pot incloure la biomassa provinent d'activitats viverístiques dins d'aquesta definició a l'efecte d'agrocompostatge de proximitat.  
Restes assimilables a agrícoles: biomassa vegetal no productiva no associada a l'agricultura, però la naturalesa de la qual, composició i valorització són homologables a les restes agrícoles. Dins d'aquest epígraf es poden incloure les restes vegetals de les operacions de maneig ordinari de la jardineria urbana, així com les restes d'arribatge de fanerògames marines (Posidònia oceànica).  
Resta o subproducte agroalimentari: Biomassa obtinguda durant el tractament i manipulació, mitjançant processos eminentment físics, de productes i subproductes agrícoles i forestals que no constitueix cap dels elaborats principals. Poden incloure rebuigs, fragments, i restes vegetals, entre altres, generats durant el processament i manipulació.  
  
Restes forestals: biomassa obtinguda de la neteja i gestió de masses forestals. Són en general materials lignificats i rics en C.  
Responsable d'operació: és la persona encarregada del control i seguiment dels processos de gestió sostenible que s'enumeren en aquesta ordre, i haurà d'acreditar una formació, almenys, de 20 hores lectives en tècniques de compostatge.  
Tècnic responsable: enginyer tècnic o superior, responsable de l'establiment, d'entre els definits en la present ordre i la seua Instrucció tècnica de desenvolupament d'obligat compliment.  
  
Article 3. Característiques de l'agrocompostatge de proximitat  
1. L'agrocompostatge de proximitat s'estableix a la Comunitat Valenciana com un model de prevenció en la generació de residus en el medi rural a dues escales: a) Establiment d'agrocompostatge basal, b) Establiment d'agrocompostatge mitjà.  
2. En tots dos casos, els materials a compostar en aquestes instal·lacions provindran de biomassa vegetal (restes de collita, parts no comestibles, rebuigs agraris, i poda d'espècies agrícoles i forestals), i fems ramaders de naturalesa sòlida o de naturalesa, en tot cas, que no siga líquida. Els establiments tindran un flux d'entrada de matèria primera màxim de 2.500 tones.  
De manera complementària es poden incloure orujos vitivinícoles i pinyolada de dues fases, així com uns altres materials fruit de processos industrials de processament d'aquests materials que, després dels processos d'agrocompostatge, es gestionen amb criteris de proximitat, economia circular i a nivell local o comarcal, seguint el principi d'autoconsum. Potencialment es podran incloure restes assimilades a agrícoles de manera minoritària i mai per damunt del 20 % de la mescla a compostar.  
3. Amb caràcter general, els establiments que es contemplen en la present ordre són els següents:  
a) Establiments d'agrocompostatge basal. Tindran un flux d'entrada de matèria primera total estimat anual menor de 200 tones anuals, o una capacitat màxima de 500 m³ i una superfície màxima de 1.000 m².  
  
b) Establiments d'agrocompostatge mitjà. Tindran un flux d'entrada de matèria primera total menor de 2.500 tones anuals, o una capacitat màxima de 1.500 m³ i una superfície màxima de 4.000 m².  
No obstant l'anterior, mitjançant la corresponent instrucció tècnica de desenvolupament de la present ordre, podrà establir-se criteris de quantitat, capacitat i superfície diferents, de manera motivada, per a alguns tipus de subproductes a processar.  
4. Les característiques d'aquestes instal·lacions hauran de complir les especificacions que marque la Instrucció tècnica d'agrocompostatge que s'adoptarà de conformitat amb l'apartat 2 de l'article 5 d'aquesta ordre. Aquesta instrucció tècnica serà d'obligat compliment en els establiments sotmesos a la present ordre, a la Comunitat Valenciana. Els establiments amb un flux d'entrada de matèria primera anual estimada menor de 40.000 kg, estaran obligats al compliment dels condicionants mínims que es determinen de manera específica en la Instrucció tècnica d'agrocompostatge.  
  
Article 4. Règim d'intervenció ambiental de les activitats d'agrocompostatge de proximitat  
L'agrocompostatge de proximitat és una activitat subjecta al règim ambiental escaient, mitjançant declaració responsable ambiental o comunicació d'activitat innòcua, en funció del compliment o no del que es preveu en l'annex III de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, sent l'òrgan competent l'ajuntament del municipi en què vaja a situar-se l'activitat.  
Els procediments d'intervenció ambiental esmentats venen regulats en els articles 66 i següents de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental de les activitats de la Comunitat Valenciana, o norma que la desenvolupe, modifique o substituïsca.  
Si escau, i d'acord amb l'article 68.4 de la Llei 6/2014, la declaració responsable ambiental haurà d'acompanyar-se de memòria tècnica descriptiva de l'activitat, on indispensablement s'haurà d'incloure un plànol o croquis de les instal·lacions, i certificació subscrita per tècnic competent, acreditativa que les instal·lacions compleixen totes les condicions tècniques i ambientals exigibles per a poder iniciar l'exercici de l'activitat, que inclourà també la identitat del responsable i usuaris de les instal·lacions.  
  
Article 5. Establiments d'agrocompostatge de proximitat  
1. Les instal·lacions d'agrocompostatge de proximitat que s'inclouen en la present ordre, a causa de la seua dimensió, contribueixen a la prevenció de la generació de residus en l'àmbit agrari, i en cap cas es pot considerar compostatge centralitzat. En tot cas, les instal·lacions estaran subjectes a una sèrie de requeriments de disseny i construcció de la infraestructura, funcionament i seguiment del procés, així com del maneig i gestió dels fluxos inicials i compostats que asseguren la innocuïtat de la seua actuació a nivell mediambiental, així com la traçabilitat dels processos i productes generats. Aquests requeriments vindran inclosos en una Instrucció tècnica d'agrocompostatge de proximitat d'obligat compliment.  
2. La Instrucció tècnica d'agrocompostatge de proximitat, serà aprovada per resolució de la direcció general competent en matèria de prevenció de residus, dins dels 24 mesos següents des de la publicació de la present ordre, respectant en tot cas l'autonomia local en els casos escaients i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el procediment administratiu comú de les administracions públiques, que inclourà, almenys, una fase d'informació pública. Per a l'aprovació d'instrucció tècnica, haurà de disposar-se de l'informe favorable de la direcció general competent en matèria de qualitat ambiental.  
  
3. Les previsions de la present ordre en relació amb els ajuntaments es dicten de comú acord amb la Llei de bases de règim local, així com amb la resta de normativa d'aplicació, en ésser l'ajuntament l'administració competent per a la tramitació del règim d'intervenció ambiental autoritzador i tractar-se d'operacions de prevenció en la generació de residus de proximitat.  
  
Article 6. Condicions tècniques i de control dels establiments d'agrocompostatge de proximitat  
1. Els establiments d'agrocompostatge de proximitat hauran d'estar situats en emplaçaments allunyats almenys 50 metres d'un curs d'aigua, de forma associada a explotacions agrícoles, ramaderes o forestals i integrades amb l'entorn. El promotor haurà de presentar una memòria tècnica descriptiva de l'activitat que inclourà els aspectes següents:  
a) Plànol d'emplaçament que incloga almenys les zones diferenciades següents: Zona d'apilament de materials frescos, zona de procés d'agrocompostatge, zona de maduració i emmagatzematge del compost, àrea d'acumulació de lixiviats (bassa-depòsit o similar).  
b) Disposició en cota de les anteriors zones ha d'assegurar que els escorriments de les zones d'apilament/procés siguen recollits en l'àrea d'acumulació de lixiviats sense contactar amb la zona de maduració i emmagatzematge del compost.  
2. L'entrada a l'establiment inclourà un sistema de rentada de les rodes dels vehicles que hi entren i estarà dissenyada perquè els bombers i serveis d'emergències puguen intervindre fàcilment. El camí d'entrada es mantindrà net i lliure de qualsevol objecte que puga impedir l'accés.  
  
3. El responsable d'operació serà responsable de l'operativa diària de l'establiment d'agrocompostatge de proximitat.  
4. El tècnic responsable haurà de subscriure el projecte tècnic que servisca de base a l'ajuntament per a l'autorització de l'establiment. Així mateix, haurà de reportar anualment a l'ajuntament les dades d'operació dels diferents fluxos de materials processats en l'establiment d'agrocompostatge de proximitat.  
5. Els ajuntaments hauran de remetre a la conselleria competent en matèria de medi ambient, les dades de tots els seus centres d'agrocompostatge de proximitat, abans del 28 de febrer de l'any següent al tancament de l'exercici anual de gestió de cada establiment.  
6. Per als establiments d'agrocompostatge de proximitat menors de 40.000 kg d'entrades anuals no es requerirà la presentació d'una memòria tècnica descriptiva ni de tècnic responsable de l'operació. No obstant això, l'ajuntament haurà de tindre registrats aquests establiments i remetre les dades a la Conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
7. La ubicació dels establiments d'agrocompostatge de proximitat es realitzarà de conformitat amb l'ordenació del planejament municipal i dels plans d'acció territorial aprovats i vigents.  
  
Article 7. Condicions de funcionament dels establiments d'agrocompostatge de proximitat  
1. L'elaboració del compost haurà de realitzar-se en condicions òptimes, i per a això hauran de tindre especial compte amb la temperatura, humitat, pH, oxigen, nutrients i la població microbiana. Per a això, s'hauran d'implementar sistemes de seguiment i control dels processos d'agrocompostatge, incloent-hi la seua definició en lots, el seguiment de les condicions del procés, per a finalment analitzar els aspectes de qualitat del producte final en condicions homologables a les utilitzades en el registre de fertilitzants i afins a nivell estatal.  
La Instrucció tècnica d'agrocompostatge de proximitat que s'indica en l'article 5, fixarà els paràmetres tècnics que determinen el funcionament adequat de les operacions d'agrocompostatge regulades en aquesta ordre.  
2. Qualitat del compost. El compost resultant haurà de complir amb les normatives vigents i, en particular, amb el que es disposa pel Reial decret 506/2013, de 28 de juny, sobre productes fertilitzants, o norma que la modifique o substituïsca.  
3. Les instal·lacions autoritzades per al desenvolupament de l'agrocompostatge de proximitat hauran de portar registres detallats que permeten fer un seguiment de les matèries primeres d'entrada, en particular, del seu origen, volum, i característiques tècniques de la seua composició. D'igual forma es registraran les quantitats de producte obtingut i el seu destí. La gestió de lots permetrà un sistema de traçabilitat entre les matèries primeres i els productes finals.  
4. L'ajuntament en el terme del qual es realitze l'activitat d'agrocompostatge, podrà establir les condicions específiques d'ús i accés mitjançant el desenvolupament i aprovació de les ordenances municipals escaients. Així com els models d'impresos de declaració responsable ambiental o de comunicació d'activitats innòcues en virtut de les seues competències en la matèria.  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Única. No increment de la despesa pública per a la Generalitat Valenciana  
La implementació i posterior desenvolupament de la present ordre no implicarà augment de la despesa pública per a la Generalitat Valenciana més enllà de les obligacions que s'establisquen els corresponents pressupostos anuals de la Generalitat i, en tot cas, haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent en matèria de medi ambient, pel que fa a les seues competències.  
  
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
  
Única. Règim aplicable a les fraccions de fluxos influïdes per l'Ordre 18/2018, de 15 de maig, per la qual es regulen les instal·lacions de compostatge comunitari en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana  
Quant als processos regulats per aquesta ordre, per a aquelles esmenes o fraccions que puguen entendre's afectades per l'Ordre 18/2018, de 15 de maig, per la qual es regulen les instal·lacions de compostatge comunitari en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, els serà aplicable la present ordre després de la seua publicació en el DOGV.  
  
  
DISPOSICIÓ FINAL  
  
Primera. En relació amb el rang normatiu i les competències  
La present ordre es dicta sense menyscapte de l'aprovació de posterior normativa estatal bàsica aplicable en la matèria, així com matèria bàsica mínima comuna per a les tècniques d'agrocompostatge en la Comunitat Valenciana. Tot això, sense menyscapte de les competències locals en aquestes matèries.  
  
Segona. Facultats per a modificar la Instrucció tècnica d'agrocompostatge de proximitat  
Es faculta la direcció general competent en matèria de prevenció en la generació de residus per a aprovar les modificacions necessàries de la Instrucció tècnica d'agrocompostatge de proximitat referida en l'apartat 2 de l'article 5 d'aquesta ordre, previ el seu tràmit d'informació pública i el degut procediment d'acord amb la normativa aplicable de procediment administratiu de les administracions públiques.  
  
  
Tercera. Entrada en vigor  
La present ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
Queden derogades quantes disposicions d'igual o inferior rang s'oposen o contradiguen al que es disposa en la present ordre.  
  
València, 24 de març de 2022  
  
La consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural,   
Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
MIREIA MOLLÀ HERRERA



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9312, del 04-04-2022 (2022/2631)

ORDEN 4/2022, de 24 de marzo, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, que regula el agrocompostaje de proximidad para la gestión sostenible de los restos agrícolas, ganaderos, silvícolas y agroforestales en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2022/03/24/4/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   9312

Fecha DOGV
:   04-04-2022

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2022/2631

CVE


Fecha del documento
:   24-03-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [silvicultura](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [explotación forestal](javascript:void(0))
    * [eliminación de residuos](javascript:void(0))
    * [sector agrario](javascript:void(0))
    * [desarrollo sostenible](javascript:void(0))

ORDEN 4/2022, de 24 de marzo, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, que regula el agrocompostaje de proximidad para la gestión sostenible de los restos agrícolas, ganaderos, silvícolas y agroforestales en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana. [2022/2631]  
Preámbulo  
  
I. El modelo económico y productivo actual está basado en una economía lineal, con elevada ineficiencia en el consumo de recursos naturales que implica la pérdida de materiales y productos, una creciente escasez de recursos y oscilación de precios, así como una elevada generación de residuos, degradación ambiental y cambio climático.  
La Directiva 2008/98/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 19 de noviembre de 2008, sobre los residuos y por la que se derogan determinadas directivas (Directiva marco de residuos) fue objeto de transposición al ordenamiento jurídico interno por la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, la cual, siguiendo el espíritu marcado por la directiva, identificó la prevención como la primera opción reconociendo el potencial de las prácticas de prevención para reducir generación de residuos. Los documentos comunitarios sobre biorresiduos, como el Libro Verde sobre la gestión de los biorresiduos en la Unión Europea promueven el compostaje doméstico y comunitario. El Parlamento Europeo el 18 de marzo de 2018 adoptó una resolución legislativa a propuesta de la Comisión para enmendar la directiva 2008/98/EC de residuos en el sentido de favorecer y aumentar la prevención y la reducción en la generación de residuos, lo cual ha derivado en la aprobación de las directivas 2018/850, 2018/851 y 2018/852 del paquete de economía circular, así como los impactos asociados a la generación y manejo de residuos, favoreciendo la transición hacia una economía circular que garantice la competitividad de la Unión Europea aumentando la eficiencia en el uso de recursos. El concepto de economía circular pretende convertir residuos en recursos, paradigma para la base de un nuevo sistema de gestión económico y ambiental.  
La Directiva define «biorresiduo» como residuo biodegradable de jardines y parques, residuos alimenticios y de cocina procedente de hogares, restaurantes, servicios de restauración colectiva y establecimientos de consumo al por menor, y residuos comparables procedentes de plantas de transformación de alimentos. Tanto la Directiva Marco de Residuos como la Ley 22/2011 de Residuos y Suelos Contaminados aclaran además que no se consideran residuos aquellos restos de material natural que se utilicen en explotaciones agrícolas y ganaderas, en la silvicultura o en la producción de energía a base de esta biomasa, mediante procedimientos o métodos que no pongan en peligro la salud humana o dañen el medio ambiente.  
La biomasa es un recurso natural que puede ser empleado en diferentes usos de acuerdo a los principios de la economía circular. Entre ellos podemos destacar tres tipos principales de aprovechamiento: 1. Fuente de energía renovable, contribuyendo en la lucha contra el cambio climático; 2. Materia prima para elaboración de productos fertilizantes tipo enmienda orgánica-compost o similares; 3. Material de cobertura del suelo para prevenir procesos de degradación del suelo. Los escenarios propuestos son sinérgicos además con la mitigación del cambio climático, al evitar emisiones por quemas, al sustituir combustibles fósiles o al favorecer la fijación de Carbono atmosférico en el suelo. Es necesario migrar rápidamente hacia políticas de gestión de la biomasa que incluyan algún tipo de aprovechamiento y en todo caso evitar las quemas agrícolas y forestales salvo en situaciones excepcionales y adecuadamente justificadas. Se estima que la disponibilidad de biomasa potencial en la Comunitat Valenciana puede superar el millón de toneladas anuales, donde la biomasa agrícola (800.000 t/año) cuadruplica la biomasa forestal (200.000 t/año).  
El fomento o favorecimiento del secuestro de Carbono atmosférico como práctica adecuada para la mitigación del cambio climático en la actividad agrícola/ganadera/forestal (AGF) se centra en el favorecimiento de la actividad vegetal (agrícola y forestal) como fijadora del CO2 atmosférico y potencial sumidero de dicho Carbono, así como la orientación de las prácticas agrícolas en la restitución, mejora y mantenimiento de niveles crecientes del carbono orgánico en suelos. El ciclo global del carbono en el suelo tiene una especial importancia en los esfuerzos de mitigación y adaptación asociados al cambio climático. La dinámica de la materia orgánica y por tanto del carbono orgánico es compleja e involucra diferentes compartimentos medioambientales. Los sistemas productivos terrestres más eficientes como sumideros de C son los forestales (bosques) y a nivel agrícola, los sistemas leñosos son los de mayor calidad a la hora de acumular Carbono. En la gestión de la biomasa procedente de las actividades agrícolas, ganaderas y forestales (AGF) confluyen muchos ámbitos competenciales, normativa nacional, autonómica y directivas europeas. En todo caso se deben interpretar de forma integradora con el fin último de favorecer el desarrollo sostenible desde un enfoque de economía circular y de protección del medio ambiente.  
Mientras que la aplicación directa al suelo de enmiendas orgánicas tipo estiércol está regulada por la Orden 10/2018, de 27 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre la utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana, su transformación y estabilización en la propia explotación, que reduce significativamente sus posibles efectos nocivos o molestos sobre asentamientos humanos cercanos o sobre el medio ambiente, no se encuentra suficientemente desarrollada normativamente.  
II. Las actividades de transformación de productos vegetales son muy importantes en la Comunitat Valenciana, produciendo en estos procesos un elevado volumen de biomasa no comercializable, en forma de destríos u otros flujos residuales. En muchos casos estos flujos son derivados a la ganadería. Sin embargo, en ciertas épocas del año con elevada concentración de producción o en ubicaciones territoriales donde la cabaña ganadera es insuficiente se generan excedentes que son acumulados y/o gestionados inadecuadamente (sin establecer escenarios de aprovechamiento claros).  
El compostaje es un proceso bioxidativo controlado, en el que intervienen numerosos y variados microorganismos, que requiere una humedad adecuada y substratos orgánicos heterogéneos en estado sólido. Implica el paso por una etapa termofílica y una producción temporal de fitotoxinas, dando al final como productos de los procesos de degradación, dióxido de carbono, agua y minerales, así como una materia orgánica estabilizada, libre de fitotoxinas y dispuesta para su empleo en agricultura sin que provoque fenómenos adversos. El agrocompostaje se define como todo aquel proceso de compostaje de subproductos y residuos procedentes de forma directa o indirecta de la actividad agrícola, ganadera y forestal, incluyendo como ingredientes exógenos a la explotación a aquellos materiales tradicionalmente usados para la actividad agrícola como estiércoles o, destríos y subproductos de la actividad trasformadora de los productos vegetales en el ámbito local y de autoconsumo. Este enfoque de agrocompostaje de proximidad se puede encuadrar en un modelo de prevención en la generación de residuos así como en un modelo de economía circular al favorecer el retorno de nutrientes extraídos del suelo agrícola, incluyendo el aumento de la fertilidad orgánica del suelo al favorecer el incremento del carbono edáfico del suelo. La presente orden normativa se ajusta y es congruente con la Ley 22/2011, de 28 de julio, el Plan Estatal Marco de Gestión de Residuos 2016-2022 (PEMAR), y el Decreto 55/2019, de 5 de abril, del Consell, por el que se aprueba la revisión del Plan Integral de residuos de la Comunitat Valenciana.  
El agrocompostaje de proximidad puede ser considerada una operación de prevención de residuos en sentido amplio y no una actividad de gestión de residuos, siempre y cuando el producto obtenido se utilice en las explotaciones de las personas promotoras, y se cumplan los umbrales y condiciones determinados en la presente orden que garantizan una mínima afección de los procesos y las instalaciones al medio ambiente y a las personas. Cuando la actividad se encuentre por encima de ese umbral, o cuando se incumpla alguna de las condiciones establecidas, este tipo de actividad de agrocompostaje será considerada como una operación de tratamiento de residuos, estando obligadas las personas o entidades (públicas o privadas) promotoras de las mismas a tramitar el correspondiente procedimiento de obtención de autorización sectorial como gestor de residuos y como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera ante el órgano ambiental así como la correspondiente licencia ambiental.  
III. La presente norma pretende establecer un marco normativo de gestión sostenible de los subproductos agrícolas, ganaderos, silvícolas y agroforestales en un entorno de economía circular y de mitigación del cambio climático para el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana que favorezca:  
a) El aprovechamiento de biomasa forestal y vegetal evitando las quemas controladas e incontroladas.  
b) La reincorporación de los residuos agrícolas en el medio edáfico para aumentar el secuestro de C y mitigar el cambio climático.  
c) El autocompostaje de los residuos forestales, agrícolas y ganaderos en un enfoque de agrocompostaje de proximidad por parte de los actores del sector agrario, favoreciendo la autogestión y la economía circular con el fin de prevenir la producción de residuos y la pérdida de nutrientes, fomentando el reciclaje de la materia orgánica y del Carbono fijado mediante la fotosíntesis en el propio territorio valenciano.  
La presente disposición regula actuaciones que van más allá de la Orden 18/2018, de 15 de mayo, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se regulan las instalaciones de compostaje comunitario en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, y fomenta en el ámbito de las explotaciones agrarias y establecimientos anexos a estas, prácticas de reducción de residuos a través de su valorización mediante técnicas de agrocompostaje.  
IV. En la tramitación del expediente administrativo, se ha tenido en cuenta lo establecido en el artículo 129 de la Ley 39/2015.  
Durante su tramitación se han emitido los informes y memorias exigidos por el artículo 43 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Consell, y restante normativa de aplicación. Asimismo, el proyecto de orden se ha sometido a información pública mediante anuncio en la web de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de conformidad con la normativa vigente sobre acceso y participación en materia de medio ambiente.  
A este respecto, se actúa a través del presente de acuerdo con los principios de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia, y eficiencia.  
Por un lado, la presente orden es necesaria, por cuanto obedece a una regulación técnica de una operación necesaria y preferente en materia de residuos, como es la prevención en la generación y la autogestión.  
Adicionalmente, la presente orden se incardina como el mecanismo más eficaz y eficiente, al objeto de armonizar los requisitos técnicos de los equipamientos indicados en la presente norma en la Comunitat Valenciana. Igualmente, la aprobación de la presente orden aporta seguridad jurídica a las operaciones de acopio, pretratamiento y agrocompostaje, por lo que pretende extender esta práctica de forma segura en el territorio de la Comunitat. A este respecto, se han estimado todas las consideraciones jurídicas del informe de la Abogacía de la Generalitat Valenciana evacuado al respecto.  
En relación con la transparencia, se ha realizado una audiencia pública a interesados, así como analizado y estimado si procede, las aportaciones presentadas. Igualmente, el texto del proyecto de orden fue sometido a debate y deliberación en el CAPMA de fecha 1 de diciembre de 2020, donde entre otros, se encuentra la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
La presente orden normativa fue propuesta dentro del Plan Normativo 2021 de la Generalitat Valenciana por la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental de la Generalitat Valenciana.  
  
Por cuanto antecede, cumplidos los trámites procedimentales, y en uso de las atribuciones que me confiere el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, así como del Decreto 105/2019 del Consell, de 5 de junio, por el que se establecen las competencias de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, así como el artículo 28.e de la Ley del Consell que atribuye a la persona titular de la conselleria con competencias en la materia el ejercicio de la potestad reglamentaria en las materias propias de su departamento, de conformidad con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana,  
  
  
ORDENO  
  
Artículo 1. Objeto y ámbito de aplicación  
Es el objeto de la presente orden definir los condicionantes técnicos y ambientales aplicables a las actividades de agrocompostaje de proximidad para la gestión sostenible de los restos agrícolas, ganaderos, silvícolas y agroforestales en un entorno de economía circular para el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, conforme a la definición y condicionantes especificados en la presente.  
Todo ello, de acuerdo y en el ámbito de aplicación de lo previsto en el artículo 2.1.b de la Ley 22/2011 de residuos y suelos contaminados, o norma que la sustituya, en relación con los supuestos de no aplicación de la mencionada ley a este tipo de efluentes.  
Asimismo, todo ello de acuerdo con la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, así como el artículo 7.1, 28.d y subsiguientes del Decreto 55/2019, de 5 de abril del Consell, que actualiza el Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana, en lo relativo a la prevención en la generación de residuos.  
  
Artículo 2. Definiciones  
Acopio: Punto o actividad de acumulación/recogida centralizada de biomasa en el ámbito de su producción que además puede permitir el pretratamiento o preparación para la valorización posterior de los materiales acumulados.  
Agrocompostaje de proximidad: Proceso de compostaje orientado de forma específica hacia la propia explotación agropecuaria, realizado por el propio agricultor (o en su nombre) para valorizar los restos de su explotación, incluyendo materiales tradicionalmente usados para la enmienda orgánica de los suelos. El objetivo principal de estas actuaciones está orientado a la transformación de los restos del sector agrícola, ganadero y forestal en un recurso denominado enmienda orgánica compost, asimilable en cuanto a características a lo establecido en el Real decreto 999/2017, de 24 de noviembre, por el que se modifica el Real decreto 506/2013, de 28 de junio, sobre productos fertilizantes, en un escenario de autoconsumo por parte del productor, o por la disposición que pueda sustituirlas. Los compost producidos se utilizarán de forma mayoritaria en la propia explotación, generando un círculo virtuoso de prevención de residuos, evitando las quemas y aumentando la fertilidad y secuestro de Carbono del suelo.  
Compostaje: proceso biológico aerobio y termófilo para conseguir compost mediante la descomposición controlada de materia orgánica residual. Las fases del proceso se definen conforme al Manual del Ministerio de Medio Ambiente «Manual de compostaje», disponible en la web del MAPAMA.  
Establecimiento de agrocompostaje: zona física en el que se desarrollan procesos de compostaje orientados de forma específica hacia la propia explotación agropecuaria. De acuerdo con sus dimensiones y capacidad estarán sujetas a requerimientos técnicos de diseño y construcción de las infraestructuras determinados en la Instrucción Técnica de Agrocompostaje.  
Compost: enmienda orgánica obtenida a partir del tratamiento biológico aerobio y termófilo de biomasas biodegradables.  
Estercolero: zona donde se acopian los estiércoles en una explotación agropecuaria.  
Estiércoles propios y/o locales: residuos sólidos generados a partir de las deyecciones sólidas y las camas del ganado en las explotaciones ganaderas. Son fuente de N y P fundamentalmente y utilizadas tradicionalmente como enmienda orgánica directa del suelo. A efectos de esta orden se aceptarán aquellos procedentes de ganadería ecológica y/o los generados en la misma explotación o de proximidad en el ámbito local o comarcal.  
Estructurante: biomasa vegetal lignificada, habitualmente procedente de plantas leñosas (especies forestales y agrícolas como viñedo, olivo, almendro, cítricos y frutales de hueso) que incluyen ramas de poda, hojas secas y restos de plantas). El estructurante aporta carbono al proceso y reduce la humedad.  
Lixiviado: efluente líquido producto del movimiento gravitacional de la fracción líquida de los materiales residuales orgánicos. Se favorecen por la lluvia y debido a su carga orgánica y a la presencia potencial de algunas especies móviles como el nitrato deben estar controlados y confinados en zonas estancas para evitar su movimiento descendente en el perfil del suelo.  
Lote: conjunto de materiales compostados de forma conjunta y separados físicamente del resto, tratado en el proceso de agrocompostaje en un mismo periodo y plazo de tiempo, en las mismas condiciones y que se supone que tiene las mismas características.  
Mulching: actividad/proceso de establecimiento de una cobertura no viva («mulch» o mantillo) en la superficie del suelo a base de materiales que evitan el impacto directo de la lluvia sobre el suelo desnudo reduciendo su erosión y también la pérdida de humedad por evaporación. En muchas ocasiones la poda de los cultivos leñosos se tritura in situ generando una cobertura vegetal o mulch.  
Pretratamiento: operación que prepara un flujo residual para posteriores procesos. Suelen consistir entre otros en una trituración que permite la densificación del material, reduciendo costes en su potencial trasporte y favorece su posible uso en procesos de valorización posteriores.  
Resto agrícola: biomasa vegetal no comercial, podas de cultivos leñosos, partes vegetales procedentes de arranque o cambio de cosecha. Su principal característica es su naturaleza de tejido biótico constituido mayoritariamente por carbono procedente de la fijación atmosférica. Se pueden incluir la biomasa procedente de actividades viverísticas dentro de esta definición a efectos de agrocompostaje de proximidad.  
Restos asimilables a agrícolas: biomasa vegetal no productiva no asociada a la agricultura, pero cuya naturaleza, composición y valorización son homologables a los restos agrícolas. Dentro de este epígrafe se pueden incluir los restos vegetales de las operaciones de manejo ordinario de la jardinería urbana, así como los restos de arribazones de fanerógamas marinas (Posidonia oceánica).  
Resto o subproducto agroalimentario: biomasa obtenida durante el tratamiento y manipulación, mediante procesos eminentemente físicos, de productos y subproductos agrícolas y forestales que no constituye ninguno de los elaborados principales. Pueden incluir destríos, fragmentos, y restos vegetales entre otros, generados durante el procesado y manipulación.  
Restos forestales: biomasa obtenida de la limpieza y gestión de masas forestales. Son en general materiales lignificados y ricos en C.  
Responsable de operación: es la persona encargada del control y seguimiento de los procesos de gestión sostenible que se enumeran en esta orden, y deberá acreditar una formación de, al menos, 20 horas lectivas en técnicas de compostaje.  
Técnico responsable: ingeniero técnico o superior, responsable del establecimiento, de entre los definidos en la presente Orden y su Instrucción técnica de desarrollo de obligado cumplimiento.  
  
Artículo 3. Características del agrocompostaje de proximidad  
1. El Agrocompostaje de proximidad se establece en la Comunitat Valenciana como un modelo de prevención en la generación de residuos en el medio rural a dos escalas: a) Establecimiento de Agrocompostaje Basal, b) Establecimiento de Agrocompostaje Medio.  
2. En ambos casos, los materiales a compostar en estas instalaciones procederán de biomasa vegetal (restos de cosecha, partes no comestibles, destríos agrarios, y poda de especies agrícolas y forestales), y estiércoles ganaderos de naturaleza sólida o de naturaleza, en todo caso, que no sea líquida. Los establecimientos tendrán un flujo de entrada de materia prima máximo de 2.500 toneladas.  
De forma complementaria se pueden incluir orujos vitivinícolas y alperujos así como otros materiales fruto de procesos industriales de procesamiento de estos materiales, que, tras los procesos de agrocompostaje, se gestionen con criterios de proximidad, economía circular y a nivel local o comarcal siguiendo el principio de autoconsumo. Potencialmente se podrán incluir restos asimilados a agrícolas de forma minoritaria y nunca por encima del 20 % de la mezcla a compostar.  
3. Con carácter general, los establecimientos que se contemplan en la presente orden, son los siguientes:  
a) Establecimientos de Agrocompostaje Basal. tendrán un flujo de entrada de materia prima total estimado anual menor de 200 toneladas anuales, o una capacidad máxima de 500 m³ y una superficie máxima de 1.000 m².  
b) Establecimientos de Agrocompostaje Medio. tendrán un flujo de entrada de materia prima total menor de 2.500 toneladas anuales, o una capacidad máxima de 1.500 m³ y una superficie máxima de 4.000 m².  
No obstante lo anterior, mediante la correspondiente Instrucción Técnica de desarrollo de la presente orden, podrá establecerse criterios de cantidad, capacidad y superficie distintos, de manera motivada, para algunos tipos de subproductos a procesar.  
4. Las características de estas instalaciones deberán cumplir las especificaciones que marque la Instrucción Técnica de Agrocompostaje que se adoptará de conformidad con el apartado 2 del artículo 5 de esta orden. Dicha instrucción técnica, será de obligado cumplimiento en los establecimientos sometidos a la presente orden, en la Comunitat Valenciana. Los establecimientos con un flujo de entrada de materia prima anual estimada menor de 40.000 kg estarán obligados al cumplimiento de los condicionantes mínimos que se determinen de forma específica en la Instrucción Técnica de Agrocompostaje.  
  
Artículo 4. Régimen de Intervención Ambiental de las actividades de agrocompostaje de proximidad  
El agrocompostaje de proximidad es una actividad sujeta al régimen ambiental procedente, mediante Declaración Responsable Ambiental o Comunicación de Actividad inocua, en función del cumplimiento o no de lo previsto en el anexo III de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, siendo el órgano competente el ayuntamiento del municipio en que vaya a ubicarse la actividad.  
Los citados procedimientos de intervención ambiental vienen regulados en los artículos 66 y siguientes de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de las actividades de la Comunitat Valenciana, o norma que la desarrolle, modifique o sustituya.  
En su caso, y de acuerdo con el artículo 68.4 de la Ley 6/2014, la declaración responsable ambiental deberá acompañarse de memoria técnica descriptiva de la actividad, donde deberá indispensablemente incluirse un plano o croquis de las instalaciones, y de certificación suscrita por técnico competente, acreditativa de que las instalaciones cumplen con todas las condiciones técnicas y ambientales exigibles para poder iniciar el ejercicio de la actividad, que incluirá también la identidad del responsable y usuarios de las instalaciones.  
  
Artículo 5. Establecimientos de agrocompostaje de proximidad  
1. Las instalaciones de agrocompostaje de proximidad que se incluyen en la presente orden, debido a su dimensión, contribuyen a la prevención de la generación de residuos en el ámbito agrario, y en ningún caso se puede considerar compostaje centralizado. En todo caso, las instalaciones estarán sujetas a una serie de requerimientos de diseño y construcción de la infraestructura, funcionamiento y seguimiento del proceso, así como del manejo y gestión de los flujos iniciales y compostados que aseguren la inocuidad de su actuación a nivel medioambiental, así como la trazabilidad de los procesos y productos generados. Estos requerimientos vendrán incluidos en una Instrucción Técnica de Agrocompostaje de proximidad de obligado cumplimiento.  
2. La Instrucción Técnica de agrocompostaje de proximidad, será aprobada por Resolución de la dirección general competente en materia de prevención de residuos dentro de los 24 meses siguientes desde la publicación de la presente orden, respetando en todo caso la autonomía local en los casos procedentes y se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con el procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, que incluirá, al menos, una fase de información pública. Para la aprobación de Instrucción técnica, deberá disponerse del informe favorable de la dirección general competente en materia de Calidad Ambiental.  
3. Las previsiones de la presente orden en relación con los ayuntamientos se dictan de común acuerdo con la Ley de bases de régimen local, así como con el resto de normativa de aplicación, al ser el Ayuntamiento la Administración competente para la tramitación del régimen de intervención ambiental autorizatorio y tratarse de operaciones de prevención en la generación de residuos de proximidad.  
  
Artículo 6. Condiciones técnicas y de control de los establecimientos de agrocompostaje de proximidad  
1. Los establecimientos de agrocompostaje de proximidad deberán estar ubicados en emplazamientos alejados al menos 50 metros de un curso de agua, de forma asociada a explotaciones agrícolas, ganaderas o forestales e integradas con el entorno. El promotor deberá presentar una memoria técnica descriptiva de la actividad que incluirá los siguientes aspectos:  
a) Plano de emplazamiento que incluya al menos las siguientes zonas diferenciadas: Zona de acopio de materiales frescos, zona de proceso de agrocompostaje, zona de maduración y almacenamiento del compost, área de acumulación de lixiviados (balsa-depósito o similar).  
b) Disposición en cota de las anteriores zonas debe asegurar que los escurrimientos de las zonas de acopio/proceso sean recogidos en el área de acumulación de lixiviados sin contactar con la zona de maduración y almacenamiento del compost.  
2. La entrada al establecimiento incluirá un sistema de lavado de las ruedas de los vehículos que entren al mismo y estará diseñada para que los bomberos y servicios de emergencias puedan intervenir fácilmente. El camino de entrada se mantendrá limpio y libre de cualquier objeto que pueda impedir el acceso.  
3. El responsable de operación, será responsable de la operativa diaria del establecimiento de agrocompostaje de proximidad.  
4. El técnico responsable deberá suscribir el proyecto técnico que sirva de base al Ayuntamiento para la autorización del establecimiento. Asimismo, deberá reportar anualmente al Ayuntamiento los datos de operación de los diferentes flujos de materiales procesados en el establecimiento de agrocompostaje de proximidad.  
5. Los ayuntamientos deberán remitir a la conselleria competente en materia de medio ambiente, los datos de todos sus centros de agrocompostaje de proximidad, antes del 28 de febrero del año siguiente al cierre del ejercicio anual de gestión de cada establecimiento.  
6. Para los establecimientos de agrocompostaje de proximidad menores de 40.000 kg de entradas anuales no se requerirá la presentación de una memoria técnica descriptiva ni de técnico responsable de la operación. No obstante, el Ayuntamiento deberá tener registrados estos establecimientos y remitir los datos a la Conselleria competente en materia de medio ambiente.  
7. La ubicación de los establecimientos de agrocompostaje de proximidad se realizará de conformidad con la ordenación del planeamiento municipal y de los planes de acción territorial aprobados y vigentes.  
  
Artículo 7. Condiciones de funcionamiento de los establecimientos de agrocompostaje de proximidad  
1. La elaboración del compost deberá realizarse en condiciones óptimas, debiendo para ello tener especial cuidado con la temperatura, humedad, pH, oxígeno, nutrientes y la población microbiana. Para ello, se deberán implementar sistemas de seguimiento y control de los procesos de agrocompostaje incluyendo su definición en lotes, el seguimiento de las condiciones del proceso, para finalmente analizar los aspectos de calidad del producto final en condiciones homologables a las utilizadas en el registro de fertilizantes y afines a nivel estatal.  
La Instrucción Técnica de Agrocompostaje de proximidad que se indica en el artículo 5, fijará los parámetros técnicos que determinen el funcionamiento adecuado de las operaciones de agrocompostaje reguladas en esta orden.  
2. Calidad del compost. El compost resultante deberá cumplir con las normativas vigentes y, en particular, con lo dispuesto por el Real decreto 506/2013, de 28 de junio, sobre productos fertilizantes, o norma que la modifique o sustituya.  
3. Las instalaciones autorizadas para el desarrollo del agrocompostaje de proximidad deberán llevar registros detallados que permitan hacer un seguimiento de las materias primas de entrada, en particular, de su origen, volumen, y características técnicas de su composición. De igual forma se registrarán las cantidades de producto obtenido y su destino. La gestión de lotes permitirá un sistema de trazabilidad entre las materias primas y los productos finales.  
4. El Ayuntamiento en cuyo término se realice la actividad de agrocompostaje, podrá establecer las condiciones específicas de uso y acceso mediante el desarrollo y aprobación de las ordenanzas municipales procedentes. Así como los modelos de impresos de Declaración Responsable Ambiental o de Comunicación de Actividades Inocuas en virtud de sus competencias en la materia.  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
  
Única. No incremento del gasto público para la Generalitat Valenciana  
La implementación y posterior desarrollo de la presente Orden no implicará aumento del gasto público para la Generalitat Valenciana más allá de las obligaciones que se establezcan los correspondientes presupuestos anuales de la Generalitat y, en todo caso, deberá ser atendido con los medios personales y materiales de la conselleria competente en materia de medio ambiente en lo que respecte a sus competencias.  
  
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
  
Única. Régimen aplicable a las fracciones de flujos influidas por la Orden 18/2018, de 15 de mayo, por la que se regulan las instalaciones de compostaje comunitario en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana  
En lo relativo a los procesos regulados por esta orden, para aquellas enmiendas o fracciones que puedan entenderse afectadas por la Orden 18/2018, de 15 de mayo, por la que se regulan las instalaciones de compostaje comunitario en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, les será de aplicación la presente orden tras su publicación en el DOGV.  
  
  
DISPOSICIÓN FINAL  
  
Primera. En relación con el rango normativo y las competencias  
La presente orden se dicta sin menoscabo de la aprobación de posterior normativa estatal básica aplicable en la materia, así como materia básica mínima común para las técnicas de agrocompostaje en la Comunitat Valenciana. Todo ello, sin menoscabo de las competencias locales en estas materias.  
  
Segunda. Facultades para modificar la Instrucción Técnica de Agrocompostaje de proximidad  
Se faculta a la dirección general competente en materia de prevención en la generación de residuos para aprobar las modificaciones necesarias de la Instrucción Técnica de agrocompostaje de proximidad referida en el apartado 2 del artículo 5 de esta orden, previo el trámite de información pública de la misma y el debido procedimiento de acuerdo con la normativa aplicable de procedimiento administrativo de las Administraciones Públicas.  
  
Tercera. Entrada en vigor  
La presente orden entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Derogación normativa  
Quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan o contradigan a lo dispuesto en la presente orden.  
  
València, 24 de marzo de 2022  
  
La consellera de Agricultura, Desarrollo Rural,   
Emergencia Climática y Transición Ecológica,  
MIREIA MOLLÀ HERRERA



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI