Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9433, del 22-09-2022 (2022/8380)

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant, als termes municipals d'Altea i Calp (Alacant). Expedient: (2055394) 125/2020/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9433

Data del DOGV
:   22-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8380

CVE


Data del document
:   11-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Altea](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant, als termes municipals d'Altea i Calp (Alacant). Expedient: (2055394) 125/2020/AIA. [2022/8380]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2055394) 125/2020/AIA  
Títol: Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant.  
Titular: Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV).  
Òrgan substantiu: Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV).  
Localització: termes municipals d'Altea i Calp (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) promou la renovació i ampliació d'infraestructures de la xarxa de TRAM d'Alacant (línia 9 i línia 1). Entre les actuacions previstes s'ha redactat el Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974).  
El projecte consta de dues actuacions, una en el viaducte del Mascarat (PK 60+974) al terme municipal de Calp, i l'altra en el viaducte de l'Algar (PK 54+557) al terme municipal d'Altea, ambdós a la província d'Alacant.  
L'actuació en el viaducte de l'Algar (PK 54+557) consistirà en la substitució de l'estructura actual del pont metàl·lic, en el mateix llit del riu Algar, per l'execució d'un nou viaducte situat paral·lelament i immediatament aigües amunt de l'existent, de manera que el viaducte que està operatiu en l'actualitat es convertisca en una passarel·la per als vianants d'acord amb les determinacions del Catàleg de béns cultural i patrimonial de l'Ajuntament d'Altea per complir els estats límits estructurals i la fatiga establits per la normativa vigent (IAPF-2007 «Instrucció d'accions a considerar en ponts de ferrocarril») que permeten la circulació de trens sense cap tipus de restricció.  
L'actuació en el viaducte del Mascarat (PK 60+974), refermat entre dos vessants rocosos i elevat, consisteix en la substitució de l'estructura actual del pont metàl·lic per una nova estructura metàl·lica, mantenint un disseny estèticament similar a aquest quant a geometria de l'estructura i baranes, a fi de no alterar la inclusió d'aquesta estructura en l'entorn, respectant-ne la tipologia i els aspectes actuals.  
  
  
Tramitació administrativa  
En data 30 de desembre de 2020, va tindre entrada en aquest òrgan ambiental una sol·licitud d'FGV en què s'adjuntava l'estudi d'impacte ambiental del Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant, perquè es determinara la necessitat o no de sotmetiment a avaluació ambiental del projecte.  
En data 14 d'octubre de 2021 emet un informe el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (214/20/AMB) en el qual es conclou que les actuacions previstes no constitueixen un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, però que, no obstant això, atés que es desenvolupen en l'àmbit d'espais naturals protegits i Xarxa Natura 2000, és procedent tramitar l'avaluació d'impacte ambiental simplificada dels projectes i sol·licitar consulta als òrgans gestors dels esmentats espais, així com a altres organismes afectats per la realització del projecte. Així mateix, es comunica que, vist l'abast dels documents remesos per FGV, es disposa de la documentació indicada en l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i FGV actua com a promotor i òrgan substantiu als efectes previstos en l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, de conformitat amb el que es preveu en l'article 87 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, i en l'Ordre 2/2016, de 15 de febrer, modificada per l'Ordre 4/2018, de 28 de maig.  
Amb data 25 d'octubre de 2021, aquest òrgan ambiental realitza diferents consultes i sol·licita emissió d'informe en relació amb l'afecció ambiental del projecte a diferents organismes, com són:  
- Ajuntament d'Altea.  
- Ajuntament de Calp.  
- Subdirecció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- ST d'Agricultura d'Alacant Servei Forestal.  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
Es transcriu a continuació el contingut de caràcter ambiental dels informes rebuts:  
Informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 (amb data 25.11.2021), el qual conclou indicant que per les característiques i la naturalesa del projecte, no tindrà efectes apreciables sobre hàbitats naturals ni sobre espècies silvestres prioritàries de la Xarxa Natura 2000.  
Informe de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge (amb data 23.12.2021), el qual, en resum i textualment, conclou:  
«D'una banda, la previsió de les cotes de la plataforma del nou viaducte i les estructures de recolzament i suport de l'existent no generen increment significatiu del risc ni alteren el règim de corrents, i compleixen el que s'especifica, per assimilació, en els articles 9 i 17 de la normativa del PATRICOVA. Per això, s'ha d'assegurar que la secció del nou viaducte té capacitat hidràulica suficient per a conduir el cabal del llit del riu Algar.  
D'altra banda, s'haurà de justificar el compliment de l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, de manera que es justifique la protecció de la infraestructura per a les avingudes corresponents a un període de retorn de 500 anys, per tractar-se d'una infraestructura d'alta vulnerabilitat.  
Finalment, en el viaducte del Mascarat l'execució és una nova estructura en el mateix emplaçament, per tant no genera afecció ni alteració de les seccions hidràuliques. A més, per tractar-se d'una actuació que afecta només el tauler del viaducte esmentat, es considera que l'actuació no està afectada per risc d'inundació.  
Conclusió  
Per tot el que s'ha exposat, es considera que el Projecte de rehabilitació estructural del viaducte de l'Algar (PK54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant no es troba afectat per perillositat d'inundació, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
  
Informe d'espais naturals protegits (amb data 12.01.2022), conclou favorablement i textualment, i afirma que:  
«Es considera que no és previsible que la proposta d'actuació desenvolupe una afecció negativa significativa sobre l'espècie animal i/o vegetal protegida i sobre els espais naturals protegits competència d'aquest servei.  
No obstant això, s'haurà de comunicar l'inici dels treballs al Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, perquè l'agent mediambiental de la zona puga informar sobre els detalls de l'actuació i puga realitzar el seguiment faunístic de manera que les obres i les zones d'apilaments temporals no afecten les poblacions de tortuga de rierol i, si cal, establisca els criteris per a realitzar la delimitació zonal de les obres.  
  
Tot això, sense perjudici del que puga derivar-se de l'aplicació concurrent d'altres normes sectorials, del mateix rang o d'un rang superior, per les diferents administracions públiques en l'àmbit de les seues competències».  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (amb data de 28.01.2022). No s'indiquen condicions respecte al viaducte del Mascarat. En relació amb el viaducte de l'Algar, en resum i textualment, conclou que:  
«L'actuació proposada se situa en l'entorn de protecció del bé de rellevància local amb fitxa en el Catàleg de béns i espais protegits en tramitació.  
2. En virtut de l'article 50.4 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i l'article 9 del Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regulen el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local (Decret 62/2011), des del punt de vista arquitectònic la tutela correspon a l'ajuntament, que atorgarà totes les llicències municipals, i actes d'anàloga naturalesa, que s'ajusten a les determinacions de la corresponent fitxa de catàleg, i les comunicarà, amb caràcter simultani, a la conselleria competent en matèria de cultura en la forma establida en l'article 14 de l'esmentat decret.  
  
D'acord amb el que es disposa en l'article 12 del Decret 62/2011, correspon a l'ajuntament vetlar perquè es respecten els tipus edificatoris tradicionals, així com el cromatisme, els materials i la disposició de buits quan es tracte de zones urbanes, i garantirà la preservació del paisatge rural tradicional quan es tracte d'àmbits rústics, i s'evitarà en tot cas que la situació o les dimensions de les edificacions o instal·lacions pertorben la seua contemplació.  
3. Així mateix, d'acord amb el que es disposa en l'article 14.3 de l'esmentat decret, relatiu al règim de comunicació de llicències dels béns immobles de rellevància local, en els entorns de protecció dels béns immobles de rellevància local, i excepte requeriment exprés, no caldrà la comunicació de llicències a la conselleria competent en matèria de cultura.  
Des del punt de vista arqueològic, la construcció d'un nou pont en paral·lel a l'actual afectaria el subsol, sent aplicables les cauteles arqueològiques establides en l'article 62 de l'LPCV, en conseqüència, caldria realitzar un seguiment arqueològic de la intervenció d'acord amb el que es disposa en l'article 13 del Decret 62/2011.  
  
4. Es comunica a la Direcció General de Qualitat i Medi Ambient que, d'acord amb la legislació patrimonial, la competència és en primera instància de l'Ajuntament d'Altea, en conseqüència, serà l'ajuntament qui remeta la documentació, si escau, segons el que es disposa en l'article 10.3 del Decret 62/2011 per trobar-se en tramitació el Catàleg de béns i espais protegits».  
  
Amb data 21 de febrer de 2022, es rep en aquest òrgan ambiental una comunicació des de l'ST d'Agricultura Medi Ambient d'Alacant que sol·licita informació complementària per a poder emetre l'informe sol·licitat.  
Amb data 23 de febrer de 2022, des d'aquest òrgan ambiental se sol·licita a FGV la informació requerida per l'ST d'Agricultura Medi Ambient d'Alacant. Amb data 9 de març de 2022, FGV remet a aquest òrgan ambiental aquesta informació requerida, per a finalment, amb data 10 de març de 2022, des d'aquest òrgan ambiental es remet la informació sol·licitada a l'ST d'Agricultura Medi Ambient d'Alacant.  
  
Informe del Servei Territorial d'Agricultura Medi Ambient d'Alacant (Servei Forestal) (rebut el 22.03.2022), el qual, textualment, conclou favorablement amb el condicionat següent:  
«1. El projecte de construcció haurà de preveure, en finalitzar els treballs, la restauració de les zones afectades, compactades, que hagen patit alteracions de la seua geometria, tapada de rases, buits, labors de drenatge cap a llits, etc., efectuant les labors necessàries per a recuperar/restituir la vegetació afectada. Aquestes labors o cures es prolongaran, si fora necessari, al llarg del primer estiu, després de la seua implantació (regs, reposició de falles, etc). Aquesta restauració vegetal haurà de detallar-se en el projecte constructiu i comptar amb un informe favorable d'aquesta direcció territorial.  
2. Els préstecs necessaris s'obtindran de pedreres legals, mentre que els sobrants seran traslladats a abocadors autoritzats. Les zones d'apilament de materials/màquines situats en terreny forestal hauran de comptar amb l'aprovació d'aquesta secció forestal. La terra vegetal extreta s'apilarà en el seu perímetre per a la ràpida regeneració d'àrees degradades (amb independència de la que, a més, siga necessari aportar-hi). A més, prèviament a l'obra es procedirà a la senyalització i l'abalisament de tota la zona que haja de resultar afectada per les obres, i s'impedirà el pas de maquinària i el depòsit de materials fora d'aquestes àrees. S'eliminaran tots els residus d'obra i d'altres que pogueren haver en la zona de treballs.  
3. Pel que fa a les afeccions a la via pecuària, si en algun moment cal interrompre el seu trànsit, se senyalitzarà temporalment un traçat alternatiu en condicions de seguretat per als usos propis del domini públic pecuari. Si la construcció ocupa terreny demanial de la via pecuària, haurà de sol·licitar-se la concessió demanial o altres alternatives disposades en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
4. Respecte al manteniment de maquinària, es prohibirà l'abocament de subproductes a la xarxa de drenatge.  
5. En tots els treballs que suposen risc d'incendi (radials, soldadores, maquinària que puga produir espurnes, etc.), s'haurà de complir escrupolosament el Decret 7/2004 (plec general de mesures de prevenció en treballs que comporten risc d'incendi en la forest o les seues proximitats); a més, se suspendran aquestes actuacions en dies de perill extrem (preemergència nivell 3). Aquestes mesures hauran d'estar reflectides en el preceptiu estudi de seguretat i salut i incorporades al seu pressupost.  
6. Qualsevol tala o poda d'exemplars d'espècies arbòries haurà de ser prèviament autoritzada per aquesta direcció territorial.  
7. No es podran utilitzar herbicides en la plataforma ferroviària en els trams que vagen o limiten amb vies pecuàries (considerant-se a aquest efecte una amplària de 4 m a cada costat de l'eix dels assagadors).  
8. Vies pecuàries. En l'encreuament amb les dues vies pecuàries, se senyalitzarà la seua presència al final de les obres mitjançant la cartelleria oficial. Durant les obres, hauran d'establir-se els desviaments necessaris perquè l'ús propi d'aquestes no resulte totalment interromput.  
9. Es comunicarà l'inici dels treballs a l'agent mediambiental de zona.  
10. La possible afecció a zones humides catalogades haurà de comptar amb l'informe del Servei d'Espais Naturals Protegits».  
Respecte a la resta d'ajuntaments i administracions consultades, no s'ha rebut informe de resposta en el moment de l'emissió d'aquest informe. No obstant això, la informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
El projecte consta de dues actuacions principals. D'una banda, el viaducte de l'Algar, el qual es construirà paral·lelament al viaducte que hi ha en el llit del riu Algar, situat al terme municipal d'Altea (Alacant), i que constarà d'una nova estructura de formigó armat constituïda per un tauler isostàtic de bigues artesa de formigó prefabricades, que s'amplia a 10 buits en lloc dels 8 existents, amb la intenció de millorar la permeabilitat transversal de l'obra, millorar la seua integració urbana i reduir el possible efecte pantalla que aquesta infraestructura podria generar entre l'aparcament i les instal·lacions esportives municipals.  
  
D'altra banda, el viaducte del Mascarat (PK60+974) es troba sobre el barranc de Salar, pertanyent al terme municipal de Calp (Alacant), i se situa a 140 m d'altitud, entre dos túnels excavats en la muntanya. Té una longitud d'uns 43 m i els seus estreps recolzen directament sobre els massissos rocosos del barranc. L'actuació consisteix a canviar totalment el viaducte existent per una estructura nova en la seua mateixa ubicació. Es proposa un disseny estèticament similar a l'existent amb l'objectiu de no canviar la inclusió d'aquestes estructures en el seu entorn. No obstant això, la solució passarà d'una estructura metàl·lica reblonada, a una estructura mixta, formada per perfils metàl·lics soldats (HEB, IPE o similars), i una llosa de formigó que formarà part del cordó superior.  
  
Ubicació del projecte  
El viaducte de l'Algar està situat en l'àmbit de zona humida catalogada en la mateixa desembocadura del riu Algar, i també en zona amb risc per inundació inclosa en el PATRICOVA.  
D'altra banda, el viaducte del Mascarat, a pesar que se situa a una alçària considerable en un barranc i amb els estreps refermats sobre els estrats rocosos, està situat dins de l'àmbit de l'espai LIC-Serres de Ferrer i Bèrnia i ZEPA-Muntanyes de la Marina (Xarxa Natura 2000).  
  
Ambdós viaductes estan situats en zones que es corresponen amb sòl forestal, segons la cartografia del PATFOR.  
Característiques del potencial impacte  
Respecte al viaducte de l'Algar, la principal afecció correspondrà a l'ocupació espacial del viaducte nou a executar, paral·lel a l'existent, i a l'afecció sobre el paisatge durant tota la vida útil del projecte.  
Respecte al viaducte del Mascarat, situat en el barranc de Salar del terme municipal de Calp (Alacant), l'afecció es preveu molt de menor que la del viaducte de l'Algar, ja que se substituirà el viaducte existent per un altre de similars característiques en la mateixa ubicació, per la qual cosa s'estima que l'impacte produït en la fase d'explotació no serà significatiu respecte de l'actual.  
Es proposen en l'EIA mesures preventives i correctores en la fase d'execució del viaducte de l'Algar, que resulten aplicables també per a l'execució del viaducte del Mascarat.  
Els impactes ambientals que es podran generar en l'entorn durant de la fase de construcció, i les seues mesures preventives o correctores principals per a minimitzar o anul·lar les possibles afeccions, s'indiquen a continuació:  
Per a minimitzar l'emissió de partícules a l'atmosfera, generades per la maquinària i els vehicles intervinents en els treballs, es tindran en compte les pràctiques següents:  
- Els vehicles destinats al transport de materials, terres i enderrocs (que circulen per l'exterior de la zona d'obres) disposaran de mesures de protecció per evitar les pèrdues de càrrega i la formació de pols durant el transport.  
- Es regularà la velocitat de trànsit pels vials i camins per disminuir la generació de pols.  
- Es regaran les superfícies exposades i no pavimentades per evitar l'emissió de partícules en suspensió que puguen perjudicar la seguretat de les infraestructures limítrofes i perjudicar la vegetació circumdant.  
  
- Tota la maquinària haurà d'haver superat satisfactòriament les inspeccions relatives al seu manteniment oficial.  
Els nivells de soroll generats per l'activitat d'obra no excediran els fixats en la legislació vigent, i es procurarà que la jornada de treball es limite al període diürn. Aquest període queda definit en les ordenances municipals i sol estar comprés entre les 8.00 i les 22.00 hores.  
  
Amb caràcter general, queda prohibit tot abocament no autoritzat en l'obra i, en particular, l'abocament de qualsevol líquid com aigües sanitàries i llavada de materials d'obra. Si durant les obres es detecta un abocament subsuperficial, es procedirà a sanejar el sòl afectat substituint-lo per material granular. Els residus generats seran tractats adequadament en funció de les seues tipologies (inertes, perillosos i no perillosos).  
- En cap cas s'abocaran aigües residuals dels serveis sanitaris de l'obra en llits naturals, ni produir infiltracions directes sobre el terreny.  
  
- Si s'optara per la instal·lació de banys portàtils químics, es comprovarà que l'empresa instal·ladora compta amb les autoritzacions corresponents per a realitzar la retirada periòdica dels residus.  
- A l'inici de l'obra, es delimitarà i senyalitzarà una o diverses zones perfectament excavades, impermeabilitzades i delimitades, en funció dels accessos a les zones de formigonada, per a la llavada dels canalons i, si fora necessari, dels tancs de formigó, i s'informarà el proveïdor de l'obligatorietat de realitzar la llavada en aquesta zona.  
- En cap cas es permetran llavades fora de les zones especificades, ni fora del recinte de l'obra, excepte en la planta del proveïdor.  
Pel que fa als residus generats durant els treballs, se seguiran per ordre de prioritat els destins següents:  
- Es reutilitzaran, els residus inerts adequats (RIA) generats, en la mateixa obra com a material de rebliment, per a la restauració de les zones afectades, etc., amb l'aprovació de la direcció d'obra.  
- Es depositaran en terrenys pròxims a les obres amb un únic objectiu de millora ambiental de l'entorn (terres fèrtils).  
- Es podran reutilitzar en obres pròximes. En aquest cas, haurà de conservar-se un registre que indique la casuística, els volums i el destí d'aquests materials.  
- Com a últim recurs, o per no ser reutilitzable per a algun dels punts anteriors, es transportaran a abocador autoritzat o designat per l'ens local pertinent. Els abocadors, sempre que siga possible, se seleccionaran amb criteris de minimització de les afeccions ecològiques i paisatgístiques, i es potenciarà la possible restauració de zones de préstec a cel obert, o bé zones ja degradades pròximes a l'obra. Abans de transportar els residus a abocador, el responsable d'obra s'assegurarà que reuneix les corresponents autoritzacions administratives per a la recollida i tractament del residu.  
Amb la finalitat de minimitzar l'impacte que generaran els treballs a l'entorn de l'obra, s'estableixen les mesures preventives i protectores següents:  
- L'obra haurà de mantindre's en adequades condicions de neteja i ordre per evitar que es produïsquen danys al medi per qualsevol acció ocasionada per això.  
- Periòdicament, per defecte una vegada per setmana, es comprovarà l'estat de neteja i ordre de l'obra, i es procedirà a la retirada de residus fins a la zona de depòsit d'aquests, controlant, així mateix, que no es produeixen depòsits i acumulacions de materials, o abocaments accidentals d'aquests, que generen impactes en el paisatge i en el medi com els descrits amb anterioritat.  
- Tots els residus i la brutícia en general que siga producte de les activitats de construcció es recolliran i gestionaran adequadament.  
  
Per a protegir, conservar i restaurar els sòls afectats per les obres, es prendran les mesures següents:  
- Quedarà prohibit l'apilament de materials en qualsevol àmbit no autoritzat, així com sobre sòls aliens als estrictament delimitats i abalisats per al desenvolupament de l'actuació.  
- S'evitarà l'afectació dels sòls per abocaments derivats de fuites o vessaments dels mateixos fluids dels vehicles, de la seua càrrega o de les mateixes zones de depòsit.  
- En l'actuació del viaducte de l'Algar, per a instal·lacions auxiliars, zona d'apilament i pàrquing de vehicles i maquinària, es proposa la utilització d'una part de la zona de la superfície del mercat ambulant. Es tracta d'una zona asfaltada i de superfície plana. L'ocupació d'aquestes superfícies serà de caràcter temporal i es mantindran en tot moment l'ordre i la neteja indicats.  
- En les superfícies o zones interiors del llit, estarà prohibit depositar, abocar o deixar qualsevol tipus d'enderroc, material d'obra, residu o abocament.  
- Es delimitaran mitjançant jalonament les superfícies en les quals no estiga permés l'accés de maquinària tal com es descriu en l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EIA).  
- Després de l'execució de les obres, es procedirà a la retirada dels enderrocs i materials sobrants, així com a la neteja dels terrenys afectats.  
  
Amb posterioritat, es durà a terme una restauració ambiental de les zones interiors del llit, mitjançant la plantació amb espècies arbustives autòctones. La vegetació exerceix una gran influència sobre l'estabilitat superficial, a més de representar millores de diversitat biològica i paisatgística.  
- Per a revegetar la zona afectada per l'actuació, se seguiran les mesures proposades en l'EIA del projecte.  
Per a minimitzar l'afecció a la qualitat de les aigües durant l'execució de les obres s'adoptaran les mesures que es descriuen a continuació:  
  
- Queda prohibida la ubicació de zones auxiliars, zones d'apilament i zones d'aparcament de vehicles i maquinària en àmbits delimitats com de risc d'inundació.  
- Queden totalment prohibits els abocaments de fluids, enderrocs i materials d'obra en el llit.  
- En cas de produir-se abocaments accidentals, es procedirà a informar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i es duran a terme totes les mesures pertinents per a restituir la situació inicial.  
- No s'ubicarà maquinària, equips o altres elements o materials d'obra sobre llits de qualsevol curs d'aigua.  
- La manipulació de qualsevol substància potencialment contaminant s'efectuarà en instal·lacions condicionades per a aquesta finalitat.  
Un altre impacte probable serà l'afecció a la vegetació de l'entorn. Per això, amb l'objectiu de protegir la vegetació es proposen les mesures protectores següents:  
- S'abalisaran i jalonaran els arbres existents a l'entorn de les obres perquè no es vegen afectats, conformement a les indicacions de l'EIA.  
  
- Poden existir en l'entorn de les obres alguns exemplars, per als quals les obres suposen un risc d'afecció a branques i copes que es projecten sobre la zona d'obra, a causa del moviment de la maquinària i/o el trasllat de l'estructura del pont. Per a la prevenció de danys mecànics a branques i copes per aquesta causa, es preveu l'execució, abans de l'inici de les obres i de manera puntual de podes, degudament justificades, de les branques que pogueren presentar un major risc d'afecció per la maquinària d'obra. En tot cas, les podes només s'efectuaran per a evitar danys majors a l'arbratge.  
- Una vegada conclosos els treballs, es procedirà a la inspecció visual dels exemplars arboris adjacents a les obres, amb la finalitat d'avaluar els possibles danys produïts per les obres, i es procedirà, si escau, al tractament de ferides i eliminació de parts mortes o esguellades mitjançant poda duta a terme per personal especialitzat.  
Per reduir el risc d'incendi derivat de les accions de l'obra, s'haurà de complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Respecte a les afeccions a la població i a la mobilitat:  
- Es planificaran, si fora necessari, els desviaments adequats per a mantindre la mobilitat de la població, mantenint els accessos, camins i vies pecuàries, llevat que es dispose del corresponent permís d'afecció ocupació.  
- Tots els accessos a l'obra quedaran senyalitzats, col·locant els corresponents senyals d'advertiment d'eixida de camions i de limitació de velocitat a les distàncies reglamentàries.  
- Es garantiran, en tot moment, els accessos per als vianants i viaris. S'informarà adequadament els consumidors (establiments, itineraris, etc.), tant dins com fora de la mateixa zona d'obra, sempre que aquesta puga afectar la seua mobilitat.  
- Durant la fase de construcció, s'hauran d'evitar els obstacles en la via pública, així com en els accessos a les obres.  
A fi de reduir els impactes específics sobre la vegetació se seguiran les mesures següents:  
- Se seleccionaran les espècies a emprar en jardineria i zones verdes de tal manera que aquestes siguen autòctones.  
- En cap zona de restauració, tractament de talussos i/o enjardinaments, es plantaran les espècies descrites en l'EIA, tenint en compte el seu caràcter invasor en el territori de la Comunitat Valenciana, l'expansió de les quals, en zones naturals i rurals, pot comportar greus conseqüències ecològiques  
Per minimitzar impactes sobre espais amb qualsevol tipus de protecció afecció ambiental i/o cultural patrimonial, caldrà ajustar-se a les mesures preventives i protectores següents:  
- Les operacions delicades de desmantellament i moviments de maquinària se suspendran en dies de pluja intensa per evitar l'aportació de sòlids indesitjats a l'escolament superficial i/o altres accidents derivats.  
- No es crearan àmbits deprimits en els quals puga acumular-se l'escolament després de successos de precipitació excepcional.  
- Se seguiran tots aquells preceptes i mesures que s'establisquen en les normes d'integració paisatgística i en les conclusions operatives del preceptiu estudi d'integració paisatgística a elaborar com a part integrant de la documentació necessària per a l'adequada integració ambiental de l'actuació, així com en els preceptius articles de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
  
- Es compliran tots aquells preceptes que, en matèria de correcció i minimització d'impactes ambientals i territorials de qualsevol actuació, s'establisquen en la normativa urbanística vigent que, amb caràcter municipal, s'aplique al terme municipal d'Altea.  
L'estudi d'impacte ambiental compta amb un pla de vigilància ambiental (d'ara en avant PVA) que determina les pautes establides a seguir, efectuant els controls i activitats programades amb la periodicitat corresponent. Tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament, els objectius que perseguirà el PVA, es poden resumir en els següents:  
- L'adopció de les mesures correctores establides en aquest document, sent necessària la contínua determinació de l'eficàcia d'aquestes mesures amb la finalitat de comprovar que prevenen, minimitzen, eliminen o compensen els impactes ambientals indicats, o aquells que pogueren produir-se i menyscabar la qualitat del mitjà receptor i/o circumdant.  
- Detectar alteracions en els factors ambientals de manera que puguen establir-se noves mesures correctores i modificar-se les ja existents per evitar la gènesi de nous i diferents impactes sobre el medi receptor.  
- Establir protocols bàsics d'actuació en cas de situacions d'emergència.  
Conclusió  
Atesa la necessitat de la satisfacció d'un servei de transport públic eficient i segur, les característiques de l'entorn, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades pel promotor, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que el Projecte de rehabilitació estructural dels viaductes de l'Algar (PK 54+557) i Mascarat (PK 60+974), de la línia 9 del TRAM d'Alacant, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, a les indicacions i al condicionat dels informes obtinguts dels organismes consultats, als termes d'aquest informe i, en particular, a les condicions que a continuació s'especifiquen:  
  
- En el projecte de construcció, de la part referent al viaducte de l'Algar, s'incorporaran en el disseny de la infraestructura les condicions establides en l'informe en matèria d'ordenació del territori, en relació amb la capacitat hidràulica del conjunt.  
- En cas d'aparició de restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar-ne la roballa a l'òrgan competent en matèria de cultura i patrimoni.  
- Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
- El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, així com les propostes emeses pels diferents organismes consultats, correspondrà a l'òrgan substantiu, així com de les mesures addicionals proposades.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 11 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9433, del 22-09-2022 (2022/8380)

RESOLUCIÓN de 11 de abril de 2022 del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de rehabilitación estructural de los viaductos del Algar (PK 54+557) y Mascarat (PK 60+974), de la línea 9 del TRAM de Alicante, en los términos municipales de Altea y Calpe (Alicante). Expediente: (2055394) 125/2020/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9433

Fecha DOGV
:   22-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8380

CVE


Fecha del documento
:   11-04-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Altea](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de abril de 2022 del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de rehabilitación estructural de los viaductos del Algar (PK 54+557) y Mascarat (PK 60+974), de la línea 9 del TRAM de Alicante, en los términos municipales de Altea y Calpe (Alicante). Expediente: (2055394) 125/2020/AIA. [2022/8380]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2055394) 125/2020/AIA  
Título: Proyecto de rehabilitación estructural de los viaductos del Algar (PK 54+557) y Mascarat (PK 60+974), de la línea 9 del TRAM de Alicante.  
Titular: Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV).  
Órgano sustantivo: Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV).  
Localización: Términos Municipales de Altea y Calpe (Alicante).  
  
Descripción del proyecto  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV), promueve la renovación y ampliación de infraestructuras de la red de TRAM de Alicante (línea 9 y línea 1). Entre las actuaciones previstas se ha redactado el Proyecto de rehabilitación estructural de los viaductos del Algar (PK 54+557) y Mascarat (PK 60+974).  
El proyecto, consta de dos actuaciones, una en el Viaducto del Mascarat (PK 60+974) en el término municipal de Calpe, y la otra en el Viaducto del Algar (PK 54+557) en el término municipal de Altea, ambos en la provincia de Alicante.  
La actuación en el Viaducto del Algar (PK 54+557) consistirá en la sustitución de la estructura actual del puente metálico, en el mismo cauce del río Algar, por la ejecución de un nuevo viaducto situado paralela e inmediatamente aguas arriba del existente, de forma que el viaducto que está operativo en la actualidad, se convierta en una pasarela peatonal de acuerdo con las determinaciones del catálogo de bienes cultural y patrimonial del Ayuntamiento de Altea, para dar cumplimiento a los estados límites estructurales y a fatiga establecidos por la normativa vigente, (IAPF-2007 «Instrucción de acciones a considerar en puentes de ferrocarril»), que permitan la circulación de trenes sin ningún tipo de restricción.  
La actuación en el viaducto del Mascarat (PK 60+974), apoyado entre dos laderas rocosas y elevado, consiste en la sustitución de la estructura actual del puente metálico por una nueva estructura metálica, manteniendo un diseño estéticamente similar al mismo, en cuanto a geometría de la estructura y barandillas, con el objeto de no alterar la inclusión de esta estructura en el entorno, respetando su tipología y aspecto actuales.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 30 de diciembre de 2020, tuvo entrada en este órgano ambiental, solicitud de FGV, adjuntando el estudio de impacto ambiental del Proyecto de rehabilitación estructural de los viaductos del Algar (PK 54+557) y Mascarat (PK 60+974), de la línea 9 del tramo de Alicante, para que se determinase la necesidad o no de sometimiento a evaluación ambiental del proyecto.  
En fecha 14 de octubre de 2021 se emite informe por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental (214/20/CON) en el que se concluye, indicando que las actuaciones previstas no constituyen un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, pero que, no obstante, dado que se desarrollan en el ámbito de espacios naturales protegidos y Red Natura 2000, procede tramitar la evaluación de impacto ambiental simplificada de los proyectos solicitando consulta a los órganos gestores de los citados espacios, así como a otros organismos afectados por la realización del proyecto. Asimismo, se comunica que visto el alcance de los documentos remitidos por FGV, se dispone de la documentación indicada en el artículo 45 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, actuando FGV como promotor y órgano sustantivo a los efectos previstos en la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de conformidad con lo previsto en el artículo 87 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de movilidad de la Comunitat Valenciana y en la Orden 2/2016, de 15 de febrero, modificada por la Orden 4/2018, de 28 de mayo.  
Con fecha 25 de octubre de 2021, este órgano ambiental realiza diferentes consultas, solicitando emisión de informe con relación a la afección ambiental del proyecto, a distintos organismos, como son:  
- Ayuntamiento de Altea.  
- Ayuntamiento de Calpe.  
- Subdirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
- Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
- ST de Agricultura de Alicante Servicio Forestal.  
- Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
Se transcribe a continuación el contenido de carácter ambiental de los informes recibidos:  
Informe del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000 (con fecha 25.11.2021), el cual concluye indicando que por las características y naturaleza del proyecto, no tendrá efectos apreciables sobre hábitats naturales ni sobre especies silvestres prioritarias de la Red Natura 2000.  
Informe de la Dirección General de Política Territorial y Paisaje (con fecha 23.12.2021), el cual, en resumen y textualmente, concluye:  
«Por un lado la previsión de las cotas de la plataforma del nuevo viaducto, y las estructuras de espaldarazo y apoyo del existente no generan incremento significativo del riesgo ni alteran el régimen de corrientes, cumpliendo lo que especifica, por asimilación, los artículos 9 y 17 de la normativa del PATRICOVA. Por eso, se tiene que asegurar que la sección del nuevo viaducto tiene capacidad hidráulica suficiente para conducir el caudal del lecho del río Algar.  
Por otro lado se tendrá que justificar el cumplimiento del artículo 21 de la normativa del PATRICOVA, de forma que se justifique la protección de la infraestructura para las avenidas correspondientes a un periodo de retorno de 500 años, por tratarse de una infraestructura de alta vulnerabilidad.  
Por último, en el viaducto del Mascarat la ejecución es una nueva estructura en el mismo emplazamiento, por lo tanto no genera afección ni alteración de las secciones hidráulicas. Además para tratarse de una actuación que afecta solo el tablero del viaducto citado se considera que la actuación no está afectada por riesgo de inundación.  
Conclusión  
Por lo expuesto, se considera que el Proyecto de rehabilitación estructural del viaducto del Algar (PK54+557) y Mascarat (PK 60+974), de la línea 9 del Tramo de Alicante, no se encuentra afectado por peligrosidad de inundación, según las determinaciones normativas del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana».  
  
Informe de espacios naturales protegidos (con fecha 12.01.2022), concluye favorable y textualmente, afirmando que:  
«Se considera que no es previsible que la propuesta de actuación desarrolle una afección negativa significativa, sobre la especie animal y/o vegetal protegida, y sobre los espacios naturales protegidos competencia de este servicio.  
No obstante, se deberá comunicar el inicio de los trabajos al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, para que el agente medioambiental de la zona pueda informar sobre los detalles de la actuación y pueda realizar el seguimiento faunístico de manera que las obras y las zonas de acopios temporales no afecten a las poblaciones de galápago leproso y, si es necesario, establezca los criterios para realizar la delimitación zonal de las obras.  
Todo aquello sin perjuicio del que pueda derivarse de la aplicación concurrente otras normas sectoriales, de la misma o superior rango, por las diferentes administraciones públicas, en el ámbito de sus competencias».  
Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (con fecha de 28.01.2022). No se indican condiciones respecto al viaducto del Mascarat. En relación con el viaducto del Algar, en resumen y textualmente, concluye que:  
«La actuación propuesta se ubica en el entorno de protección del bien de relevancia local con ficha en el catálogo de bienes y espacios protegidos en tramitación.  
2. En virtud del art. 50.4 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y el artículo 9 del Decreto 62/2011, de 20 de mayo, del Consell, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local (Decreto 62/2011), desde el punto de vista arquitectónico la tutela corresponde al ayuntamiento, que otorgará cuantas licencias municipales, y actos de análoga naturaleza, se ajusten a las determinaciones de la correspondiente ficha de catálogo, y las comunicará, con carácter simultáneo a la Conselleria competente en materia de cultura en la forma establecida en el artículo 14 del citado decreto.  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 12 del Decreto 62/2011, corresponde al ayuntamiento velar por que se respeten los tipos edificatorios tradicionales, así como el cromatismo, materiales y disposición de huecos cuando se trate de zonas urbanas y garantizará la preservación del paisaje rural tradicional cuando se trate de ámbitos rústicos, evitándose en todo caso que la situación o dimensiones de las edificaciones o instalaciones perturben su contemplación.  
3. Asimismo, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 14.3 del citado decreto, relativo al régimen de comunicación de licencias de los bienes inmuebles de relevancia local, en los entornos de protección de los bienes inmuebles de relevancia local, y salvo requerimiento expreso, no será precisa la comunicación de licencias a la Conselleria competente en materia de cultura.  
Desde el punto de vista arqueológico, la construcción de un nuevo puente en paralelo al actual afectaría al subsuelo, siendo de aplicación las cautelas arqueológicas establecidas en el artículo 62 de la LPCV, en consecuencia, sería necesario realizar seguimiento arqueológico de la intervención de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 13 del Decreto 62/2011.  
4. Se comunica a la Dirección General de Calidad y Medio Ambiente que de acuerdo con la legislación patrimonial la competencia es en primera instancia del Ayuntamiento de Altea, en consecuencia, será el ayuntamiento quien remita la documentación, si procede, según lo dispuesto en el artículo 10.3 del Decreto 62/2011 por encontrarse en tramitación el catálogo de bienes y espacios Protegidos».  
  
Con fecha 21 de febrero de 2022, se recibe en este órgano ambiental, comunicación desde el ST de Agricultura Medio Ambiente de Alicante, solicitando información complementaria para poder emitir el informe solicitado.  
Con fecha 23 de febrero de 2022, desde este órgano ambiental se solicita a FGV, la información requerida por el ST de Agricultura Medio Ambiente de Alicante. Con fecha 9 de marzo de 2022, FGV remite a este órgano ambiental dicha información requerida, para finalmente con fecha 10 de marzo de 2022, desde este órgano ambiental, se remite la información solicitada al ST de Agricultura Medio Ambiente de Alicante.  
Informe del Servicio Territorial de Agricultura Medio Ambiente de Alicante (Servicio Forestal) (recibido el 22 de marzo de 2022), el cual, textualmente, concluye favorablemente con el siguiente condicionado:  
«1. El proyecto de construcción deberá contemplar, al finalizar los trabajos, la restauración de las zonas afectadas, compactadas, que hayan sufrido alteraciones de su geometría, tapado de zanjas, huecos, labores de drenaje hacia cauces, etc., efectuando las labores necesarias para recuperar/restituir la vegetación afectada. Estas labores o cuidados se prolongarán, si fuera necesario, a lo largo del primer verano, tras su implantación (riegos, reposición de marras, etc). Esta restauración vegetal deberá detallarse en el proyecto constructivo y contar con informe favorable de esta Dirección Territorial.  
2. Los préstamos necesarios se obtendrán de canteras legales, mientras que los sobrantes serán trasladados a vertederos autorizados. Las zonas de acopio de materiales/maquinas sitos en terreno forestal deberán contar con la aprobación de esta Sección Forestal. La tierra vegetal extraída se acopiará en su perímetro para la pronta regeneración de áreas degradadas (con independencia de la que además sea necesario aportar). Además de forma previa a la obra se procederá a la señalización y balizamiento de toda la zona que vaya a verse afectada por las obras, impidiéndose el paso de maquinaria y el depósito de materiales fuera de estas áreas. Se eliminarán todos los residuos de obra y otros que pudieran existir en la zona de trabajos.  
3. En lo referente a las afecciones a la vía pecuaria, si en algún momento es necesario interrumpir su tránsito, se señalizará temporalmente un trazado alternativo en condiciones de seguridad para los usos propios del dominio público pecuario. Si la construcción ocupa terreno demanial de la vía pecuaria deberá solicitarse la concesión demanial o demás alternativas dispuestas en la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
4. Respecto al mantenimiento de maquinaria se prohibirá el vertido de subproductos a la red de drenaje.  
5. En todos los trabajos que supongan riesgo de incendio (radiales, soldadoras, maquinaria que pueda producir chispas, etc.) se cumplirá escrupulosamente el Decreto 7/2004 (pliego general de medidas de prevención en trabajos que entrañen riesgo de incendio en el monte o sus proximidades); suspendiendo además dichas actuaciones en días de peligro extremo (preemergencia nivel 3). Estas medidas deberán estar reflejadas en el preceptivo estudio de seguridad y salud e incorporadas a su presupuesto.  
6. Cualquier corta o poda de ejemplares de especies arbóreas deberá ser previamente autorizada por esta Dirección Territorial.  
7. No se podrán utilizar herbicidas en la plataforma ferroviaria en los tramos que discurran o límite con vías pecuarias (considerándose a estos efectos un ancho de 4 m a cada lado del eje de las coladas).  
8. Vías pecuarias. En el cruce con las dos vías pecuarias se señalizará su presencia al final de las obras mediante la cartelería oficial. Durante las obras deberán establecerse los desvíos necesarios para que el uso propio de las mismas no se vea totalmente interrumpido.  
9. Se comunicará el inicio de los trabajos al agente medioambiental de zona.  
10. La posible afección a zonas húmedas catalogadas deberá ser informada por el Servicio de Espacios Naturales Protegidos».  
Respecto al resto de ayuntamientos y administraciones consultadas, no se ha recibido informe de respuesta en el momento de emisión del presente informe. No obstante, la información contenida en el expediente aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del anexo III de la misma.  
Características del proyecto  
El proyecto consta de dos actuaciones principales. Por un lado, el viaducto del Algar, el cual se construirá paralelamente al viaducto existente en el cauce del río Algar, ubicado en el término municipal de Altea (Alicante), y que constará de una nueva estructura de hormigón armado constituida por un tablero isostático de vigas artesa de hormigón prefabricadas, ampliando a 10 vanos en lugar de los 8 existentes, con la intención de mejorar la permeabilidad transversal de la obra, mejorar su integración urbana y reduciendo el posible efecto pantalla que esta infraestructura podría generar entre el aparcamiento y las instalaciones deportivas municipales.  
Por otro lado, el viaducto del Mascarat (PK60+974) se encuentra sobre el barranco de Salar, perteneciente al término municipal de Calpe (Alicante) y se sitúa a 140 m de altitud, entre dos túneles excavados en la montaña. Tiene una longitud de unos 43 m y sus estribos apoyan directamente sobre los macizos rocosos del barranco. La actuación consiste en cambiar totalmente el viaducto existente por una estructura nueva en su misma ubicación. Se propone un diseño estéticamente similar al existente con el objetivo de no cambiar la inclusión de estas estructuras en su entorno. Sin embargo, la solución pasará de una estructura metálica roblonada, a una estructura mixta, formada por perfiles metálicos soldados (HEB, IPE o similares), y una losa de hormigón formando parte del cordón superior.  
Ubicación del proyecto  
El viaducto del Algar, se encuentra ubicado en el ámbito de zona húmeda catalogada, en la misma desembocadura del río Algar, y también en zona con riesgo por inundación incluida en el PATRICOVA.  
Por otro lado, el viaducto del Mascarat, a pesar de que se sitúa a una altura considerable en un barranco y apoyados sus estribos sobre los estratos rocosos se encuentra ubicado dentro del ámbito del espacio LIC-Serres de Ferrer i Bèrnia y ZEPA-Muntanyes de la Marina (Red Natura 2000).  
Ambos viaductos se encuentran ubicados en zonas, que corresponden con suelo forestal, según la cartografía del PATFOR.  
Características del potencial impacto  
Respecto al viaducto del Algar, la principal afección corresponderá a la ocupación espacial del viaducto nuevo a ejecutar paralelo al existente, y a la afección sobre el paisaje durante toda la vida útil del proyecto.  
Respecto al viaducto del Mascarat, ubicado en el barranco de Salar del término municipal de Calpe (Alicante), la afección se prevé mucho menor que la del viaducto del Algar, puesto que se va a sustituir el viaducto existente, por otro de similares características en la misma ubicación, por lo que se estima que, el impacto producido en la fase de explotación no será significativo respecto al actual.  
Se proponen en el EIA, medidas preventivas y correctoras en la fase de ejecución del viaducto del Algar, que resultan aplicables también para la ejecución del viaducto del Mascarat.  
Los impactos ambientales que se podrán generar en el entorno durante de la fase de construcción, y sus medidas preventivas o correctoras principales, para minimizar o anular las posibles afecciones, se indican a continuación:  
Para minimizar la emisión de partículas a la atmósfera, generadas por la maquinaria y vehículos intervinientes en los trabajos, se tendrán en cuenta las siguientes prácticas:  
- los vehículos destinados al transporte de materiales, tierras y escombros (que circulen por el exterior de la zona de obras) dispondrán de medidas de protección para evitar las pérdidas de carga y la formación de polvo durante el transporte.  
- Se regulará la velocidad de tránsito por los viales y caminos para disminuir la generación de polvo.  
- Se regarán las superficies expuestas y no pavimentadas para evitar la emisión de partículas en suspensión que puedan perjudicar a la seguridad de las infraestructuras aledañas y perjudicar a la vegetación circundante.  
- Toda la maquinaria deberá haber superado satisfactoriamente las inspecciones relativas a su mantenimiento oficial.  
Los niveles de ruido generados por la actividad de obra no excederán de los fijados en la legislación vigente, procurando que la jornada de trabajo se limite al periodo diurno. Dicho periodo queda definido en las ordenanzas municipales y suele estar comprendido entre las 8:00 y las 22.00 horas.  
Con carácter general, queda prohibido todo vertido no autorizado en la obra y, en particular, el vertido de cualquier líquido como aguas sanitarias y lavado de materiales de obra. Si durante las obras se detecta un vertido subsuperficial, se procederá a sanear el suelo afectado sustituyéndolo por material granular. Los residuos generados serán tratados adecuadamente en función de sus tipologías (inertes, peligrosos y no peligrosos).  
- En ningún caso se verterán aguas residuales de los servicios sanitarios de la obra en cauces naturales, ni producir infiltraciones directas sobre el terreno.  
- Si se optase, por la instalación de baños portátiles químicos, se comprobará que la empresa instaladora cuenta con las autorizaciones correspondientes para realizar las retirada periódica de los residuos.  
- Al inicio de la obra, se delimitará y señalizará una o varias zonas perfectamente excavadas, impermeabilizadas y delimitadas, en función de los accesos a las zonas de hormigonado, para el lavado de las canaletas y, si fuera necesario, de las cubas de hormigón, informando al proveedor de la obligatoriedad de realizar el lavado en dicha zona.  
- En ningún caso se permitirán lavados fuera de las zonas especificadas, ni fuera del recinto de la obra, salvo en la planta del proveedor.  
Respecto a los residuos generados durante los trabajos, se seguirán por orden de prioridad los siguientes destinos:  
- Se reutilizarán, los residuos inertes adecuados (RIA) generados, en la misma obra como material de relleno, para la restauración de las zonas afectadas, etc., con la aprobación de la dirección de obra.  
- Se depositarán en terrenos próximos a las obras con un único objetivo de mejora ambiental del entorno (tierras fértiles).  
- Se podrán reutilizar en obras próximas. En este caso, deberá conservarse un registro que indique la casuística, los volúmenes y el destino de estos materiales.  
- Como último recurso, o por no ser reutilizable para alguno de los puntos anteriores, se transportarán a vertedero autorizado o designado por el ente local pertinente. Los vertederos, siempre que sea posible, se seleccionarán con criterios de minimización de las afecciones ecológicas y paisajísticas, potenciando la posible restauración de zonas de préstamo a cielo abierto, o bien zonas ya degradadas próximas a la obra. Antes de transportar los residuos a vertedero, el responsable de obra se asegurará de que reúne las correspondientes autorizaciones administrativas para la recogida y tratamiento del residuo.  
Con la finalidad de minimizar el impacto que generarán los trabajos en el entorno de la obra, se establecen las siguientes medidas preventivas y protectoras:  
- La obra deberá mantenerse en adecuadas condiciones de limpieza y orden para evitar que se produzcan daños al medio por cualquier acción ocasionada por ello.  
- Periódicamente, por defecto una vez por semana, se comprobará el estado de limpieza y orden de la obra, procediendo a la retirada de residuos hasta la zona de depósito de los mismos, controlando, así mismo, que no se producen depósitos y acumulaciones de materiales, o vertidos accidentales de los mismos, que generen impactos en el paisaje y en el medio como los descritos con anterioridad.  
- Todos los residuos y suciedad en general que sea producto de las actividades de construcción serán recogidos y gestionados adecuadamente.  
Para proteger, conservar y restaurar los suelos afectados por las obras, se tomarán las siguientes medidas:  
- Quedará prohibido el acopio de materiales en cualquier ámbito no autorizado, así como sobre suelos ajenos a los estrictamente delimitados y balizados para el desarrollo de la actuación.  
- Se evitará la afectación de los suelos por vertidos derivados de fugas, escapes o derrames de los propios fluidos de los vehículos, de su carga o de las propias zonas de depósito.  
- En la actuación del viaducto del Algar, para instalaciones auxiliares, zona de acopio y aparcamiento de vehículos y maquinaria, se propone la utilización de una parte de la zona de la superficie del mercadillo. Se trata de una zona asfaltada y de superficie plana. La ocupación de estas superficies será de carácter temporal y se mantendrá en todo momento el orden y limpieza indicado.  
- En las superficies o zonas interiores del cauce, estará prohibido depositar, verter o dejar cualquier tipo de escombro, material de obra, residuo o vertido.  
- Se delimitarán mediante jalonamiento las superficies en las que no esté permitida el acceso de maquinaria tal y como se describe en el estudio de impacto ambiental (en adelante EIA).  
- Tras la ejecución de las obras, se procederá a la retirada de los escombros y materiales sobrantes, así como a la limpieza de los terrenos afectados.  
Con posterioridad, se llevará a cabo una restauración ambiental de las zonas interiores del cauce, mediante la plantación con especies arbustivas autóctonas. La vegetación ejerce una gran influencia sobre la estabilidad superficial, además de representar mejoras de diversidad biológica y paisajística.  
- Para revegetar la zona afectada por la actuación, se seguirán las medidas propuestas en el EIA del proyecto.  
Para minimizar la afección a la calidad de las aguas durante la ejecución de las obras se adoptarán las medidas que se describen a continuación:  
- Queda prohibida la ubicación de zonas auxiliares, zonas de acopio y zonas de aparcamiento de vehículos y maquinaria en ámbitos delimitados como de riesgo de inundación.  
- Quedan totalmente prohibidos los vertidos de fluidos, escombros y materiales de obra en el cauce.  
- En caso de producirse vertidos accidentales, se procederá a informar a la Confederación Hidrográfica del Júcar y se llevarán a cabo todas las medidas pertinentes para restituir la situación inicial.  
- No se situará maquinaria, equipos u otros elementos o materiales de obra sobre lechos de cualquier curso de agua.  
- La manipulación de cualquier sustancia potencialmente contaminante se efectuará en instalaciones acondicionadas para tal fin.  
Otro impacto probable, será la afección a la vegetación del entorno. Por ello, con el objetivo de proteger la vegetación, se proponen las siguientes medidas protectoras:  
- Se balizarán y jalonarán los árboles existentes en el entorno de las obras para que no se vean afectados, con arreglo a las indicaciones del EIA.  
- Pueden existir en el entorno de las obras algunos ejemplares, para los que las obras suponen un riesgo de afección a ramas y copas que se proyecten sobre la zona de obra, debido al movimiento de la maquinaria y/o traslado de la estructura del puente. Para la prevención de daños mecánicos a ramas y copas por esta causa se prevé la ejecución, antes del inicio de las obras y de forma puntual de podas, debidamente justificadas, de las ramas que pudieran presentar un mayor riesgo de afección por la maquinaria de obra. En todo caso, las podas solo se efectuarán para evitar daños mayores al arbolado.  
- Una vez concluidos los trabajos, se procederá a la inspección visual de los ejemplares arbóreos adyacentes a las obras, con el fin de evaluar los posibles daños producidos por las obras, procediéndose, en su caso, al tratamiento de heridas y eliminación de partes muertas o desgajadas mediante poda llevada a cabo por personal especializado.  
Para reducir el riesgo de incendio derivado de las acciones de la obra, se dará cumplimiento al Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
Respecto a las afecciones a la población y a la movilidad:  
- Se planificarán, si fuese necesario, los desvíos adecuados para mantener la movilidad de la población, manteniendo los accesos, caminos y vías pecuarias, salvo que se disponga del correspondiente permiso de afección-ocupación.  
- Todos los accesos a la obra quedarán señalizados, colocando las oportunas señales de advertencia de salida de camiones y de limitación de velocidad a las distancias reglamentarias.  
- Se garantizarán, en todo momento, los accesos peatonales y viarios. Se informará adecuadamente a los consumidores (establecimientos, itinerarios, etc.), tanto dentro como fuera de la propia zona de obra, siempre que esta pueda afectar a su movilidad.  
- Durante la fase de construcción, se deberán evitar los obstáculos en la vía pública, así como en los accesos a las obras.  
Con el objeto de reducir los impactos específicos sobre la vegetación se seguirán las siguientes medidas:  
- Se seleccionarán las especies a emplear en jardinería y zonas verdes de tal manera que estas sean autóctonas.  
- En ninguna zona de restauración, tratamiento de taludes y/o ajardinamientos se plantarán las especies descritas en el EIA, habida cuenta de su carácter invasor en el territorio de la Comunitat Valenciana, cuya expansión, en zonas naturales y rurales, puede conllevar graves consecuencias ecológicas  
Para minimizar impactos sobre espacios con cualquier tipo de protección-afección ambiental y/o cultural-patrimonial, se atenderá a las siguientes medidas preventivas y protectoras:  
- Las operaciones delicadas de desmantelamiento y movimientos de maquinaria se suspenderán en días de lluvia intensa para evitar la aportación de sólidos indeseados a la escorrentía superficial y/u otros accidentes derivados.  
- No se crearán ámbitos deprimidos en los que pueda acumularse la escorrentía tras sucesos de precipitación excepcional.  
- Se seguirán todos aquellos preceptos y medidas que se establezcan en las normas de integración paisajística y en las conclusiones operativas del preceptivo estudio de integración paisajística a elaborar como parte integrante de la documentación necesaria para la adecuada integración ambiental de la actuación, así como en los preceptivos artículos de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
- Se cumplirán todos aquellos preceptos que, en materia de corrección y minimización de impactos ambientales y territoriales de toda actuación, se establezcan en la normativa urbanística vigente que, con carácter municipal, se aplique en el término municipal de Altea.  
El estudio de impacto ambiental cuenta con un plan de vigilancia ambiental (en adelante PVA) que establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles y actividades programadas con la periodicidad correspondiente. Tanto para la fase de construcción como la de funcionamiento, los objetivos que perseguirá el PVA, se pueden resumir en los siguientes:  
- La adopción de las medidas correctoras establecidas en el presente documento, siendo necesaria la continua determinación de la eficacia de tales medidas con la finalidad de comprobar que previenen, minimizan, eliminan o compensan los impactos ambientales indicados, o aquellos que pudieran producirse y menoscabar la calidad del medio receptor y/o circundante.  
- Detectar alteraciones en los factores ambientales de forma que puedan establecerse nuevas medidas correctoras y modificarse las ya existentes para evitar la génesis de nuevos y diferentes impactos sobre el medio receptor.  
- Establecer protocolos básicos de actuación en caso de situaciones de emergencia.  
Conclusión  
Considerando la necesidad de la satisfacción de un servicio de transporte público eficiente y seguro, las características del entorno, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas por el promotor, en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El Proyecto de rehabilitación estructural de los viaductos del Algar (PK 54+557) y Mascarat (PK 60+974), de la línea 9 del TRAM de Alicante, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar que el Proyecto de rehabilitación estructural de los viaductos del Algar (PK 54+557) y Mascarat (PK 60+974), de la línea 9 del TRAM de Alicante, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del estudio de impacto ambiental, a las indicaciones y condicionado de los informes recabados de los organismos consultados, a los términos del presente informe, y en particular a las condiciones que a continuación se especifican:  
- En el proyecto de construcción, de la parte referente al viaducto del Algar, se incorporarán en el diseño de la infraestructura, las condiciones establecidas en el informe en materia de ordenación del territorio, en relación con la capacidad hidráulica del conjunto.  
- En caso de aparición de restos arqueológicos durante la ejecución de la obra, se deberán detener inmediatamente los trabajos y comunicar su hallazgo al órgano competente en materia de cultura y patrimonio.  
- Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
- El seguimiento del cumplimiento de las medidas descritas en el EIA, así como las propuestas emitidas por los distintos organismos consultados, corresponderá al órgano sustantivo así como de las medidas adicionales propuestas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 11 de abril de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML