Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3889, del 30-11-2000 (2000/9674)

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   3889

Data del DOGV
:   30-11-2000

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2000/9674

CVE


Data del document
:   26-06-2000

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Orpesa](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2000, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental. [2000/X9674]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer pública la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer pública la declaració d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquesta declaració en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 328/96-AIA, i que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, n'estableix l'obligatorietat de la publicació.
  
València, 26 de juny de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 328/96-AIA sobre el Projecte Bàsic de la carretera Orpesa - Vall d'Alba connexió entre la N-340 i la CS-800 Cabanes, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vist que, en data 3 d'octubre de 1996, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre els documents tècnics i l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponents al Projecte Bàsic de la carretera Orpesa - La Vall d'Alba connexió entre la N-340 i la CS-800 Cabanes.
  
Vist que el projecte bàsic presentat consta de tres trams independents:
  
1. Tram Orpesa-Cabanes, de nova construcció que comunicarà Cabanes i la carretera C-238 amb la carretera N-340 per la costa.
  
2. Variant de Cabanes, de nova construcció que forma part de la C-238 en el seu pas per Cabanes.
  
3. Tram Cabanes-Vall d'Alba, carretera de nova construcció.
  
Addicionalment es projecta també la substitució del camí de Cabanes a l'Arc Romà per un passeig per a vianants.
  
Vist que, amb data 29 d'octubre de 1996, i seguint els tràmits previstos en la legislació d'impacte ambiental, es va efectuar consulta als següents organismes:
  
Ajuntaments d'Orpesa, Cabanes i Vall d'Alba,
  
Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló,
  
Direcció General d'Interior de la Conselleria de Presidència i
  
Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
Direcció General del Medi Natural.
  
Vist que, en dates 18 de desembre de 1996 i 9 de gener de 1997, la Direcció General de Patrimoni Artístic remet informes elaborats per la Unitat d'Inspecció de Patrimoni Artístic, en els quals s'indica que l'arc romà de Cabanes està declarat Monument Historicoartístic (Decret de 3 de juny de 1931, Gaceta de 4 de juliol de 1931), pel qual segons la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol, en els monuments declarats no podran realitzar-se obres interiors o exteriors que l'afecten, així com obres que es realitzen en l'entorn afectat per la declaració, sense l'autorització expressa de l'organisme competent.
  
Per tant, i atés que del projecte s'extrau la realització d'obres que si bé no afecten directament l'immoble, si que afecten el seu entorn immediat (substitució del Camí Cabanes a l'Arc Romà per un passeig per a vianants amb permís d'ús per a ciclistes, via de servei al voltant de l'arc, condicionament d'enllaços i rotondes, creació d'una plaça en l'entorn del monument...), es considera necessari exigir la presentació de la documentació que detalle les actuacions que es portaran cap i que afecten el bé d'interès cultural, documentació preceptiva per a la concessió de l'autorització.
  
Vist que, en data 13 de març de 1997, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, remet informes elaborats per la secció de qualitat ambiental i per la unitat forestal, incloent informe sobre via pecuària. El contingut de dits informes posa de manifest el que a continuació es resumeix:
  
Informe de la Secció de Qualitat Ambiental
  
En primer lloc s'assenyalen una sèrie d'aspectes que, des del punt de vista ambiental i amb caràcter general, resulten inherents als projectes de construcció de noves carreteres, sobretot en aquelles de nou traçat i que, com en el cas del tram Cabanes-Orpesa, discorren per terrenys d'elevat pendent, amb àrees de vegetació ben desenvolupada i en llocs d'elevat valor paisatgístic. En aquests casos resulta fonamental, des del punt de vista ambiental, l'elecció d'una traça òptima, no sols per la disminució dels impactes que vagen a generar-se sinó també pel menor cost econòmic que es deriva d'un menor moviment de terres i de l'aplicació de mesures correctores i restauradores de menor magnitud. Per un altre costat la justificació d'una via com la que es proposa ha de basar-se en unes previsions de volum i característiques del trànsit que responguen a l'anàlisi d'una sèrie d'aspectes com són distribució territorial, expectatives de desenvolupament, característiques de la xarxa viària, potencialitat del territori, model de creixement,...
  
En segon lloc es realitza una descripció i valoració del projecte presentat i s'analitzen de forma exhaustiva les diferents alternatives i l'impacte que se'n deriva en els seus diferents trams. Així mateix, s'assenyalen una sèrie de mesures correctores necessàries aplicables sobretot en aquells trams en què es preveu impacte sever i crític.
  
Finalment s'exposen les següents conclusions, obtingudes a partir de l'anàlisi del projecte amb les seues diferents alternatives de traçat i de la valoració dels impactes dels diferents trams:
  
La construcció de la nova carretera, sobretot al tram Orpesa-Cabanes, comporta un impacte ambiental significatiu en tractar-se d'una via de nou traçat i que afecta, en part, terrenys amb vegetació natural i pendent moderat/alt. En aquest sentit es posa de manifest la necessitat de justificar plenament la construcció d'aquest nou corredor quant a la seua funcionalitat, atés que en l'actualitat existeixen comunicacions entre ambdues poblacions, encara que de menor amplària i traçat més sinuós.
  
Respecte al tram Orpesa-Cabanes, s'han determinat i valorat els impactes ambientals de cada una de les alternatives proposades, tot identificant els trams de carretera amb impacte ambiental crític en què es produirà una perduda permanent de la qualitat de l'entorn. En aquest sentit, es considera la solució sud com la menys desfavorable en funció de la menor longitud d'aquest tram d'impacte crític.
  
Per a la variant de Cabanes es considera un impacte moderat i assumible amb l'aplicació de mesures correctores en relació amb la revegetació i altres consideracions respecte a la ubicació de la rotonda de connexió nord de la C-238 amb el nucli urbà de Cabanes.
  
L'impacte ambiental del tram Cabanes-Vall d'Alba es preveu moderat/baix, llevat de les afeccions a les vies pecuàries. No obstant això, s'apunta que s'estudie com a proposta la possibilitat de dissenyar la traça d'aquest tram pel denominat Camí de la Fusta amb què s'evitarien part de les afeccions a les vies pecuàries i es disminuiria la longitud d'aquest tram de carretera.
  
Informe de vies pecuàries
  
Atés que el projecte que es promou afecta nombroses vies pecuàries classificades en els termes municipals travessats, es realitzen en primer lloc, una sèrie de consideracions de caràcter general, relatives a la necessitat d'assegurar la integritat superficial de les vies pecuàries afectades i de garantir la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat de traçats junt amb el trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell, habilitant en el seu cas traçats alternatius i construint als encreuaments suficients passos al mateix o distint nivell.
  
Una vegada fetes diverses recomanacions tècniques per a la resolució de les afeccions que es produeixen amb caràcter general, s'enumeren per a cada un dels trams de les carreteres projectades, cada una de les afeccions concretes i puntuals que es produeixen, i s'hi realitza alhora una proposta de resolució per a cadascuna. Puntualment podem ressaltar les següents recomanacions:
  
Per a l'actual carretera de Cabanes a l'Arc Romà, es proposa no anul·lar el trànsit rodat sinó restringir-lo a vehicles rurals i de servei, i habilitar un passeig per a vianants en un lateral.
  
Es proposa també modificar el projecte de carretera des de Cabanes fins a Vall d'Alba i construir-la prenent com a eix longitudinal l'anomenat Camí de la Fusta amb què es disminueixen les afeccions a les vies pecuàries i a l'Arc Romà.
  
S'adjunten plans amb la localització de totes i cada una de les afeccions que es produeixen.
  
Informe sobre matèria forestal
  
S'indica que l'alternativa elegida al tram Orpesa-Cabanes és la que major incidència té en terrenys de caràcter forestal; això no obstant el trajecte sembla el de menor impacte en afectar en la major part del conjunt de l'obra terreny agrícola.
  
Atés que es poden veure afectats exemplars de «Palmito», espècie protegida, se'n recomana el trasplantament a llocs com a terraplens, talussos, etc., per a la seua conservació, fonamentalment a causa de la proximitat del paratge natural del Desert de les Palmes. Puntualment pot afectar-se també algun exemplar d'alzina, el trasplantament de les quals hauria d'executar-se.
  
Ha de sol·licitar-se davant l'ajuntament llicència de talla per a la necessària talla de pins i tramitar-se el corresponent expedient d'aprofitament en aqueixos Serveis Territorials de Medi Ambient.
  
Les obres de fàbrica han de projectar-se tenint en compte en el seu disseny la màxima capacitat donat el caràcter torrencial de les precipitacions a la zona.
  
Finalment es destaca l'existència d'un avenc al barranc de Xinxilla al perímetre del paratge natural, catalogat d'interès espeleològic i en el qual es troba una nova espècie de crustaci denominat Typhalatya Miravetensis, sent convenient la seua protecció sense alterar-ne l'hàbitat natural.
  
Vist que, en data 30 de setembre de 1997, es va rebre informe de la Direcció General d'Interior en què s'indica que les obres projectades estan afectades en alguns trams del seu traçat per risc baix de lliscaments i en altres per risc d'inundació, i s'hi realitza una sèrie de recomanacions per a la millora del drenatge transversal de la infraestructura i per a l'execució sobretot dels talussos a les vessants afectades per risc de lliscament, fonamentalment entre els punts quilomètrics 5'000 i 9'400 del tram entre Orpesa i Cabanes.
  
Vist que en data 3 de novembre de 1997, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló remet escrit d'al·legacions presentat en aqueixos serveis territorials per la Colla Ecologista de Castelló, i mitjançant el qual es manifesta en contra de l'execució del projecte de nova carretera entre les poblacions d'Orpesa, Cabanes i Vall d'Alba. Per a això argumenten una sèrie de motius que poden resumir-se com segueix:
  
1. Es considera més lògic millorar la carretera que ja existeix i que comunica aquestes poblacions i no fer-ne una de nova.
  
2. El trànsit existent entre aquestes poblacions no justifica la necessitat de duplicació de vies paral·leles i molt menys que la via projectada tinga característiques de via d'alta velocitat i alta capacitat de trànsit.
  
3. La carretera projectada discorre pels límits del Paratge del Desert de les Palmes, i afecta terrenys amb les mateixes característiques naturals que les dels terrenys que s'hi protegeixen.
  
4. La carretera projectada suposa una barrera artificial insalvable per a les espècies faunístiques existents, al mateix temps que els grans talussos (desmunts i terraplens) projectats causarien un fortíssim impacte visual i paisatgístic.
  
5. Així mateix s'afecten explotacions agrícoles.
  
6. Es considera excessiva la inversió de més de 5.000 milions de pessetes que suposen les obres projectades, quan hi ha infraestructures molt més necessàries per a l'economia de les comarques de Castelló i que no es porten avant per falta de pressupost.
  
Vist que, en data 24 de novembre de 1997, es rep així mateix escrit presentat per un col·lectiu d'afectats pel traçat de la carretera, en el qual manifesten el seu total desacord i oposició al projecte per una sèrie de raons que podem resumir com segueix:
  
1. La carretera projectada, sense millorar les comunicacions entre el poble de Cabanes i la seua ribera, suposa una greu afecció als terrenys agrícoles de gran fertilitat existents, en una zona en què l'agricultura proporciona la part mas important dels ingressos dels seus habitants.
  
2. La carretera suposa un elevat impacte mediambiental per la seua proximitat al paratge natural del Desert de les Palmes, en incidir brutalment al paisatge i proposar desmesurats desmunts i terraplens per a salvar el desnivell de la Costa de les Santes.
  
3. No es considera justificada la necessitat d'una via ràpida.
  
4. Es considera el projecte inevitablement agressiu en un terreny angost i escarpat en què cal recórrer a grans moviments de terra que suposaran indubtables riscos de retencions d'aigües, ja patents hui en dia sense la barrera que suposarà la infraestructura projectada.
  
Amb tot això, el citat col·lectiu proposa finalment:
  
1. «Que la legítima intenció de millorar les comunicacions de la zona es canalitze mitjançant l'aprofitament i ampliació de l'actual traçat.
  
2. Que siga una carretera de lliures accessos, sense innecessaris terraplens ni grans moviments de terres, que respecte l'ecosistema i el medi ambient de la zona.
  
3. Que en cap cas s'accepte la creació en aqueix emplaçament d'una via de trànsit ràpid, per l'enorme cost i nul benefici, no sols per als habitants de Cabanes, sinó per a l'ecosistema de la zona, sens dubte un dels més rics de la província de Castelló, i la conservació i preservació d'agressions com la proposada és una obligació que ens correspon a tots, i en especial a l'administració».
  
Vist que, segons certificats de l'Oficina del Pla de Carreteres remesa en data 5 de febrer de 1997, l'Estudi d'Impacte Ambiental del Projecte Bàsic «Nova carretera Cabanes-Orpesa», ha sigut sotmès a informació pública mitjançant anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el DOGV de 25 d'octubre de 1996, havent-se rebut dins del termini legal:
  
- Informe de la Conselleria de Cultura sol·licitant que es detallen les actuacions a executar en l'entorn de Arc Romà de Cabanes.
  
- informe del Ministeri de Foment
  
- Informe de la Diputació Provincial de Castelló, que és assumit i expressament subscrit pels ajuntaments d'Orpesa i Vall d'Alba.
  
Vist que l'informe de la Diputació Provincial de Castelló posa de manifest un sèrie de discrepàncies entre aquesta i el projecte presentat i requereix que la solució sud de la carretera Orpesa-Cabanes, en el seu tram central, hauria d'ajustar el seu traçat aprofitant al màxim la pista de titularitat provincial existent ja entre aquestes poblacions i junt amb la qual discorre. Així mateix es considera que cap proposta de les tres estudiades per al tram inicial d'aquesta solució sud sembla que siguen molt correctes i menys encara el tram nord finalment elegit, per considerar-lo molt desplaçat cap al nord de la població d'Orpesa. Finalment s'afegeixen diverses consideracions, com no considerar prioritària la conversió en zona per a vianants de la carretera de Cabanes a l'Arc Romà, la qual s'hauria de deixar-la com està actualment, i la conveniència que el final de la carretera cap a Cabanes s'ubique a la rotonda partida actualment existent en la C-238 i que es reserve espai suficient per a la construcció d'un carril-bici.
  
Vist que l'informe del ministeri de Foment critica el fet que l'Estudi d'Impacte Ambiental no aprofundisca en el coneixement del problema de drenatge de les aigües als terrenys adjacents a la carretera. D'altra banda es realitzen una sèrie d'observacions tècniques respecte del projecte bàsic i les seues afeccions a la xarxa d'interès general de l'Estat.
  
Vist que en data 3 d'abril de 1998 es rep de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, documentació complementària extreta del Projecte de Construcció: «carretera Orpesa-Cabanes. Connexió entre la N-340 i la CV-10 Cabanes», en fase d'elaboració per aqueixa Conselleria i que consta del document del pressupost i els següents plànols:
  
Planta General.
  
Perfil Longitudinal del Tronc.
  
Seccions Tipus i alguns Perfils Transversals del Tronc.
  
Planta de Mesures Correctores.
  
Atés que la carretera projectada entre Cabanes i Orpesa (seguint el traçat denominat alternativa Sud), discorre en el seu tram central pròxima al límit NE del Paratge Natural del Desert de les Palmes.
  
Atés que no consta en l'expedient tramitat cap informe del servei d'Espais Naturals en contestació a la consulta efectuada seguint els tràmits previstos en la legislació d'impacte ambiental.
  
Atés que l'àrea travessada constitueix una zona natural d'elevat interès paisatgístic i pendents moderats/alts, en la qual qualsevol de les alternatives proposades per a l'execució de la infraestructura que es projecta (amb disseny de via ràpida a fi de servir d'eix d'unió entre els grans eixos viaris nord-sud C-238 i N-340) pot suposar un fort impacte ambiental, donat l'elevat moviment de terres que es deriva de la conjunció entre les majors exigències de traçat que suposen aquest tipus de vies i les condicions orogràfiques de la zona.
  
Atés que per a millorar les comunicacions entre els municipis costaners i aquells de l'interior de Castelló i potenciar així el desenvolupament d'aquests últims, seria suficient efectuar millores del traçat de les actuals vies de comunicació de titularitat provincial existents entre Cabanes i Orpesa: millores de revolts, ampliació de l'ample de calçada actual, reforç del ferm,... totes elles millores els projectes de construcció de les quals suposarien menors impactes ambientals, corregibles amb adequades mesures correctores i de vigilància ambiental.
  
Ara bé, la limitació del projecte que ens ocupa a la realització d'aquestes millores anteriorment plantejades, no es considera suficient si, tal com es pretén des de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, dins de la seua política territorial d'infraestructures, l'objectiu a aconseguir és la connexió mitjançant una via ràpida, dels dos grans eixos viaris de comunicació que travessen de nord a sud la província de Castelló.
  
Atés que, davant la justificació del projecte com a via de connexió entre grans eixos viaris i per tant de millora de comunicacions a nivell territorial, es va plantejar a l'Oficina del Pla de Carreteres la necessitat d'estudiar alternatives no sols per a la unió de dits eixos entre les poblacions de Cabanes i d'Orpesa, sinó també avaluant altres possibilitats de connexió al llarg de la província de Castelló, unint les poblacions de Vilanova d'Alcolea i Torreblanca, les de Coves de Vinromà i Alcalà de Xivert, o fins i tot en obrint qualsevol altre corredor entre aquestes.
  
Aquest plantejament va ser contestat per l'Oficina del Pla de Carreteres indicant que des d'aqueixa Oficina s'havia realitzat aquest estudi de possibilitats, i s'havia descartat per impossibilitats tècniques i mediambientals qualsevol altre punt de connexió, havent optat finalment per la que figura en el projecte que ens ocupa i que discorre per la vall més ampla de la cadena muntanyenc a travessar i que millor pot suportar els impactes que puguen generar-se.
  
Assumint tal com s'ha plantejat, la necessitat de la via ràpida que es promou i la seua execució entre les poblacions d'Orpesa i Cabanes, i després d'analitzar la documentació presentada i efectuar, en data 24 de març de 1998, visita de camp a la zona afectada per les diverses solucions i alternatives de traçat proposades, es va considerar com menys desfavorable des del punt de vista ambiental l'alternativa finalment elegida per la Conselleria d'Obres Públiques per al traçat del tram de carretera entre Orpesa i Cabanes, i s'estima necessària l'aplicació de fortes mesures correctores a fi de pal·liar els forts impactes ambientals que s'hi derivaran.
  
Atés que segons consta en l'annex del «Protocol d'intencions entre la Generalitat Valenciana i la Diputació Provincial de Castelló per al condicionament de la Xarxa Viària de Titularitat Provincial», firmat en data 21 de novembre de 1996 pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports i pel president de la Diputació Provincial de Castelló, s'arreplega dins de les actuacions a executar per la COPUT, la «Nova carretera CV-146 Cabanes-Orpesa», i per tant sense incloure el tram Cabanes-Vall d'Alba tal com s'arreplega en el projecte tramitat.
  
Atés que, a més a més, en data 17 de desembre de 1997 la Diputació Provincial de Castelló va iniciar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 570/97-AIA relatiu al projecte de «carretera de la CS-800 a la CS-238, entre Cabanes i Vall d'Alba», promogut per aqueixa Diputació, seguint un traçat ajustat al Camí del Fuet, traçat proposat des de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, com a més adequat enfront del traçat proposat en el projecte que ens ocupa promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Sembla necessari per tant, excloure de la present Declaració d'Impacte Ambiental el tram de carretera entre Cabanes i Vall d'Alba, tram que serà objecte d'avaluació d'impacte ambiental seguint el traçat proposat per la Diputació de Castelló tal com consta en el projecte objecte de l'expedient 570/97-AIA.
  
Atés que, a pesar d'incloure's dins de l'annex núm. 3 «Estudi Geològic» un pla de localització de préstecs i abocadors, no pot arreplegar-se en aquesta Declaració d'Impacte Ambiental l'avaluació de l'impacte derivat de l'obertura de préstecs i pedreres o la creació de runams i abocadors, atés que no s'han analitzat ni estudiat les localitzacions concretes proposades per a la instal·lació d'aquestes activitats ni, en conseqüència, els impactes ambientals que es preveuen en cada una d'elles.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'arrepleguen i pressuposten una sèrie de mesures correctores d'impacte ambiental, la majoria d'elles de caràcter general i sense especificacions concretes per al cas que ens ocupa.
  
Dins del pressupost de mesures correctores contemplat en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'arrepleguen:
  
Hidrosembra de superfícies.
  
Estès de terra vegetal en zones a reforestar
  
Plantació d'arbres i arbustos, de 2 sabes, en zones de reforestació
  
Plantació de pins i xops de major port en enllaços i rotondes.
  
Partida alçada per a manteniment d'arbres i arbustos
  
Partida alçada per a condicionament de zones de recreació
  
Partida alçada per a seguiment dins del Pla de Vigilància
  
Cosa que dóna lloc a un pressupost d'execució material de 54.682.310 PTA.
  
No obstant això, en el pressupost corresponent al Projecte de Construcció, a pesar d'introduir quasi 4 milions de pessetes per a plantació de tapissants i 1,4 milions per a trasplantament d'arbres, s'obvien els més de 26 milions que inicialment es preveien per a la hidrosembra de talussos, i els quasi 9 milions previstos per a les tres partides alçades anteriorment indicades, que deixa un pressupost d'execució material de 27.827.953 PTA, que considerem clarament insuficient donada la necessitat d'executar les partides que han sigut obviades.
  
Atés que segons s'especifica en els plans de mesures correctores del Projecte Bàsic (i es corrobora en els plans del Projecte de Construcció):
  
La repoblació de terraplens es projecta mitjançant aportació de terra vegetal, plantació d'arbres i arbustos de 2 sabes i hidrosembra superficial
  
La repoblació de desmunts es preveu mitjançant hidrosembra i plantació d'arbustos de 2 sabes en zones de material acceptable
  
El condicionament d'enllaços i rotondes s'efectuarà mitjançant plantacions de major port i hidrosembra superficial sobre terra vegetal aportada
  
Es condicionaran les entrades i eixides de les obres de drenatge, per a possibilitar el pas de fauna
  
Atés que es projecta l'execució de dos falsos túnels (de 170 i 40 metres de longitud, en els p.k. 8+000 i 9+700 respectivament, segons Projecte Bàsic, i de 175 i 105 metres en p.k. 8+100 i 10+000, segons Projecte de Construcció). Aquests falsos túnels es realitzen amb l'objecte de disminuir l'impacte ambiental que suposarien desmunts alts, i per a millorar la permeabilitat transversal de l'obra. Mitjançant repoblacions adequades sobre els túnels es pretén crear corredors bons per a la fauna i flora. No obstant això, de l'anàlisi de la documentació remesa es dedueix, per un costat que la seua execució suposa la creació d'unes trinxeres els talussos i desmunts de les quals arriben a superar els 30 metres de desnivell, i es projecta el farcit de material sobre l'estructura del fals túnel fins a un màxim de 10 metres, la qual cosa segueix deixant gran desmunts, és a dir, que no es restaura la topografia inicial, per la qual cosa en l'estat final segueixen quedant grans trinxeres que impedeixen l'adequada permeabilitat per a la fauna, tal com suposadament es perseguia.
  
Atés que la restauració i integració paisatgística a realitzar en els emboquillaments dels túnels, exigeix la realització d'un projecte específic de restauració i revegetació en el qual es pressuposten i especifiquen clarament les accions concretes a portar a cap (aportació de material, plantacions, introducció de bermes en talussos, tractaments d'envelliment de roca,...).
  
Atés que en l'annex núm. 3 «Estudi Geològic» es recomana que aquells talussos de desmunt alt, es construïsquen reculant el seu cap o part superior. També es recomana la col·locació de mallat en aquells talussos que superen els 6, 7 m. d'alçada i que s'executaran en les proximitats del p.k.10+500 de la carretera Cabanes-Orpesa. Així mateix es recomana la hidrosembra de certs talussos per a evitar la seua erosió, i l'execució de bermes intermèdies de 2 m. d'amplària en aquells talussos de més de 10 m. de desnivell, sobretot al tram entre els p.k.11+000 i 12+000 de la citada carretera.
  
Totes aquestes recomanacions tècniques unides al fet que van a crear-se desmunts i terraplens alts (tal com s'arrepleguen en els Plans de Planta General del Projecte de Construcció , es crearan desmunts majors fins i tot dels 30 m. de desnivell ?p.k. 10+680-) l'impacte paisatgístic dels quals ha de corregir-se al màxim, i més donada la localització de la infraestructura en les proximitats del Paratge Natural del Desert de les Palmes, exigeix així mateix la realització d'un adequat pla o projecte de restauració que garantisca la màxima integració paisatgística de l'obra en l'entorn.
  
Atés que en l'annex núm. 4 «Estudi Hidrològic» en descriure les obres per al drenatge transversal s'indica:
  
«Es preveu el condicionament de cada llit afectat quant a la seua secció, pendent i revestiment de solera i talussos aigües amunt i aigües avall, amb el fi de millorar el seu comportament hidràulic, rugositat, i per a disminuir l'impacte erosiu de les avingudes.
  
Per a la solució de ponts es preveu a més a més el revestiment del llit del rierol aigua amunt, sota l'obra de pas i aigües avall amb cantells rodats col·locats en formigó en massa (sola), per a assegurar la seua estabilitat contra l'erosió».
  
En els plans de planta general del Projecte de Construcció s'arreplega la realització de tres canalització en els p.k. 5+200, 9+500 i 9+800, de longituds aproximades 200, 110 i 150 metres.
  
Aquesta actuació als llits no es considera res adequada des del punt de vista mediambiental pel que suposa de destrucció directa de la vegetació i hàbitats lligats al llit, a més de la limitació que suposa en relació amb la utilització de dits passos com a punts de connexió entre ambdós marges de la barrera que es crea amb l'execució de la infraestructura, i a més a més ja que aquesta millora del comportament hidràulic de la secció del llit no fa sinó frenar el descalç de la fonamentació de les estructures que s'hi construïsquen, però a costa d'augmentar la velocitat de les aigües i per tant el risc d'erosió aigua avall.
  
Atés que, donades les característiques del territori travessat (proximitat al Paratge Natural del Desert de les Palmes, existència de grans zones agrícoles en plena producció, existència de nombroses vies pecuàries classificades), i ja que la carretera es construeix amb control d'accessos, és necessari permeabilitzar la infraestructura al màxim permetent i facilitant el pas al seu través tant de fauna com de maquinària i vehicles agrícoles, utilitzant per a això a més de les obres de pas projectades, les obres de drenatge.
  
Atés que la variant de Cabanes travessa el barranc de Cabanes en una zona assenyalada com a inundable en una àrea d'uns 200 m. (100 m. en cada marge del llit) segons informe de la Direcció General d'Interior. No obstant això en el Projecte Bàsic no queda clara la solució per al pas sobre aquest, ja que mentre que en l'annex 5.3 «Concepció global de la solució seleccionada» s'indica que es projecta un pont, aquest no s'arreplega com tal als plànols, ni en els de planta ni en els de perfil longitudinal, en els quals es grafia únicament l'obra de drenatge O.D. 1.2.
  
Atés que a pesar d'arreplegar-se informació sobre les vies pecuàries classificades existents i que es veuen afectades per les obres projectades, en el projecte bàsic s'obvia en nombrosos casos la solució de les afeccions que es produeixen, interrompent els passos i sense cap proposta de reposició d'aquests, i per tant incomplint la legislació de vies pecuàries vigent.
  
Es detecta una millora de la situació al respecte en el Projecte de Construcció, en el qual es modifica la localització dels passos superiors amb allò que s'ha projectat en un principi, reposant així algunes afeccions, com en els casos dels passos superiors 2.9 i 3.5, del pas inferior 8.4, de la intersecció 14.4, i en el cas del pont 1.6 sobre la carretera N-340. Açò quant a la carretera Orpesa-Cabanes (desconeixem el projecte de construcció de la variant de Cabanes). No obstant això, en tots els casos en què es reposen els passos afectats, es considera necessari habilitar senyalització suficient per a permetre el trànsit agrícola i ramader.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'inclou un plec de condicions tècniques particulars per a la realització dels treballs de repoblació de la carretera. En aquest plec (apartat 2.3.9.) s'indica que es pretén a més de l'adequació de la zona de l'Arc Romà de Cabanes, l'adequació de la zona de recreació de la Font de Miravet, adequacions que hauran de comptar respectivament amb el vistiplau de la Direcció General de Patrimoni, i amb el vistiplau dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló.
  
Atés que en l'Estudi d'Impacte Ambiental i dins del Programa de Vigilància Ambiental, s'arreplega la realització dels següents informes tècnics ambientals periòdics:
  
Informes mensuals i semestrals de seguiment i control de les obres durant el desenvolupament dels treballs.
  
Abans de l'emissió de l'acta de recepció provisional de les obres: informe sobre les mesures realment executades de correcció acústica i sobre les actuacions relatives tant al manteniment de la permeabilitat territorial com a la recuperació ambiental i integració paisatgística.
  
Anualment i durant 3 anys a partir de l'emissió de l'acta de recepció provisional, informe de l'evolució dels nivells sonors i de l'eficàcia de les mesures correctores adoptades, així com de l'estat i progrés de les àrees de recuperació incloses en el projecte de mesures correctores.
  
Atés que la variant de Cabanes, necessària per constituir part de l'eix ràpid de l'interior (eix Almenara-la Jana, CV-10, anterior C-238), suposa una millora important en allunyar del nucli urbà dit eix disminuint així les afeccions sobre la població, per la qual cosa no resulta gens encertada des del punt de vista mediambiental la localització prevista per a la rotonda situada al nord-oest de Cabanes, i que considerem que hauria d'allunyar-se més i ubicar-se en el punt de connexió de la variant amb la C-238, més al nord de l'àrea residencial. Per un altre costat, atés que la zona per la qual discorre aquesta variant està pròxima al conegut Arc Romà i pròxima al traçat de la calçada romana coneguda com a Via Augusta, exigeix un exhaustiu seguiment arqueològic de les labors de construcció, sobretot en la fase de moviment de terres.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprèn de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 36/1997, de 26 de febrer de 1997, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribueix a la Direcció General per al Desenvolupament Sostenible la competència per a la tramitació i formulació de la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Excloure de la present Declaració d'Impacte Ambiental el projecte de carretera de Cabanes a Vall d'Alba, que serà objecte d'avaluació d'impacte ambiental dins de l'expedient 570/97-AIA promogut per la Diputació Provincial de Castelló, que projecta una carretera seguint el traçat de l'actual Camí de la Fusta, traçat que es considera més adequat des del punt de vista mediambiental.
  
Segon
  
Estimar assumibles, als sols efectes ambientals, les alternatives propostes per a la «variant de Cabanes en la C-238» i la «Nova carretera Orpesa-Cabanes», dins del «Projecte Bàsic de la carretera Orpesa - Vall d'Alba, connexió entre la N-340 i la CS-800 Cabanes, Clau 41-C-1358 (2)», promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, a excepció de la proposta de falsos túnels, que no es consideren ambientalment assumibles i que hauran de substituir-se per túnels pròpiament dits, amb els quals es garanteix una vertadera permeabilitat transversal de la infraestructura.
  
La nova carretera Orpesa-Cabanes s'assumeix únicament atés que es considera necessària la connexió amb una via ràpida dels dos grans eixos de comunicació nord-sud CV-10 (C-238) i N-340 i ja que des de l'Oficina del Pla de Carreteres es justifica la impossibilitat d'establir altres alternatives més adequats per a aquesta connexió.
  
Aquesta declaració s'entén favorable sempre que es porten cap els següents condicionants així com totes les especificacions i mesures correctores contingudes en l'Estudi d'Impacte Ambiental, i que no entren en contradicció amb aquests:
  
1) Es contractarà una direcció d'obra ambiental encarregada del seguiment ambiental de les labors de construcció. Aquesta direcció d'obra ambiental garantirà el compliment dels condicionants de la present Declaració d'Impacte Ambiental i exigirà una execució acurada de les obres de forma que es respecte al màxim la vegetació natural existent i l'entorn afectat.
  
La Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports comunicarà a aquesta Conselleria de Medi Ambient l'inici de les obres, facilitant les dades necessàries per a la localització i comunicació amb aquesta Direcció d'Obra Ambiental (identitat i telèfon de contacte).
  
2) Una vegada adjudicades les obres i abans del seu inici, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports remetrà a aquesta Direcció General, informació suficient respecte dels llocs elegits per a l'extracció de materials i els emplaçaments destinats com a runams i abocadors. Aquests emplaçaments hauran d'elegir-se complint amb els següents condicionants:
  
Els materials de farcit (terraplens i pedraplens) que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs i/o pedreres existents i legalment autoritzades.
  
En cap cas es permetrà l'obtenció de materials, siga quin siga el volum necessari, en àrees que no tinguen la consideració de pedreres o préstecs legals en explotació, per al qual, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports exigirà de l'empresa adjudicatària de les obres, l'obtenció dels preceptius permisos legals (incloent la Declaració d'Impacte Ambiental favorable emesa per aquesta Conselleria) per a l'explotació i restauració de pedreres o préstecs, en cas de noves obertures o d'explotació de pedreres actualment abandonades.
  
Del mateix mode, el lloc elegit com a abocador, de no tractar-se d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre al procediment d'Estimació d'Impacte Ambiental.
  
No es permetran en cap cas i en cap concepte extraccions o vessaments de materials de forma indiscriminat i sense l'obtenció dels preceptius permisos legals, incloent els derivats del compliment de la legislació d'impacte ambiental.
  
En particular quedarà prohibida qualsevol afecció, especialment moviments de terra, extraccions o vessaments, dins dels límits del Paratge Natural del Desert de les Palmes.
  
3) La Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports elaborarà i portarà cap un Projecte de Restauració i Integració Paisatgística de la nova carretera Orpesa-Cabanes, el qual s'aprovarà amb el vistiplau d'aquesta Conselleria de Medi Ambient, en el termini màxim de 6 mesos des de la notificació de la present Declaració d'Impacte Ambiental.
  
No s'iniciaran les obres de construcció de la carretera de Cabanes a Orpesa mentre no s'haja aprovat definitivament aquest Projecte de Restauració, a fi de poder adequar les obres de construcció (execució de talussos, etc.) a les previsions que s'hi contenen.
  
Aquest Projecte de Restauració i Integració Paisatgística estarà compost com a mínim de plànols, plec de condicions tècniques i pressupost i es redactarà d'acord amb les següents exigències quant a la restauració paisatgística de l'entorn i tractaments vegetals a realitzar es refereix:
  
1. Les labors de revegetació a realitzar, en totes i cada una de les àrees que s'hagen vist transformades per les obres (talussos, zones d'arreplega de materials i de parcs de maquinària, abocadors i préstecs,...) es realitzaran, després de l'aportació de terra vegetal procedent de les obres d'excavació, mitjançant la plantació d'exemplars d'espècies autòctones a elegir entre les següents o bé qualsevol altra amb àmplia representació a la zona i en tot cas adaptades a les condicions ecològiques concretes del lloc en què s'ubiquen (zones masos o menys humides i ombrívoles, característiques edafològiques del sòl, entorn i condicions paisatgístiques...):
  
Espècies arbòries
  
Pinus halepensis
  
Quercus ilex subsp. Rotundifolia
  
Arbutus unedo
  
Ceratonia siliqua
  
Olea europaea
  
Prunus dulcis
  
Espècies arbustives
  
Chamaerops humilis
  
Quercus coccifera
  
Rhamnus alaternus
  
Rhamnus lycioides
  
Viburnum tinus
  
Juniperus oxycedrus
  
Pistacia lentiscus
  
Crataegus monogyna
  
Rosmarinus officinalis
  
Thymus vulgaris
  
Helichrysum stoechas
  
Santolina chamaecyparisus
  
Espècies tapissants, enfiladores i/o lianoides
  
Hedera helix
  
Lonicera implexa
  
Clematis flammula
  
Rubia peregrina
  
2. Les plantacions es realitzaren amb densitat suficient per a garantir una adequada cobertura segons les espècies i els llocs de destí de què es tracte (talussos, tanques, apantallaments, jardineria...).
  
3. Es procedirà al trasplantament d'aquells exemplars arboris i arbustius singulars que hagen de veure's afectats directament per les obres. Per a això, previ a l'inici de les obres, en el moment de la firma de l'acta de replantejament, la direcció d'obra ambiental marcarà aquells exemplars que hagen de ser trasplantats.
  
4. Entre les bermes de 4 metres d'amplària projectades cada 10 metres de desnivell als talussos de desmunt, s'executaran dos escalonaments intermedis de 1 metre d'amplària mínim i amb inclinació en contrapendent depositant sobre aquests, de la mateixa manera que sobre aquestes bermes, una capa de terra vegetal del menys 25 cms. de gruix sobre la qual es procedirà a executar una revegetació d'acord amb les directrius que es descriuen per a la resta de les revegetacions, augmentant en aquests escalonaments, així com en les bermes, la densitat d'exemplars arbustius i d'espècies tapissants, enfiladores i/o lianoides.
  
5. Els desmunts s'executaran tendint al màxim el seu talús i executant un caboteig de la part superior d'aquests de forma que s'abaste en aquests últims metres un talús 2H:3V.
  
6. Aquells talussos de terraplé que superen els 5 metres de desnivell s'estendran en la seua base de forma que en el seu últim terç s'abaste un talús 2H:1V.
  
7. Sobre tots i cada un dels terraplens es realitzarà una aportació de terra vegetal en capa del menys 20 cms. de gruix. En aquells terraplens el desnivell dels quals siga superior a 1,50 m. s'executarà a més a més de l'aportació de terra vegetal, una plantació en els seus talussos a base d'exemplars de les espècies arbustives indicades en el punt 1.
  
8. Les canalitzacions projectades es limitaran com a màxim a l'estricta zona de davall del pont, i aquestes no es prolongaran ni aigües amunt ni aigües avall d'aquest, evitant en tot moment qualsevol afecció a la vegetació natural existent en aquestes zones, i reposant-la mitjançant plantacions en el cas que es produïsca qualsevol afecció.
  
9. Es procurarà la major integració paisatgística possible de tots els murs a executar, per a la qual cosa es donarà un acabat superficial d'aquests mitjançant recobriment amb pedres simulant la maçoneria de la zona.
  
10. La reposició dels murs de contenció de bancals i ribassos que es vegen afectats per les obres projectades, s'executarà a base de murs de maçoneria ordinària, mantenint la tipologia i característiques dels murs actuals.
  
11. S'executaran murs a la part inferior dels desmunts per a subjecció de terra vegetal, procedint a la plantació en aquests d'exemplars arboris, arbustius i en major densitat, d'enfiladores i/ lianoides.
  
12. S'executarà la hidrosembra inicialment prevista en el projecte bàsic i que no es contempla en el pressupost del projecte de construcció.
  
13. En aquells talussos en què siga necessària la col·locació de malla de subjecció, es procurarà la col·locació en entrants i buits de la major quantitat de terra vegetal que siga possible i de la plantació en aquests d'exemplars arbustius i d'espècies enfiladores per a permetre i afavorir la seua més ràpida ocultació.
  
14. En aquells desmunts en roca en què s'estime que no poden escometre's altres solucions d'integració, es procedirà a l'envelliment artificial de la roca utilitzant per a això qualsevol de les tècniques disponibles al mercat i que combinen la coloració de les parets de roca amb la sembra en les mateixes d'espècies capaces de desenvolupar-se en les fissures i clivelles presents.
  
15. Durant el període de garantia de l'obra, el seu contractista mantindrà i conservarà a costa seua i en perfecte estat, totes les espècies vegetals del projecte, dotant-les dels recs necessaris per a garantir el seu arrelament, és a dir, un mínim de tres recs anuals, concentrats principalment als mesos de menor índex publiomètric.
  
4) Atés que la variant de Cabanes es projecta dins del denominat Pla de l'Arc, zona especialment sensible des del punt de vista del patrimoni historicoartístic donada la gran quantitat de jaciments que la rodegen i la proximitat de la Via Augusta, es realitzarà inexcusablement una prospecció arqueològica intensiva i sistemàtica de la zona, prèvia a l'inici de les obres.
  
En tot cas, si durant la construcció de les obres, tant de la variant de Cabanes com de la nova carretera Orpesa-Cabanes, es trobaren restes arqueològiques, es paralitzaran aquestes i es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, d'acord amb la Llei 16/1985, de Patrimoni Històric Espanyol.
  
5) Es redactaran i dotaran pressupostàriament els projectes de condicionament de les àrees de recreació previstes (Font de Miravet i Arc Romà de Cabanes) seguint les prescripcions que respecte d'això es dicten des Dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló i des de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència respectivament.
  
En particular no s'anul·larà el trànsit rodat al camí d'accés a l'Arc Romà, sinó que únicament es restringirà aquest a vehicles agrícoles i de serveis agraris en general, i s'habilitarà el passeig per a vianants i el ciclista en els seus laterals.
  
6) S'obtindrà el vistiplau dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló en relació amb les reposicions proposades per a les afeccions que les carreteres projectades suposen sobre les vies pecuàries classificades existents, havent de tramitar els corresponents expedients (permutes de terrenys, etc.) que en cada cas s'estimen necessaris. Es resoldran les afeccions que encara, i a pesar de les millores introduïdes respecte d'això en el projecte de construcció presentat, segueixen existint, sobretot en el cas de la variant de Cabanes, tot això d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
  
Es traslladarà la glorieta projectada en les proximitats del p.k.1+700 d'aquesta variant, al seu entroncament amb la C-238 al nord de la població de Cabanes, a fi de disminuir els impactes sobre aquesta població i al mateix temps evitar la desaparició de la via pecuària núm. 1 «Cordill de l'Arc Romà».
  
7) S'establiran les obres de drenatge transversal necessàries per a evitar que les infraestructures projectades es convertisquen en barreres al lliure discórrer de les aigües augmentant el risc d'inundació a la zona.
  
En particular, i donat el risc d'inundació existent i la proximitat al nucli urbà, el pas de la variant de Cabanes sobre el barranc de Cabanes es resoldrà mitjançant la construcció d'un pont la capacitat de desguàs del qual s'establirà per a un període de retorn de 500 anys. Així mateix es permeabilitzarà la carretera amb tubs de suficient diàmetre per a evacuar el vessament en almenys 100 m. comptats des de cada marge del llit.
  
S'instal·laran més passos de vessament al llarg de tot el traçat de la variant de Cabanes, per a impedir l'acumulació d'aigua causada pel terraplé de la carretera.
  
8) Durant la fase de construcció de la variant de Cabanes hauran de prohibir-se els treballs nocturns que puguen produir impactes sonors i/o vibracions molestes sobre la població.
  
Durant el període de garantia de les obres i així mateix en fase d'explotació de la infraestructura es realitzaran mesuraments d'immissió sonora en aquelles zones del nucli urbà pròximes a aquesta variant. Aquests mesuraments tindran per objecte reflectir la possible necessitat d'establir mesures correctores de protecció acústica (apantallaments sònics...) en el cas que els valors registrats suposen un augment inadmissible dels nivells sonors existents en l'actualitat.
  
9) Una vegada finalitzada cada una de les carreteres projectades i dins dels sis primers mesos següents a l'emissió de la seua acta de recepció, es presentarà davant aquesta Direcció General informe, acompanyat de reportatge fotogràfic, de l'aplicació de les mesures correctores i de restauració establides i al qual s'afegirà informe respecte del grau de correspondència entre els impactes realment produïts i la previsió d'impactes realitzada en l'Estudi d'Impacte Ambiental, havent d'afegir-se els resultats del control de nivells acústics realitzat en compliment del condicionant anterior.
  
Així mateix es remetrà còpia dels informes tècnics ambientals periòdics a elaborar segons previsions contingudes en el Programa de Vigilància Ambiental. Per a això s'inclourà en el pressupost del Projecte de Construcció la partida alçada necessària tal com es preveia en el Projecte Bàsic.
  
10) Es recorda al promotor que els projectes de transport i distribució d'energia elèctrica necessaris, hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en virtut de l'apartat 2 g), annex I, i 2 annex II de la Llei d'Impacte Ambiental o en el seu cas en virtut de l'art. 63 g) de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
11) Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol vessament o arreplega no autoritzada a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.
  
12) La direcció d'obra exigirà la retirada, una vegada executades i acabades les obres, de tots aquells enderrocs, materials sobrants i la resta d'elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, vessats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres projectades.
  
13) En els documents contractuals dels Projectes de Construcció definitius haurà de figurar l'obligatorietat, per part de l'empresa adjudicatària de les obres i sota el control de la direcció d'obra ambiental, del compliment de les mesures preventives i correctores contingudes en l'Estudi d'Impacte Ambiental, així com el compliment dels condicionants de la present Declaració d'Impacte Ambiental.
  
14) La introducció de modificacions respecte a la traça o les característiques d'aquesta arreplegades en el Projecte Bàsic, ja siga en el Projecte Constructiu o mitjançant modificats d'aquest, hauran de comunicar-se a aquesta Direcció General, a fi de procedir a l'anàlisi dels efectes ambientals previsibles que pogueren derivar-se.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb allò que s'ha disposat en l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3889, del 30-11-2000 (2000/9674)

RESOLUCIÓN de 26 de junio de 2000, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   3889

Fecha DOGV
:   30-11-2000

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2000/9674

CVE


Fecha del documento
:   26-06-2000

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Oropesa del Mar](javascript:void(0))
    * [Cabanes](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de junio de 2000, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de la declaración de impacto ambiental. [2000/X9674]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la Declaración de Impacto Ambiental
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la declaración de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 328/96-AIA, y que, según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990, establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 26 de junio de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 328/96-AIA sobre el Proyecto Básico de la carretera Orpesa - La Vall d'Alba conexión entre la N-340 y la CS-800 Cabanes, promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Resultando que, en fecha 3 de octubre de 1996, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió los documentos técnicos y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al Proyecto Básico de la carretera Orpesa - La Vall d'Alba conexión entre la N-340 y la CS-800 Cabanes.
  
Resultando que el proyecto básico presentado consta de tres tramos independientes:
  
1. Tramo Orpesa-Cabanes, de nueva construcción que comunicará Cabanes y la carretera C-238 con la carretera N-340 por la costa.
  
2. variante de Cabanes, de nueva construcción que forma parte de la C-238 en su paso por Cabanes.
  
3. Tramo Cabanes-la Vall d'Alba, carretera de nueva construcción.
  
Adicionalmente se proyecta también la sustitución del camino de Cabanes al Arco Romano por un paseo peatonal.
  
Resultando que, con fecha 29 de octubre de 1996, y siguiendo los trámites previstos en la legislación de impacto ambiental, se efectuó consulta a los siguientes organismos:
  
Ayuntamientos de Orpesa, Cabanes y Vall d'Alba,
  
Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón,
  
Dirección General de Interior de la Conselleria de Presidencia y
  
Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.
  
Dirección General del Medio Natural.
  
Resultando que, en fechas 18 de diciembre de 1996 y 9 de enero de 1997, la Dirección General de Patrimonio Artístico remite informes elaborados por la Unidad de Inspección de Patrimonio Artístico, en los que se indica que el arco romano de Cabanes está declarado Monumento Histórico-Artístico (Decreto de 3 de junio de 1931, Gaceta de 4 de julio de 1931), por lo que según la Ley 16/1985, del Patrimonio Histórico Español, en los monumentos declarados no podrán realizarse obras interiores o exteriores que afecten al mismo, así como obras que se realicen en el entorno afectado por la declaración, sin la autorización expresa del organismo competente.
  
Por tanto, y dado que del proyecto se extrae la realización de obras que si bien no afectan directamente al inmueble, si afectan a su entorno inmediato (sustitución del camino Cabanes al Arco Romano por un paseo peatonal con permiso de uso para ciclistas, vía de servicio alrededor del arco, acondicionamiento de enlaces y rotondas, creación de una plaza en el entorno del monumento?), se considera necesario exigir la presentación de la documentación que detalle las actuaciones que se van a llevar a cabo y que afectan al Bien de Interés Cultural, documentación preceptiva para la concesión de la autorización.
  
Resultando que, en fecha 13 de marzo de 1997, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, remite informes elaborados por la sección de calidad ambiental y por la unidad forestal, incluyendo informe sobre vías pecuarias. El contenido de dichos informes pone de manifiesto lo que a continuación se resume:
  
Informe de la Sección de Calidad Ambiental
  
En primer lugar se señalan una serie de aspectos que desde el punto de vista ambiental y con carácter general resultan inherentes a los proyectos de construcción de nuevas carreteras, sobre todo en aquellas de nuevo trazado y que, como en el caso del tramo Cabanes-Orpesa, discurren por terrenos de elevada pendiente, con áreas de vegetación bien desarrollada y en lugares de elevado valor paisajístico. En estos casos resulta fundamental, desde el punto de vista ambiental la elección de una traza óptima, no sólo por la disminución de los impactos que vayan a generarse sino también por el menor coste económico que se deriva de un menor movimiento de tierras y de la aplicación de medidas correctoras y restauradoras de menor magnitud. Por otro lado la justificación de una vía como la que se propone debe basarse en unas previsiones de volumen y características del tráfico que respondan al análisis de una serie de aspectos como son distribución territorial, expectativas de desarrollo, características de la red viaria, potencialidad del territorio, modelo de crecimiento,-
  
En segundo lugar se realiza una descripción y valoración del proyecto presentado y se analizan de forma exhaustiva las diferentes alternativas y el impacto que se deriva de cada una de ellas en sus diferentes tramos. Asimismo se señalan una serie de medidas correctoras necesarias a aplicar sobre todo en aquellos tramos en los que se prevé impacto severo y crítico.
  
Por último se exponen las siguientes conclusiones, obtenidas a partir del análisis del proyecto con sus diferentes alternativas de trazado y de la valoración de los impactos de los diferentes tramos:
  
La construcción de la nueva carretera, sobre todo en el tramo Orpesa-Cabanes, comporta un impacto ambiental significativo al tratarse de una vía de nuevo trazado y que afecta, en parte, terrenos con vegetación natural y pendiente moderada/alta. En este sentido se pone de manifiesto la necesidad de justificar plenamente la construcción de este nuevo corredor en cuanto a su funcionalidad, dado que en la actualidad existen comunicaciones entre ambas poblaciones, aunque de menor anchura y trazado mas sinuoso.
  
Respecto al tramo Orpesa-Cabanes, se han determinado y valorado los impactos ambientales de cada una de las alternativas propuestas identificando los tramos de carretera con impacto ambiental crítico en los que se producirá una perdida permanente de la calidad del entorno. En este sentido, se considera la solución sur como la menos desfavorable en función de la menor longitud de este tramo de impacto crítico.
  
Para la variante de Cabanes se considera un impacto moderado y asumible con la aplicación de medidas correctoras en relación con la revegetación y otras consideraciones respecto a la ubicación de la rotonda de conexión norte de la C-238 con el núcleo urbano de Cabanes.
  
El impacto ambiental del tramo Cabanes-La Vall d'Alba se prevé como moderado/bajo, quitando de las afecciones a las Vías Pecuarias. No obstante, se apunta que se estudie como propuesta la posibilidad de diseñar la traza de este tramo por el denominado camí de la Fusta con lo que se evitarían parte de las afecciones a las vías pecuarias y se disminuiría la longitud de este tramo de carretera.
  
Informe de vías pecuarias
  
Dado que el proyecto que se promueve afecta numerosas vías pecuarias clasificadas en los términos municipales atravesados, se realizan en primer lugar, una serie de consideraciones de carácter general relativas a la necesidad de asegurar la integridad superficial de las Vías Pecuarias afectadas y de garantizar la idoneidad de los itinerarios y la continuidad de trazados junto con el tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios de aquel, habilitando en su caso trazados alternativos y construyendo en los cruces suficientes pasos al mismo o distinto nivel.
  
Una vez hechas diversas recomendaciones técnicas para la resolución de las afecciones que se producen con carácter general, se enumeran para cada uno de los tramos de las carreteras proyectadas, cada una de las afecciones concretas y puntuales que se producen, realizándose asimismo una propuesta de resolución para cada una de ellas. Puntualmente podemos resaltar las siguientes recomendaciones:
  
Para la actual carretera de Cabanes al Arco Romano, se propone no anular el tránsito rodado sino restringirlo a vehículos rurales y de servicio, y habilitar un paseo peatonal en un lateral.
  
Se propone también modificar el proyecto de carretera desde Cabanes hasta Vall d'Alba construyendo ésta tomando como eje longitudinal el llamado Camí de la Fusta con lo que se disminuyen las afecciones a las vías pecuarias y al Arco Romano.
  
Se adjuntan planos con la localización de todas y cada una de las afecciones que se producen.
  
Informe sobre materia forestal
  
Se indica que la alternativa elegida en el tramo Orpesa-Cabanes es la que mayor incidencia tiene en terrenos de carácter forestal, no obstante el trayecto parece el de menor impacto al afectar en la mayor parte del conjunto de la obra a terreno agrícola.
  
Dado que se pueden ver afectados ejemplares de ?Palmito?, especie protegida, se recomienda el transplante de los mismos a lugares como terraplenes, taludes, etc., para su conservación, fundamentalmente debido a la proximidad del Paraje Natural del Desierto de Las Palmas. Puntualmente puede afectarse también algún ejemplar de encina, cuyo transplante debería ejecutarse.
  
Debe solicitarse ante el ayuntamiento licencia de corta para la necesaria corta de pinos y tramitarse el correspondiente expediente de aprovechamiento en esos servicios territoriales de Medio Ambiente.
  
Las obras de fábrica deben proyectarse teniendo en cuenta en su diseño la máxima capacidad dado el carácter torrencial de las precipitaciones en la zona.
  
Por último se destaca la existencia de una sima en el barranco Chinchilla en el perímetro del Paraje Natural, catalogada de interés espeleológico y en la que se encuentra una nueva especie de crustáceo denominado Typhalatya Miravetensis, siendo conveniente su protección no alterando su hábitat natural.
  
Resultando que, en fecha 30 de septiembre de 1997, se recibió informe de la Dirección General de Interior en el que se indica que las obras proyectadas están afectadas en algunos tramos de su trazado por riesgo bajo de deslizamientos y en otros por riesgo de inundación, realizándose una serie de recomendaciones para la mejora del drenaje transversal de la infraestructura y para la ejecución sobre todo de los taludes en las laderas afectadas por riesgo de deslizamiento, fundamentalmente entre los puntos kilométricos 5'000 y 9'400 del tramo entre Orpesa y Cabanes.
  
Resultando que en fecha 3 de noviembre de 1997, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón remite escrito de alegaciones presentado en esos servicios territoriales por la Colla Ecologista de Castellón, y mediante el cual se manifiesta en contra de la ejecución del proyecto de nueva carretera entre las poblaciones de Orpesa, Cabanes y Vall d'Alba. Para ello argumentan una serie de motivos que pueden resumirse como sigue:
  
1. Se considera más lógico mejorar la carretera que ya existe y que comunica estas poblaciones y no hacer una nueva.
  
2. El transito existente entre estas poblaciones no justifica la necesidad de duplicación de vias paralelas y mucho menos que la via proyectada tenga características de via de alta velocidad y alta capacidad de tránsito.
  
3. La carretera proyectada discurre por los límites del Paraje del Desierto de Las Palmas, afectando terrenos con las mismas características naturales que las de los terrenos que se protegen en éste.
  
4. La carretera proyectada supone una barrera artificial insalvable para las especies faunísticas existentes, a la vez que los grandes taludes (desmontes y terraplenes) proyectados causarían un fortísimo impacto visual y paisajístico.
  
5. Asimismo se afectan explotaciones agrícolas.
  
6. Se considera excesiva la inversión de mas de 5.000 millones de pesetas que suponen las obras proyectadas, cuando hay infraestructuras mucho mas necesarias para la economía de las comarcas de Castellón y que no se llevan adelante por falta de presupuesto.
  
Resultando que, en fecha 24 de noviembre de 1997, se recibe asimismo escrito presentado por un colectivo de afectados por el trazado de la carretera, en el que manifiestan su total desacuerdo y oposición al proyecto por una serie de razones que podemos resumir como sigue:
  
1. La carretera proyectada, sin mejorar las comunicaciones entre el pueblo de Cabanes y su Ribera, suponen una grave afección a los terrenos agrícolas de gran fertilidad existentes, en una zona en la que la agricultura proporciona la parte mas importante de los ingresos de sus habitantes.
  
2. La carretera supone un elevado impacto medioambiental por su proximidad al paraje natural del Desierto de las Palmas y al incidir brutalmente en el paisaje proponiendo desmesurados desmontes y terraplenes para salvar el desnivel de la Costa de les Santes.
  
3. No se considera justificada la necesidad de una vía rápida.
  
4. Se considera el proyecto inevitablemente agresivo en un terreno angosto y escarpado en el que hay que recurrir a grandes movimientos de tierra que supondrán indudables riesgos de retenciones de aguas, ya patentes hoy en día sin la barrera que va a suponer la infraestructura proyectada.
  
Con todo ello, el citado colectivo propone finalmente:
  
1. ?Que la legítima intención de mejorar las comunicaciones de la zona se encauce mediante el aprovechamiento y ampliación del actual trazado.
  
2. Que sea una carretera de libres accesos, sin innecesarios terraplenes ni grandes movimientos de tierras, que respete el ecosistema y el medio ambiente de la zona.
  
3. Que en ningún caso se acepte la creación en ese emplazamiento de una vía de tráfico rápido, por el enorme coste y nulo beneficio, no sólo para los habitantes de Cabanes, sino para el ecosistema de la zona, sin duda uno de los mas ricos de la Provincia de Castellón, y cuya conservación y preservación de agresiones como la propuesta es una obligación que nos corresponde a todos, y en especial a la administración?.
  
Resultando que, según certificación de la Oficina del Plan de Carreteras remitida en fecha 5 de febrero de 1997, el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto Básico «Nueva carretera Cabanes-Orpesa», ha sido sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, publicado en el DOGV de 25 de octubre de 1996, habiéndose recibido dentro del plazo legal:
  
1) Informe de la Conselleria de Cultura solicitando que se detallen las actuaciones a ejecutar en el entorno del Arco Romano de Cabanes.
  
2) Informe del Ministerio de Fomento
  
3) Informe de la Diputación Provincial de Castellón, que es asumido y expresamente suscrito por los Ayuntamientos de Orpesa y Vall d'Alba.
  
Resultando que el informe de la Diputación Provincial de Castellón pone de manifiesto una serie de discrepancias entre ésta y el proyecto presentado requiriendo que la solución sur de la carretera Orpesa-Cabanes, en su tramo central, debería ajustar su trazado aprovechando al máximo la pista de titularidad provincial existente ya entre dichas poblaciones y junto a la cual discurre. Asimismo se considera que ninguna propuesta de las tres estudiadas para el tramo inicial de dicha solución sur parece que sean muy correctas y menos aún el tramo norte finalmente elegido, por considerarlo muy desplazado hacia el norte de la población de Orpesa. Por último se añaden diversas consideraciones como el no considerar prioritaria la peatonalización de la carretera de Cabanes al Arco Romano, debiendo dejar la misma como está actualmente y la conveniencia de que el final de la carretera hacia Cabanes se ubique en la rotonda partida actualmente existente en la C-238 y que se reserve espacio suficiente para la construcción de un carril-bici.
  
Resultando que el informe del ministerio de Fomento critica el hecho de que el Estudio de Impacto Ambiental no profundice en el conocimiento del problema de drenaje de las aguas en los terrenos adyacentes a la carretera. Por otra parte se realizan una serie de observaciones técnicas respecto del proyecto básico y sus afecciones a la Red de Interés General del Estado.
  
Resultando que en fecha 3 de abril de 1998 se recibe de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, documentación complementaria extraída del Proyecto de Construcción: ?Carretera Orpesa-Cabanes. Conexión entre la N-340 y la CV-10 Cabanes?, en fase de elaboración por esa Conselleria y que consta del documento del Presupuesto y los siguientes Planos:
  
Planta General.
  
Perfil Longitudinal del Tronco.
  
Secciones Tipo y algunos Perfiles Transversales del Tronco.
  
Planta de Medidas Correctoras.
  
Considerando que la carretera proyectada entre Cabanes y Orpesa (siguiendo el trazado denominado alternativa Sur), discurre en su tramo central próxima al límite NE del Paraje Natural del Desierto de Las Palmas.
  
Considerando que no consta en el expediente tramitado informe alguno del Servicio de Espacios Naturales en contestación a la consulta efectuada siguiendo los trámites previstos en la legislación de impacto ambiental.
  
Considerando que el área atravesada constituye una zona natural de elevado interés paisajístico y pendientes moderadas/altas, en la que cualquiera de las alternativas propuestas para la ejecución de la infraestructura que se proyecta (con diseño de vía rápida al objeto de servir de eje de unión entre los grandes ejes viarios norte-sur C-238 y N-340) puede suponer un fuerte impacto ambiental dado el elevado movimiento de tierras que se deriva de la conjunción entre las mayores exigencias de trazado que suponen este tipo de vías y las condiciones orográficas de la zona.
  
Considerando que para mejorar las comunicaciones entre los municipios costeros y aquellos del interior de Castellón y potenciar así el desarrollo de estos últimos, sería suficiente efectuar mejoras del trazado de las actuales vías de comunicación de titularidad provincial existentes entre Cabanes y Orpesa: mejoras de curvas, ampliación del ancho de calzada actual, refuerzo del firme,- todas ellas mejoras cuyos proyectos de construcción supondrían menores impactos ambientales, corregibles con adecuadas medidas correctoras y de vigilancia ambiental.
  
Ahora bien, la limitación del proyecto que nos ocupa a la realización de estas mejoras anteriormente planteadas, no se considera suficiente si, tal y como se pretende desde la Oficina del Plan de Carreteras de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes dentro de su política territorial de infraestructuras, el objetivo a conseguir es la conexión mediante una vía rápida, de los dos grandes ejes viarios de comunicación que atraviesan de norte a sur la provincia de Castellón.
  
Considerando que, ante la justificación del proyecto como vía de conexión entre grandes ejes viarios y por tanto de mejora de comunicaciones a nivel territorial, se planteó a la Oficina del Plan de Carreteras la necesidad de estudiar alternativas no solo para la unión de dichos ejes entre las poblaciones de Cabanes y de Orpesa, sino también evaluando otras posibilidades de conexión a lo largo de la provincia de Castellón, uniendo las poblaciones de Vilanova de Alcolea y Torreblanca, las de Coves de Vinromà y Alcalà de Xivert, o incluso abriendo cualquier otro pasillo entre las mismas.
  
Este planteamiento fue contestado por la Oficina del Plan de Carreteras indicando que desde esa Oficina se había realizado este estudio de posibilidades, habiéndose descartado por imposibilidades técnicas y medioambientales, cualquier otro punto de conexión, habiendo optado finalmente por la que figura en el proyecto que nos ocupa y que discurre por el valle mas ancho de la cadena montañosa a atravesar y que mejor puede soportar los impactos que puedan generarse.
  
Asumiendo tal y como se ha planteado, la necesidad de la vía rápida que se promueve y la ejecución de la misma entre las poblaciones de Orpesa y Cabanes, y tras analizar la documentación presentada y efectuar, en fecha 24 de marzo de 1998, visita de campo a la zona afectada por las diversas soluciones y alternativas de trazado propuestas, se consideró como menos desfavorable desde el punto de vista ambiental la alternativa finalmente elegida por la Conselleria de Obras Públicas para el trazado del tramo de carretera entre Orpesa y Cabanes, estimándose necesaria la aplicación de fuertes medidas correctoras con objeto de paliar los fuertes impactos ambientales que van a derivarse.
  
Considerando que según consta en el Anexo del ?Protocolo de intenciones entre la Generalitat Valenciana y la Diputación Provincial de Castellón para el Acondicionamiento de la Red Viaria de Titularidad Provincial?, firmado en fecha 21 de noviembre de 1996 por el conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes y por el Presidente de la Diputación Provincial de Castellón, se recoge dentro de las actuaciones a ejecutar por la COPUT, la ?Nueva carretera CV-146 Cabanes-Orpesa?, y por tanto sin incluir el tramo Cabanes-Vall d'Alba tal y como se recoge en el proyecto tramitado.
  
Considerando que, además, en fecha 17 de diciembre de 1997 la Diputación Provincial de Castellón da inicio al expediente de evaluación de impacto ambiental 570/97-AIA relativo al proyecto de ?Carretera de la CS-800 a la CS-238, entre Cabanes y Vall d'Alba?, promovido por esa Diputación, siguiendo un trazado ajustado al Camí de la Fusta, trazado propuesto desde la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, como mas adecuado frente al trazado propuesto en el proyecto que nos ocupa promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Considerando necesario por tanto, excluir de la presente Declaración de Impacto Ambiental del tramo de carretera entre Cabanes y Vall d'Alba, tramo que será objeto de evaluación de impacto ambiental siguiendo el trazado propuesto por la Diputación de Castellón tal y como consta en el proyecto objeto del expediente 570/97-AIA.
  
Considerando que, a pesar de incluirse dentro del anejo núm. 3 ?Estudio Geológico- un plano de localización de préstamos y vertederos, no puede recogerse en esta Declaración de Impacto Ambiental la evaluación del impacto derivado de la apertura de préstamos y canteras o la creación de escombreras y vertederos, dado que no se han analizado ni estudiado las localizaciones concretas propuestas para la instalación de estas actividades ni en consecuencia, los impactos ambientales que se prevén en cada una de ellas.
  
Considerando que en el Estudio de Impacto Ambiental se recogen y presupuestan una serie de medidas correctoras de impacto ambiental, la mayoría de ellas de carácter general y sin especificaciones concretas para el caso que nos ocupa.
  
Dentro del Presupuesto de Medidas Correctoras contemplado en el Estudio de Impacto Ambiental se recogen:
  
Hidrosiembra de superficies.
  
Extendido de tierra vegetal en zonas a reforestar
  
Plantación de arboles y arbustos, de 2 savias, en zonas de reforestación
  
Plantación de pinos y chopos de mayor porte en enlaces y rotondas.
  
Partida alzada para mantenimiento de arboles y arbustos
  
Partida alzada para acondicionamiento de zonas de recreo
  
Partida alzada para seguimiento dentro del Plan de Vigilancia
  
Lo que da lugar a un Presupuesto de Ejecución Material de 54.682.310 PTA.
  
Sin embargo, en el presupuesto correspondiente al proyecto de construcción, a pesar de introducir casi 4 millones de pesetas para plantación de tapizantes y 1,4 millones para transplante de árboles, se obvian los mas de 26 millones que inicialmente se preveían para la hidrosiembra de taludes, y los casi 9 millones previstos para las tres partidas alzadas anteriormente indicadas, dejando un presupuesto de ejecución material de 27.827.953 PTA. que consideramos claramente insuficiente dada la necesidad de ejecutar las partidas que han sido obviadas.
  
Considerando que según se especifica en los planos de medidas correctoras del Proyecto Básico (y se corrobora en los planos del Proyecto de Construcción):
  
La reforestación de terraplenes se proyecta mediante aportación de tierra vegetal, plantación de arboles y arbustos de 2 savias e hidrosiembra superficial
  
La reforestación de desmontes se prevé mediante hidrosiembra y plantación de arbustos de 2 savias en zonas de material aceptable
  
El acondicionamiento de enlaces y rotondas se efectuará mediante plantaciones de mayor porte e hidrosiembra superficial sobre tierra vegetal aportada
  
Se acondicionarán las entradas y salidas de las obras de drenaje, para posibilitar el paso de fauna
  
Considerando que se proyecta la ejecución de dos falsos túneles (de 170 y 40 metros de longitud, en los p.k. 8+000 y 9+700 respectivamente, según Proyecto Básico, y de 175 y 105 metros en p.k. 8+100 y 10+000, según Proyecto de Construcción). Estos falsos túneles se realizan con el objeto de disminuir el impacto ambiental que supondrían desmontes altos, y para mejorar la permeabilidad transversal de la obra. Mediante reforestaciones adecuadas sobre los túneles se pretende crear corredores buenos para la fauna y flora. Sin embargo del análisis de la documentación remitida se deduce, por un lado que la ejecución de los mismos supone la creación de unas trincheras cuyos taludes de desmonte llegan a superar los 30 metros de desnivel, y se proyecta el relleno de material sobre la estructura del falso túnel hasta un máximo de 10 metros, lo que sigue dejando grandes desmontes, es decir que no se restaura la topografía inicial, por lo que en el estado final siguen quedando grandes trincheras que impiden la adecuada permeabilidad para la fauna, tal y como supuestamente se perseguía.
  
Considerando que la restauración e integración paisajística a realizar en los emboquillamientos de los túneles, exige la realización de un proyecto específico de restauración y revegetación en el que se presupuesten y especifiquen claramente las acciones concretas a llevar a cabo (aporte de material, plantaciones, introducción de bermas en taludes, tratamientos de envejecimiento de roca,?).
  
Considerando que en el anejo núm. 3 ?Estudio Geológico- se recomienda que aquellos taludes de desmonte altos, se construyan retranqueando la cabeza o parte superior de los mismos. También se recomienda la colocación de mallazo en aquellos taludes que superen los 6, 7 m. de altura y que se ejecutarán en las proximidades del p.k.10+500 de la carretera Cabanes-Orpesa. Asimismo se recomienda la hidrosiembra de ciertos taludes para evitar su erosión, y la ejecución de bermas intermedias de 2 m. de anchura en aquellos taludes de mas de 10 m. de desnivel, sobre todo en el tramo entre los p.k.11+000 y 12+000 de la citada carretera.
  
Todas estas recomendaciones técnicas unidas al hecho de que van a crearse desmontes y terraplenes altos (tal y como se recogen en los Planos de Planta General del Proyecto de Construcción , se crearán desmontes mayores incluso de los 30 m. de desnivel ?p.k. 10+680-) cuyo impacto paisajístico debe corregirse al máximo, máxime dada la localización de la infraestructura en las proximidades del Paraje Natural del Desert de Les Palmes, exige asimismo de la realización de un adecuado plan o proyecto de restauración que garantice la máxima integración paisajística de la obra en el entorno.
  
Considerando que en el anejo núm. 4 ?Estudio Hidrológico- al describir las obras para el drenaje transversal se indica:
  
?Se prevé el acondicionamiento de cada cauce afectado en cuanto a su sección, pendiente y revestimiento de solera y taludes aguas arriba y aguas abajo, con el fin de mejorar su comportamiento hidráulico, rugosidad, y para disminuir el impacto erosivo de las avenidas.
  
Para la solución de puentes se prevé además el revestimiento del cauce del arroyo aguas arriba, bajo la obra de paso y aguas abajo con cantos rodados colocados en hormigón en masa (encachado), para asegurar su estabilidad contra la erosión?.
  
En los planos de planta general del Proyecto de Construcción se recoge la realización de tres encauzamientos en los p.k. 5+200, 9+500 y 9+800, de longitudes aproximadas 200, 110 y 150 metros.
  
Esta actuación en los cauces no se considera nada adecuada desde el punto de vista medioambiental por lo que supone en cuanto a destrucción directa de la vegetación y habitats ligados al cauce, además de la limitación que supone en relación con la utilización de dichos pasos como puntos de conexión entre ambos márgenes de la barrera que se crea con la ejecución de la infraestructura, y además puesto que esta mejora del comportamiento hidráulico de la sección del cauce no hace sino frenar el descalce de la cimentación de las estructuras que allí se construyan, pero a costa de aumentar la velocidad de las aguas y por tanto el riesgo de erosión aguas abajo.
  
Considerando que, dadas las características del territorio atravesado (proximidad al Paraje Natural del Desert de les Palmes, existencia de grandes zonas agrícolas en plena producción, existencia de numerosas Vías Pecuarias clasificadas), y puesto que la carretera se construye con control de accesos, es necesario permeabilizar la infraestructura al máximo permitiendo y facilitando el paso a su través tanto de fauna como de maquinaria y vehículos agrícolas, utilizando para ello además de las obras de paso proyectadas, las obras de drenaje.
  
Considerando que la variante de Cabanes atraviesa el barranco de Cabanes en una zona señalada como inundable en un área de unos 200 m. (100 m. en cada margen del cauce) según informe de la Dirección General de Interior. Sin embargo en el Proyecto Básico no queda clara la solución para el paso sobre el mismo ya que mientras que en el Anejo 5.3 ?Concepción global de la solución seleccionada- se indica que se proyecta un puente, éste no se recoge como tal en los planos, ni en los de planta ni en los de perfil longitudinal, en los que se grafía únicamente la obra de drenaje O.D. 1.2.
  
Considerando que a pesar de recogerse información sobre las vías pecuarias clasificadas existentes y que se ven afectadas por las obras proyectadas, en el proyecto básico se obvia en numerosos casos la solución de las afecciones que se producen, interrumpiendo los pasos y sin propuesta alguna de reposición de los mismos, y por tanto incumpliendo la legislación de vías pecuarias vigente.
  
Se detecta una mejora de la situación a este respecto en el Proyecto de Construcción, en el que se modifica la localización de los pasos superiores con lo proyectado en un principio, reponiendo así algunas afecciones, como en los casos de los pasos superiores 2.9 y 3.5, del paso inferior 8.4, de la intersección 14.4, y en el caso del puente 1.6 sobre la carretera N-340. Esto en cuanto a la carretera Orpesa-Cabanes (desconocemos el proyecto de construcción de la variante de Cabanes). No obstante en todos los casos en los que se repongan los pasos afectados, se considera necesario habilitar señalización suficiente para permitir el tránsito agrícola y ganadero.
  
Considerando que en el Estudio de Impacto Ambiental se incluye un pliego de condiciones técnicas particulares para la realización de los trabajos de reforestación de la carretera. En este pliego (apdo. 2.3.9.) se indica que se pretende además de la adecuación de la zona del Arco Romano de Cabanes, la adecuación de la zona de recreo de la Fuente de Miravet, adecuaciones que deberán contar respectivamente con el visto bueno de la Dirección General de Patrimonio y con el visto bueno de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón.
  
Considerando que en el Estudio de Impacto Ambiental y dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se recoge la realización de los siguientes informes técnicos ambientales periódicos:
  
- Informes mensuales y semestrales de seguimiento y control de las obras durante el desarrollo de los trabajos
  
- Antes de la emisión del acta de recepción provisional de las obras: informe sobre las medidas realmente ejecutadas de corrección acústica y sobre las actuaciones relativas tanto al mantenimiento de la permeabilidad territorial como a la recuperación ambiental e integración paisajística
  
- Anualmente y durante 3 años a partir de la emisión del acta de recepción provisional, informe de la evolución de los niveles sonoros y de la eficacia de las medidas correctoras adoptadas, así como del estado y progreso de las áreas de recuperación incluidas en el proyecto de medidas correctoras
  
Considerando que la variante de Cabanes, necesaria por constituir parte del eje rápido del interior (Eje Almenara-La Jana, CV-10, anterior C-238), supone una mejora importante al alejar del casco urbano dicho eje disminuyendo así las afecciones sobre la población, por lo que no resulta nada acertada desde el punto de vista medioambiental la localización prevista para la rotonda situada al noroeste de Cabanes, y que consideramos debería alejarse mas y ubicarse en el punto de conexión de la variante con la C-238, mas al norte del área residencial. Por otro lado, dado que la zona por la que discurre dicha variante está próxima al conocido Arco Romano y cercana al trazado de la calzada romana conocida como Vía Augusta, exige de un exhaustivo seguimiento arqueológico de las labores de construcción, sobre todo en la fase de movimiento de tierras.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 36/1997, de 26 de febrero de 1997, del Consell de la Generalitat Valenciana, atribuye a la Dirección General para el Desarrollo Sostenible la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:0
  
Declaración de impacto ambiental.
  
Primero
  
Excluir de la presente Declaración de Impacto Ambiental el proyecto de carretera de Cabanes a Vall d'Alba, que será objeto de evaluación de impacto ambiental dentro del expediente 570/97-AIA promovido por la Diputación Provincial de Castellón, que proyecta una carretera siguiendo el trazado del actual Camí de la Fusta, trazado que se considera mas adecuado desde el punto de vista medioambiental.
  
Segundo
  
Estimar asumibles, a los solos efectos ambientales, las alternativas propuestas para la ?variante de Cabanes en la C-238- y la «nueva carretera Orpesa-Cabanes?, dentro del ?Proyecto Básico de la carretera Orpesa - La Vall d'Alba conexión entre la N-340 y la CS-800 Cabanes, Clave 41-C-1358 (2)?, promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, a excepción de la propuesta de falsos túneles, que no se consideran ambientalmente asumibles y que deberán sustituirse por túneles propiamente dichos, con los que se garantiza una verdadera permeabilidad transversal de la infraestructura.
  
La nueva carretera Orpesa-Cabanes se asume únicamente dado que se considera necesaria la conexión con una vía rápida de los dos grandes ejes de comunicación norte-sur CV-10 (C-238) y N-340 y puesto que desde la Oficina del Plan de Carreteras se justifica la imposibilidad de establecer otras alternativas mas adecuadas para dicha conexión.
  
Esta Declaración se entiende favorable siempre y cuando se lleven a cabo los siguientes condicionantes así como todas las especificaciones y medidas correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y que no entren en contradicción con estos:
  
1) Se contratará una dirección de obra ambiental encargada del seguimiento ambiental de las labores de construcción. Esta dirección de obra ambiental garantizará el cumplimiento de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental y exigirá una ejecución cuidadosa de las obras de forma que se respete al máximo la vegetación natural existente y el entorno afectado.
  
La Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes comunicará a esta Conselleria de Medio Ambiente el inicio de las obras, facilitando los datos necesarios para la localización y comunicación con dicha dirección de obra ambiental (identidad y teléfono de contacto).
  
2) Una vez adjudicadas las obras y antes del inicio de las mismas, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitirá a esta Dirección General, información suficiente respecto de los lugares elegidos para la extracción de materiales y los emplazamientos destinados como escombreras y vertederos. Estos emplazamientos deberán elegirse cumpliendo con los siguientes condicionantes:
  
Los materiales de relleno (terraplenes y pedraplenes) que fueran necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas.
  
En ningún caso se permitirá la obtención de materiales, sea cual sea el volumen necesario, en áreas que no tengan la consideración de canteras o préstamos legales en explotación, para lo cual, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes exigirá de la empresa adjudicataria de las obras, la obtención de los preceptivos permisos legales (incluyendo la Declaración de Impacto Ambiental favorable emitida por esta Conselleria) para la explotación y restauración de canteras o préstamos, en caso de nuevas aperturas o de explotación de canteras actualmente abandonadas
  
Del mismo modo, el lugar elegido como vertedero, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
No se permitirán en ningún caso y bajo ningún concepto extracciones o vertidos de materiales de forma indiscriminada y sin la obtención de los preceptivos permisos legales, incluyendo los derivados del cumplimiento de la legislación de impacto ambiental.
  
En particular quedará prohibida cualquier afección, especialmente movimientos de tierra, extracciones o vertidos, dentro de los límites del Paraje Natural del Desert de Les Palmes.
  
3) La Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes elaborará y llevará a cabo un Proyecto de Restauración e Integración Paisajística de la nueva carretera Orpesa-Cabanes, el cual se aprobará con el Visto Bueno de esta Conselleria de Medio Ambiente, en el plazo máximo de 6 meses desde la notificación de la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
No se iniciarán las obras de construcción de la carretera de Cabanes a Orpesa en tanto no se haya aprobado definitivamente este Proyecto de Restauración, con objeto de poder adecuar las obras de construcción (ejecución de taludes, etc.) a las previsiones contenidas en el mismo.
  
Este Proyecto de Restauración e Integración Paisajística estará compuesto como mínimo de Planos, pliego de Condiciones Técnicas y Presupuesto y se redactará de acuerdo con las siguientes exigencias en cuanto a la restauración paisajística del entorno y tratamientos vegetales a realizar se refiere:
  
1. Las labores de revegetación a realizar, en todas y cada una de las áreas que se hayan visto transformadas por las obras (taludes, zonas de acopio de materiales y de parques de maquinaria, vertederos y préstamos,?) se realizarán, tras el aporte de tierra vegetal procedente de las obras de excavación, mediante la plantación de ejemplares de especies autóctonas a elegir de entre las siguientes o bien cualquier otra con amplia representación en la zona y en todo caso adaptadas a las condiciones ecológicas concretas del lugar en el que se ubiquen (zonas mas o menos húmedas y umbrosas, características edafológicas del suelo, entorno y condiciones paisajísticas?):
  
Especies arbóreas
  
Pinus halepensis
  
Quercus ilex subsp. Rotundifolia
  
Arbutus unedo
  
Ceratonia siliqua
  
Olea europaea
  
Prunus dulcis
  
Especies arbustivas
  
Chamaerops humilis
  
Quercus coccifera
  
Rhamnus alaternus
  
Rhamnus lycioides
  
Viburnum tinus
  
Juniperus oxycedrus
  
Pistacia lentiscus
  
Crataegus monogyna
  
Rosmarinus officinalis
  
Thymus vulgaris
  
Helichrysum stoechas
  
Santolina chamaecyparisus
  
Especies tapizantes, trepadoras y/o lianoides
  
Hedera helix
  
Lonicera implexa
  
Clematis flammula
  
Rubia peregrina
  
2. Las plantaciones se realizaran con densidad suficiente para garantizar una adecuada cobertura según las especies y los lugares de destino de que se trate (taludes, setos, apantallamientos, jardinería?).
  
3. Se procederá al transplante de aquellos ejemplares arbóreos y arbustivos singulares que vayan a verse afectados directamente por las obras. Para ello, previo al inicio de las obras, en el momento de la firma del acta de replanteo, la dirección de obra ambiental marcará aquellos ejemplares que deban ser transplantados.
  
4. Entre las bermas de 4 metros de anchura proyectadas cada 10 metros de desnivel en los taludes de desmonte, se ejecutarán dos escalonamientos intermedios de 1 metro de anchura mínimo y con inclinación en contrapendiente depositando sobre los mismos, al igual que sobre dichas bermas, una capa de tierra vegetal de al menos 25 cms. de espesor sobre la que se procederá a ejecutar una revegetación de acuerdo a las directrices que se describen para el resto de las revegetaciones, aumentando en estos escalonamientos, así como en las bermas, la densidad de ejemplares arbustivos y de especies tapizantes, trepadoras y/o lianoides.
  
5. Los desmontes se ejecutarán tendiendo al máximo su talud y ejecutando un cabeceo de la parte superior de los mismos de forma que se alcance en estos últimos metros un talud 2H:3V.
  
6. Aquellos taludes de terraplén que superen los 5 metros de desnivel se tenderán en su base de forma que en el último tercio de los mismos se alcance un talud 2H:1V.
  
7. Sobre todos y cada uno de los terraplenes se realizará un aporte de tierra vegetal en capa de al menos 20 cms. de espesor. En aquellos terraplenes cuyo desnivel sea superior a 1,50 m. se ejecutará además del aporte de tierra vegetal, una plantación en sus taludes a base de ejemplares de las especies arbustivas indicadas en el punto 1.
  
8. Los encauzamientos proyectados se limitarán como máximo a la estricta zona de debajo del puente, no prolongándose los mismos ni aguas arriba ni aguas abajo de éste, evitando en todo momento cualquier afección a la vegetación natural existente en estas zonas, y reponiendo la misma mediante plantaciones en caso de que se produzca cualquier afección.
  
9. Se procurará la mayor integración paisajística posible de todos los muros a ejecutar, para lo cual se dará un acabado superficial de los mismos mediante recubrimiento con piedras simulando la mamposteria de la zona.
  
10. La reposición de los muretes de contención de bancales y ribazos que se vean afectados por las obras proyectadas, se ejecutarán a base de muros de mamposteria ordinaria, manteniendo la tipología y características de los muros actuales.
  
11. Se ejecutarán muretes en la parte inferior de los desmontes para sujeción de tierra vegetal, procediendo a la plantación en los mismos de ejemplares arbóreos, arbustivos y en mayor densidad, de trepadoras y/ lianoides.
  
12. Se ejecutará la hidrosiembra inicialmente prevista en el proyecto básico y que no se contempla en el presupuesto del proyecto de construcción.
  
13. En aquellos taludes en los que sea necesaria la colocación de malla de sujeción, se procurará la colocación en entrantes y oquedades de la mayor cantidad de tierra vegetal que sea posible y de la plantación en los mismos de ejemplares arbustivos y de especies trepadoras para permitir y favorecer su mas rápida ocultación.
  
14. En aquellos desmontes en roca en los que se estime que no pueden acometerse otras soluciones de integración, se procederá al envejecimiento artificial de la roca utilizando para ello cualquiera de las técnicas disponibles en el mercado y que combinan la coloración de las paredes de roca con la siembra en las mismas de especies capaces de desarrollarse en las fisuras y grietas presentes.
  
15. Durante el periodo de garantía de la obra, el contratista de la misma mantendrá y conservará a su costa y en perfecto estado, todas las especies vegetales del proyecto, dotándolas de los riegos necesarios para garantizar su enraizamiento, es decir un mínimo de tres riegos anuales, concentrados principalmente en los meses de menor índice pluviométrico.
  
4) Dado que la variante de Cabanes, se proyecta dentro del denominado Pla de l'Arc, zona especialmente sensible desde el punto de vista del patrimonio histórico-artístico dada la gran cantidad de yacimientos que la rodean y la proximidad de la Vía Augusta, se realizará inexcusablemente una prospección arqueológica intensiva y sistemática de la zona previo al inicio de las obras.
  
En todo caso, si durante la construcción de las obras, tanto de la variante de Cabanes como de la nueva carretera Orpesa-Cabanes, se encontraran restos arqueológicos se paralizarán éstas y se comunicará inmediatamente el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de acuerdo con la Ley 16/1985, de Patrimonio Histórico Español.
  
5) Se redactarán y dotarán presupuestariamente los proyectos de acondicionamiento de las áreas de recreo previstas (Fuente de Miravet y Arco Romano de Cabanes) siguiendo las prescripciones que al respecto se dicten desde los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón y desde la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia respectivamente.
  
En particular no se anulará el tránsito rodado en el camino de acceso al Arco Romano, sino que únicamente se restringirá el mismo a vehículos agrícolas y de servicios agrarios en general, habilitando el paseo peatonal y el ciclista en los laterales del mismo.
  
6) Se obtendrá el visto bueno de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón en relación con las reposiciones propuestas para las afecciones que las carreteras proyectadas suponen sobre las Vías Pecuarias clasificadas existentes, debiendo tramitar los correspondientes expedientes (permutas de terrenos, etc.) que en cada caso se estimen necesarios. Se resolverán las afecciones que todavía, y a pesar de las mejoras introducidas al respecto en el proyecto de construcción presentado, siguen existiendo, sobre todo en el caso de la variante de Cabanes, todo ello de acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
Se trasladará la glorieta proyectada en las proximidades del p.k.1+700 de dicha variante, al entronque de la misma con la C-238 al norte de la población de Cabanes, con objeto de disminuir los impactos sobre esta población y al mismo tiempo evitar la desaparición de la Vía Pecuaria nº 1 ?Cordel del Arco Romano?.
  
7) Se establecerán las obras de drenaje transversal necesarias para evitar que las infraestructuras proyectadas se conviertan en barreras al libre discurrir de las aguas aumentando el riesgo de inundación en la zona.
  
En particular, y dado el riesgo de inundación existente y la proximidad al casco urbano, el paso de la variante de Cabanes sobre el barranco de Cabanes se resolverá mediante la construcción de un puente cuya capacidad de desagüe se establecerá para un periodo de retorno de 500 años. Asimismo se permeabilizará la carretera con tubos de suficiente diámetro para evacuar la escorrentía en al menos 100 m. contados desde cada margen del cauce.
  
Se instalarán mas pasos de escorrentia a lo largo de todo el trazado de la variante de Cabanes, para impedir la acumulación de agua causada por el terraplén de la carretera.
  
8) Durante la fase de construcción de la variante de Cabanes deberán prohibirse los trabajos nocturnos que puedan producir impactos sonoros y/o vibraciones molestas sobre la población.
  
Durante el periodo de garantía de las obras y asimismo en fase de explotación de la infraestructura se realizarán mediciones de inmisión sonora en aquellas zonas del casco urbano próximas a dicha variante. Estas mediciones tendrán por objeto reflejar la posible necesidad de establecer medidas correctoras de protección acústica (apantallamientos sónicos?) en caso de que los valores registrados supongan un aumento inadmisible de los niveles sonoros existentes en la actualidad.
  
9) Una vez finalizada cada una de las carreteras proyectadas y dentro de los seis primeros meses siguientes a la emisión del Acta de Recepción de las mismas, se presentará ante esta Dirección General informe, acompañado de reportaje fotográfico, de la aplicación de las medidas correctoras y de restauración establecidas y al que se añadirá informe respecto del grado de correspondencia entre los impactos realmente producidos y la previsión de impactos realizada en el Estudio de Impacto Ambiental, debiendo añadirse los resultados del control de niveles acústicos realizado en cumplimiento del condicionante anterior.
  
Asimismo, se remitirá copia de los informes técnicos ambientales periódicos a elaborar según previsiones contenidas en el Programa de Vigilancia Ambiental. Para ello se incluirá en el Presupuesto del Proyecto de Construcción la partida alzada necesaria tal y como se preveía en el Proyecto Básico.
  
10) Se recuerda al promotor que los proyectos de transporte y distribución de energía eléctrica necesarios, deberán someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en virtud del apdo. 2 g) anexo I y 2 anexo II de la Ley de Impacto Ambiental, o en su caso en virtud del art. 63 g) de la Ley Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
11) Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido o acopio no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.
  
12) La Dirección de Obra exigirá la retirada, una vez ejecutadas y terminadas las obras, de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras proyectadas.
  
13) En los documentos contractuales de los proyectos de construcción definitivos deberá figurar la obligatoriedad, por parte de la empresa adjudicataria de las obras y bajo el control de la dirección de obra ambiental, del cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental así como el cumplimiento de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
14) La introducción de modificaciones respecto a la traza o las características de la misma recogidas en el Proyecto Básico, ya sea en el proyecto constructivo o mediante modificados al mismo, deberán comunicarse a esta Dirección General, a fin de proceder al análisis de los efectos ambientales previsibles que pudieran derivarse.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML