Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5054, del 21-07-2005 (2005/7992)

Resolució de 21 de juny de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5054

Data del DOGV
:   21-07-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/7992

CVE


Data del document
:   21-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [Portell de Morella](javascript:void(0))
    * [Castellfort](javascript:void(0))
    * [Vilafranca](javascript:void(0))
    * [Ares del Maestrat](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 21 de juny de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X7992]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 025/02-AIA Portell de Morella, Cinctorres, Morella, Vilafranca, Ares del Mestre i Castellfort, 111/04-AIA Rafelcofer, 096/04-AIA Novelda, 110/04-AIA Vilamarxant i 049/04-AIA San Miguel de Salinas, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 21 de juny de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 25/02-AIA
  
Promotor: RENOMAR
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures I Transports
  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques zona 3
  
Localització: Termes municipals de Portell de Morella, Cinctorres, Morella, Vilafranca, Ares del Maestre i Castellfort (els Ports)
  
Descripció del projecte
  
D'acord amb la documentació exposada a la informació pública, les instal·lacions projectades per a la zona eòlica 3 tenen les característiques següents:
  
Es projecta la instal·lació de 5 parcs eòlics que produiran una potència total de 186 Mw.: Arriello, Folch I i II, Pla d'Embalagué i Cabrillas. L'energia produïda s'evacua en 20 KV subterràniament a dues subestacions: una que recull l'energia produïda en els parcs d'Arriello, Folch I i II (114 Mw) i la segona que concentra l'energia produïda pels parcs de Pla d'Embalagué i Cabrillas (72 Mw)
  
Els 124 aerogeneradors que s'han instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 Mw i es distribueixen de la manera següent:
  
Parc eòlic Pla d'Embalagué amb un total de 24 aerogeneradors dividits en tres alineacions:
  
A1, 4 aerogeneradors
  
A2, 4 aerogeneradors
  
A3, 16 aerogeneradors
  
Parc eòlic Las Cabrillas amb un total de 24 aerogeneradors distribuïts en tres alineacions:
  
A1, 13 aerogeneradors
  
A2, 7 aerogeneradors
  
A3, 4 aerogeneradors
  
Parc eòlic Folch I amb un total de 33 aerogeneradors dividits en 2 alineacions:
  
A1, 28 aerogeneradors
  
A2, 5 aerogeneradors
  
Parc eòlic Folch II amb una sola alienació de 10 aerogeneradors
  
Parc eòlic d'Arriello amb 33 aerogeneradors distribuïts en tres alineacions:
  
A1 11 aerogeneradors
  
A2 amb 14 aerogeneradors
  
A3 amb aerogeneradors
  
L'evacuació de l'energia produïda és conduïda a la subestació transformadora (ST) de 400/132 kV situada en el paratge Mes de Flare al terme municipal de Morella.
  
Amb aquest fi s'ha plantejat la construcció d'un línia elèctrica comuna per a la zona 3, que s'iniciarà a la ST del Parc Folch i acabarà a la ST de Morella.
  
Des de la subestació de Folch (que rep per conducció subterrània de 20 kV l'energia dels parcs eòlics de Folch, Folch II I Arriello) parteix una línia elèctrica de 132 kV de simple circuit i 13,1 km de longitud (ST Folch-Ap d'1 ST Embalagué), en direcció a la subestació d'Embalagué de 132/20 kV.
  
Des de la ST Embalagué parteix una línia elèctrica de 132 kV, de doble circuit i 12 km de longitud (ST Embalagué - ST Morella 1r tram, ST Embalagué - Ap. 32 I ST Embalagué - ST Morella 2n tram, Ap. 32 € ST Morella), en direcció a la subestació de Morella, de 400/132 kV. Abans d'arribar a la subestació de Morella, aquesta línia elèctrica entronca amb el procedent de la zona eòlica 2, i resulta que en un mateix traçat final es transporta l'energia de les dues zones al·ludides 2 i 3.
  
Les característiques de la línia elèctrica són bàsicament les següents:
  
Tram ST Embalagué-ST Morella 1r Tram, ST Embalagué-Ap 32: doble circuit, un conductor per fase tipus LA-280 (Haawk), cables de terra OPGW i Ac-50. S'hi instal·laran 31 suports del tipus 12 E d'alçària variable entre 29 i 38,1 metres.
  
Tram ST. Embalagué - ST Morella 2n tram, Ap. 32 € ST Morella: triple circuit, un conductor per fase tipus LA-280 (Hawk), cables de terra OPGW I Ac-50. S'hi instal·laran 14 suports de la sèrie 14 E d'alçària variable entre 31,5 i 39,5 metres.
  
Tram ST Folch - Ap. 1 ST Embalagué-ST Morella: simple circuit, un conductor per fase tipus LA-280 (Hawk), cable de Terra OPGW. S'hi col·locaran suports de la sèrie 11 T d'alçària variable entre 26,4 i 36,5 metres.
  
La subestació de Pla d'Embalagué està formada per un parc intempèrie de 132 kV amb dos transformadors i un edifici annex destinat als equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.
  
L'àrea que s'ha d'ocupar és de 2.774, 25 m2. L'edifici té unes dimensions de 2.525,8 m2 en planta i 4,90 metres d'alçària.
  
L'alçària de les instal·lacions elèctriques del recinte intempèrie són per al pòrtic 11 metres i aparellatge de 7,20 m.
  
L'edifici de control i cel·les serà d'una sola planta, construïda amb panells prefabricats de formigó, que tindrà dues sales principals (control i sala de cel·les) a més d'un vestuari i lavabo, sala de descans, un despatx, i una estança magatzem a la qual es podrà accedir des de l'exterior amb un vehicle.
  
El tancament exterior estarà constituït per pals metàl·lics galvanitzats.
  
La subestació de Folch estarà formada per un parc d'intempèrie de 132 kV amb tres transformadors de potència 20/132 kV i un edifici annex destinat als equips de control, proteccions, cel·les de mitjana tensió, etc.
  
La superfície que s'ha d'ocupar és de 1.701, 5 m2. Les dimensions de l'edifici seran de 276,80 m i una alçària de 5,4 metres.
  
L'alçària de les instal·lacions elèctriques del recinte intempèrie serà de 6,20 m per a aparellatge i 11 m per al pòrtic.
  
L'edifici, de dues aigües, constarà d'una sola planta i es distribuirà en diverses sales principals.
  
Es projecta també el tancament del parc intempèrie.
  
Alternatives
  
En relació amb l'alineacions per a la ubicació dels aerogeneradors s'hi presenten 21 emplaçaments, gran part d'aquests no viables inicialment pel fet de pertànyer a zones no aptes, segons el que estableix el Pla eòlic valencià o bé que no tenen recurs eòlic suficient. Es defineixen finalment 5 parcs eòlics amb un total de 124 aerogeneradors i coincideix amb el màxim abastable per a aquesta zona, segons el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
  
S'allisten les possibles alternatives en la selecció del tipus d'aerogenerador, com també la solució adoptada finalment (aerogenerador model EW-1,5-sl) que exigeix la ubicació del transformador en una caseta externa a l'aerogenerador, i s'hi adjunta informe tècnic que avala els avantatges tècnics d'aquest model.
  
S'apunten els accessos elegits per a l'aproximació als parcs d'entre els existents en l'actualitat
  
També s'hi han plantejat alternatives en la posició i al nombre de subestacions dels parcs eòlics de la zona 3, com també diversos corredors per a l'evacuació de l'energia cap a la ST Morella.
  
Inicialment es van plantejar quatre subestacions de 132/20 kV, una per a cada parc eòlic. Aquesta opció implicava la necessitat de construir quatre línies elèctriques que presumiblement s'haurien d'unir en un tronc comú per a la connexió final a la subestació de Morella.
  
Aquesta proposta s'ha desestimat atés que des del punt de vista econòmic i de pèrdua d'energia en el transport subterrani de 20 kV, és admissible una posició més o menys central d'una subestació comuna per a cada grup de parcs.
  
Açò comporta l'eliminació de les subestacions dels parcs Las Cabrillas I Arriello ja que aquests parcs utilitzaran la subestació de Pla d'Embalagué I Folch respectivament.
  
Respecte a l'evacuació de l'energia elèctrica es plantegen en l'estudi tres alternatives per al línia elèctrica (alternatives 1, 2 i 3).
  
De les tres alternatives plantejades, l'1 i 2 són pràcticament la mateixa, discorren des de la ST de Folch cap a l'oest fins als parcs de Folch II, Las Cabrillas, ST i parc de Pla d'Embalagué fins a la ST de Morella. Aquestes dues alternatives difereixen únicament en un xicotet tram just abans del coll de la Creu del Gelat.
  
Aquestes dues alternatives tenen una longitud aproximada de 25 km.
  
L'alternativa 3 discorre des de ST Folch per l'est de Castellfort cap a la serra de Calduch fins a la ST de Morella. Aquesta alternativa té una longitud de 36 km.
  
Respecte a l'afecció a la vegetació, en l'estudi d'impacte s'indica que les alternatives 1 i 2 discorren en la major part d'aquestes per timonedes o pastius-erms i xicotetes taques de roure de fulla petita i suredes amb pins al sud de la zona d'estudi, pineda oberta i de repoblació recent en les proximitats de Bassis i carrascar obert en la rodalia de Cinctorres.
  
L'alternativa 3 evitaria l'afecció de la vegetació arbòria situada en els paratges de Bovalar i les Rotes, xicotetes zones de pinedes i carrascars oberts, però afegiria afecció a pinedes amb carrasca a l'est de Castelfort i carrascars en desplaçar-se més al nord.
  
Respecte a l'impacte visual es considera en l'estudi que les alternatives 1 i 2, no és molt gran ja que les zones visibles en general es troben allunyades uns 7 km, si es pren com a punt d'observació els nuclis habitats de l'entorn.
  
L'alternativa 3 ocasionaria un major impacte visual en situar-se a 4,5 km de Morella des d'on és visible, i pel fet de tenir una major longitud.
  
Respecte a la fauna, l'impacte de les tres alternatives és molt semblant, les dues primeres alternatives afectarien espècies rupícoles, i la tercera afectaria aus forestals.
  
L'alternativa seleccionada en l'estudi d'impacte ambiental és la 2 perquè considera que és la que millor optimitza la longitud del traçat i la que afecta un menor nombre de valors ambientals.
  
Documentació complementària
  
El 12 de març de 2004, sobre la documentació exposada a informació pública, es va remetre sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental referits a aspectes específics del projecte presentat.
  
En primer terme s'indicaven la necessitat estudiar alternatives per a la minimització de l'impacte derivat de la utilització de nous accessos, el millor aprofitament dels existents, de la unificació de les rases amb els camins d'accés, de la reubicació dels aerogeneradors que afectaven formacions vegetals que responien al criteri d'exclusió encara que no estigueren incloses com a zones no aptes, adjuntant la documentació gràfica i escrita de les alternatives suggerides per a cada una de les alineacions dels diferents parcs. S'apuntava a més la improcedència del condicionament com a accés general als parcs d'Arriello I Folch des de la N-322, la carretera de CV-125 (Morella- Cinctorres) i la CV-124 (Cinctorres ?Castellfort), i és més convenient des del punt de vista ambiental la utilització de la carretera CV-12 I CV-15.
  
En segon terme se sol·licitava com a imprescindible per a completar l'estudi d'impacte ambiental, la realització d'un estudi específic de la fauna (concretament sobre l'avifauna) de la zona, que definira la situació preoperacional i permetera adoptar com a solució definitiva l'alternativa d'emplaçament i disseny dels parcs de menor impacte sobre l'avifauna i els quiròpters.
  
Així mateix, s'indicava la falta de concreció pel que fa a l'afecció dels camins ramaders classificada i al patrimoni històric
  
Pel que fa al sistema d'evacuació li va ser sol·licitada ampliació en els termes següents:
  
L'estudi d'alternatives es troba poc elaborat ja que l'alternativa rebutjada és excessivament llarga i allunyada, per la qual cosa d'entrada, presenta clars desavantatges respecte de l'alternativa seleccionada.
  
No s'han tingut en compte altres alternatives com són aprofitar l'existència d'elèctriques en la zona que pogueren aprofitar-se. Açò és, recollir l'energia produïda pels parcs de Las Cabrillas i Pla d'Embalagué en una subestació de 20/66 kV que se situe el més al sud possible, i evacuació de l'energia a la línia de 66 kV existent a Vilafranca i independent de l'evacuació dels parcs d'Arriello i Folch, la qual cosa comportaria la minimització dels possibles impactes en eliminar un tram de línia en una àrea d'alt valor ambiental.
  
S'han valorat les línies de forma incompleta ja que no s'han tingut en compte l'obertura de camins i accessos necessaris, afecció a vegetació d'alt valor, afecció a elements d'interés per al patrimoni, etc.
  
Es proposa que, a més d'ampliar l'estudi de possibles alternatives de línies elèctriques, l'alternativa 2 triada com a definitiva, s'estudie la modificació de diferents trams i reubicació de suports a fi de situar-se en àrees agrícoles enfront d'àrees forestals d'alt valor, s'eviten els recorreguts en careners adaptant-los a les zones de vall o mitjana vessant, s'allunyen de jaciments arqueològics i de zones habitades, etc.
  
Els dies 7 i 23 d'abril de 2004 l'empresa promotora va presentar la documentació complementària sol·licitada, el contingut de la qual es resumeix en els punts següents:
  
1r) Modificació del disseny o tipus d'aerogenerador, la qual cosa permet eliminar els centres de transformació externs a l'aerogenerador.
  
2n) Canvis en la disposició dels aerogeneradors.
  
Es modifiquen la disposició dels aerogeneradors dels parcs d'Arriello i Pla d'Embalagué.
  
En el parc d'Arriello es modifiquen els aerogeneradors 1 a 4 de l'alineació A1 a fi de no afectar formacions de carrascar-roureda. El canvi d'orientació d'aquesta alineació ha provocat una redistribució de les alineacions A2 i A3.
  
En el parc Pla d'Embalagué es disminueix la dispersió dels aerogeneradors en l'àrea de les alineacions A 1 i A 2 (per reubicació dels aerogeneradors núm. 1 d'ambdues alineacions en l'alineació A 3) i queda repartit el parc en dues alineacions: l'alineació A1 què té 6 aerogeneradors i la A2 amb un total de 18 aerogeneradors.
  
3r) Canvis en el traçat dels accessos i les rases.
  
S'analitzen les alternatives proposades i s'assumeixen pràcticament en la totalitat d'aquestes. En relació amb l'accés general a la zona es realitzarà finalment per la CV-15
  
4t) La subestació situada entre els aerogeneradors 27-28 de l'alineació A1 del parc de Foch l,es desplaça cap a al sud, entre els aerogeneradors 5 i 6 del parc de Folch II. La reubicació de la subestació està motivada pel canvi en el traçat de la línia d'evacuació de 132 KV cap al sud per a evitar l'afecció a l'ermita de Santa Lucía i sobre les àrees de sureda. El traçat de la modificació queda poc definit en la documentació presentada.
  
5é) Respecte al patrimoni s'hi indica la intenció de realitzar les prospeccions indicades per la Conselleria de Cultura i es detalla la forma d'actuació en obra sobre el replantejament per a evitar l'afecció a jaciments.
  
6é) En relació als camins ramaders es proposa el replantejament sobre el terreny, de la localització proposada per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental a fi de determinar la delimitació teòrica conjuntament amb el tècnic competent de la Conselleria de Territori i Habitatge, i situar els elements propis de les instal·lacions sense afectar els camins ramaders classificats. En cas que no hi haja alternativa, es promouria una modificació de traçat, segons el que preveu la llei sectorial.
  
7é) Respecte al sistema d'evacuació, s'analitzen les alternatives suggerides pel Servei d'Impacte Ambiental (el dia 12 de març) i es proposa una alternativa intermèdia.
  
8é) En relació amb l'afecció a les masies, se centren en la masia de Gràcia, sense que s'haja fet una anàlisi de les masies afectades en general que en les proximitats de tots els parcs de la zona 3 són freqüents.
  
9é) Respecte a l'avifauna, es proposa la realització d'un estudi i posposar la construcció del parc Pla d'Embalagué a l'última fase a fi que el registre siga d'un any complet.
  
10é) Es concreta i detalla la metodologia del Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línia elèctrica a la fauna (aus i quiròpters).
  
El dia 9 de juny de 2004 es va presentar la documentació següent:
  
Informe sobre afecció de camins ramaders de la zona 3 en el qual es descriu els aerogeneradors i subestació de cada un dels parcs que poden afectar camins ramaders classificats, com també les reubicacions possibles si les esmentades afeccions es confirmaren en el replantejament definitiu.
  
Metodologia per a la realització de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques de la Comunitat Valenciana amb els apartats següents:
  
Treballs de camp
  
Tractament de la informació
  
Perfil professional dels tècnics que s'han de contractar.
  
Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters) que introdueix xicotetes modificacions en la periodicitat de les eixides de camp respecte del presentat el dia 7 d'abril de 2004.
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat el 21 de gener de 2002 amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre la qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002. L'11 de novembre de 2002 es va remetre una nova documentació que indicava que aquesta contenia canvis en els parcs de la zones, com també l'esmena i millores sol·licitades.
  
El dia 28 de juliol de 2003 es va rebre la documentació exposada a informació pública corresponent a la cartografia de l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació de la zona 3 i el dia 18 de novembre de 2003 l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Pla especial de la zona 3 .
  
El tom de la memòria corresponent a l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació es va rebre el dia 12 de desembre del 2003.
  
El dia 12 de març del 2004 es va remetre informe i sol·licitud d'esmena de deficiències al promotor.
  
El Pla energètic (avantprojectes dels 5 parcs) es va remetre el dia 25 de març de 2004 i el document del Pla especial el dia 8 d'abril de 2004.
  
Els certificats d'informació pública corresponents als tres trams de línia elèctrica es van rebre el 18, 19 i 24 de febrer de 2004 i el 25 de març de 2004 corresponent als avantprojectes dels parcs, acompanyats de còpia de les al·legacions presentades.
  
El certificat d'aprovació provisional va ser rebut el 8 d'abril de 2004.
  
Com a contestació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental el promotor va presentar documentació complementària els dies 7 i 23 d'abril i 9 de juny de 2004
  
Informació pública
  
El Pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 3 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana van ser sotmesos a informació pública mitjançant una Resolució de 21 de juliol de 2003 del Servei Territorial d'indústria i es van publicar en:
  
El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4584, de 10 de setembre de 2003.
  
El Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 103, de 23 d'agost de 2003.
  
En el periòdic Mediterráneo de 18 de setembre de 2003.
  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló ha efectuat el tràmit d'informació pública de l'evacuació de l'energia elèctrica de la zona 3 dividida en tres trams.
  
La línia elèctrica de 132 kV (ATLINE/2003/75) simple circuit en ST Folch Ap. 1 - ST Embalagué - ST Morella ha sigut sotmesa al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de Castelló amb data 19 d'agost de 2003; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 1 d'octubre de 2003; periòdic Mediterráneo de 18 de setembre de 2003 i en el tauler d'edictes dels ajuntaments de Vilafranca, Portell de Morella i Castellfort.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informació pública s'hi han presentat dues al·legacions.
  
La línia elèctrica de 132 KV (ATLINE/2003/76) de triple circuit, en S.T. Embalagué a S.T. Morella 2n tram, ha sigut sotmesa a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de data 21 d'agost de 2003; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'1 d'octubre de 2003; periòdic El Mundo de Castelló de 18 de setembre de 2003 i tauler d'edictes dels ajuntaments de Cinctorres i Morella.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informació pública s'hi ha presentat una al·legació.
  
La línia elèctrica de 132 kV (ATLINE/2003/77) de doble circuit, en S.T. Embalagué a ST Morella 1r tram Ap. 32, ha sigut sotmesa al període d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de 21 d'agost de 2003; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'1 d'octubre de 2003; periòdic El Mundo de Castelló de 18 de setembre de 2003; tauler d'edictes dels ajuntaments de Cinctorres i Portell de Morella.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
L'aprovació provisional es va produir mitjançant una Resolució de 16 de març de 2004, del conseller d'Infraestructures i Transport que incloïa l'estimació o desestimació de les al·legacions, d'acord amb l'informe annex a aquesta i que introduïa una sèrie de rectificacions relatives a la normativa d'alguns articles del Pla especial.
  
Al·legacions
  
En el període d'informació pública s'han presentat 32 al·legacions al Pla especial, a més d'incloure algunes al·legacions a les afeccions derivades del sistema d'evacuació, que fan referència a nombrosos aspectes i impactes sobre el projecte com ara:
  
1a) L'elevada incidència sobre el paisatge.
  
2a) Falta de valoració d'endemismes i hàbitats catalogats de flora inclosos en diverses directives, afecció de formacions vegetals considerades com d'exclusió, que a més d'un elevat valor ecològic tenen, de vegades, un elevat valor econòmic per formar part d'explotacions truferes, possible afecció d'arbres monumentals.
  
3a) Omissió de la descripció de la fauna terrestre i valoració insuficient d'espècies de fauna tant aus com terrestre.
  
4a) Afecció a camins ramaders i jaciments catalogats tant per les alineacions d'aerogeneradors com per la línia elèctrica d'evacuació.
  
5a) Molèsties per sorolls i vibracions tant sobre la població com sobre la cabanya ramadera pròxima a les instal·lacions eòliques.
  
8a) Condicionament de l'ús actual i desenvolupament futur de les activitats agropecuàries i l'adequació d'aquestes a activitats turístiques o formatives.
  
9a) L'afecció per obertura de pedreres i plantes de formigó no hi està concretat.
  
10) En concret l'Ajuntament de Castellfort al·lega la limitació de creixement del nucli urbà d'aquest cap al sud pel parc de Folch i la limitació derivada de la normativa del Pla eòlic.
  
De les al·legacions presentades a les infraestructures d'evacuació d'energia es resumeixen les que es refereixen a aspectes ambientals:
  
El tram de línia de 132 kV corresponent a simple circuit en ST Folch Ap. 1 ?ST Embalagué - ST Morella, afecta la masia Mas de Pau. Se sol·licita que es desplace 1.000 metres de qualsevol masia o construcció existent.
  
Al llarg del recorregut hi ha boscs de savines, carrasques, roures, pins i savines centenàries.
  
La finca de la masia la Pallaresa afectada per la instal·lació de la línia es troba en procés de repoblació forestal.
  
La masia la Pallaresa, del segle XIII, està restaurada i es pretén instal·lar un suport enfront de l'entrada d'aquesta.
  
Tota la zona d'influència de la línia s'emplaça en zona LIC de l'Alt Maestrat.
  
La instal·lació de la línia afectarà l'avifauna de la zona perquè s'emplaça pròxima a la rambla de Sellumbres i rambla de les Truites.
  
La línia discorre pel barranc de Carabasses on s'emplaça una cova amb pintures rupestres.
  
S'afectarà zones de bosc d'alt valor com la roureda situada en el Mas de Rambla.
  
Es proposa que no s'utilitze la mateixa línia per a evacuar els parcs eòlics de la zona 3, de manera que de Folch partisca una línia cap a Vilafranca que aprofite el traçat de la línia de 66 kV existent.
  
La instal·lació de la línia afectarà el desenvolupament agrícola i ramader, i disminuirà la rendibilitat de les parcel·les.
  
Llista de consultes
  
- Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
- DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
- Ajuntament de Cinctorres
  
- Ajuntament de Portell de Morella
  
- Ajuntament de Castellfort
  
- Ajuntament de Vilafranca
  
- Ajuntament d'Ares del Maestre
  
- Govern d'Aragó
  
Informes Sectorials
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
Inicialment s'enumeren els camins ramaders i les forests d'utilitat pública que es veuen afectades per cada un dels parcs eòlics proposats.
  
- Ajuntament de Vilafranca
  
1r) En primer terme apunten l'afecció al conjunt de pintures rupestres denominat Covatina del Tossalet del mas de la Rambla o del Barranc de les Carabasses declarades BIC.
  
2a) Afecció a les masies habitades. Indiquen la necessitat d'allunyar la línia de les masies habitades (Mas de la Rambla,. Mas de Tena, Mas del Curro, Mas de la Curra, Torre Figuera, Santa Llúcia, la Pallaresa) que constitueixen unitats agropecuàries el mode de vida de les quals contribueix a conservar el medi natural.
  
3a) Afecció a un important bosc de Quercus fagínea.
  
S'apunta l'afecció irreversible d'un bosc de roures xicotets acompanyat d'Acer monspessulanum i altres espècies d'elevat valor botànic i la no-valoració en el projecte com també el perill d'incendi que comporta l'esmentada línia per a aquest paratge de gran interés ambiental.
  
4a) S'evidencien a més diversos aspectes incorrectament o no valorats en l'estudi d'impacte ambiental, com ara l'impacte paisatgístic, la incidència sobre la fauna terrestre, el medi socioeconòmic, la població rural, la vegetació, etc.
  
- Ajuntament de Cinctorres
  
Consideren que no tenen suficients dades per a emetre l'informe.
  
- Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat
  
L'informe és conjunt per a les zones 1, 2 i 3 i l'objecte principal d'aquest és la incidència sobre l'avifauna on s'indica que, tant pels parcs com per les línies elèctriques d'evacuació, són de les zones més problemàtics de les planejades en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana ja que hi ha colònies de voltor en l'entorn pròxim d'alguns parcs i un continu trasbals d'exemplars d'aquesta espècie per tota la zona. Així mateix, s'hi indica l'interés de la vegetació de l'àrea corresponent a quatre hàbitats d'interés comunitari, dos d'aquests prioritaris d'acord amb la Directiva 92/43 /CEE, encara que pel fet que aquest aspecte es va tenir en compte per a establir l'aptitud de les zones, l'informe únicament mencionarà, si és el cas, l'existència de microreserves o altres xicotetes àrees d'interés botànic que podrien veure's afectades per les infraestructures.
  
En relació amb els parcs de la zona 3 s'hi indica :
  
Arriello, Folch I i II: pel que fa a les aus sedentàries no són previsibles més impactes que els esmentats però pel que fa a les aus migratòries una alineació tan contínua, de més de sis quilòmetres, és previsible que constituïsca una barrera difícil d'evitar per la qual cosa seria convenient situar corredors cada 2 km i concentrar, si fóra possible, els aerogeneradors a fi de reduir aquest impacte
  
Las Cabrillas i Pla d'Embalagué: Tant aquests parcs com les línies d'evacuació d'aquests previsiblement causaran greu risc sobre les poblacions de voltors pròximes (en la Rambla de Sellumbres), però sobretot per l'existència de menjadors tant a Cinctorres com en Cantavieja (Terol). Els hàbits gregaris de l'au fan que es produïsquen grans concentracions d'exemplars provinents tant de Terol com de Castelló en l'entorn de l'un i l'altre menjador i un trasbals continu en la zona, constatat per les observacions del personal encarregat del seguiment de les colònies de voltors, per la qual cosa seria convenient l'eliminació d'aquests. Si això no fóra possible resultaria convenient la reubicació dels aerogeneradors que produïsquen efecte barrera, i canviar l'orientació de les alineacions que permetera l'existència de corredors en direcció E-W i evitar que la línia elèctrica discórrega en carenera.
  
S'haurà d'evitar, a més, l'afecció a la comunitat de penyals calcaris supramediterranis maestracense que es desenvolupa en la zona del port de Las Cabrillas, així mateix s'haurà d'evitar en qualsevol cas l'afecció de la microreserva del Bovalar de Cinctorres i de les parcel·les d'experimentació de la Creu del Gelat per la línia d'evacuació o infraestructures associades als parcs .
  
També s'hi apunta la necessitat d'efectuar un seguiment exhaustiu durant els primers anys de funcionament dels aerogeneradors que en permeta conéixer l'impacte i prendre mesures per a reduir-lo si és el cas. Es considera necessari realitzar un estudi detallat de les aus residents i del mapa de les rutes migratòries abans d'iniciar-se el funcionament del parc a fi d'estudiar, a més, detalls com ara la taxa de desaparició de restes en el camp freqüències, alçades i tipus de vol de les diferents espècies d'aus en les proximitats de cada aerogenerador en diferents situacions climatològiques (principalment velocitat del vent) a fi d'establir models predictius. Posteriorment, almenys durant cinc anys, haurien de contrastar-se aquests models amb les dades de mortalitat obtinguts en camp, i considerar-se aquest període suficient per a la determinació de les mesures correctores més adequades i el disseny del seguiment a llarg termini.
  
- Ajuntament d'Ares del Maestre i de Portell de Morella
  
Traslladen el mateix informe sobre els aspectes següents :
  
- No s'ha descrit la fauna terrestre ni valorat l'impacte sobre aquesta.
  
- No s'han valorat els impactes negatius sobre el medi socioeconòmic ni en la fase de construcció ni en la d'explotació.
  
- L'impacte sobre el paisatge s'ha infravalorat.
  
- No es marquen les afeccions produïdes per vibracions, sorolls.
  
- No es corresponen les àrees no aptes amb la realitat del terreny.
  
- Ajuntament de Castellfort
  
Realitzen les mateixes consideracions que els municipis de Portell de Morella i d'Ares del Maestre, i apunten a més que les mesures compensatòries sobre els camins ramaders recaiguen sobre els municipis i proposen mesures compensatòries alternatives no coincidents amb les tasques que l'administració té obligació de realitzar (5,7,8,12,13,14,18) s'invertisquen en la creació d'una o dues brigades de 3-5 persones amb vehicles propis al servei dels ajuntaments de la zona per a realitzar tasques ambientals, com també algunes mesures de les proposades (punts 9, 10, 15 i 17).
  
Els diners destinats a la creació d'abocadors, en estar prohibit i ser una tasca que correspon a l'administració, se suggereix que siguen emprats per a sufragar les despeses de les explotacions agropecuàries en l'àmbit de la gestió dels residus ramaders (fems, purins, cadàvers) o destinar els fons a les brigades.
  
Respecte del punt 11 estan d'acord amb el subministrament de material d'equipament a la policia local, com també amb el punt 19 (senyalització d'itineraris) encara que podrien encarregar-se de la senyalització les brigades.
  
Respecte del punt 20, l'adaptació dels exteriors de l'edifici amb l'estètica, colors i materials de la zona no és una compensació sinó una obligació reflectida en la normativa particular dels planejaments vigents de cada municipi per la qual cosa les esmentades partides hauran de destinar-se a les brigades. Finalment sol·liciten la descentralització de les activitats a totes les zones afectades (ex. mesures 23 de creació d'un centre d'interpretació d'energies renovables).
  
Afeccions legals
  
Xarxa Natura. La totalitat de la zona 3 està inclosa en l'àrea denominada l'Alt Maestrat, proposada entre els llocs d'interés comunitari per Acord del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de juliol de 2001. Els hàbitats i espècies destacables són els alzinars i rouredes, bruguerars oromediterranis endèmics amb argelagues, matolls arborescents amb Juniperus, boscs endèmics de Juniperus, prats alpins i subalpins calcaris i els pendents rocosos calcícols. Han de mencionar-se també diversos hàbitats fluvials d'interés, i les espècies d'avifauna que abunden en la zona com Circaetus gallicus, Hieraaetus pennatus, Gyps fulvus, Aquila chrysaetos, Falco Peregrinus, etc.
  
Hi ha coves en la zona amb presència de quiròpters com Miniopterus schreibersii, Myotis myotis, etc.
  
Domini públic hidràulic. L'àrea 3 està limitada a l'oest pel riu de la Cuba, i coincideix en gran part amb el límit amb la Comunitat Autònoma d'Aragó, al nord amb el riu Cantavieja i a l'est pel riu Caldes i per les rambles de Sellumbres i de les Truites, que cap al sud travessen la zona i la divideixen pel centre. Al seu torn cada un d'aquests cursos principals presenta una abundant xarxa de barrancs tributaris que conformen la geomorfologia de la zona.
  
Camins ramaders. L'àrea presenta una xarxa molt extensa de camins ramaders així com altres llocs associats al trànsit ramader, com ara abeuradors, descansador, pletes, etc. classificats en les corresponents ordres dels quatre termes municipals.
  
Patrimoni cultural. La Conselleria de Cultura té inventariats en la zona un nombre important d'elements patrimonials, entre els quals destaquen les manifestacions rupestres, un elevat nombre de jaciments arqueològics relacionats amb els conjunts pintats i un entorn cultural tradicional basat en l'aprofitament agropecuari del medi en què destaquen una sèrie de construccions en pedra seca lligades a aquests aprofitaments.
  
Classificació i qualificació urbanística. Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
Hi ha dos aspectes fonamentals en què l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial presenten unes deficiències molt importants:
  
1) La no-incorporació d'un estudi de l'avifauna real que permetera definir-ne la situació preoperacional i per tant el disseny de les instal·lacions eòliques de menor impacte ambiental. Cal considerar que la zona 3 forma part de la LIC denominada Alt Maestrat, i és l'abundància d'espècies d'avifauna un dels aspectes que n'han motivat la delimitació. D'aquesta manera el projecte proposat avalua la incidència sobre l'avifauna sobre un teòric coneixement de la mateixa. Per això es va sol·licitar a l'empresa promotora la realització d'estudis previs d'avifauna i quiròpters que esmenaren aquesta deficiència, en haver presentat una metodologia que en principi es considera correcta, encara que no s'ha comunicat, tal com es va sol·licitar, el compromís per a l'inici d'aquests estudis.
  
2) La no-valoració de la incidència que el conjunt de les instal·lacions eòliques tindrà sobre la població dels municipis afectats i més concretament sobre la població dispersa en les masies i les activitats que en elles es desenvolupen.
  
Hi ha diversos aspectes de la normativa proposada en el Pla especial que no són acceptables des del punt de vista ambiental per la incidència negativa que sobre la població rural i les activitats que la mateixa desenvolupa té sobre el desenvolupament i perspectives de la població rural. La normativa del Pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 m de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda sembla excessiva ja que d'acord amb les característiques del medi i amb les criteris urbanístics, el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzables), no fixa cap distància per a les construccions existents (generalment masies), ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'ha tingut en compte la localització de les masies, com a aspecte limitant, per a l'elecció d'alternatives.
  
Per tant es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les masies existents fóra d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb el que expressa l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan hi haja manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant l'anterior, l'execució de les instal·lacions eòliques produirà efectes negatius sobre les activitats preexistents que caldrà corregir a càrrec de l'empresa promotora.
  
Com a conseqüència de tot l'anterior s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existents (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.
  
D'altra banda les al·legacions presentades són totes o en la majoria d'aquestes, de propietaris i ajuntaments afectats que no mostren precisament una acceptació del projecte ni de les conseqüències d'aquest sobretot per les limitacions que la implantació de les esmentades instal·lacions comporten.
  
La resta d'aspectes han sigut en major o menor mesura prevists i proposades una sèrie de mesures preventives i correctores que, en general, es consideren adequades tot i que convé en alguns casos, matisar-les o complementar-les.
  
- Respecte del sistema d'evacuació
  
Vista la documentació complementària presentada per l'empresa, es considera que el traçat de la línia elèctrica ha de modificar-se i atenir-se als plantejaments exposats per aquesta Conselleria per considerar que presenten una menor incidència ambiental que el proposat en l'estudi d'impacte ambiental. El traçat modificat es localitza en el plànol adjunt a aquest document i es caracteritza per buscar enclavaments de menor valor natural, menor recorregut en carenera, allunyat en la mesura que es puga d'habitatges, accessos més pròxims o de fàcil execució.
  
Les modificacions introduïdes en l'alternativa 2 són les següents:
  
Per a la línia elèctrica de 132KV (ST Folch-Ap.1 ST Embalagué ?ST\_Morella)
  
Com a norma general les modificacions que s'han proposat són aprofitar l'existència d'àrees agrícoles front la introducció de la línia en àrees d'alt valor natural. Per això encara que del suport 6 al 20 es proposa que es modifique el traçat desplaçant-lo cap al sud pel fet de tractar-se d'enclavaments agrícoles, s'ha estimat convenient mantenir el traçat proposat en el tram del suport 8 a l'11 perquè la zona agrícola s'emplaça a una cota superior i elevada respecte al camp visual de les masies mas de Pau i mas de Curro. Mantenir aquest tram comporta que l'estesa discórrega per una àrea de vegetació natural constituïda per Quercus rotundifolia i Pinus nigra, però situats de forma dispersa que pot evitar-se'n l'afecció amb un detallat estudi en la ubicació dels suports i en el tractament de carrers. La línia elèctrica discorre per una vall de menor cota i a esquenes del camp visual de les masies.
  
Des del suport 11 es proposa desplaçar la línia cap al sud i buscar els cultius existents en aquesta zona. Açò implica que en creuar el barranc de la Cruz constituït per una sureda en bon estat, ha de realitzar-se la instal·lació dels suports i vans (ubicació, característiques, alçària, etc.) de manera que s'evite l'afecció a aquest enclavament.
  
Des del suport 12-13 (en funció de com es realitze l'encreuament anterior) es desviarà la línia elèctrica cap al sud en allunyar-se de la masia de la Curra i en ocupar sempre els bancals agrícoles existents en els termes o límits de cultiu a fi de minimitzar-hi l'afecció. Aquesta modificació afecta fins al suport 20.
  
Des del suport 20 fins al suport 22 el corredor és coincident amb el proposat en l'estudi d'impacte ambiental però s'até que afecta camí ramader i entorn forestal per la qual cosa haurà de realitzar-se un replantejament adequat en la ubicació dels suports.
  
Des del suport 22 fins al suport 29 ha de modificar-se la línia elèctrica. En el suport 22 es procedirà a desviar l'estesa cap a l'oest i creuar el barranc de les Carabasses allunyat de l'abric amb pintures rupestres i oculta del mateix per situar-se després d'un xicotet monticle que les separa. Segueix el traçat buscant la carretera de Vilafranca - Portell de Morella per terrenys agrícoles i cap a l'oest de la Masia la Pallaresa.
  
En l'ampliació presentada s'ha proposat el desplaçament de la línia cap a l'oest entre els suports 41 i 46. Aquest desplaçament no comporta una modificació important llevat que part d'aquests suports se situen en cotes una miqueta més baixes que minimitzen els efectes negatius.
  
Respecte al traçat de la línia que uneix la ST Pla d'Embalagué fins a ST Morella, es proposa que es modifique, des del suport 12 fins al suport 28, el traçat proposat i desplaçar-lo cap a l'est fins al coll de la Creu del Gelat, on travessaria la carretera i es desplaçaria el traçat per la vessant contrària a què discorre la carretera. Açò es justifica pel fet que s'ocupen zones aclarides de vegetació, abancalades i de menor cota, la qual cosa minimitza l'impacte paisatgístic i l'afecció sobre l'avifauna.
  
- Ateses les característiques dels voltants pels quals discorre la línia elèctrica, les mesures anticol·lisió han d'estendre's a tota la longitud de la línia, i senyalitzar-les amb instal·lació de tires en X de neopré de 35 cm x 5 cm, subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, els cables de terra tant els normals com els que porten incorporats fibra òptica. La senyalització es realitzarà a portell de manera que la distància entre elements siga visualment de 5 metres.
  
- La limitació d'execució de les obres en l'època reproductiva de l'avifauna no està inclosa en el capítol de mesures correctores (capítol 13), només es menciona en l'anàlisi de l'impacte residual (capítol 14) per la qual cosa haurà de ser esmenada l'esmentada deficiència per entendre que constitueix la principal mesura preventiva per a evitar en impacte sobre la fauna:
  
- L'àrea del port de Las Cabrillas es troba entre les àrees susceptibles de ser refugis genètics de flora de la província de Castelló, d'acord amb un estudi realitzat conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Universitat de València en que es descriu l'àrea com a ?...llarga alineació de cresta calcària cacuminal on es refugien abundants plantes rupícoles i subrupícoles a l'abric de la forta desforestació que s'observa al voltant des d'aquestes alçades?, i es recomana evitar actuacions que en posen en perill la bona conservació com ara obertura de camins, construcció d'edificis particulars, restaurants, etc, que impliquen un augment de la pressió antròpica excessiu sobre aquest fràgil i reduït enclavament.
  
- Tal com s'apunta en l'informe de patrimoni la comarca dels Ports és rica en jaciments paleontològics, especialment en els estrats corresponents a les denominades Capes Roges de Morella, en les quals la densitat de restes és molt elevada i per tant és molt probable que aquestes hi apareguen si es produeix remoció de terres.
  
- D'altra banda la franja de delimitació el Pla especial en l'extrem est de l'alineació A2 i en l'àrea dels aerogeneradors 5 a 9 de l'alineació A1 del parc de Folch no respecta la distància d'1.000 m a sòl classificat com a urbà o urbanitzable per la qual cosa qualsevol reubicació d'aquests aerogeneradors incompliria l'article 3 de la documentació amb eficàcia normativa (modificat mitjançant un acord d'aprovació provisional). S'haurà d'efectuar una anàlisi concreta sobre l'afecció al creixement del nucli urbà de Castellfort ja que en principi, per les condicions topogràfiques de l'entorn del nucli urbà, l'alternativa d'ampliació més adequada, si no l'única és cap al sud.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració o estimació d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 3, inclòs el sistema d'evacuació elèctrica fins a la subestació de Morella 400/132 KV, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, promogut per RENOMAR sempre que s'ajuste a allò que s'ha proposat en la documentació o si és el cas en el punt segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
Emplaçament de les instal·lacions eòliques
  
La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada els dies 7 i 23 d'abril de 2004, i queda en qualsevol cas supeditat el replantejament definitiu en els casos en els quals puguen afectar-se la superfície pertanyent als camins ramaders, jaciments arqueològics inventariats o que es puguen detectar en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o d'interés o als resultats dels estudis previs de fauna.
  
En la reubicació dels aerogeneradors se seguiran els criteris següents:
  
- La reubicació dels aerogeneradors i de les subestacions s'haurà de realitzar, en tot cas, dins de l'àmbit del Pla especial, d'acord amb el criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 1 del punt segon de la present resolució.
  
- Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.
  
- El traçat de la línia elèctrica d'evacuació es correspondrà amb el de l'alternativa 2 de l'estudi d'impacte ambiental encara que introduint les modificacions que es descriuen a continuació i que es grafien en els plànols (4) adjunts com a annex I a aquesta resolució :
  
- En la línia ST Folch-Ap 1 ST Embalagué ?ST Morella.
  
- Des del suport 11 es proposa desplaçar la línia cap al sud i buscar els cultius existents en aquesta zona en creuar el barranc de la Cruz .
  
- Des del suport 12-13 (en funció de com es realitze l'encreuament anterior) es desviarà la línia elèctrica cap al sud allunyant-se de la masia de la Curra ocupant sempre els bancals agrícoles existents en els confrontants o límits de cultiu a fi de minimitzar l'afecció a aquests. Aquesta modificació afecta fins al suport 20.
  
- Des del suport 22 fins al suport 29 ha de modificar-se la línia elèctrica. En el suport 22 es procedirà a desviar l'estesa cap a l'oest creuant el barranc de les Carabasses allunyat de l'abric amb pintures rupestres i oculta del mateix per situar-se després d'un xicotet monticle que les separa. Segueix el traçat buscant la carretera de Vilafranca - Portell de Morella per terrenys agrícoles i cap a l'oest de la Masia la Pallaresa.
  
- El desplaçament de la línia cap a l'oest entre els suports 41 i 46, d'acord amb la documentació presentada el 23 d'abril de 2004.
  
- Respecte al traçat de la línia que uneix la ST Pla d'Embalagué fins a ST Morella, es proposa que es modifique el traçat proposat, des del suport 12 al 28 desplaçant-lo cap a l'est fins al coll de la Creu del Gelat, on travessaria la carretera i es desplaçaria el traçat per la vessant contrària a què discorre la carretera.
  
- La reubicació dels aerogeneradors, o de la subestació transformadores, com també el replantejament definitiu d'aquestes infraestructures, de les línies elèctriques d'evacuació. Dels camins, rases de cablejat i totes les instal·lacions auxiliars de la zona 3 es realitzaran en coordinació amb la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
La metodologia de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques, serà la presentada oficialment el dia 9 de juny de 2004.
  
L'inici d'aquest estudi es realitzarà en un mes des de la recepció de la notificació d'aquesta resolució.
  
L'inici de les obres quedarà supeditat a la presentació de la documentació següent:
  
A la presentació, supervisió i vistiplau de la memòria final de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parc eòlics i línies elèctriques.
  
Als informes de la Conselleria de Cultura emesos sobre les prospeccions prèvies.
  
4) En la documentació amb eficàcia normativa haurà de procedir-se a les modificacions següents:
  
4.1) La franja o amplària que delimita l'àmbit del Pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, exclourà en tot cas:
  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana
  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament vigent del municipi en qüestió, podent ser exigible, motivada i excepcionalment, una major distància per a aquells municipis que, per condicions topogràfiques o d'afrontació amb sòl d'especial protecció tinguen com a única alternativa possible el creixement del nucli urbà en la direcció del parc eòlic.
  
- Els camins ramaders classificats que afronten a les alineacions.
  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció de jaciments arqueològics o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.
  
4.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existent (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi d'impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,
  
4.3) S'inclourà una norma en la documentació amb eficàcia normativa sobre l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant per a la fase de construcció (impacte temporal) com per a la fase de funcionament (impacte permanent), per a aquelles en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu la Llei 1/1970, de 12 d'abril, sobre caça i la Resolució de 26 d'abril de 1988 de la Direcció General de la producció agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.
  
5) Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 13 de l'estudi d'impacte ambiental es complementaran amb les següents :
  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció de soroll durant la construcció
  
- Mesures per a minimitzar la contaminació en la fase de construcció
  
- S'efectuaran regs periòdics dels camins que suporten trànsit rodat i els abassegaments de material. La freqüència s'adaptarà a l'estació, l'any i a les condicions meteorològiques de cada moment i sempre que es faça perceptible l'emissió de partícules.
  
- Els vehicles de transport de material circularan amb les caixes cobertes de lona.
  
- Mesures per a la prevenció de la contaminació acústica
  
- S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciadors dels escapaments, rodaments engranatges i mecanismes en general de tota maquinària que intervinga en l'obra
  
- Les voladures com a mètode d'excavació s'utilitzarà puntualment i només en els supòsits en què no hi haja tècniques alternatives.
  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic durant la fase de construcció
  
El promotor haurà de presentar previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, que es faça càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.
  
5.3) Protecció a la fauna
  
Si del desenvolupament de les obres o del funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers no prevists, es procedirà a l'estudi i la correcció d'aquestes.
  
- S'inclourà com a mesura preventiva prioritària (en el capítol 13.8) per a evitar impactes sobre la fauna durant la fase de construcció, la programació de les obres fora del període reproductiu de les espècies més sensibles és a dir des de finals de l'estiu al començament de la primavera (entre els mesos d'agost a febrer), i adaptar el calendari d'actuacions de l'execució de les instal·lacions eòliques de la zona 3 a l'esmentada mesura preventiva.
  
- La senyalització dels cables de terra i fibra òptica comprendrà tot el recorregut de la línia elèctrica d'evacuació. Els elements antiocells s'instal·laran a portell de manera que queden a una separació de 5 metres.
  
- La reubicació dels abocadors o de les àrees d'aportació d'animals esporàdics es posposarà al resultat de l'estudi d'avifauna, de parcs eòlics i línies elèctriques.
  
5.4) Protecció del sòl i la vegetació
  
- Durant la fase de construcció, el condicionament dels camins no sobrepassarà els 4 metres d'amplada, amb excepció de les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària que distaran almenys 500 m entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a la instal·lació dels aerogeneradors o per a la instal·lació de la subestació.
  
Finalitzada la fase d'obres, l'amplada dels camins que s'hagen preparat es reduirà a 3,5 metres, i es procedirà a la restauració de tota superfície alterada que sobrepasse l'esmentada amplada.
  
La forma d'accés per a la instal·lació de la línia elèctrica respondrà als criteris següents:
  
- No es permet, com a norma general, l'obertura de nous camins.
  
- S'utilitzaran els camins existents o els camins ramaders per a accedir al punt més pròxim a la ubicació del suport, des d'on s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada, sense afectar exemplars arboris.
  
- Si el rodament superficial es realitza sobre una zona abancalada, cada bancal s'utilitzarà com a plataforma de camí, i es practicarà en els extrems dels bancals rampes d'unió en ells per a permetre-hi l'accés.
  
- El replantejament del parc d'Arrielo requerirà la determinació prèvia de l'existència d'endemismes i concretament l'Odontites viscosus subp. Australis
  
- El replantejament definitiu de les alineacions de parcs eòlics i del tram de línia elèctrica a instal·lar en els voltants del port de las Cabrillas es realitzarà estudi previ de l'afecció a les comunitats perennes colonitzadores dels clavills dels penyals calcaris supramediaterranis maestracenses (Campanullo hispanicaee.Saxifragetum valentinae) i als matolls mixts de peu de penyal ombreig sobre terrenys abruptes rocosos o pedregosos supramediterranis maestracenses (Ononido-Amelanchieretum rotundifoliae).
  
- La instal·lació dels suports i els vans en l'encreuament del barranc de La Cruz (entre el suport 11 i 12) es realitzarà de manera que s'evite qualsevol afecció a les formacions de carrascar-sureda que s'estenen en els marges d'aquest.
  
- El replantejament del tram de línia elèctrica entre el suport 20 I 22 posarà especial atenció en la ubicació dels suports ja que pot afectar una formació densa de Quercus o a una àrea de vegetació molt dispersa classificada com a camí ramader.
  
- Tot i que els criteris per al tractament de carrers de la línia elèctrica es consideren adequats, es presentarà a aquesta Direcció General una memòria concreta de l'actuació, a mesura que es desenvolupant, per a la seua aprovació abans de l'execució d'aquests.
  
5.5) Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc,) s'obtindran de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà en un abocador inert legalitzat. Si no hi ha pedreres o abocadors legals als voltants de l'obra es tramitarà el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, considerats adequats els criteris ambientals d'ubicació i restauració, proposats en l'apartat 13.4 de l'estudi d'impacte ambiental del Pla especial.
  
5.6) Protecció al patrimoni
  
Durant la fase de moviment de terres dels parcs de Pla d'Embalagué, Las Cabrillas i Arriello, i en els trams de línia d'evacuació, la vigilància arqueològica en aquelles àrees en què l'excavació puga afectar les formacions denominades Capes Roges de Morella la vigilància arqueològica serà exhaustiva ja que la probabilitat de troballes paleontològiques és molt elevada, i procedir, si apareixen restes, segons el que preveu la Llei de patrimoni.
  
5.7) Abans de l'entrada en funcionament s'haurà de presentar a aquesta Direcció General el pla d'emergència per a cas d'incendi.
  
5.8) Com a mesura preventiva d'aplicació del que s'ha expressat en el punt 3.1 anterior es procedirà a la correcció de la franja de delimitació del Pla especial de les alienacions A1 i A2 de manera que en cap moment aquesta es trobe a menys de 1.000 metres de sòl classificat com a urbà o urbanitzable de Castellfort.
  
Es recomana, a més, analitzar abans de la correcció l'afecció del creixement del nucli urbà de Castellfort per si fóra necessari excepcionalment augmentar la distància establida en l'article 25 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
  
5.9) La restauració ambiental es realitzarà d'acord amb allò que s'ha proposat en el punt 13.3 de l'estudi d'impacte ambiental, i incloure i pressupostar entre elles les mesures proposades per a la integració paisatgística de les subestacions en l'entorn.
  
5.10) Si del desenvolupament de les obres o del funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers no prevists, es procedirà a l'estudi i correcció d'aquestes.
  
En relació amb el Pla de vigilància ambiental
  
6.1)En relació amb el Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna aus i quiròpters, es considera adequada la metodologia presentada en la documentació complementària de data 23 d'abril de 2004 amb les matisacions que a continuació es detallen:
  
- La banda de quantificació d'exemplars morts a cada costat de la línia elèctrica serà la mateixa que per als aerogeneradors, és a dir 50 metres.
  
- La informació de l'informe anual es complementarà amb l'avís escrit immediat (fax, correu electrònic...) de les dades de mortalitat o de qualsevol incidència ressenyable corresponents a aus rapaces i d'aquelles espècies incloses com a catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
- Els cadàvers trobats seran recollits i mantinguts en condicions de refrigeració adequades, i s'hauran de traslladar una vegada al mes a un centre de recuperació oficial, dependent de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi de realitzar proves forenses que aclarisquen o complementen les dades registrades en camp.
  
- El període establit de cinc anys per al Pla de seguiment es considera, en principi suficient. El Pla de seguiment es reiniciarà per a aquells aerogeneradors o trams de línia que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques, i per qualsevol causa s'hagen reubicat o modificat.
  
6.2) Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis pròxims com de les masies com també de la incidència sobre l'activitat econòmica de la zona.
  
6.3) Durant el primer any del funcionament del parc eòlic a més de l'estudi d'afeccions sonores, proposat en l'apartat 15.6, es realitzarà un estudi de l'afecció per ombres que inclourà inexcusablement mesures en totes les masies, habitades o no en les quals hi ha activitat agrícola i ramadera. S'inclourà una anàlisi dels resultats i es proposaran les mesures protectores o correctores que s'han de realitzar sobre els nuclis agropecuaris preexistents. L'empresa promotora finançarà les mesures necessàries per a corregir els possibles impactes ambientals.
  
Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural.
  
S'eliminarà d'aquest apartat, i es destinarà el pressupost assignat a altres mesures, aquelles que es consideren mesures correctores o del programa de vigilància ambiental i que són d'obligat compliment. Aquestes mesures són la creació d'abocadors, integració de les subestacions i el finançament d'un estudi comparat de les afeccions dels aerogeneradors a les aus i l'eficàcia de les mesures correctores.
  
Respecte a la mesura de recuperació d'hàbitats naturals de significat ecològic per a la zona, es considera adequada però és motiu d'un estudi detallat atenent a les necessitats ambientals de la zona 3, seguint les directrius d'aquesta Conselleria i entitats locals. Ací es podrà incloure algun pla de recuperació de fauna. Per tant, aquesta proposta es matisarà i desenvoluparà per part d'aquesta Direcció General en el termini d'un any després de la notificació d'aquesta resolució.
  
Respecte de les línies elèctriques (mesures 2, 3 i 4), la realització d'un estudi de la problemàtica de les línies elèctriques aèries de la zona es considera adequat, però ha de fer-se per al conjunt de la zona 3, amb la identificació i quantificació de trams i suports perillosos i l'aplicació de mesures protectores i correctores (senyalització, modificació de suports, etc.).
  
Per tant, les propostes de les mesures 2 i 3 han d'incloure's en la 4.
  
Respecte a la quantia econòmica el pressupost haurà d'ajustar-se al resultat de l'estudi.
  
Per a la resta de les mesures compensatòries proposades i en un termini no superior a un any comptador des de la notificació d'aquesta resolució, s'ha de presentar per part de l'empresa el calendari d'aplicació d'aquestes mesures amb un desenvolupament exhaustiu de les propostes, localitzacions, abast, pressupost actualitzat, etc.
  
8) Pla de desmantellament
  
Els criteris exposats en el capítol 16 de mesures que s'han d'adoptar per al cessament de l'activitat que es corresponen al Pla de desmantellament sol·licitat en la normativa del Pla eòlic es consideren correctes, i ha de ser presentat, per a l'aprovació d'aquesta el projecte específic de restauració ambiental a partir de l'estat dels terrenys en el moment de cessament de l'activitat.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 111/04-AIA
  
Títol: Pla de reforma interior de millora. Sector Calvari
  
Promotor: Ajuntament de Rafelcofer
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rafelcofer
  
Localització: Terme municipal de Rafelcofer
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la millora del sector Calvari, que afronta pel sud-oest amb el municipi de la Font d'En Carròs, el qual classifica aquesta zona com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.
  
Per tant mitjançant amb aquest PRI es pretén reclassificar aquesta zona de sòl no urbanitzable, i afegir-li el sòl urbà pertanyent a Rafelcofer que ocupa una superfície de 14.828,46 m2. La zona total afectada per l'homologació, que inclou a més la via de circumval·lació ocupa una superfície de 17.061,20 m2.
  
La solució adoptada situa la zona verda al costat del sòl urbà, i crea una zona de transició entre aquest i el sòl no urbanitzable, protegint el cano i la séquia que l'alimenta. També adapta el traçat de la circumval·lació a la topografia del terreny.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 13 de maig de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al Pla de reforma interior de millora. Sector Calvari.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Pla de reforma interior de millora. Sector Calvari, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV de data 15 de maig de 2003, i en el diari Levante, i no s'han publicat al·legacions de caràcter ambiental.
  
2. Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea de sòl està ocupada actualment per cultius citrícoles en la part baixa d'aquesta, i és utilitzada la zona no edificada com a abocador inert, a més d'existir una granja abandonada en ruïnes.
  
La zona no presenta biòtops rellevants per la singularitat o unicitat d'aquests, i existeix una vegetació nitròfila típica de zones antropitzades.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorriment superficial.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Per a reduir l'emissió de pols a l'atmosfera s'envelan els camions.
  
- Seria recomanable dotar les zones verdes de sistemes de reg que faciliten la supervivència de les noves plantacions.
  
- No es permetrà tirar residus al terreny, pous cecs, pous d'injecció, etc.
  
- Els depòsits d'emmagatzematge de productes i residus tòxics i perillosos s'impermeabilitzaran adequadament per a garantir que les fugues no puguen contaminar el sòl i els aqüífers.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla de reforma interior de millora. Sector Calvari, promogut per l'Ajuntament de Rafelcofer, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran en munts, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. De la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada.
  
2. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut depositats, abocaments o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
3. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
4. S'haurà d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, com també del correcte transport i manipulació d'aquestes, a més de prendre les mesures oportunes per a la major supervivència d'aquestes.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 096/04-AIA
  
Promotor: INMUEBLES ARB, SL
  
Autoritat substantiv: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme.
  
Objecte del projecte: Explotació pedrera d'argiles Cristina, secció A.
  
Localització: Paratge partida de Salinetes i Casa Blanca. Novelda (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'extracció les argiles existents en la partida Salinetas i Casa Blanca per a donar subministrament a la fàbrica de ceràmica per a la construcció que el promotor té en els voltants de l'explotació.
  
Segons projecte la superfície a ocupar per l'explotació és de 53.991 m2, el volum de material a extraure és 885.708 m3 dels quals són aprofitables el 80%, la producció anual útil s'estima en 45.350 t i això implica una vida de pedrera de 25 anys.
  
La parcel·la és pràcticament plana i l'explotació consisteix en l'excavació del material argilós deixant un buit miner amb una profunditat aproximada de 18 m.
  
L'extracció del material es farà mitjançant mètodes convencionals sense utilització d'explosius. Les línies generals d'explotació seran l'arrancada del material mitjançant tractor d'erugues, càrrega de camions per mitjà de pala retroexcavadora giratòria i transport de material a fàbrica.
  
En la fase d'obertura es crearan les infraestructures necessàries per a iniciar les labors d'extracció, amb aquest fi s'eliminarà la vegetació, la retirada i recollida de sòl vegetal, construcció de camins i neteja de fronts de treball. Durant la fase d'explotació es crearan buits i enderrocs temporals de material estèril.
  
Les infraestructures esmentades no queden recollides en els plans aportats per la qual cosa es desconeix la ubicació dels runams, abassegament de sòl vegetal, traçat de pistes d'accés i camins per al trànsit de camions.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Al març de 2004 el Servei Territorial d'Indústria i Energia, va traslladar a l'expedient d'Explotació de la Secció A denominada Cristina del terme municipal de Novelda.
  
S'hi adjunta certificat del resultat d'informació pública de l'expedient on s'indica que publicat en el DOGV núm. 4660, de 14.01.2004, i transcorregut el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
L'estudi d'impacte ambiental no conté informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana, i és necessari aquest informe per a poder avaluar com a ambientalment favorable el projecte de referència.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb materials argilosos rojos del Buntsandstein (triàsic). La potència mitjana d'aquests materials en la zona s'estima en uns 40 m.
  
La pedrera es troba situada en una planura pròxima al riu Vinalopó limitada pel barranc de Salinetes al nord i pel barranc Baladres a l'est. L'orografia d'aquesta està caracteritzada per una sèrie de xicotetes elevacions i zones de cultiu abandonades. La zona de concessió se situa a una cota mitjana de 330 msnm.
  
Visitada la zona, s'observa que juntament amb l'àrea d'explotació proposada hi ha altres explotacions d'argiles que han deixat profunds buits d'explotació sense restaurar. També hi ha enderrocs de grans mides constituïts per material procedent de la indústria del marbre que dóna un aspecte caòtic i degradat al paisatge (runams i buits miners). Aquestes actuacions no disposen de declaració d'impacte ambiental.
  
La topografia aportada no reflecteix les característiques d'explotació descrites en el projecte i es limita únicament al contorn de la parcel·la qued s'ha d'explotar, i no permet interpretar el relleu actual de la zona ni el seu entorn immediat.
  
Pel que fa a la descripció de les aigües superficials, no es fa menció al barranc Salinetes ni a la intenció de drenar les aigües d'escorriment de la pedrera cap al barranc mateix.
  
Els plànols que s'adjunten assenyalen l'existència del barranc però en trobar-se fora del contorn de l'explotació, no ve reflectida la cota en la qual es troba el seu llit, per la qual cosa desconeixem si les aigües podran drenar cap a ell.
  
En conjunt, la descripció del medi duta a terme en l'estudi d'impacte és ambigua i deixa sense definir aspectes rellevants del medi que poden veure's afectats per l'explotació.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
Com ja hem comentat en el punt anterior, la descripció del medi realitzada no descriu el territori correctament i, en conseqüència, la identificació i valoració d'impactes no es correspon amb la realitat.
  
Hi ha nombrosos impactes que es deriven de l'explotació minera proposada que no han sigut identificats o valorats adequadament. En detallem alguns:
  
Modificació del relleu actual deixant un buit miner a cotes inferiors als terrenys confrontants
  
Risc d'inundació alt per no disposar d'un drenatge eficient
  
Inestabilitat de talussos
  
Alteració de paisatge
  
Mesures correctores
  
Com a mesures correctores el projecte planteja un pla de restauració ambigu i contradictori.
  
S'indiquen a continuació algunes de les mesures correctores plantejades:
  
- En l'apartat: descripció de l'explotació, s'indica que l'explotació i restauració es farà simultàniament i de forma descendent fins a cota 315 m s n m.
  
D'altra banda en l'apartat 7.2.2 de l'estudi d'impacte ambiental s'indica que: es començarà per les cotes més baixes de la pedrera, alhora que pels perímetres interiors d'aquesta, i es deixaran les zones més altes i els perímetres exteriors per al final de la restauració.
  
- Per a evitar els efectes de l'aigua, de l'erosió i sedimentació es construirà un canal d'evacuació d'aigües que conduïsca les aigües recollides en la pedrera cap a llits naturals exteriors.
  
Revisats els plànols adjunts s'hi pot observar que no hi ha cap canal d'evacuació d'aigües, i, a més, si es revisa la topografia és impossible que puguen ser evacuades les aigües tal com està dissenyada l'explotació.
  
- Modelació de talussos. Es construiran bancades de 20 m d'ample i 4 m d'alçària màxima.
  
En la documentació gràfica aportada no queda recollit el modelatge descrit, els bancs tenen alçàries i ample diferents.
  
- Tanca de la parcel·la. Una vegada restaurada la parcel·la, es tancarà per a evitar la caiguda al buit de persones i animals.
  
La restauració plantejada no va encaminada a la integració del buit miner en l'entorn d'aquesta, ni a minimitzar els processos erosius ni a explotar de forma racional un recurs sinó que pretén deixar un buit tancat al mig d'una zona relativament plana afectada per altres activitats extractives que donen un aspecte caòtic a l'entorn i han deteriorat de forma significativa el paisatge.
  
L'activitat proposada únicament incrementaria aquest aspecte degradat de la zona.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule aquesta
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la pedrera d'argiles, secció A, denominada Cristina en el terme municipal de Novelda (Alacant) promoguda per INMUEBLES ARB, SL pel fet de no garantir una adequada restauració de la pedrera i la integració d'aquesta en l'entorn immediat.
  
A més, l'estudi d'impacte ambiental no conté informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana, i és necessari aquest informe per a poder avaluar favorablement el projecte de referència.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 110/04-AIA
  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús
  
Promotor: N-III CARD, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vilamarxant
  
Localització: Carrers 1, 2 i 3 del polígon industrial Enchilagar del Rullo. Vilamarxant. València
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran en l'exterior de la nau per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
La indústria se situa en la zona industrial del polígon Enchilagar del Rullo, en sòl urbà industrial, i ocupa una superfície de 8.000,67 m2, on està prevista la construcció d'una nau industrial de 1.000 m2, dedicada a lavabos i vestuaris, arxiu i despatx de gerència. I una nau industrial destinada a la descontaminació dels vehicles amb una superfície de 307,30 m2.
  
Tramitació administrativa
  
En data 8 de juny de 2004, el Servei Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Vilamarxant.
  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública durant el termini de deu dies en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La parcel·la on es pretén situar l'activitat es troba sense cultivar, envoltada de naus industrials, on la vegetació arvense nitròfila marginal de cultius típica de zones fortament antropitzades és la predominant.
  
En definitiva, tant la fauna com la flora presents en la zona no tenen caràcter específic, i són més prompte espècies comunes a tota la província.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir per un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les mesures correctores següents, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
- S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues altures i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.
  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendents cap a una arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).
  
- La zona d'emmagatzematge de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.
  
- A l'efecte de corregir l'impacte visual que puga produir, es plantaran en tot el perímetre de la parcel·la arbusts que formen un tanca o xiprers.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
- Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzematge de residus perillosos, i es comprovarà que no hi ha defectes estructurals ni fugues.
  
- Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestamor de vehicles fora d'ús, promogut per N-III CARD, SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, en executar la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, amb cura que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzematge de residus.
  
3. Dins del programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament de Vilamarxant.
  
4. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de dipòsits o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada dipòsit o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Els dipòsits i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament implique un augment de la seua perillositat o en dificulte la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.
  
5. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicada a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 049/2004-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial de millora del sector SUS-A Los Invernaderos
  
Promotor: Ajuntament de San Miguel de Salinas
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Al costat del nucli urbà de San Miguel de Salinas, al vèrtex nord-oest d'aquest
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Es persegueix la classificació com a sòl urbanitzable per a ús residencial, amb compatibilitat terciària, d'una superfície que ascendeix a 469.306'14 m² de sòl actualment classificat com a no urbanitzable segons les vigents normes subsidiàries de planejament aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 27 d'abril de 1988.
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El sector proposat constitueix una extensió natural de l'actual nucli urbà de San Miguel de Salinas, i està travessat per una rambla en direcció nord - sud.
  
Limita al nord amb sòl no urbanitzable i amb la carretera de titularitat autonòmica CV-95, a l'est amb el nucli urbà de San Miguel de Salinas i al sud i a l'oest amb el canal de reg del Camp de Cartagena.
  
Es preveu una densitat de 36 habitatges per hectàrea, amb un total de 1.690 habitatges i un potencial d'ocupació de 5.913 habitants, i és la xifra de la població actual empadronada en el municipi de 5.333 habitants segons les dades consultades en la base de dades del sistema d'informació municipal.
  
El sistema d'ordenació triat resulta ser el d'edificacions aïllades, amb tipologies de bloc exempt o adossat amb alçàries màximes de baixa més tres, més àtic, fins a 16'5 m.
  
Les infraestructures que donaran servei al sector es preveuen com a continuació de les existents en el nucli urbà.
  
El sector està contingut en el projecte de Pla general d'ordenació urbana actualment en tramitació urbanística i ambiental.
  
Alternatives
  
No s'han previst alternatives, enteses en aquest sentit, i es considera que l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana de San Miguel de Salinas, actualment en tramitació, determina la capacitat d'acollida del territori des del punt de vista urbanístic com apta, i es basa en unitats ambientals establides i en l'absència d'afeccions ambientals descrites com d'interés per a la conservació (a excepció d'alguns punts patrimonials degudament descrits), i que aquesta capacitat es veu reforçada per l'ampliació del nucli urbà de San Miguel de Salinas, i es simplifica així l'estudi de noves alternatives d'ubicació.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 20 de gener de 2004 l'Ajuntament de San Miguel de Salinas va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació modificativa i Pla parcial de millora del sector SUS-A Los Invernaderos, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari La Verdad d'Alacant, de data 5 de setembre de 2003, en el BOP de 29 de setembre de 2003 i en el DOGV núm. 4585, d'11 de setembre de 2003.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 30 al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària - interventora de l'Ajuntament de San Miguel de Salinas, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
De l'anàlisi de les esmentades al·legacions s'observa que algunes d'aquestes tenen contingut ambiental. En aquest sentit es fa referència a la necessitat de garantir adequadament la construcció i funcionament de la nova depuradora per a atendre les necessitats de les noves habitatges del sector, destinació dels residus sòlids procedents de la urbanització i construcció de habitatges en el sector, dotació de sistemes d'estalvi energètic, redacció d'un projecte de jardineria que garantisca el millor aprofitament social i natural d'aquest espai singular, utilització de fanals que no produïsquen contaminació lumínica, existència d'una xarxa de proveïment d'aigua per a reg de zones verdes públiques i privades independent de la xarxa d'aigua potable per a utilitzar aigües procedents de depuració terciària, soterrament de línies de telefonia i electricitat, delimitació del PID 17 atenent al traçat natural de la rambla acomodant el disseny urbà a aquest element natural, ubicació subterrània dels transformadors elèctrics en les zones verdes, incorporació a la xarxa del sector un carril bici i de vianants i connexió amb la zona verda central en l'entorn de la rambla, desenvolupament dels costs totals de les infraestructures necessàries per a garantir els proveïments d'aigua potable i col·lectors, existència d'un dèficit de 12,428 metres quadrats de parc públic havent d'elevar-se des dels 17.146 metres quadrats projectats fins als 30.000 metres quadrats, no adaptació de l'assignació de zones verdes a les exigències de la normativa vigent, conservació de la sènia del Manzano i el seu entorn, necessitat de respectar el llit habitual de la rambla, classificació del llit i marges de la rambla (sense modificar) com a sòl no urbanitzable d'especial protecció i modificació de la fitxa de gestió d'infraestructures establint un pressupost independent del Pla general en tràmit, per a l'execució de xarxes de proveïment, ampliació o modificació del depòsit municipal, xarxa de sanejament i modificació o ampliació de la depuradora municipal.
  
De l'informe relatiu a les esmentades al·legacions aprovat per l'Ajuntament es destaca que es garanteix el sistema de depuració mitjançant sistemes d'oxidació total amb aireig i decantador amb manteniment continu a càrrec del sector, situació pendent d'impulsió definitiva a la xarxa estructural d'abocament i depuració del futur pla rector d'infraestructures que s'ha de desenvolupar en el Pla general, gestió de residus urbans per l'Ajuntament mateix segons les formes establides en la legislació local, futur disseny de l'enjardinament de la canalització de la rambla en el projecte d'urbanització, utilització de lluminàries adequades, establiment d'un sistema de reg de zones verdes diferent del d'abastiment d'habitatges, canalització de la rambla amb reducció d'aquesta justificada per la millora del medi mateix, conservació de l'embassament d'aigua denominat Zanjón del Prado, correcta ubicació de la sènia d'El Manzano, inclosa com a zona verda, incorporació dels 12.000 metres quadrats després d'un ajust de l'ordenació del sector que es presentarà en el text refós.
  
Afeccions legals
  
Pel límit nord del sector, coincidint amb el traçat de la carretera CV-95, discorre el camí ramader classificat com Colada de l'Ermita del Carmen. Segons la informació facilitada el sector proposat no afecta l'esmentat bé de domini públic.
  
El sector de sòl urbanitzable està travessat per la rambla Cañada de la Escribana, colonitzada per escasses formacions vegetals encapçalades per canyars i seguides per joncs i altres espècies de caràcter nitròfil, com també per alguns cultius abandonats.
  
Si bé els valors ambientals d'aquesta unitat no són destacats, el potencial de rehabilitació i integració d'aquesta amb la proposta i el seu caràcter de domini públic marquen les tendències dels usos que en ella es poden desenvolupar. No obstant l'anterior, l'ordenació proposada no reconeix cap domini públic i estableix l'aprofitament sobre tota la superfície d'aquesta.
  
Segons la informació consultada hi ha dos jaciments arqueològics catalogats en el terme municipal de San Miguel de Salinas, coneguts com Cabezo de la Mina i les Zahurdas. Si bé per la seua descripció aquests no semblen veure's afectats per la proposta presentada no s'ha facilitat l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny. Així mateix, es coneix l'existència d'almenys un BIC incoat i nombrosos elements de valor etnològic la localització del qual no s'ha pogut concretar i per tant no ha resultat possible avaluar la repercussió del projecte presentat sobre aquests.
  
En l'estudi d'impacte ambiental, això no obstant, es reconeix la sènia del Manzano com a element de valor patrimonial inclòs en el Catàleg de béns i espais protegits del Pla general de San Miguel de Salinas.
  
Consideracions ambientals
  
L'estudi d'impacte ambiental aporta informació climàtica que caracteritza la zona d'estudi, i destaca el caràcter torrencial d'algunes precipitacions que marca precisament el comportament dels llits i rambles.
  
És precisament aquest caràcter torrencial el que, unit a l'escassa capacitat dels terrenys per a afavorir el drenatge i a la desaparició dels llits naturals més enllà de la carretera de Torrevieja, on destaca la presència de terrenys de cultiu i per tant l'existència de vessaments difusos, afavoreix l'aparició de problemes puntuals d'entollada si bé el PATRICOVA no ha identificat risc cap d'inundació en la cartografia d'aquest.
  
L'efecte d'arrossegament produït per l'aigua en conjunció amb determinats tipus de materials que afloren en superfície en la zona d'estudi contribueixen també a augmentar l'erosió dels marges d'algunes rambles. L'anterior, sumat als fenòmens d'acarcavament propis de les zones on dominen els algeps, amb presència puntual en la parcel·la d'estudi, constitueixen els principals problemes geotècnics d'aquesta.
  
De la informació facilitada es desprén que hidrogeològicament la zona es caracteritza per la sobreexplotació i salinització dels aqüífers, que a vegades suposen grans problemes per als cultius de regadiu a què es destina l'aigua extreta.
  
La parcel·la objecte de reclassificació no posseeix grans pendents, i tota ella es caracteritza pel domini dels erms i cultius abandonats, per l'existència de plantacions d'horta, alguns secans i cítrics i, amb escassa representació i importància, com ja s'ha comentat, per espècies pròpies d'ambients de rambles. La fauna associada als ambients descrits és pròpia d'entorns antropitzats i no presenta valors destacables.
  
Cal destacar la presència de punts d'interés geològic o geocientífic, identificats amb motiu de l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana i el respecte de la qual i integració proposa el desenvolupament detallat del sector Los Invernaderos.
  
És destacable, per quant afecta l'estabilitat de les construccions, el risc sísmic que caracteritza tota la comarca.
  
L'estudi d'impacte ambiental identifica la zona d'estudi com pertanyent a una unitat ambiental de transició, en un ambient agrícola amb presència puntual de materials d'algeps. Es tracta d'una unitat molt heterogènia composta en la seua majoria per cultius tant en producció com abandonats, dominant els cítrics i les hortalisses però amb presència puntual del secà. Poden trobar-se també alguns turons d'escassa entitat amb reductes de màquia i timonedes calcícoles principalment.
  
La proximitat del canal del Campo de Cartagena i de sistemes de reg i abastiment d'aigua potable de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla caracteritzen i en alguna manera limiten les actuacions que es pretenen dur a terme per quant puguen afectar la composició de l'aigua potable per a l'abastiment humà i per al reg, circumstància aquesta que no ha sigut valorada.
  
També cal destacar la proximitat de la carretera CV-95, font de soroll que hauria d'haver sigut considerada en compliment de la legislació vigent per a l'estudi de la viabilitat d'aquesta i, si és el cas, per a l'adopció de determinades mesures correctores.
  
Es persegueix, per a donar servei al sector, la connexió amb les xarxes d'infraestructures del nucli urbà de San Miguel de Salinas, especialment pel que fa a l'abastiment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals, energia elèctrica i accessos, i es desconeixen en el moment de l'avaluació l'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficient sense que això comporte cap perjudici per als usos i població actuals. Tampoc es té constància de la capacitat de depuració de l'EDAR associada al nucli urbà, si bé el sector, en previsió que la mateixa no resulte adequada, pretén tractar de manera autònoma les aigües residuals generades a través d'un sistema d'oxidació total del que es desconeixen les seues característiques, paràmetres de funcionament i ubicació.
  
Tampoc s'ha concretat la capacitat del sector per a fer front a la generació dels residus sòlids inerts.
  
D'altra banda, es pretén evacuar les aigües pluvials per escorriment superficial fins a la rambla que travessa el sector sense proposar alternatives ni justificar l'elecció del sistema proposat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'apartat 2 de l'article 20 de la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre el sòl no urbanitzable.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial de millora del sector SUS-A Los Invernaderos del municipi de San Miguel de Salinas (Alacant), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
El domini públic que constitueix la rambla coneguda com Cañada de la Escribana haurà de ser reconegut com a tal i classificar-se com a sòl no urbanitzable d'especial protecció. Açò implica que no podrà obtenir-se cap aprofitament per al sector, i a més hauran de respectar-se totes les limitacions que establisquen les diverses legislacions sectorials, especialment la prohibició de construir fins a 20 metres de l'aresta exterior del llit derivada de la Llei d'ordenació del territori.
  
En qualsevol cas el projecte d'obres de canalització i reducció de la rambla, en cas de dur-se a terme, haurà de ser sotmés al seu torn al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i autoritzat per l'organisme de conca en aplicació de la legislació vigent.
  
Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a abastir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals.
  
Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, el compliment de les previsions contingudes en la Llei reguladora d'activitat urbanística de la Comunitat Valenciana respecte a la xarxa primària de zones verdes.
  
L'Ajuntament adoptarà les mesures necessàries perquè es garantisca la depuració de les aigües residuals que es generen en la urbanització, i haurà d'obtenir informe favorable de l'entitat de sanejament de la Conselleria d'Infraestructures i Transports al sistema de depuració que s'adopte o si és el cas el conveni amb l'entitat, que garantisca la gestió adequada de les aigües residuals generades. En tot cas, serà preceptiva l'autorització d'abocament que haurà d'atorgar l'organisme de conca en els termes que estableix la legislació vigent.
  
Durant la fase d'execució de les obres s'hauran d'extremar les mesures de prevenció i contenció de la contaminació atmosfèrica, especialment la relacionada amb la producció de pols i partícules en suspensió, i es tractarà d'evitar tota afecció al Canal del Campo de Cartagena i a les conduccions de Mancomunitat dels Canals del Taibilla. Amb aquest fi, s'efectuaran regs periòdics i s'augmentarà la freqüència d'aquests en èpoques caloroses, i evitar discórrer camions en paral·lel a la traça d'aquest transvasament. Els vehicles de transport de material pulverulent hauran d'anar coberts completament amb lones o altres materials capaços de contenir la producció de pols. S'efectuaran, periòdicament, labors de neteja de vials, especialment els més pròxims a la conducció d'aigua. Finalment, es vigilarà de manera especial els passos de vehicles amb càrrega contaminant per tal d'evitar abocaments accidentals al corrent d'aigua.
  
Haurà d'executar-se una xarxa separativa per a les aigües pluvials que garantisca el correcte comportament de l'evacuació de les aigües de pluja en relació amb els possibles riscs d'inundabilitat en l'àrea d'estudi o el perímetre més immediat d'aquesta.
  
Els residus sòlids inerts hauran de gestionar-se en abocadors autoritzats, i no han de depositar-se en cap moment runes fora de la parcel·la objecte d'estudi. Amb aquest fi, l'Ajuntament exigirà els certificats d'acceptació i capacitat per part d'empresa autoritzada a l'empresa encarregada de l'execució del sector. Per la seua banda, haurà d'existir compromís i capacitat de gestió municipal dels residus sòlids urbans, Amb recollida selectiva de paper/cartó, vidre I envasos lleugers en compliment del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5054, del 21-07-2005 (2005/7992)

Resolución de 21 de junio de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5054

Fecha DOGV
:   21-07-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/7992

CVE


Fecha del documento
:   21-06-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [Portell de Morella](javascript:void(0))
    * [Castellfort](javascript:void(0))
    * [Villafranca del Cid](javascript:void(0))
    * [Ares del Maestrat](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 21 de junio de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X7992]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 025/02-AIA Portell de Morella, Cinctorres, Morella, Villafranca del Cid, Ares del Maestre y Castellfort, 111/04-AIA Rafelcofer, 096/04-AIA Novelda, 110/04-AIA Vilamarxant y 049/04-AIA San Miguel de Salinas, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 21 de junio de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 25/02-AIA
  
Promotor: RENOMAR
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes
  
Objeto del proyecto: Instalaciones Eólicas Zona 3
  
Localización: Términos municipales de Portell de Morella, Cinctorres, Morella, Villafranca del Cid, Ares del Maestre y Castellfort (Els Ports)
  
Descripción del proyecto
  
De acuerdo con la documentación expuesta a información pública las instalaciones proyectadas para la Zona Eólica 3 tienen las siguientes características:
  
Se proyecta la instalación de 5 parques eólicos que producirán una potencia total de 186 Mw.: Arriello, Folch I y II, Pla d'Embalagué y Cabrillas. La energía producida se evacua en 20 Kv subterráneamente a dos subestaciones: una que recoge la energía producida en los parques de Arriello, Folch I y II (114 Mw) y la segunda que concentra la energía producida por los parques de Pla d'Embalagué y Cabrillas (72 Mw)
  
Los 124 aerogeneradores a instalar tienen una potencia unitaria de 1,5 Mw y se distribuyen del siguiente modo:
  
Parque Eólico ?Pla d'Embalagué- con un total de 24 aerogeneradores divididos en tres alineaciones:
  
A1, 4 aerogeneradores
  
A2, 4 aerogeneradores
  
A3, 16 aerogeneradores
  
Parque Eólico ?Las Cabrillas- con un total de 24 aerogeneradores distribuidos en tres alineaciones:
  
A1, 13 aerogeneradores
  
A2, 7 aerogeneradores
  
A3, 4 aerogeneradores
  
Parque Eólico ?Folch I- con un total de 33 aerogeneradores divididos en 2 alineaciones:
  
A1, 28 aerogeneradores
  
A2, 5 aerogeneradores
  
Parque eólico ?Folch II- con una sola alienación de 10 aerogeneradores
  
Parque eólico de Arriello con 33 aerogeneradores distribuidos en tres alineaciones:
  
A1 11 aerogeneradores
  
A2 con 14 aerogeneradores
  
A3 con aerogeneradores
  
La evacuación de la energía producida es conducida a la Subestación Transformadora (ST) de 400/132 kV ubicada en el paraje Mas de Flare en el término municipal de Morella.
  
Para ello se ha planteado la construcción de un tendido eléctrico común para la zona 3, que se iniciará en la ST del parque Folch y terminará en la ST de Morella.
  
Desde la subestación de Folch (que recibe por conducción subterránea de 20 kV la energía de los parques eólicos de Folch, Folch II y Arriello) parte un tendido de 132 kV de simple circuito y 13,1 km de longitud (ST Folch-Ap de 1 ST Embalagué), en dirección a la Subestación de Embalagué de 132/20 kV.
  
Desde la ST Embalagué parte un tendido de 132 kV, de doble circuito y 12 km de longitud (ST Embalagué - ST Morella 1er tramo, ST Embalagué - Ap. 32 y ST Embalagué - ST Morella 2º tramo, Ap. 32 € ST Morella), en dirección a la subestación de Morella, de 400/132 kV. Antes de llegar a la subestación de Morella, este tendido entronca con el procedente de la zona eólica 2, resultando que en un mismo trazado final se transporta la energía de las dos zonas aludidas 2 y 3.
  
Las características del tendido son básicamente las siguientes:
  
Tramo ST Embalagué-ST Morella 1er Tramo, ST Embalagué-Ap 32: doble circuito, un conductor por fase tipo LA-280 (Haawk), cables de tierra OPGW y Ac-50. Se instalarán 31 apoyos del tipo 12 E de altura variable entre 29 y 38,1 metro.
  
Tramo ST. Embalagué - ST Morella 2º tramo, Ap. 32 € ST Morella: triple circuito, un conductor por fase tipo LA-280 (Hawk), cables de tierra OPGW y Ac-50. Se instalarán 14 apoyos de la serie 14 E de altura variable entre 31,5 y 39,5 metros.
  
Tramo ST Folch - Ap. 1 ST Embalagué-ST Morella: simple circuito, un conductor por fase tipo LA-280 (Hawk), cable de tierra OPGW. Se colocarán apoyos de la serie 11 T de altura variable entre 26,4 y 36,5 metros.
  
La subestación de Pla d'Embalagué está formada por un parque intemperie de 132 kV con dos transformadores y un edifico anejo destinado a los equipos de control, protecciones, celdas de media tensión, etc.
  
El área a ocupar es de 2.774, 25 m2. El edificio tiene unas dimensiones de 2.525,8 m2 en planta y 4,90 metros de altura.
  
La altura de las instalaciones eléctricas del recinto intemperie son para el pórtico 11 metros y aparamentas de 7,20 m.
  
El edificio de control y celdas será de una sola planta, construida con paneles prefabricados de hormigón, que tendrá dos salas principales (control y sala de celdas) además de un vestuario y aseo, sala de descanso, un despacho, y un cuarto almacén al que se podrá acceder desde el exterior con un vehículo.
  
El vallado exterior estará constituido por postes metálicos galvanizados.
  
La subestación de Folch estará formada por un parque de intemperie de 132 kV con tres transformadores de potencia 20/132 kV y un edificio anejo destinado a los equipos de control, protecciones, celdas de media tensión, etc.
  
La superficie a ocupar es de 1.701, 5 m2. Las dimensiones del edificio serán de276,80 m y una altura de 5,4 metros.
  
La altura de las instalaciones eléctricas del recinto intemperie será de 6,20 m para aparamentas y 11 m para el pórtico.
  
El edificio, a dos aguas, constará de una sola planta y se distribuirá en varias salas principales.
  
Se proyecta también el vallado del parque intemperie.
  
Alternativas
  
En relación con la alineaciones para la ubicación de los aerogeneradores se presentan 21 emplazamientos, gran parte de ellos no viables de entrada por pertenecer a zonas no aptas, según lo establecido en el Plan Eólico Valenciano o bien que carecen de recurso eólico suficiente. Se definen finalmente 5 parques eólicos con un total de 124 aerogeneradores coincidiendo con el máximo alcanzable para esta zona, según el Plan eólico de la Comunidad Valenciana.
  
Se relacionan las posibles alternativas en la selección del tipo de aerogenerador así como la solución adoptada finalmente (aerogenerador modelo EW-1,5-sl) que exige la ubicación del transformador en una caseta externa al aerogenerador, adjuntando informe técnico que avala las ventajas técnicas de este modelo.
  
Se apuntan los accesos elegidos para la aproximación a los parques de entre los existentes en la actualidad
  
También se han planteado alternativas en la posición y número de subestaciones de los parques eólicos de la zona 3 así como distintos pasillos para la evacuación de la energía hacia la ST Morella.
  
Inicialmente se planteó cuatro subestaciones de 132/20 kV, una para cada parque eólico. Esta opción implicaba la necesidad de construir cuatro tendidos eléctricos que presumiblemente se tendrían que unir en un tronco común para la conexión final a la subestación de Morella.
  
Esta propuesta se ha desestimado dado que desde el punto de vista económico y de pérdida de energía en el transporte subterráneo de 20 kV, es admisible una posición más o menos central de una subestación común para cada grupo de parques.
  
Esto conlleva la eliminación de las subestaciones de los parques de Las Cabrillas y Arriello ya que estos parques utilizarán la subestación de Pla d'Embalagué y Folch respectivamente.
  
Respecto a la evacuación de la energía eléctrica se plantean en el estudio tres alternativas para el tendido eléctrico (alternativas 1, 2 y 3).
  
De las tres alternativas planteadas, la 1 y 2 son prácticamente la misma, discurren desde la ST de Folch hacia el oeste hasta los parques de Folch II, las Cabrillas, ST y parque de Pla d'Embalagué hasta la ST de Morella. Estas dos alternativas difieren únicamente en un pequeño tramo justo antes del Collado de Creu Chelat.
  
Estas dos alternativas tienen una longitud aproximada de 25 km.
  
La alternativa 3 discurre desde ST Folch por el este de Castellfort hacia la Sierra de Calduch hasta la ST de Morella. Esta alternativa tiene una longitud de 36 km.
  
Respecto a la afección a la vegetación, en el estudio de impacto se indica que las alternativas 1 y 2 discurren en su mayor parte por tomillares o pastizales-eriales y pequeñas manchas de quejigar y quejigar con pinos al sur de la zona de estudio, pinar abierto y de repoblación reciente en las proximidades de Bassis y carrascal abierto en las proximidades de Cinctorres.
  
La alternativa 3 evitaría la afección de la vegetación arbórea situada en los parajes de Bovalar y Les Rotes, pequeñas zonas de pinares y carrascales abiertos, pero añadiría afección a pinares con carrasca al este de Castelfort y carrascales al desplazarse más al norte.
  
Respecto al impacto visual se considera en el estudio que las alternativas 1 y 2, no es muy grande ya que las zonas visibles en general se encuentran alejadas unos 7 km, tomando como punto de observación los núcleos habitados del entorno.
  
La alternativa 3 ocasionaría un mayor impacto visual al situarse a 4,5 km de Morella desde donde es visible, y por tener una mayor longitud.
  
Con respecto a la fauna, el impacto de las tres alternativas es muy similar, las dos primeras alternativas afectarían a especies rupícolas, y la tercera afectaría a aves forestales.
  
La alternativa seleccionada en el estudio de impacto ambiental es la 2 porque considera que es la que mejor optimiza la longitud del trazado y la que afecta a un menor número de valores ambientales
  
Documentación complementaria
  
El 12 de marzo de 2004, sobre la documentación expuesta a información pública, se remitió solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental referidos a aspectos específicos del proyecto presentado.
  
En primer término se indicaban la necesidad de estudiar alternativas para la minimización del impacto derivado de la utilización de nuevos accesos, el mejor aprovechamiento de los existentes, de la unificación de las zanjas con los caminos de acceso, de la reubicación de los aerogeneradores que afectaban a formaciones vegetales que respondían al criterio de exclusión aunque no estuvieran incluidas como zonas no aptas, adjuntando la documentación gráfica y escrita de las alternativas sugeridas para cada una de las alineaciones de los diferentes parques. Se apuntaba además la improcedencia del acondicionamiento como acceso general a los parques de Arriello y Folch desde la N-322, la Carretera de CV-125 (Morella- Cinctorres) y la CV-124 (Cinctorres ?Castellfort), siendo más conveniente desde el punto de vista ambiental la utilización de la Carretera CV-12 y CV-15.
  
En segundo término se solicitaba como imprescindible para completar el Estudio de impacto ambiental, la realización de un estudio especifico de la fauna (concretamente sobre la avifauna) de la zona, que definiera la situación preoperacional y permitiera adoptar como solución definitiva la alternativa de emplazamiento y diseño de los parques de menor impacto sobre la sobre la avifauna y los quirópteros.
  
Así mismo se indicaba la falta de concreción en cuanto a la afección de las vias pecuarias clasificada y al patrimonio histórico
  
En cuanto al sistema de evacuación le fue solicitada ampliación en los siguientes términos:
  
El estudio de alternativas se encuentra poco elaborado ya que la alternativa desechada es excesivamente larga y alejada, por lo que de entrada, presenta claras desventajas respecto de la alternativa seleccionada.
  
No se han tenido en cuenta otras alternativas como son aprovechar la existencia de eléctricas en la zona que pudieran aprovecharse. Esto es recoger la energía producida por los parques de Cabrillas y Pla d'Embalagué en una subestación de 20/66 kV que se sitúe lo más al sur posible, y evacuación de la energía a la línea de 66 kV existente en Villafranca e independiente de la evacuación de los parques de Arriello y Folch, lo que supondría la minimización de los posibles impactos al eliminar un tramo de línea en un área de alto valor ambiental.
  
Se han valorado las líneas de forma incompleta ya que no se han tenido en cuenta la apertura de caminos y accesos necesarios, afección a vegetación de alto valor, afección a elementos de interés para el patrimonio, etc.
  
Se propone que, además de ampliar el estudio de posibles alternativas de líneas eléctricas, la alternativa 2 elegida como definitiva, se estudie la modificación de diferentes tramos y reubicación de apoyos con el fin de ubicarse en áreas agrícolas frente a áreas forestales de alto valor, se eviten los recorridos en cumbreras adaptándolas a las zonas de valle o media ladera, se alejen de yacimientos arqueológicos y de zonas habitadas, etc.
  
Los días 7 y 23 de abril de 2004 la empresa promotora presentó la documentación complementaria solicitada, cuyo contenido se resume en los siguientes puntos:
  
1º) Modificación del diseño o tipo de aerogenerador, lo que permite eliminar los centros de transformación externos al aerogenerador.
  
2º) Cambios en la disposición de los aerogeneradores.
  
Se modifican la disposición de los aerogeneradores de los parques de Arriello y Plan D'embalgué.
  
En el parque de Arriello se modifican los aerogeneradores 1 a 4 de la Alineación A1 con el fin de no afectar formaciones de carrascal-robledal. El cambio de orientación de esta alineación ha provocado una redistribución de las alineaciones A2 y A3.
  
En el Parque Pla D'Embalagué se disminuye la dispersión de los aerogeneradores en el área de las alineaciones A 1 y A 2 (por reubicación de los aerogeneradores nº 1 de ambas alineaciones en la alineación A 3) quedando repartido el parque en dos alineaciones: la alineación A1 que tiene 6 aerogeneradores y la A2 con un total de 18 aerogeneradores.
  
3º) Cambios en el trazado de los accesos y las zanjas
  
Se analizan las alternativas propuestas y se asumen prácticamente en su totalidad. En relación con el acceso general a la zona se realizará finalmente por la CV-15
  
4º) La Subestación situada entre los aerogeneradores 27-28 de la alineación A1 del parque de Fochl,se desplaza hacia al sur, entre los aerogeneradores 5 y 6 del parque de Folch II. La reubicación de la subestación está motivada `por el cambio en el trazado de la línea de evacuación de 132 Kv. hacia el sur para evitar la afección a la Ermita de Santa Lucia y sobre las áreas de quejigar. El trazado de la modificación queda poco definida en la documentación presentada.
  
5º) Respecto al patrimonio se indica la intención de realizar las prospecciones indicadas por la Conselleria de Cultura y se detalla la forma de actuación en obra sobre el replanteo para evitar la afección a yacimientos.
  
6º) En relación con las Vias Pecuarias se propone el replanteo sobre el terreno, de la localización propuesta para la formulación de la Declaración de Impacto Ambiental con el fin de determinar el deslinde teórico conjuntamente con el técnico competente de la Conselleria de Territorio y Vivienda, situando los elementos propios de las instalaciones sin afectar las Vías pecuarias clasificadas. Caso de que no existiera alternativa se promovería una modificación de trazado, según lo previsto en la ley sectorial.
  
7º) Respecto al sistema de evacuación se analizan las alternativas sugeridas por el Servicio de Impacto Ambiental (el día 12 de marzo) y se propone una alternativa intermedia.
  
8º) En relación con la afección a las Masías se centran en la Masía de Gracia, sin que se haya hecho un análisis de las Masías afectadas en general que en las proximidades de todos los parques de la zona 3 son frecuentes.
  
9º) Respecto a la avifauna se propone la realización de un estudio y posponer la construcción del Parque Pla D'Eembalagué a la última fase con el fin de que el registro sea de un año completo.
  
10º) Se concreta y detalla la metodología del Plan de seguimiento de la incidencia de Parques eólicos y línea eléctrica a la fauna (aves y quirópteros)
  
El día 9 de junio de 2004 se presentó la siguiente documentación:
  
Informe sobre afección de vías pecuarias de la zona 3 en el que se describe los aerogeneradores y subestación de cada uno de los parques que pueden afectar a vías pecuarias clasificadas así como las reubicaciones posibles si dichas afecciones se confirmaran en el replanteo definitivo
  
Metodología para la realización del Estudio de avifauna en situación preoperacional de Parques eólicos y líneas eléctricas de la Comunidad Valenciana con los siguientes apartados:
  
Trabajos de campo
  
Tratamiento de la información
  
Perfil profesional de
  
Plan de seguimiento de la incidencia de parques eólicos y líneas eléctricas en la fauna (aves y quirópteros) que introduce pequeñas modificaciones en la periodicidad de las salidas de campo respecto del presentado el día 7 de abril de 2004
  
Tramitación administrativa
  
El expediente fue incoado el 21 de enero de 2002 con la remisión desde la Dirección General de Industria y Energía del estudio de impacto ambiental presentado por la empresa preadjudicataria, sobre la que se emitieron sendos informes de subsanación de deficiencias los días 14 de junio y 11 de julio de 2002. El 11 de noviembre de 2002 se remitió una nueva documentación de indicando que la misma contenía cambios en los parques de la zonas así como la subsanación y mejoras solicitadas.
  
El día 28 de julio de 2003 se recibió la documentación expuesta a información pública correspondiente a la cartografía del estudio de impacto ambiental del sistema de evacuación de la zona 3 y el día 18 de noviembre de 2003 el estudio de la impacto ambiental correspondiente al Plan especial de la zona 3 .
  
El tomo de la memoria correspondiente al estudio de impacto ambiental del sistema de evacuación se recibió el día 12 de diciembre de 2003
  
El día 12 de marzo de 2004 se remitió informe y solicitud de subsanación de deficiencias al promotor.
  
El plan energético (anteproyectos de los 5 parques) se remitió el día 25 de marzo de 2004 y el documento del Plan Especial el día 8 de abril de 2004.
  
Los certificados de información pública correspondientes a los tres tramos de línea eléctrica se recibieron el 18, 19 y 24 de febrero de 2004 y el 25 de marzo de 2004 correspondiente a los anteproyectos de los parques, acompañando copia de las alegaciones presentadas.
  
El certificado de aprobación provisional fue recibido el 8 de abril de 2004.
  
Como contestación a la solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental el promotor presentó documentación complementaria los días 7 y 23 de abril y 9 de junio de 2004
  
Información pública
  
El Plan Especial, los anteproyectos de los parques eólicos y el estudio de impacto ambiental de la zona 3 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana fueron sometidos a información pública mediante Resolución de 21 de julio de 2003 del Servicio Territorial de industria publicándose en:
  
El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4584, de 10 de septiembre de 2003.
  
El Boletín Oficial de la Provincia de Castellón nº 103, de 23 de agosto de 2003
  
En el periódico Mediterráneo de 18 de septiembre de 2003
  
El Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón ha procedido al trámite de información pública de la evacuación de la energía eléctrica de la zona 3 dividida en tres tramos.
  
La línea eléctrica de 132 kV (ATLINE/2003/75) simple circuito en ST Folch ap. 1 - ST Embalagué - ST Morella ha sido sometida al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Cadtellón con fecha de 19 de agosto de 2003; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 1 de octubre de 2003; periódico Mediterráneo de 18 de septiembre de 2003 y en el Tablón de Edictos de los Ayuntamientos de Villafranca, Portell de Morella y Castellfort.
  
Según certifica el Jefe del Servicio Territorial de Industria durante el periodo de informa pública se han presentado dos alegaciones.
  
La línea eléctrica de 132 Kv (ATLINE/2003/76) de triple circuito, en S.T. Embalagué a S.T. Morella 2º tramo, ha sido sometida a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de fecha 21 de agosto de 2003; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 1 de octubre de 2003; periódico El Mundo de Castellón de 18 de septiembre de 2003 y tablón de edictos de los Ayuntamientos de Cinctorres y Morella.
  
Según certifica el jefe del Servicio Territorial de Industria durante el periodo de informa pública se han presentado una alegación.
  
La línea eléctrica de 132 kV (ATLINE/2003/77) de doble circuito, en S.T. Embalagué a S.T. Morella 1º tramo ap. 32, ha sido sometida al periodo de información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de 21 de agosto de 2003; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 1 de octubre de 2003; periódico El Mundo de Castellón de 18 de septiembre de 2003; tablón de edictos de los Ayuntamientos de Cinctorres y Portell de Morella.
  
Según certifica el jefe del Servicio Territorial de Industria durante el periodo de informa pública no se han presentado alegaciones
  
La aprobación provisional se produjo mediante resolución del de 16 de marzo de 2004 del conseller de Infraestructuras y Transporte incluyendo la estimación o desestimación de las alegaciones, de acuerdo con el informe anexo a la misma e introduciendo una serie de rectificaciones relativas a la normativa de algunos artículos del Plan Especial
  
Alegaciones
  
En el período de información pública se han presentado 32 alegaciones al Plan Especial, incluyendo algunas alegaciones a las afecciones derivadas del sistema de evacuación, Que hacen referencia a numerosos aspectos e impactos sobre el proyecto tales como:
  
1ª) La elevada incidencia sobre el paisaje
  
2ª) Falta de valoración de endemismos y hábitats catalogados de flora incluidos en varias Directivas, afección de formaciones vegetales consideradas como de exclusión, que además de un elevado valor ecológico tienen, en ocasiones un elevado valor económico por formar parte de explotaciones truferas, posible afección de árboles monumentales.
  
3ª) Omisión de la descripción de la fauna terrestre y valoración insuficientes de especies de fauna tanto aves como terrestre
  
4ª) Afección a vías pecuarias y yacimientos catalogados tanto por las alineaciones de aerogeneradores como por la línea eléctrica de evacuación.
  
5º) Molestias por ruidos y vibraciones tanto sobre la población como sobre la cabaña ganadera próxima a las instalaciones eólicas.
  
8º) Condicionamiento del uso actual y desarrollo futuro de las actividades agropecuarias y su adecuación a actividades turísticas o formativas.
  
9º) La afección por apertura de canteras y plantas de hormigón no está concretado
  
10) en concreto el Ayuntamiento de Castellfort alega la limitación de crecimiento de su caco urbano hacia el sur por el Parque de Folch y la limitación derivada de la normativa del Plan eólico
  
De las alegaciones presentadas a las infraestructuras de evacuación de energía se resumen las que se refieren a aspectos ambientales:
  
El tramo de línea de 132 kV correspondiente a simple circuito en ST Folch ap. 1 ?ST Embalagué - ST Morella, afecta a la Masía Mas de Pau. Se solicita se desplace 1000 metros de cualquier masia o construcción existente.
  
A lo largo del recorrido existen bosques de sabinas, carrascas, robles, pinos y sabinas centenarias.
  
La finca de la Masia La Pallaresa afectada por la instalación de la línea se encuentra en proceso de repoblación forestal.
  
La masia La Pallaresa del siglo XIII está restaurada y se pretende instalar un apoyo frente a la entrada de la misma.
  
Toda la zona de influencia de la línea se emplaza en zona LIC del Alto Maestrat.
  
La instalación de la línea afectará a la avifauna de la zona porque se emplaza próxima a la Rambla de Celumbres y Rambla de las Truchas.
  
La línea discurre por el barranco de Carabasses donde se emplaza una cueva con pinturas rupestres.
  
Se afectará a zonas de bosque de alto valor como el robledal ubicado en el Mas de Rambla.
  
Se propone no se utilice la misma línea para evacuar los parques eólicos de la zona 3, de forma que de Folch parta una línea hacia Villafranca DEL Cid que aproveche el trazado de la línea de 66 kV existente.
  
La instalación de la línea afectará al desarrollo agrícola y ganadero, disminuyendo la rentabilidad de las parcelas.
  
Relación de Consultas
  
- Area de Recursos Forestales y Conservación Ambiental de la Conselleria de Territorio Y Vivienda
  
- D.G. de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano
  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón
  
- Ayuntamiento de Cinctorres
  
- Ayuntamiento de Portell de Morella
  
- Ayuntamiento de Castellfort
  
- Ayuntamiento de Villafranca del Cid
  
- Ayuntamiento de Ares del Maestre
  
- Gobierno de Aragón
  
Informes Sectoriales
  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón
  
Inicialmente se enumeran las vías pecuarias y los montes de Utilidad Pública que se ven afectadas por cada uno de los parques eólicos propuestos
  
- Ayuntamiento de Villafranca del Cid
  
1ª) En primer término a apuntan la afección al conjunto de pinturas rupestres denominado Covatina del Tossalet del mas de la Rambla o del Barranc de les Carabasses declarado BIC
  
2ª) Afección a las masías habitadas. Indican la necesidad de alejar la línea de las masías habitadas (mas de la Rambla, Mas de Tena, Mas del Curro, Mas de la Curra, Torre Figuera, Santa Lucia, La Pallaresa) que constituyen unidades agropecuarias cuyo modo de vida contribuye a conservar el medio natural.
  
3ª) Afección a un importante bosque de Quercus fagínea
  
Se apunta la afección irreversible de un bosque de quejigos acompañado de Acer monspessulanum y otras especies de elevado valor botánico y la no valoración en el proyecto así como el peligro de incendio que supone dicha línea para este paraje de gran interés medioambiental
  
4ª) Se evidencian además diversos aspectos incorrectamente o no valorados en el estudio de impacto ambiental, tales como el impacto paisajístico, la incidencia sobre la fauna terrestre, el medio socioeconómico, la población rural, la vegetación, etc.
  
- Ayuntamiento de Cinctorres
  
Consideran que no tienen suficientes datos para emitir el informe
  
- Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad
  
El informe es conjunto para las zonas 1, 2 y 3 y su objeto principal es la incidencia sobre la avifauna indicando que, tanto por los parques como por las líneas eléctricas de evacuación, son de las zonas más problemáticos de las planeadas en el Plan eólico de la Comunidad Valenciana ya que existen colonias de buitre en el entorno próximo de algunos parques y un contínuo trasiego de ejemplares de esta especie por toda la zona. Así mismo se indica el interés de la vegetación del área correspondiente a cuatro hábitats de interés comunitario, dos de ellos prioritarios de acuerdo con la Directiva 92/43 /CEEE, aunque debido a que este aspecto se tuvo en cuenta para establecer la ?Aptitud de las zonas el informe únicamente mencionará en su caso al existencia de microrreservas u otras pequeñas áreas de interés botánico que podrían verse afectadas por las infraestructuras.
  
En relación con los parques de la zona 3 se indica :
  
Arriello, Folch I y II: en lo que respecta a las aves sedentarias no son previsibles más impactos que los mencionados pero en cuanto a las aves migratorias una alineación tan contínua, de más de seis kilómetros, es previsible que constituyan una barrera difícil de evitar por lo que sería conveniente ubicar pasillos cada 2 km concentrando, si fuese posible, los aerogeneradores con el fin de reducir este impacto
  
Las Cabrillas y Pla d'Embalagué: Tanto estos parques como sus líneas de evacuación previsiblemente causarán grave riesgo sobre las poblaciones de buitres cercanas (en la Rambla de Celumbres), pero sobre todo por las existencia de comederos tanto en Cinctorres como en Cantavieja (Teruel). Los hábitos gregarios del ave hacen que se produzcan grandes concentraciones de ejemplares provenientes tanto de Teruel como de Castellón en el entorno de uno y otro comedero y un trasiego contínuo en la zona, constatado por las observaciones del personal encargado del seguimiento de las colonias de buitres, por lo que sería conveniente su eliminación. Si ello no fuera posible resultaría conveniente la reubicación de los aerogeneradores que produzcan efecto barrera, cambiando la orientación de las alineaciones que permitiera la existencia de pasillos en dirección E-W y evitando que la línea eléctrica discurra en cumbrera.
  
Se deberá evitar además la afección a la comunidad de roquedos calizos supramediterráneos maestracense que se desarrolla en la zona del Puerto de las Cabrillas, Asimismo se deberá evitar en cualquier caso la afección de la microrreserva del Bovalar de Cinctorres y de las parcelas de experimentación de la Creu Gelat por la línea de evacuación o infraestructuras asociadas a los parques .
  
También se apunta la necesidad de efectuar un seguimiento exhaustivo durante los primeros años de funcionamiento de los aerogeneradores que permita conocer su impacto y tomar medidas para reducirlo en su caso. Se considera necesario realizar estudio detallado de las aves residentes y de un mapeado de las rutas migratorias antes de iniciarse el funcionamiento del parque con el fin de estudiar además detalles tales como la tasa de desaparición de restos en el campo frecuencias, alturas y tipos de vuelo de las diferentes especias de aves en las proximidad de cada aerogenerador en diferentes situaciones climatológicas (principalmente velocidad del viento) con el fin de establecer modelos predictivos. Posteriormente, al menos durante cinco años, deberían contrastarse estos modelos con los datos de mortalidad obtenidos en campo, considerándose este periodo suficiente para la determinación de las medidas correctoras más adecuadas y el diseño del seguimiento a largo plazo.
  
- Ayuntamiento de Ares del Maestre y de Portell de Morella
  
Trasladan el mismo informe sobre los siguientes aspectos :
  
- No se ha descrito la fauna terrestre ni valorado el impacto sobre las misma
  
- No se han valorado los impactos negativos sobre el medio socioeconómico ni en la fase de construcción ni en la de explotación
  
- El impacto sobre el paisaje se ha infravalorado
  
- No se cotan las afecciones producidas por vibraciones, ruidos
  
- No se corresponden las áreas no aptas con la realidad del terreno
  
- Ayuntamiento de Castellfort
  
Realizan las mismas consideraciones que los municipios de Portell de Morella y de Ares del Maestre, apuntando además que las medidas compensatorias sobre las vías pecuarias recaigan sobre los municipios y proponen medidas compensatorias alternativas no coincidentes con las tareas que la administración tiene obligación de realizar (5,7,8,12,13,14,18) se inviertan en la creación de una o dos brigadas de 3-5 personas con vehículos propios al servicio de los Ayuntamientos de la zona para realizar tareas ambientales así como algunas medidas de las propuestas (puntos 9, 10, 15 y 17)
  
El dinero destinado a la creación de muladares, al estar prohibido y ser una tarea que corresponde a la administración, se sugiere sea empleado en sufragar los costes de las explotaciones agropecuarias en el ámbito de la gestión de los residuos ganaderos (estiércoles, purines, cadáveres) o destinar los fondos a alas brigadas
  
Respecto del punto 11 están de acuerdo con el suministro de material de equipamiento a los retenes locales, así como con el punto 19 8 Señalización de itinerarios) aunque podrían encargarse de la señalización las brigadas
  
Respecto del punto 20 la adaptación de los exteriores del edificio con la estética, colores y materiales de la zona no es una compensación sino una obligación reflejada en la normativa particular de los planeamientos vigentes de cada municipio por lo que las dichas partidas deberán destinarse a las brigadas. Finalmente solicitan la descentralización de las actividades a todas las zonas afectadas (ej. Medidas 23 de creación de un centro de interpretación de energías renovables)
  
Afecciones legales
  
Red Natura. La totalidad de la Zona 3 está incluida en el área denominada L'Alt Maestrat, propuesta entre los Lugares de Interés Comunitario por Acuerdo del Consell de la Generalitat Valenciana de 10 de julio de 2001. Los hábitats y especies destacables son los encinares y robledales, brezales oromediterráneos endémicos con aliagas, matorrales arborescentes con Juniperus, bosques endémicos de Juniperus, prados alpinos y subalpinos calcáreos y las pendientes rocosas calcícolas. Deben mencionarse también diversos hábitats fluviales de interés, y las especies de avifauna que abundan en la zona como Circaetus gallicus, Hieraaetus pennatus, Gyps fulvus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, etc.
  
Existen cuevas en la zona con presencia de quirópteros como Miniopterus schreibersii, Myotis myotis, etc.
  
Dominio Público Hidráulico. El área 3 está limitada al oeste por el Río de la Cuba, coincidiendo en gran parte con el límite con la Comunidad Autónoma de Aragón,. Al norte con el Río Cantavieja y al este por el Rio Caldés y por la Ramblas de Celumbres y de las Truchas, que hacia el sur atraviesan la zona dividiendo por el centro. A su vez cada uno de estos cursos principales presentan una abundante red de barrancos tributarios que conforman la geomorfología de la zona.
  
Vías Pecuarias. El área presenta una red muy extensa de vías pecuarias así como demás lugares asociados al tránsito ganadero, tales como abrevaderos, descansadero, majadas, etc. Clasificados en las correspondiente ordenes de los 4 términos municipales.
  
Patrimonio Cultural. La Conselleria de Cultura tiene inventariados en la zona un número importante de elementos patrimoniales, entre los que se destacan las manifestaciones rupestres, un elevado número de yacimientos arqueológicos relacionados con los conjuntos pintados y un entorno cultural tradicional basado en el aprovechamiento agropecuario del medio en los que destacan una serie de construcciones en piedra seca ligadas a dichos aprovechamientos.
  
Clasificación y calificación urbanística. Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, que tiene carácter de Plan de Acción Territorial Sectorial aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
Existen dos aspectos fundamentales en los que el estudio de impacto ambiental y el plan especial presentan unas deficiencias muy importantes:
  
1) La no incorporación de una estudio de la avifauna real que permitiera definir la situación preoperacional y por tanto el diseño de las instalaciones eólicas de menor impacto ambiental. Hay que considerar que la zona 3 forma parte de la LIC denominada Alt Maestrat, siendo la abundancia de especies de avifauna uno de los aspectos que han motivado su delimitación. De esta forma el proyecto propuesto evalúa la incidencia sobre la avifauna sobre un teórico conocimiento de la misma. Por ello se solicitó a la empresa promotora la realización de estudios previos de avifauna y quirópteros que subsanaran dicha deficiencia, habiendo presentado una metodología que en principio se considera correcta, aunque no se ha comunicado, tal y como se solicitó, el compromiso para el inicio de dichos estudios.
  
2) La no valoración de la incidencia que el conjunto de las instalaciones eólicas va a tener sobre la población de los municipios afectados y más concretamente sobre la población dispersa en las masías y las actividades que en ellas se desarrollan
  
Existen varios aspectos de la normativa propuesta en el Plan especial que no son aceptables desde el punto de vista ambiental por la incidencia negativa que sobre la población rural y las actividades que la misma desarrollan tiene sobre el desarrollo y perspectivas de la población rural. La normativa del Plan eólico (artículo 25) estableció limitaciones a las construcciones aisladas de carácter no industrial futuras en un radio de 1.000 de cualquier aerogenerador, norma que por otra parte parece excesiva puesto que de acuerdo con la características del medio y con las criterios urbanísticos el Suelo No Urbanizable es la ubicación más adecuada para este tipo de construcciones. Sin embargo (a diferencia de los suelos clasificados en el planeamiento vigente como urbanos o urbanizables) no fija ninguna distancia para las construcciones existentes (generalmente masías), ni en el diseño de las instalaciones eólicas se han tenido en cuenta las localización de las masías, como aspecto limitante, para la elección de alternativas..
  
Por tanto se considera que no existe ninguna justificación para declarar las masías existentes fuera de ordenación ya que esta situación, de acuerdo con lo expresado en el artículo 58.6 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística se fijará cuando - exista manifiesta incompatibilidad con la determinación de los Planes. No obstante lo anterior la ejecución de las instalaciones eólicas producirán efectos negativos sobre las actividades preexistentes que será necesario corregir a cargo de la empresa promotora.
  
Como consecuencia de todo lo anterior se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (artículo 15 de la documentación con eficacia normativa) por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (Masias) y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio e impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas,
  
Por otra parte las alegaciones presentadas son todas o en su mayoría de propietarios y Ayuntamientos afectados que no muestran precisamente una aceptación del proyecto ni de sus consecuencias sobre todo por las limitaciones que la implantación de dichas instalaciones suponen.
  
El resto de aspectos han sido en mayor o menor medida contemplados y propuestas una serie de medidas preventivas y correctoras, que en general se consideran adecuadas aunque es necesario en algunos casos, matizarlas y/o complementarlas :
  
- Respecto del sistema de evacuación
  
Visto la documentación complementaria presentada por la empresa se considera que el trazado de la línea eléctrica debe modificarse atendiendo a los planteamientos expuestos por esta Conselleria por considerar que presentan una menor incidencia ambiental que el propuesto en el estudio de impacto ambiental. El trazado modificado se localiza en el plano adjunto este documento y se caracteriza por buscar enclaves de menor valor natural, menor recorrido en cumbrera, alejado en lo posible de viviendas, accesos más próximos o de fácil ejecución.
  
Las modificaciones introducidas en la alternativa 2 son las siguientes:
  
Para el tendido de 132Kv (ST Folch-Ap.1 ST Embalagué ?ST\_Morella)
  
Como norma general las modificaciones que se han propuesto es aprovechar la existencia de áreas agrícolas frente la introducción de la línea en áreas de alto valor natural. Por ello aunque del apoyo 6 al 20 se propone se modifique el trazado desplazándolo hacia el sur por tratarse enclaves agrícolas, se ha estimado conveniente mantener el trazado propuesto en el tramo del apoyo 8 al 11 porque la zona agrícola se emplaza a una cota superior y elevada con respecto al campo visual de las masías Mas de Pau y Mas de Curro. Mantener este tramo supone que el tendido discurra por un área de vegetación natural constituida por Quercus rotundifolia y Pinus nigra, pero situados de forma dispersa que puede evitarse su afección con un detallado estudio en la ubicación de los apoyos y en el tratamiento de calles. El tendido discurre por un valle de menor cota y a espaldas del campo visual de las masías.
  
Desde el apoyo 11 se propone desplazar la línea hacia el sur buscando los cultivos existentes en esta zona. Esto supone que al cruzar el barranco de la Cruz constituido por un quejigar en buen estado, debe realizarse la instalación de los apoyos y vanos (ubicación, características, altura, etc.) de forma que se evite la afección a este enclave.
  
Desde el apoyo 12-13 (en función de cómo se realice el cruce anterior) se desviará el tendido hacia el sur alejándose de la Masia de la Curra ocupando siempre los bancales agrícolas existentes en los lindes o limites de cultivo con el fin de minimizar la afección a los mismos. Esta modificación afecta hasta el apoyo 20.
  
Desde el apoyo 20 hasta el apoyo 22 el pasillo es coincidente con el propuesto en el estudio de impacto ambiental pero atendiendo a que afecta a vía pecuaria y entorno forestal por lo que deberá realizarse un replanteo adecuado en la ubicación de los apoyos.
  
Desde el apoyo 22 hasta el apoyo 29 debe modificarse el tendido. En el apoyo 22 se procederá a desviar el tendido hacia el Oeste cruzando el Barranc de Les Carabasses alejado de el abrigo con pinturas rupestres y oculta del mismo por situarse tras un pequeño montículo que las separa. Sigue el trazado buscando la carretera de Villafranca del Cid - Portell de Morella por terrenos agrícolas y hacia el oeste de la Masía La Pallaresa.
  
En la ampliación presentada se ha propuesto el desplazamiento de la línea hacia el oeste entre los apoyos 41 y 46. Este desplazamiento no supone una modificación importante salvo que parte de estos apoyos se ubican en cotas algo más bajas que minimizan los efectos negativos.
  
Respecto al trazado de la línea que une la ST Pla d'Embalagué hasta ST Morella, se propone se modifique, desde el apoyo 12 hasta el apoyo 28, el trazado propuesto desplazándolo hacia el este hasta el Collado de la Creu Chelat, donde atravesaría la carretera y se desplazaría el trazado por la vertiente contraria a la que discurre la carretera. Esto se justifica atendiendo a que se pasa a ocupar zonas despejadas de vegetación, abancaladas y de menor cota, lo cual minimiza el impacto paisajístico y la afección sobre la avifauna.
  
- Dadas las características del entorno por el que discurre la línea eléctrica, las medidas anticolisión deben extenderse a toda la longitud de la línea, señalizando con Instalación de tiras en ?X- de neopreno de 35 cm x 5 cm, sujetas por mordaza de elastómero con cinta luminiscente, los cables de tierra tanto los normales como los que llevan incorporados fibra óptica. La señalización se realizará al tresbolillo de forma que la distancia entre elementos sea visualmente de 5 metros.
  
- La limitación de ejecución e las obras en la época reproductiva de la avifauna no está incluida en el capítulo de medidas correctoras (capítulo 13), solo se menciona en el análisis del impacto residual (capítulo 14) por lo que deberá ser subsanada dicha deficiencia por entender que constituye la principal medida preventiva principal para evitar en impacto sobre la fauna.:
  
- El área del Puerto de las Cabrillas se encuentra entre las ?Areas susceptibles de ser refugios genéticos de flora de la provincia de Castellón, de acuerdo a un estudio realizado conjuntamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Universidad de Valencia en a que se describen el área como ?...larga alineación de cresta caliza cacuminal donde se refugian abundantes plantas rupícolas y subrupícolas al abrigo de la fuerte deforestación que se observa en derredor desde estas alturas?, recomendando evitar actuaciones que pongan en peligro su buena conservación tales como apertura de caminos, construcción de edificios particulares, restaurantes, etc, que impliquen un aumento de la presión antrópica excesivo sobre este frágil y reducido enclave.
  
- Tal y como se apunta en el informe de Patrimonio la Comarca dels Ports es rica en yacimientos paleontológicos, especialmente en los estratos correspondientes a las denominadas Capas Rojas de Morella, en las que la densidad de restos es muy elevada y por tanto es muy probable que éstos aparezcan si se produce remoción de tierras.
  
- Por otra parte la franja de delimitación el Plan Especial en el extremo este de la alineación A2 y en el área de los aerogeneradores 5 a 9 de la alineación A1 del parque de Foclh no respeta la distancia de 1.000 m a suelo clasificado como urbano o urbanizable por lo que cualquier reubicación de dichos aerogeneradores incumpliría el artículo 3 de la documentación con eficacia normativa (modificado mediante acuerdo de aprobación provisional). Se deberá efectuar un análisis concreto sobre la afección al crecimiento del casco urbano de Castellfort ya que en principio, por las condiciones topográficas del entorno del núcleo urbano, la alternativa de ampliación más adecuada, sino la única es hacia el sur.
  
Consideraciones juridicas
  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
  
- El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración o estimación de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable desde el punto de vista ambiental el proyecto de instalaciones eólicas de la zona 3, incluido el sistema de evacuación eléctrica hasta la subestación de Morella 400/132 Kv, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, promovido por RENOMAR siempre y cuando se ajuste a lo propuesto en la documentación o en su caso en el punto segundo de eta Resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
Emplazamiento de las instalaciones eólicas
  
La ubicación de los aerogeneradores, el trazado de las zanjas, de las subestaciones y de los viales de acceso tanto interiores como exteriores serán, en principio, los descritos y/o grafiados en la documentación complementaria presentada el día 7 y 23 de abril de abril de 2004, quedando en cualquier caso supeditado el replanteo definitivo en los casos en los pudieran afectarse la superficie perteneciente a las vías pecuarias, a yacimientos arqueológicos inventariados o que se pudieran detectar en las prospecciones previas, flora endémica, amenazada o de interés o a los resultados de los estudios previos de fauna.
  
En la reubicación de los aerogeneradores se seguirán los siguientes criterios:
  
- La reubicación de los aerogeneradores y de las subestaciones se deberá realizar, en todo caso, dentro del ámbito del Plan Especial, de acuerdo con lo criterios de delimitación que se marcan en el apartado 1 del punto segundo de la presente resolución
  
- Los aerogeneradores que no puedan ser reubicados deberán ser eliminados
  
- El trazado de la línea eléctrica de evacuación se corresponderá con el de la alternativa 2 del estudio de impacto ambiental aunque introduciendo las modificaciones que se describen a continuación y que se grafían en los planos (4) adjuntos como Anexo I a la presente resolución :
  
- En la linea ST Folch-Ap 1 ST Embalagué ?ST Morella
  
- Desde el apoyo 11 se propone desplazar la línea hacia el sur buscando los cultivos existentes en esta zona cruzando el barranco de la Cruz . .
  
- Desde el apoyo 12-13 (en función de cómo se realice el cruce anterior) se desviará el tendido hacia el sur alejándose de la Masia de la Curra ocupando siempre los bancales agrícolas existentes en los lindes o limites de cultivo con el fin de minimizar la afección a los mismos. Esta modificación afecta hasta el apoyo 20.
  
- Desde el apoyo 22 hasta el apoyo 29 debe modificarse el tendido. En el apoyo 22 se procederá a desviar el tendido hacia el Oeste cruzando el Barranc de Les Carabasses alejado del abrigo con pinturas rupestres y oculta del mismo por situarse tras un pequeño montículo que las separa. Sigue el trazado buscando la carretera de Villafranca del Cid - Portell de Morella por terrenos agrícolas y hacia el oeste de la Masía La Pallaresa.
  
- El desplazamiento de la línea hacia el oeste entre los apoyos 41 y 46, de acuerdo con la documentación presentad el 23 de abril de 2004.
  
- Respecto al trazado de la línea que une la ST Pla d'Embalagué hasta ST Morella, se propone se modifique el trazado propuesto, desde el apoyo 12 al 28 desplazándolo hacia el este hasta el Collado de la Creu Chelat, donde atravesaría la carretera y se desplazaría el trazado por la vertiente contraria a la que discurre la carretera.
  
- La reubicación de los aerogeneradores, y/o de la Subestación transformadoras así como el replanteo definitivo de estas infraestructuras, de las líneas eléctricas de evacuación. de los caminos, zanjas de cableado y todas las instalaciones auxiliares de la zona 3 se realizarán en coordinación con la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda
  
La metodología del ?Estudio de Avifauna en situación preoperacional de parques eólicos y líneas eléctricas - será la presentada oficialmente el día 9 de junio de 2004
  
El inicio de dicho estudio se realizará en un mes desde la recepción de la notificación de la presente resolución,
  
El inicio de las obras quedará supeditado a la presentación de la siguiente documentación:
  
A la presentación, supervisión y visto bueno de la Memoria final del ?estudio de avifauna en situación preoperacional de parque eólicos y lineas eléctricas-
  
Al informe de la Conselleria de Cultura emitidos sobre las prospecciones previas.
  
4) En la documentación con eficacia normativa deberá procederse a las siguientes modificaciones:
  
4.1) La franja o anchura que delimita el ámbito del Plan Especial para los aerogeneradores y subestaciones (área en la que se declara compatible las instalaciones eólicas) independientemente de la extensión que arbitrariamente se fije, excluirá en todo caso:
  
- Las áreas declaradas no aptas en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana
  
- Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento vigente del municipio en cuestión, pudiendo ser exigible, motivada y excepcionalmente, una mayor distancia para aquellos municipios que, por condiciones topográficas o de colindancia con suelo de especial protección tuvieran como única alternativa posible el crecimiento del casco urbano en la dirección del parque eólico.
  
- Las vías pecuarias clasificadas colindantes a las alineaciones
  
- La superficie incluida en el perímetro de protección de yacimientos arqueológicos y/o determinada por el órgano competente tras la correspondiente prospección arqueológica.
  
4.2) Se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (artículo 15 de la documentación con eficacia normativa) por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (Masias) y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio de impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas,
  
4.3) Se incluirá una norma en la documentación con eficacia normativa sobre la obligación de solicitar la Declaración de zonas de seguridad, tanto para la fase de construcción (impacto temporal) como para la fase de funcionamiento (impacto permanente), para aquellas en las que el uso de aprovechamiento eólico se superpone con el uso cinegético preexistente, de acuerdo con lo previsto en la Ley 1/1970, de 12 de abril, sobre Caza y la Resolución de 26 de abril de 198 de la Dirección General de la producción Agraria, por la que se dan normas para la señalización de los terrenos sometidos a régimen especial de caza y pesca continental y vías pecuarias.
  
5) Las medidas preventivas y correctoras propuestas en el capítulo 13 de l estudio de impacto ambiental se complementarán con las siguientes :
  
5.1) Medidas de protección de calidad del aire y prevención de ruido durante la construcción
  
- Medidas para minimizar la contaminación en la fase de construcción
  
- Se efectuarán riegos periódicos de los caminos que soporten tráfico rodado y de los acopios de material. La frecuencia se adaptará a la estación el año y a las condiciones meteorológicas de cada momento y siempre que se haga perceptible la emisión de partículas.
  
- Los vehículos de transporte de material circularán con las cajas cubiertas de lona.
  
- Medidas para la prevención de la contaminación acústica
  
- Se efectuará un mantenimiento periódico de los silenciosos de los escapes, rodamientos engranajes y mecanismos en general de toda maquinaria que intervenga en la obra
  
- Las voladuras como método de excavación se utilizará puntualmente y solo en los supuestos en los que no existan técnicas alternativas.
  
5.2) Protección del sistema hidrológico e hidrogeológico durante la fase de construcción
  
El promotor deberá presentar previo al inicio de las obras la inscripción en el registro de pequeños productores de la Comunidad Valenciana así como el documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos, que se vaya a hacer cargo de cualquier residuo de esta naturaleza que se genere, tanto en la fase de construcción como en le de funcionamiento.
  
5.3) Protección a la fauna.
  
Si del desarrollo de las obras o del funcionamiento de las actuaciones previstas se observan daños a terceros no previstos, se procederá a su estudio y corrección
  
- Se incluirá como medida preventiva prioritaria (en el capítulo 13.8) para evitar impactos sobre la fauna durante la fase de construcción, la programación de las obras fuera del periodo reproductivo de las especies más sensibles es decir desde finales del verano a comienzos de primavera (entre los meses de agosto a febrero), adaptando el calendario de actuaciones de la ejecución de las instalaciones eólicas de la zona 3 a dicha medida preventiva.
  
- La señalización de los cables de tierra y fibra óptica abarcará todo el recorrido de la Línea eléctrica de evacuación. Los elementos salvapájaros se instalarán al tresbolillo de forma que queden a una separación de 5 metros.
  
- La reubicación de los muladares o de las áreas de aporte de animales esporádico se pospondrá al resultado del estudio de avifauna de parques eólicos y líneas eléctricas.
  
5.4) Protección del suelo y la vegetación
  
- Durante la fase de construcción, el acondicionamiento de los caminos no sobrepasará los 4 metros de anchura, exceptuando las cunetas, los sobreanchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria que distarán al menos 500 m entre ellos y se harán coincidir con alguna de las plataformas habilitadas para la instalación de los aerogeneradores o para la instalación de la subestación.
  
Finalizada la fase de obras la anchura de los caminos que se hayan acondicionado se reducirán a 3,5 metros, procediendo a la restauración de toda superficie alteradas que sobrepase dicha anchura.
  
La forma de acceso para la instalación del tendido eléctrico responderá a los siguientes criterios:
  
- No se permite, como norma general, la apertura de nuevos caminos.
  
- Se utilizarán caminos existentes y/o las vías pecuarias para acceder al punto más próximo a la ubicación del apoyo, desde donde se efectuará una rodadura superficial con maquinaria apropiada, sin afectar ejemplares arbóreos.
  
- Si la rodadura superficial se realiza sobre una zona abancalada, cada bancal se utilizará como plataforma de camino, practicando en los extremos de los bancales rampas de unión ente ellos para permitir el acceso
  
- El replanteo del parque de Arrielo requerirá la determinación previa de la existencia de endemismos y concretamente la Odontites viscosus subp. australi.
  
- El replanteo definitivo de las alineaciones de parques eólicos y del tramo de línea eléctrica a instalar en la inmediaciones del Puerto de las Cabrillas se realizará previo estudio de la afección a las comunidades peremnes colonizadoras de las grietas de los roquedos calizos supramediaterráneos maestracenses (Campanullo hispanicaee.Saxifragetum valentinae) y a los matorrales mixtos de pie de roquedo sombreado sobre terrenos abruptos rocosos o pedregosos supramediterráneos maestracenses (Ononido-Amelanchieretum rotundifoliae).
  
- La instalación de los apoyos y los vanos en el cruce del Barranco de la Crtuz (entre el apoyo 11 y 12) se realizará de forma que se evite cualquier afeción alas formaciones de carrascal-quejigar que se extienden enj las márgenes del mismo.
  
- El replanteo del tramo de línea eléctrica entre el apoyo 20 y 22 pondrá especial cuidado en la ubicación de los apoyos ya que puede afectar a una formación densa de Quercíneas o a un área de vegetación muy dispersa clasificada como Vía pecuaria.
  
- Aunque los criterios para el tratamiento de calles de la línea eléctrica se consideran adecuados, se presentará a esta Dirección general una memoria concreta de la actuación, a medida que se vaya desarrollando, para su aprobación antes de su ejecución.
  
5.5) Si fuera necesaria la utilización de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no provenientes de las propia excavación de las obras (zapatas, plataformas, zanjas, etc,) se obtendrán de canteras autorizadas y la eliminación de materiales sobrantes se efectuará en vertedero de inertes legalizado. Si no,existieran canteras o vertederos legales en el entorno de la obra se tramitará el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell del gobierno valenciano por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, considerados adecuados los criterios ambientales de ubicación y restauración, propuestos en el apartado 13.4 del estudio de impacto ambiental del Plan Especial
  
5.6) Protección al Patrimonio
  
Durante la fase de movimiento de tierras de los Parques de Pla D'Emnbalagué, Las Cabrillas y Arriello, y en los tramos de línea de evacuación, la vigilancia arqueológica en aquellas áreas en las que la excavación pueda afectar a las formaciones denominadas Capas Rojas de Morella la vigilancia arqueológica será exhaustiva ya que la probabilidad de hallazgos paleontológicos es muy elevada, procediendo, si aparecieran restos, según lo previsto en la Ley de Patrimonio.
  
5.7) Antes de la entrada en funcionamiento, se presentará a esta Dirección General, el Plan de Emergencia para caso de incendio.
  
5.8) Como medida preventiva de aplicación de lo expresado en el punto 3.1 anterior se procederá a la corrección de la franja de delimitación del Plan especial de las Alienaciones A1 y A2 de forma que en ningún caso ésta se encuentre a menos de 1.000 metros de suelo clasificado como urbano o urbanizable de Castellfort.
  
Se recomienda además analizar antes de la corrección la afección del crecimiento del casco urbano de Castellfort por si fuera necesario excepcionalmente aumentar la distancia establecida en el artículo 25 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.
  
5.9) La restauración ambiental se realizará de acuerdo a lo propuesto en el punto 13.3 del estudio de impacto ambiental, incluyendo y presupuestando entre ellas las medidas propuestas para la integración paisajística de las subestaciones en el entorno.
  
5.10) Si del desarrollo de las obras o del funcionamiento de las actuaciones previstas se observan daños a terceros no previstos, se procederá a su estudio y corrección.
  
En relación con el plan de vigilancia ambiental
  
6.1)En relación con el Plan de seguimiento de la incidencia de parques eólicos y líneas eléctricas en la fauna aves y quirópteros), se considera adecuada la metodología presentada en la documentación complementaria de fecha 23 de abril de 2004 con las matizaciones que a continuación se detallan:
  
- La banda de cuantificación de ejemplares muertos a cada lado de la línea eléctrica será la misma que para los aerogeneradores, es decir 50 metros.
  
- La información del informe anual se complementará con el aviso escrito inmediato (fax, correo electrónico...) de los datos de mortalidad o de cualquier incidencia reseñable correspondientes a aves rapaces y de aquellas especies incluidas como catalogadas en el Catálogo Valenciano de especies de fauna amenazadas (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
- Los cadáveres hallados serán recogidos y mantenidos en condiciones de refrigeración adecuadas, trasladándolos una vez al mes a un centro de recuperación oficial, dependiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda, con el fin de realizar pruebas forenses que esclarezcan o complementen los datos registrados en campo.
  
- El periodo establecido de cinco años para el plan de seguimiento se considera, en principio suficiente. El plan de seguimiento se reiniciará para aquellos aerogeneradores o tramos de línea que, transcurridos seis meses desde la puesta en marcha de las instalaciones eólicas, y por cualquier causa se hubieran reubicado y/o modificado.
  
6.2) Se realizará un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población, tanto de los núcleos próximos como de las masías así como de la incidencia sobre la actividad económica de la zona.
  
6.3) Durante el primer año del funcionamiento del parque eólico además del estudio de afecciones sonoras, propuesto en el apartado 15.6, se realizará un estudio de la afección por sombras que incluirá inexcusablemente medidas en todas las masias, habitadas o no en las que existe actividad agrícola y ganadera. Se incluirá un análisis de los resultados y se propondrán las medidas protectoras y/o correctoras a realizar sobre los núcleos agropecuarios preexistentes. La empresa promotora financiará las medidas necesarias para corregir los posibles impactos ambientales.
  
Medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural.
  
Se eliminará de este apartado, destinando el presupuesto asignado a otras medidas, aquellas que se consideran medidas correctoras y/o del programa de vigilancia ambiental y que son de obligado cumplimiento. Estas medidas son la creación de muladares, integración de las subestaciones y la financiación de un estudio comparado de las afecciones de los aerogeneradores a las aves y la eficacia de las medidas correctoras.
  
Respecto a la medida de ?Recuperación de hábitats naturales de significado ecológico para la zona?, se considera adecuada pero es motivo de un estudio detallado atendiendo a las necesidades ambientales de la Zona 3, siguiendo las directrices de esta Conselleria y entidades locales. Aquí se podrá incluir algún plan de recuperación de fauna. Por tanto, esta propuesta se matizará y desarrollará por parte de esta Dirección General en el plazo de un año tras la notificación de la presente resolución.
  
Con respecto a líneas eléctricas (medidas 2, 3 y 4), la realización de un estudio de la problemática de los tendidos eléctricos aéreos de la zona se considera adecuado, pero debe hacerse para el conjunto de la zona 3, con la identificación y cuantificación de tramos y apoyos peligrosos y aplicación de medidas protectoras y correctoras (señalización, modificación de apoyos, etc.).
  
Por tanto las propuestas de las medidas 2 y 3 deben incluirse en la 4.
  
Respecto a la cuantía económica el presupuesto deberá ajustarse al resultado del estudio.
  
Para el resto de las medidas compensatorias propuestas y en un plazo no superior a un año contado tras la notificación de la presente resolución, se debe presentar por parte de la empresa el calendario de aplicación de estas medidas con un desarrollo exhaustivo de las propuestas, localizaciones, alcance, presupuesto actualizado, etc.
  
8) Plan de desmantelamiento
  
Los criterios expuestos en el capítulo 16 de medidas adoptar para el cese de la actividad que se corresponden al plan de desmantelamiento solicitado en la normativa del Plan eólico se consideran correctos, debiendo ser presentado, para su aprobación el proyecto específico de restauración ambiental a partir del estado de los terrenos en el momento de cese de la actividad.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 21 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 111/04-AIA
  
Título: Plan de Reforma Interior de Mejora. Sector-Calvario.
  
Promotor: Ayuntamiento de Rafelcofer.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rafelcofer.
  
Localización: Término municipal de Rafelcofer.
  
Descripción del Proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la mejora del sector Calvari, que linda por el sur-oeste con el municipio de La Font d'En Carròs, el cual clasifica esta zona como Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola.
  
Por lo tanto mediante el presente PRI se pretende reclasificar esta zona de Suelo No Urbanizable, y añadirle el suelo urbano perteneciente a Rafelcofer que ocupa una superficie de 14.828,46 m2. La zona total afectada por la homologación, que incluye además la vía de circunvalación ocupa una superficie de 17.061,20 m2.
  
La solución adoptada sitúa la zona verde al lado del suelo urbano, creando una zona de transición entre este y el suelo no urbanizable, protegiendo el ?cano- y la acequia que lo alimenta. También adapta el trazado de la circunvalación a la topografía del terreno.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 13 de mayo de 2004 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al ?Plan de Reforma Interior de Mejora. Sector-Calvario?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del ?Plan de Reforma Interior de Mejora. Sector-Calvario?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV de fecha 15 de mayo de 2003, y en el diario Levante, no habiéndose publicado alegaciones de carácter medioambiental.
  
2. Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Él área de suelo está ocupada actualmente por cultivos citrícolas en su parte baja, siendo utilizada la zona no edificada como vertedero de inertes, además de existir una granja abandonada en ruinas.
  
La zona presenta no presenta biotopos relevantes por su singularidad o unicidad, existiendo una vegetación nitrófila típica de zonas antropizadas.
  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
La morfología del terreno es uno de los aspectos que más directamente se verá impactado, debido a los movimientos de tierras necesarios para la urbanización de los terrenos.
  
La hidrología superficial, podría verse afectada como consecuencia de la retirada de la cubierta vegetal, y su sustitución por una superficie lisa, lo que aumentaría la escorrentía superficial.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Como medidas protectoras y correctoras que eviten o minimicen los efectos negativos causados, cabe destacar:
  
- Para reducir la emisión de polvo a la atmósfera se procederá al entoldado de camiones.
  
- Sería recomendable dotar a las zonas verdes de sistemas de riego que facilitasen la supervivencia de las nuevas plantaciones.
  
- No se permitirá tirar residuos al terreno, pozos ciegos, pozos de inyección, etc.
  
- Los depósitos de almacenamiento de productos y residuos tóxicos y peligrosos se impermeabilizarán adecuadamente para garantizar que las fugas no puedan contaminar el suelo y los acuíferos.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan de Reforma Interior de Mejora. Sector-Calvario, promovido por el Ayuntamiento de Rafelcofer, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en la misma.
  
La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
Se deberá elaborar un Programa de Vigilancia Ambiental, el cual tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. Para ello se proponen los siguientes controles:
  
- Control de polvo sobre la vegetación adyacente.
  
- Control de la aparición de procesos erosivos.
  
- Control de los vertidos de residuos de obras, plantaciones, etc.
  
- Control de niveles sonoros en edificio habitado más cercano.
  
- Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.
  
- Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.
  
- Control de las especies arbóreas y arbustivas utilizadas en la constitución de la zona verde, así como de su correcto transporte y manipulado tomando las medidas oportunas para su mayor supervivencia.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 21 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 096/04-AIA
  
Promotor INMUEBLES ARB, SL.
  
Autoridad sustantiva Conselleria de Industria, Comercio y Turismo.
  
Objeto del proyecto Explotación cantera de arcillas ?Cristina?, sección A).
  
Localización Paraje ?Partida de Salinetas y Casa Blanca?. Novelda (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la extracción las arcillas existentes en la partida ?Salinetas- y ?Casa Blanca- para dar suministro a la fábrica de cerámica para la construcción que el promotor tiene en las inmediaciones de la explotación.
  
Según proyecto la superficie a ocupar por la explotación es de 53.991 m2, el volumen de material a extraer es 885.708 m3 de los cuales son aprovechables el 80%, la producción anual útil se estima en 45.350 tn y esto supone una vida de cantera de 25 años.
  
La parcela es prácticamente llana y la explotación consiste en la excavación del material arcilloso dejando un hueco minero con una profundidad aproximada de 18 m.
  
El arranque del material se hará mediante métodos convencionales sin utilización de explosivos. Las líneas generales de explotación serán el arranque del material mediante tractor de orugas, carga de camiones por medio de pala retroexcavadora giratoria y transporte de material a fábrica.
  
En la fase de apertura se crearán las infraestructuras necesarias para iniciar las labores de extracción, para ello se eliminará la vegetación, la retirada y acopio de suelo vegetal, construcción de caminos y limpieza de frentes de trabajo. Durante la fase de explotación se crearán huecos y escombreras temporales de material estéril.
  
Las infraestructuras citadas no quedan recogidas en los planos aportados por lo que se desconoce la ubicación de las escombreras, acopio de suelo vegetal, trazado de pistas de acceso y caminos para el tránsito de camiones.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
En marzo de 2004 el Servicio Territorial de Industria y Energía, dio traslado al expediente de ?Explotación de la Sección A) denominada ?Cristina- del t.m. de Novelda.
  
Se adjunta certificado del resultado de información pública del expediente indicando que publicado en el DOGV nº 4660 de 14.01.2004 y transcurrido el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
El estudio de impacto ambiental no contiene Informe Vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se establece en el Artículo 11 de la Ley 4/98, de Patrimonio Cultural Valenciano, del Consell de la Generalitat Valenciana, siendo necesario dicho informe para poder evaluar ambientalmente favorable el proyecto de referencia.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Los materiales a explotar se corresponden con materiales arcillosos rojos del Buntsandstein (Triásico). La potencia media de estos materiales en la zona se estima en unos 40 m.
  
La cantera se encuentra situada en una planicie próxima al río Vinalopó limitada por el barranco de ?Salinetas- al Norte y por el barranco ?Baladres- al Este. Su orografía está caracterizada por una serie de pequeñas elevaciones y zonas de cultivo abandonados. La zona de concesión se sitúa a una cota media de 330 m.s.n.m.
  
Visitada la zona, se observa que junto al área de explotación propuesta existen otras explotaciones de arcillas que han dejado profundos huecos de explotación sin restaurar. También existen escombreras de gran tamaño contituidas por material procedente de la industria del mármol dando un aspecto caótico y degradado al paisaje (escombreras y huecos mineros). Estas actuaciones no disponen de Declaración de Impacto Ambiental.
  
La topografía aportada no refleja las características de explotación descritas en el proyecto y se limita únicamente al contorno de la parcela a explotar, no permitiendo interpretar el relieve actual de la zona ni su entorno inmediato.
  
En cuanto a la descripción de las aguas superficiales no se hace mención al barranco ?Salinetes- ni a la intención de drenar las aguas de escorrentía de la cantera hacia el propio barranco.
  
Los planos que se adjuntan señalan la existencia del barranco pero al encontrarse fuera del contorno de la explotación no viene reflejada la cota a la cual se encuentra su lecho por lo que desconocemos si las aguas podrán drenar hacia él.
  
En conjunto la descripción del medio llevada a cabo en el estudio de impacto es ambigua y deja sin definir aspectos relevantes del medio que pueden verse afectados por la explotación.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
Como ya hemos comentado en el punto anterior, la descripción del medio realizada no describe el territorio correctamente y en consecuencia la identificación y valoración de impactos no se corresponde con la realidad.
  
Existen numerosos impactos que se derivan de la explotación minera propuesta que no han sido identificados i/o valorados adecuadamente. Detallamos algunos de ellos:
  
Modificación del relieve actual dejando un hueco minero a cotas inferiores a los terrenos colindantes
  
Riesgo de inundación alto por no disponer de un drenaje eficiente
  
Inestabilidad de taludes
  
Alteración de paisaje
  
Medidas correctoras.
  
Como medidas correctoras el proyecto plantea un plan de restauración ambiguo y contradictorio.
  
Se indican a continuación algunas de las medidas correctoras planteadas:
  
En el apartado ?descripción de la explotación- se indica que la explotación y restauración se hará simultáneamente y de forma descendente hasta cota 315 m.s.n.m.
  
Por otra parte en el apartado 7.2.2 del estudio de impacto ambiental se indica que: Se comenzará por las cotas más bajas de la cantera, al tiempo que por los perímetros interiores de la misma, dejando las zonas más altas y los perímetros exteriores para el final de la restauración.
  
Para evitar los efectos del agua, de la erosión y sedimentación se construirá un canal de evacuación de aguas que conduzca las aguas recogidas en la cantera hacia cauces naturales exteriores.
  
Revisados los planos adjuntos se puede observar que no existe ningún canal de evacuación de aguas, y además si se revisa la topografía es imposible que puedan ser evacuadas las aguas tal y como está diseñada la explotación.
  
Modelación de taludes. Se construirán bancadas de 20 m. de ancho y 4 m. de altura máxima.
  
En la documentación gráfica aportada no queda recogidas el modelado descrito, los bancos tienen alturas y ancho diferentes.
  
Vallado de la parcela. Una vez restaurada la parcela, se vallará para evitar la caída al hueco de personas y animales.
  
La restauración planteada no va encaminada a la integración del hueco minero en su entorno, ni a minimizar los procesos erosivos ni a explotar de forma racional un recurso sino que pretende dejar un hueco vallado en medio de una zona relativamente llana afectada por otras actividades extractivas que dan un aspecto caótico al entorno y han deteriorado de forma significativa el paisaje.
  
La actividad propuesta únicamente incrementaría este aspecto degradado de la zona.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales el proyecto de explotación de la cantera de arcillas, sección A) denominada ?Cristina- en el t.m. de Novelda (Alicante) promovida por INMUEBLES ARB, SL. por no garantizar una adecuada restauración de la cantera y su integración en el entorno inmediato.
  
Además, el estudio de impacto ambiental no contiene Informe Vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se establece en el Artículo 11 de la Ley 4/98, de Patrimonio Cultural Valenciano, del Consell de la Generalitat Valenciana, siendo necesario dicho informe para poder evaluar favorablemente el proyecto de referencia.
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat
  
Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 110/04-AIA
  
Título: Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso.
  
Promotor: N-III C.A.RD, SL.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Villamarchante.
  
Localización: Calle 1, 2 y 3 del Polígono Industrial ?Enchilagar del Rullo?. Villamarchante. Valencia.
  
Descripción del Proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la instalación de un desguace de vehículos fuera de uso.
  
La actividad consiste en la compra de vehículos averiados o accidentados, para proceder a desguazarlos y vender las piezas en buen estado. Los automóviles ya desguazados se almacenarán en el exterior de la nave para su posterior venta como chatarra. Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, neumáticos y aceites lubricantes, serán recogidas por empresas especializadas.
  
La industria se sitúa en la zona industrial del polígono ?Enchilagar del Rullo?, en suelo urbano industrial, ocupando una superficie de 8.000,67 m2, donde está prevista la construcción de una nave industrial de 1.000 m2, dedicada a aseos y vestuarios, archivo y despacho de gerencia. Y una nave industrial destinada a la descontaminación de los vehículos con una superficie de 307,30 m2.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 8 de junio de 2004, el Servicio Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el informe favorable sobre la implantación de la actividad, por parte del Ayuntamiento de Villamarchante.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, ha sido sometido a información pública durante el plazo de diez días en el tablón de edictos del Ayuntamiento, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
La industria deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La parcela donde se pretende ubicar la actividad se encuentra sin cultivar, rodeada por naves industriales, donde la vegetación arvense nitrófila marginal de cultivos típica de zonas fuertemente antropizadas es la predominante.
  
En definitiva tanto la fauna como la flora presentes en la zona no tienen carácter específico, siendo más bien especies comunes en toda la provincia.
  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
El único impacto apreciable será sobre las aguas subterránea y el suelo, sobre el que se puede producir por un vertido incontrolado de residuos peligrosos, y por la infiltración de lixiviados de dichos residuos por el arrastre del agua de lluvia.
  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista.
  
- Se deberán almacenar los vehículos a ras de suelo, de forma que no superen las dos alturas y la incidencia visual desde la carretera quede minimizada. Al mismo tiempo, se colocarán pantallas visuales vegetales, de hoja persistente, que obstaculicen la visión del parque móvil almacenado.
  
- Para evitar la posible contaminación de las aguas subterráneas o superficiales, de los posibles derrames que pudieran originarse, la zona donde se depositan los vehículos recogidos, dispondrá de un pavimento impermeable y un sistema de recogida de derrames (pendientes hacia arqueta estanca); un sistema de recogida de aguas de lluvia (dispositivos de decantación); un tratamiento de aguas, incluida la de lluvia (separador de aceites y grasas).
  
- La zona de almacenamiento de residuos peligrosos contará con contenedores independientes y estancos para almacenar baterías y filtros de aceite usados. Asimismo contará con depósitos independientes y estancos para almacenar los fluidos de los vehículos fuera de uso, tales como: aceites usados, combustibles, anticongelantes, líquidos refrigerantes y líquidos de frenos.
  
- A efectos de corregir el impacto visual que pudiera producir, se plantará en todo el perímetro de la parcela arbustos que formen un seto o cipreses.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Se realizará una inspección visual periódica del estado del pavimento impermeabilizante.
  
- Se revisará periódicamente el estado de los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos, comprobando que no existen defectos estructurales ni fugas.
  
- Se realizará un mantenimiento periódico adecuado de las redes de drenaje y los sistemas de recogida y tratamiento de aguas pluviales y derrames (dispositivos de decantación y separación de grasas).
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso, promovido por N-III C.A.RD, SL., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
2. Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.
  
3. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Villamarchante.
  
4. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.
  
5. Periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.
  
6. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
8. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 23 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natura: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 049/2004-AIA
  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial de Mejora del sector SUS-A ?Los Invernaderos-
  
Promotor: Ayuntamiento de San Miguel de Salinas
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Junto al núcleo urbano de San Miguel de Salinas, en su vértice noroeste
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del proyecto
  
Se persigue la clasificación como suelo urbanizable para uso residencial, con compatibilidad terciaria, de una superficie que asciende a 469.306'14 m² de suelo actualmente clasificado como no urbanizable según las vigentes Normas Subsidiarias de Planeamiento aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 27 de abril de 1988.
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El sector propuesto constituye una extensión natural del actual casco urbano de San Miguel de Salinas, y está atravesado por una rambla en dirección norte - sur.
  
Limita al norte con suelo no urbanizable y con la carretera de titularidad autonómica CV-95, al este con el núcleo urbano de San Miguel de Salinas y al sur y al oeste con el canal de riego del Campo de Cartagena.
  
Se prevé una densidad de 36 viviendas por hectárea, con un total de 1690 viviendas y un potencial de ocupación de 5913 habitantes, siendo la población actual censada en el municipio de 5333 habitantes según los datos consultados en la base de datos del Sistema de Información Municipal.
  
El sistema de ordenación elegido resulta ser el de edificaciones aisladas, con tipologías de bloque exento y/o adosado con alturas máximas de baja más tres más ático, hasta 16'5 m.
  
Las infraestructuras que darán servicio al sector se prevén como continuación de las existentes en el casco urbano.
  
El sector está contenido en el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana actualmente en tramitación urbanística y ambiental.
  
Alternativas
  
No se han previsto alternativas, entendidas como tales, considerándose que el estudio de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana de San Miguel de Salinas, actualmente en tramitación, determina la capacidad de acogida del territorio desde el punto de vista urbanístico como apta, basándose en unidades ambientales establecidas y en la ausencia de afecciones ambientales descritas como de interés para la conservación (a excepción de algunos puntos patrimoniales debidamente descritos), y que esta capacidad se ve reforzada por la ampliación del casco urbano de San Miguel de Salinas, simplificándose así el estudio de nuevas alternativas de ubicación.
  
Tramitación Administrativa
  
Información pública
  
En fecha 20 de enero de 2004 el Ayuntamiento de San Miguel de Salinas remitió proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la Homologación Modificativa y Plan Parcial de Mejora del sector SUS-A ?Los Invernaderos?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario La Verdad de Alicante, de fecha 5 de septiembre de 2003, en el BOP de 29 de septiembre de 2003 y en el DOGV nº 4.585, de 11 de septiembre de 2003.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron 30 alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la secretaria - interventora del Ayuntamiento de San Miguel de Salinas, en los cuales se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.
  
Del análisis de dichas alegaciones se observa que algunas de ellas tienen contendido ambiental. En este sentido se hace referencia la necesidad de garantizar adecuadamente la construcción y funcionamiento de la nueva depuradora para atender las necesidades de las nuevas viviendas del sector, destino de los residuos sólidos procedentes de la urbanización y construcción de viviendas en el sector, dotación de sistemas de ahorro energético, redacción de un proyecto de jardinería que garantice el mejor aprovechamiento social y natural de este espacio singular, utilización de farolas que no produzcan contaminación lumínica, existencia de una red de abasteciimiento de agua para riego de zonas verdes públicas y privadas independiente de la red de agua potable para utilizar aguas procedentes de depuración terciaria, soterramiento de lineas de telefonía y electricidad, delimitación del PID 17 atendiendo al trazado natural de la rambla acomodando el diseño urbano a este elemento natural, ubicación subterránea de los transformadores eléctricos en las zonas verdes, incorporación a la red del sector un carril bici/peatonal y conexión con la zona verde central en el entorno de la rambla, desarrollo de los costes totales de las infraestructuras necesarias para garantizar los abastecimientos de agua potable y colectores, existencia de un déficit de 12,428 metros cuadrados de parque público debiendo elevarse desde los 17.146 metros cuadros proyectados hasta los 30.000 metros cuadrados, no adaptación de la asignación de zonas verdes a las exigencias de la normativa vigente, conservación de la Zenia del Manzano y su entorno, necesidad de respetar el cauce habitual de la rambla, clasificación del cauce y márgenes de la rambla (sin modificar) como suelo no urbanizable de especial protección y modificación de la ficha de gestión de infraestructuras estableciendo un presupuesto independiente del Plan General en trámite, para la ejecución de redes de abastecimiento, ampliación y/o modificación del depósito municipal, red de saneamiento y modificación y/o ampliación de la depuradora municipal.
  
Del informe relativo a dichas alegaciones aprobado por el Ayuntamiento se destaca que se garantiza el sistema de depuración mediante sistemas de oxidación total con aireación y decantador con mantenimiento continuo a cargo del sector, situación pendiente de impulsión definitiva a la red estructural de vertido y depuración del futuro Plan Rector de Infraestructuras a desarrollar en el Plan General, gestión de residuos urbanos por el propio Ayuntamiento según las formas establecidas en la legislación local, futuro diseño del ajardinamiento del encauzamiento de la rambla en el proyecto de urbanización, utilización de luminarias adecuadas, establecimiento de un sistema de riego de zonas verdes distinto del de abastecimiento de viviendas, encauzamiento de la rambla con reducción de la misma justificada por la mejora del propio medio, conservación del embalse de agua denominado Zanjón del Prado, correcta ubicación de la Cenia de ?El Manzano?, incluyéndola como zona verde, incorporación de los 12.000 metros cuadrados tras un ajuste de la ordenación del sector que se presentará en el texto refundido.
  
Afecciones legales
  
Por el límite norte del sector, coincidiendo con el trazado de la carretera CV-95, discurre la vía pecuaria clasificada como ?Colada de la Ermita del Carmen?. Según la información facilitada el sector propuesto no afecta a dicho bien de dominio público.
  
El sector de suelo urbanizable está atravesado por la rambla ?Cañada de la Escribana?, colonizada por escasa formaciones vegetales encabezadas por cañaverales y seguidas por juncos y otras especies de carácter nitrófilo, así como por algunos cultivos abandonados.
  
Si bien los valores ambientales de esta unidad no son destacados, su potencial de rehabilitación e integración con la propuesta y su carácter de dominio público marcan las tendencias de los usos que en ella se pueden desarrollar. No obstante lo anterior, la ordenación propuesta no reconoce dominio público alguno y establece el aprovechamiento sobre toda su superficie.
  
Según la información consultada existen dos yacimientos arqueológicos catalogados en el término municipal de San Miguel de Salinas, conocidos como ?Cabezo de la Mina- y las ?Zahurdas?. Si bien por su descripción éstos no parecen verse afectados por la propuesta presentada no se ha facilitado el informe de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio. Asimismo, se conoce la existencia de al menos un BIC incoado y numerosos elementos de valor etnológico cuya localización no se ha podido concretar y por tanto no ha resultado posible evaluar la repercusión del proyecto presentado sobre los mismos.
  
En el estudio de impacto ambiental, no obstante, se reconoce la Cenia del Manzano como elemento de valor patrimonial incluido en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General de San Miguel de Salinas.
  
Consideraciones ambientales
  
El estudio de impacto ambiental aporta información climática que caracteriza a la zona de estudio, destacando el carácter torrencial de algunas precipitaciones que marca precisamente el comportamiento de los cauces y ramblas.
  
Es precisamente ese carácter torrencial el que, unido a la escasa capacidad de los terrenos para favorecer el drenaje y a la desaparición de los cauces naturales más allá de la carretera de Torrevieja, donde destaca la presencia de terrenos de cultivo y por tanto la existencia de escorrentías difusas, favorece la aparición de problemas puntuales de encharcamiento si bien el PATRICOVA no ha identificado riesgo de inundación alguno en su cartografía.
  
El efecto de arrastre producido por el agua en conjunción con determinados tipos de materiales que afloran en superficie en la zona de estudio contribuyen también a aumentar la erosión de los márgenes de algunas ramblas. Lo anterior, sumado a los fenómenos de acarcavamiento propios de las zonas donde dominan los yesos, con presencia puntual en la parcela de estudio, constituyen los principales problemas geotécnicos de la misma.
  
De la información facilitada se desprende que hidrogeológicamente la zona se caracteriza por la sobreexplotación y salinización de los acuíferos, que en ocasiones suponen grandes problemas para los cultivos de regadío a los que se destina el agua extraída.
  
La parcela objeto de reclasificación no posee grandes pendientes, y toda ella se caracteriza por el dominio de los eriales y cultivos abandonados, por la existencia de plantaciones de huerta, algunos secanos y cítricos y, con escasa representación e importancia, como ya se ha comentado, por especies propias de ambientes de ramblas. La fauna asociada a los ambientes descritos es propia de entornos antropizados y no presenta valores destacables.
  
Cabe destacar la presencia de Puntos de Interés Geológico o Geocientífico, identificados con motivo de la elaboración del estudio de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana y cuyo respeto e integración propone el desarrollo pormenorizado del sector ?Los Invernaderos?.
  
Es destacable, por cuanto afecta a la estabilidad de las construcciones, el riesgo sísmico que caracteriza a toda la comarca.
  
El estudio de impacto ambiental identifica la zona de estudio como perteneciente a una unidad ambiental de transición, en un ambiente agrícola con presencia puntual de materiales de yeso. Se trata de una unidad muy heterogénea compuesta en su mayoría por cultivos tanto en producción como abandonados, dominando los cítricos y las hortalizas pero con presencia puntual del secano. Pueden encontrarse también algunos cerros de escasa entidad con reductos de maquia y tomillares calcícolas principalmente.
  
La cercanía del canal del Campo de Cartagena y de sistemas de riego y abastecimiento de agua potable de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla caracterizan y en cierto modo limitan las actuaciones que se pretenden llevar a cabo por cuanto pudieran afectar a la composición del agua potable para el abastecimiento humano y para el riego, circunstancia ésta que no ha sido valorada.
  
También hay que destacar la cercanía de la carretera CV-95, fuente de ruido que debería haber sido considerada en cumplimiento de la legislación vigente para el estudio de su viabilidad y, en su caso, para la adopción de determinadas medidas correctoras.
  
Se persigue, para dar servicio al sector, la conexión con las redes de infraestructuras del casco urbano de San Miguel de Salinas, especialmente en lo referente al abastecimiento de agua potable, depuración de aguas residuales, energía eléctrica y accesos, desconociéndose en el momento de la evaluación la existencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficiente sin que ello suponga perjuicio alguno para los usos y población actuales. Tampoco se tiene constancia de la capacidad de depuración de la EDAR asociada al casco urbano, si bien el sector, en previsión de que la misma no resulte adecuada, pretende tratar de manera autónoma las aguas residuales generadas a través de un sistema de oxidación total del que se desconocen sus características, parámetros de funcionamiento y ubicación.
  
Tampoco se ha concretado la capacidad del sector para hacer frente a la generación de los residuos sólidos inertes.
  
Por otro lado, se pretende evacuar las aguas pluviales por escorrentía superficial hasta la rambla que atraviesa el sector sin proponer alternativas ni justificar la elección del sistema propuesto.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del apartado 2 del artículo 20 de la Ley 4/1992, de 5 de junio, sobre el suelo no urbanizable.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Modificativa y Plan Parcial de Mejora del sector SUS-A ?Los Invernaderos- del municipio de San Miguel de Salinas (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
El dominio público que constituye la rambla conocida como ?Cañada de la Escribana- deberá ser reconocido como tal y clasificarse como suelo no urbanizable de especial protección. Esto implica que no podrá obtenerse aprovechamiento alguno para el sector, y además deberán respetarse cuantas limitaciones establezcan las distintas legislaciones sectoriales, especialmente la prohibición de construir hasta 20 metros de la arista exterior del cauce derivada de la Ley de Ordenación del Territorio.
  
En cualquier caso el proyecto de obras de encauzamiento y reducción de la rambla, en caso de llevarse a cabo, deberá ser sometido a su vez al procedimiento de evaluación de impacto ambiental y autorizado por el Organismo de Cuenca en aplicación de la legislación vigente.
  
Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte obteniendo el informe favorable en relación con el cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio.
  
Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para abastecer a la población y los usos complementarios sin perjuicio alguno para los usos actuales.
  
Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, el cumplimiento de las previsiones contenidas en la Ley Reguladora de Actividad Urbanística de la Comunidad Valenciana respecto a la red primaria de zonas verdes.
  
El ayuntamiento adoptará las medidas necesarias para que se garantice la depuración de las aguas residuales que se generen en la urbanización, debiendo obtener informe favorable de la Entidad de Saneamiento de la Conselleria de Infraestructuras y transportes al sistema de depuración que se adopte o en su caso el convenio con la Entidad, que garantice la gestión adecuada de las aguas residuales generadas. En todo caso será preceptiva la autorización de vertido que deberá otorgar el Organismo de cuenca en los términos que establece la legislación vigente.
  
Durante la fase de ejecución de las obras se extremarán las medidas de prevención y contención de la contaminación atmosférica, especialmente la relacionada con la producción de polvo y partículas en suspensión, tratando de evitar toda afección al Canal del Campo de Cartagena y a las conducciones de Mancomunidad de los Canales del Taibilla. Para ello, se efectuarán riegos periódicos aumentando su frecuencia en épocas calurosas, evitando el discurrir de camiones en paralelo a la traza de dicho trasvase. Los vehículos de transporte de material pulverulento deberán ir cubiertos completamente con lonas u otros materiales capaces de contener la producción de polvo. Se efectuarán, periódicamente, labores de limpieza de viales, especialmente los más próximos a la conducción de agua. Finalmente, se vigilará de manera especial los pasos de vehículos con carga contaminante con tal de evitar vertidos accidentales a la corriente de agua.
  
Deberá ejecutarse una red separativa para las aguas pluviales que garantice el correcto comportamiento de la evacuación de las aguas de lluvia en relación con los posibles riesgos de inundabilidad en el área de estudio o su perímetro más inmediato.
  
Los residuos sólidos inertes deberán gestionarse en vertederos autorizados, no debiendo depositarse en ningún momento escombros fuera de la parcela objeto de estudio. Para ello, el Ayuntamiento exigirá los certificados de aceptación y capacidad por parte de empresa autorizada a la empresa encargada de la ejecución del sector. Por su parte, deberá existir compromiso y capacidad de gestión municipal de los residuos sólidos urbanos, con recogida selectiva de papel/cartón, vidrio y envases ligeros en cumplimiento del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML