Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4785, del 29-06-2004 (2004/6153)

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4785

Data del DOGV
:   29-06-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/6153

CVE


Data del document
:   27-05-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Xàbia](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/6153]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució del decret anterior, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental i, en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents a l'expedient 298/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 27 de maig de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient : 298/03-AIA
  
Títol: Projecte bàsic d'ampliació del port esportiu de Xàbia
  
Promotor. Marina Punta del Este, SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Localització: Xàbia (Alacant)
  
Antecedents i objecte
  
Amb data 15 d'octubre de 2003, la Direcció General de Costes de la Conselleria d'Infrastructures i Transport, remet el projecte bàsic d'ampliació del port esportiu de Xàbia, per a la seua avaluació d'impacte ambiental, juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, diversos informes procedents de l'Ajuntament de Xàbia, la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, l'Agència Valenciana del Turisme, Capitania Marítima d'Alacant, al·legacions produïdes en el període d'informació pública i informe en què es contesta a aquestes al·legacions redactat pel promotor Marina Punta del Este, SA, el qual adjunta diversa documentació tècnica complementària al projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental.
  
Posteriorment, en el procés d'avaluació ambiental s'incorpora nova documentació consistent en un escrit de l'empresa promotora acceptant diverses exigències ambientals requerides per la Direcció General de Gestió del Medi Natural juntament amb els alçats en plànol d'un projecte d'ampliació notablement modificat, amb reducció significativa dels paràmetres de construcció. També incorpora un estudi de conca visual i afecció paisatgística de la nova dàrsena de llevant, modificada respecte del projecte inicial.
  
Caràcter de la declaració d'impacte ambiental
  
La declaració d'impacte ambiental que es formula, avalua a efectes ambientals determinats aspectes inclosos en el projecte presentat.
  
El procés d'anàlisi que ha conduït a la declaració d'impacte ambiental no es tanca respecte a l'avaluació de determinats aspectes relatius a la dinàmica litoral i efectes de les infrastructures portuàries en la progressió i l'evolució de les platges i el front coster i afeccions al patrimoni històric submarí, els quals seran conclosos en una segona fase que necessitarà una resolució complementària a la present declaració d'impacte ambiental (DIA) .
  
La raó d'aquesta circumstància que motiva una DIA condicionada a una resolució posterior, es basa en les característiques de l'informe de la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient emés respecte a l'adscripció al domini públic marítim, el qual deixa en suspens l'autorització per a la qual és competent fins que no s'hi pronuncie l'òrgan competent de la comunitat autònoma en avaluació d'impacte ambiental a través de la declaració d'impacte ambiental.
  
Cal considerar que la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient és l'òrgan competent i més capacitat per avaluar els aspectes relatius a dinàmica litoral. De fet en avaluacions ambientals anteriors, una vegada aprovada la declaració d'impacte ambiental pel departament competent en matèria de medi ambient de la comunitat autònoma, el departament competent en matèria de costes de l'administració de l'estat ha requerit estudis de dinàmica litoral pronunciant-se sobre aquests aspectes i fixant de forma independent les mesures correctores i protectores que s'han considerat convenients.
  
Per tant, es produeix una situació complexa. D'una banda la declaració d'impacte ambiental ha de ser emesa perquè la Direcció General de Costes aixeque la suspensió de la tramitació per a la qual és competent i per tant es pronuncie respecte dels aspectes relatius a la dinàmica litoral. D'altra banda, la declaració no pot incloure les mesures protectores necessàries per a corregir els efectes derivats de modificacions hidrodinàmiques conseqüència de l'ampliació portuària, en no haver produït el pronunciament de l'autoritat competent.
  
Com a conseqüència d'aquesta dualitat, que pot donar lloc a un expedient administratiu condicionat a un altre, que al mateix temps es condiciona a l'anterior, de manera que no és possible emetre una resolució, la qual cosa generaria una situació d'indefensió a l'administrat, es planteja una tramitació ambiental en dues fases, en què hi haja en una primera fase un pronunciament de l'autoritat ambiental de la comunitat autònoma a través d'una declaració d'impacte ambiental emesa als efectes ambientals per als quals és competent, traslladant a una segona fase la resta dels aspectes ambientals no inclosos en l'anterior, bàsicament els aspectes relatius a dinàmica litoral, d'acord amb l'informe de l'òrgan competent, i els condicionats a ella, que seran inclosos en una segona resolució que vincularà l'autorització del projecte d'execució, en la qual s'incloguen totes les mesures correctores i protectores necessàries no recollides en la declaració, juntament amb el programa de vigilància i control.
  
El projecte d'execució d'obres estaria, per tant, condicionat tant a la pròpia declaració d'impacte ambiental que s'emet, com a una resolució complementària a emetre en el futur, amb anterioritat a l'autorització del projecte d'execució per l'òrgan substantiu competent, Direcció General de Ports i Costes de la Conselleria d'Infrastructures i Transports, ambdues resoltes per l'òrgan ambiental competent, Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Descripció del projecte. Alternatives
  
A. Projecte inicial
  
El projecte inicial preveu 3 alternatives d'ampliació del port de Xàbia.
  
Alternativa 1: constitueix l'opció finalment elegida. Proposa crear una estructura recolzada en l'arrancada de l'actual dic de recer, que inicialment es prolonga cap al sud seguint el límit que la zonificació del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del Montgó, a través de 2 alineacions de 340 metres i 300 metres, respectivament, girant posteriorment cap a l'oest en direcció a la platja de la Grava per mitjà d'una tercera alineació de 270 metres, substituint l'actual dic de llevant per un nou dic construït sobre la zona d'ús portuari amb una superfície total de 43.000 metres quadrats, augmentant la distància des de la bocana actual del port al nou dic en 230 metres en direcció est.
  
Sobre la nova estructura construïda sobre el mar, el projecte bàsic en la seua solució inicial inclou un important equipament en edificis, vials i aparcament. El projecte recull una edificabilitat de 17.200 metres quadrats, amb edificacions en dues plantes i alçada de 7,50 metres, incloent-hi un edifici destinat a control, administració i restaurant de 3 plantes i 9 metres d'alçada. També es projecten els vials d'accés rodat i 590 places d'aparcament.
  
Això permetria ampliar la capacitat d'amarratge del port de Xàbia en 500 embarcacions esportives.
  
Alternatives 2 i 3: ambdues alternatives són molt semblants i en cas de desenvolupar-se comportarien la desaparició de la platja del Tangó i les caletes que existeixen en direcció al cap de Sant Antoni.
  
Aquestes alternatives són inviables d'acord amb el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del Montgó, per la qual cosa no són considerades en el procés d'avaluació d'impacte ambiental.
  
B. Projecte modificat
  
Com a conseqüència de la primera anàlisi ambiental del projecte i valorada la importància de les afeccions ambientals del projecte esmentat s'han requerit del promotor nous estudis i determinades modificacions del projecte presentat inicialment.
  
Amb aquests criteris, als quals es fa referència posteriorment, el promotor ha presentat una proposta modificant els paràmetres de desenvolupament del primer projecte, reduint la superfície final de la nova dàrsena de llevant de 43.000 a 40.624 metres quadrats, l'edificabilitat de 17.200 a 9.554 metres quadrats, les alçades màximes d'edificació passarien amb caràcter general de 7,5 metres en dues plantes a 3,75 metres en una sola planta. El volum d'ocupació de la dàrsena igualment es redueix des del 30% de superfície al 23,5%. Per la seua banda el nombre d'aparcaments es redueix de 590 a 578 places.
  
Així mateix s'inclou en el projecte modificat un passeig de vianants de 22.434 metres quadrats que constitueix el 55% de la superfície total de la dàrsena projectada.
  
Amb aquest nou projecte, el nombre d'amarradors, la necessitat dels quals justifica i motiva l'ampliació del port esportiu, pràcticament no varia amb una lleugera reducció de 500 a 497 embarcacions.
  
Afeccions legals a espais naturals protegits
  
La nova dàrsena projectada en el projecte bàsic d'ampliació del port esportiu de Xàbia, s'insereix en la platja del Tangó en el mateix punt de l'actual dic de llevant i a partir d'aquest punt transcorre sobre el límit de l'àrea que el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals (PORN) referit, zonifica com a zona d'ús moderat i àrea de compatibilitat d'activitats portuàries.
  
L'article 100 del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals, determina les limitacions específiques en aquesta classe de zonificació.
  
«Les limitacions específiques d'usos establertes en els articles anteriors no seran d'aplicació en les àrees de compatibilitat d'activitats portuàries de la zona d'ús moderat, delimitades en la corresponent cartografia de zonificació. En aquestes zones prevaldrà la legislació sectorial aplicable a instal·lacions portuàries, sense perjudici de la necessitat que qualsevol actuació que es projecte en les esmentades àrees compte almenys, amb informe vinculant emés per la Conselleria de Medi Ambient i sense menyscabament del que establisca, si és procedent, la legislació d'impacte ambiental».
  
Per tant l'actuació projectada és d'acord amb el Decret 180/2002, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació de Recursos Naturals del parc Natural del Montgó.
  
De l'estudi de la documentació es dedueix que poden existir afeccions a la part terrestre del parc natural pel que fa als accessos. Aquesta actuació no és legalment viable pel que ha de ser suprimida en el projecte d'execució d'obres.
  
Afeccions a fauna i flora protegides
  
Entre les afeccions ambientals del projecte destaca per la seua importància l'alteració de les praderies de fanerògames marines, concretament posidònia oceànica, hàbitat protegit d'acord a la Directiva 92/43/CEE del Consell i la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol a través del Decret 1.997/1995, de 7 de desembre.
  
Aquesta afecció és àmpliament tractada especialment en les al·legacions presentades en el període d'informació pública i els informes tècnics aportats, i es considera concloent en aquesta matèria l'informe que ha emés el Laboratori de Biologia Marina del Departament de Zoologia de la Universitat de València, subscrit pel doctor Manuel García Carrascosa, documentat amb estudis sonar i videofotogràfic, segons el qual la superfície total de praderia de posidònia oceànica afectada per la instal·lació projectada és d'1,2 ha. Segons l'informe esmentat, és «difícil trobar en tot el sector coster Dénia-Benidorm, dominat per formacions de posidònia, un emplaçament on una instal·lació d'aquest tipus (500 amarradors) produïsca un impacte tan limitat en aquest tipus de formacions».
  
Respecte al qüestionament sobre la legalitat d'actuar sobre aquest tipus d'hàbitat, cal considerar que el règim de protecció d'aquest hàbitat consisteix essencialment en la necessitat de sotmetre a avaluació d'impacte les obres i activitats que puguen afectar les praderies esmentades, i no hi ha obstacles legals ni per oposició directa enfront d'algun precepte concret, ni per contravenció dels principis que inspiren el dret ambiental, perquè la declaració d'impacte siga positiva. En qualsevol cas es planteja com a mesura correctora el transplantament de la praderia de posidònia afectada.
  
Com a conseqüència, els aspectes més rellevants des del punt de vista ambiental, com poden ser les afeccions a l'àrea protegida del Parc Natural del Montgó o les afeccions a fons submarins amb ecosistemes de valor ecològic no existeixen o posseeixen una escassa rellevància en la solució constructiva objecte d'avaluació ambiental.
  
Afeccions al patrimoni historicoarqueològic
  
El projecte bàsic no incorpora una prospecció arqueològica del fons marí sobre el qual recolzarà l'obra de fàbrica que compondrà la nova dàrsena. Respecte d'això, la contestació del promotor sobre les al·legacions que han plantejat aquesta mancança, refereix que els estudis arqueològics es realitzaran en la fase de redacció del projecte d'execució.
  
Atés que amb caràcter previ al projecte d'execució la Direcció General de Gestió del Medi Natural emetrà una nova resolució de caràcter ambiental i a causa de les característiques i particularitats que suposa una exploració i prospecció arqueològica submarina, s'ha considerat que aquestes afeccions al patrimoni històric poden ser incloses en la fase de projecte d'execució com proposa el promotor i, per tant, avaluades en la resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Informes sectorials
  
A. L'Ajuntament de Xàbia aporta dos documents i tres informes tècnics respecte al projecte inicialment presentat, corresponents a l'àrea d'urbanisme, medi ambient i patrimoni arqueològic:
  
1. Certificat d'acord plenari de sessió de 13 de maig de 2003, pel qual s'informa negativament el projecte presentat per l'empresa Marina Punta del Este sol·licitant que la Conselleria d'Infrastructures i Transports el rebutge, destacant al punt tercer que l'actuació prevista no és compatible amb el planejament urbanístic vigent, que el projecte té importants dificultats d'accés terrestre, limitant notablement la mobilitat de l'àrea sense presentar solucions al respecte, que es proposa actuar sobre terrenys situats en l'àmbit del Parc Natural del Montgó classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i paisatgística, que l'estudi d'impacte ambiental no és vàlid, ja que incompleix el que preveu el reglament que desenvolupa la legislació d'impacte ambiental, que no valora l'impacte sobre les platges de la Grava, Tangó i Muntanyar, que proposa una mesura, el trasplantament de posidònia, que no es justifica i que incompleix el que preveu l'ordenament vigent en relació amb el patrimoni arqueològic en una àrea sensible on s'han trobat freqüentment restes.
  
2. Proposta alternativa presentada pels grups: socialista, centrista i Bloc, que obté 8 vots a favor, 8 vots en contra i 5 abstencions, la qual argumenta que un nou port esportiu no té justificació que no siga l'econòmica, que la privatització d'un espai públic com la zona costera que comprén l'escullera de llevant i la remodelació de l'ús en el contradic de ponent només pot classificar-se d'una manera i és la de brutal, a més d'irrespectuosa, respecte als usos tradicionals dels veïns de Xàbia i els seus visitants, que Marina Punta del Este torna a insistir en un projecte purament especulatiu, de caràcter econòmic i immobiliari, que el projecte obvia l'impacte sobre vials, serveis i equipaments públics, que obligaria a la revisió i adaptació del PGOU de Xàbia i que aquesta actuació comportaria danys col·laterals irreversibles d'acord a la referència plantejada en estudi de l'Institut de l'Aigua i les Ciències Ambientals de la Universitat d'Alacant realitzat per a l'Ajuntament de Xàbia el 2000.
  
Aquesta proposta assumeix els informes dels tècnics municipals que conclouen que l'actuació projectada no és compatible amb el planejament actual, notables mancances de l'estudi d'impacte ambiental i mancança d'informe de patrimoni arqueològic. Així mateix, es fa referència a la resposta relativa a l'ampliació del port de Xàbia del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports que apareix en el Diari de Sessions de les Corts Valencianes el 5 d'abril de 2000, en la qual es respon que «no és voluntat del Govern Valencià fer cap actuació en la costa, que vaja en contra del criteri de l'ajuntament i del criteri dels veïns». Com a conseqüència es manifesta un no rotund a l'ampliació del port, s'insta la conselleria a tramitar un projecte d'iniciativa pública que optime l'espai portuari actual i el canal de la Fontana, se sol·licita la modificació de determinades normes legals i sol·licitar inici d'expedient perquè el port de Xàbia i el seu entorn es declaren Patrimoni de la Humanitat.
  
Juntament amb aquests, l'Ajuntament de Xàbia, adjunta 3 informes tècnics :
  
1. Informe emés per l'arquitecte en cap de l'Oficina Tècnica Municipal, segons el qual la classificació del sòl afectat és sistema general d'infrastructures en sòl urbà-port i sòl no urbanitzable de protecció ecologicopaisatgística. S'exposa que el planejament vigent no preveu entre les seues determinacions l'ampliació d'aquestes infrastructures nauticoesportives, per la qual cosa des de la perspectiva del planejament urbanístic vigent, l'actuació pretesa ha de qualificar-se com a no compatible. Així mateix considera que la proposta afecta una zona densament poblada que afecta els equilibris economicosocials, que la proposta té importants dificultats en el seu accés terrestre i no presenta solucions. Finalment, i de conformitat amb la legislació urbanística vigent, seria necessari dotar el projecte d'un marc de planificació urbanístic adequat, en el qual s'establisquen tant les previsions nauticoesportives, les dotacions comercials i l'equipament privat com les dotacions públiques i aquelles que permeteren articular el retorn adequat a la col·lectivitat de part de les plusvàlues generades.
  
2. Informe del biòleg municipal, el qual aporta determinacions relatives a existència de dues alternatives inviables, la qual cosa implica un error metodològic que anul·la l'objectiu de l'avaluació d'impacte ambiental, havent de valorar-se l'opció d'optimació de les instal·lacions actuals, inexistència de referències a l'estudi «Informe tècnic sobre els efectes ambientals i territorials de la construcció d'un port esportiu en la badia de Xàbia», redactat a l'abril de 2002 per un equip multidisciplinar de la Universitat d'Alacant ni a l'Estudi mediambiental del litoral de Xàbia, realitzat per la Facultat de Ciències de la Universitat de València en 1994, inexistència d'una anàlisi de conques visuals ni fotomuntatges amb l'anàlisi anterior i posterior a l'obra, valorant d'una forma molt negativa l'impacte paisatgístic d'una barrera visual sobre el mar formada per unes edificacions de quasi 11 metres d'alçada sobre la làmina d'aigua, amb una edificabilitat de 17.200 metres quadrats i dics de 640 i 270 metres de longitud, col·lapse al nucli urbà de Duanes en no existir accessibilitat, anul·lació de l'oferta pública d'amarradors, no es valora l'impacte sobre les platges de Xàbia, enterboliment i pèrdua de la qualitat de les aigües de la platja de la Grava, conseqüència de la remoció del sediment en la fase de construcció i dragatge, pèrdua de la renovació de l'aigua i eixida de contaminants del port a la platja, no s'aporta una cartografia bionòmica dels substrats i de les comunitats existents en la zona d'afecció, important afecció a praderies de posidònia i àrees en procés de recuperació d'aquestes a curt o mitjà termini, falta de garanties sobre els trasplantaments de posidònia, afeccions a infrastructures existents, afeccions al patrimoni arqueològic, afecció a la part terrestre del Parc Natural del Montgó, falta de rigor en la valoració global de l'impacte ambiental del projecte. Finalment conclou que l'estudi d'impacte ambiental no és vàlid, que l'estudi incompleix la Llei d'Impacte Ambiental de la Comunitat Valenciana, no justifica la incidència sobre el medi socioeconòmic, no valora l'impacte de l'actuació sobre la platja de la Grava i el primer muntanyar, no es té en compte l'afecció a la infrastructura de l'emissari submarí del port, ni la pèrdua de l'oferta pública d'amarradors del dic de llevant actual, s'incompleix el que preveu l'ordenament vigent en relació amb el patrimoni arqueològic, no es justifica la mesura correctora del trasplantament de l'espècie posidònia oceànica, no es justifica la no afecció al Parc Natural del Montgó, no es justifica l'accessibilitat al dic de llevant, no podent executar-se una obra d'aquestes característiques sense que es demostre que pot accedir-se al conjunt d'instal·lacions previstes.
  
3. Informe de l'arqueòleg municipal, el qual argumenta que l'àrea del port de Xàbia constitueix un port d'ancoratge des de l'antiguitat fins als nostres dies. Per tant, qualsevol obra d'infrastructura que afecte el fons marí d'aquesta zona haurà de disposar dels preceptius informes arqueològics avalats i aprovats pel Centre d'Arqueologia Subaquàtica de la Comunitat Valenciana que avaluarà les característiques de les intervencions a realitzar.
  
S' hi adjunta una important relació de restes arqueològiques obtingudes en l'àrea resultat de la campanya de prospecció portada a terme l'any 2000, on es van empadronar 11 noves fitxes de jaciments situats dins l'àrea del port. La major part de les peces provenen de la zona denominada El Tangó, en l'àrea situada al NE i SE de l'actual port.
  
B. L'Agència Valenciana del Turisme informa que «la referida actuació no interfereix aparentment en l'activitat turística, si bé a falta dels pronunciaments d'altres administracions competents seria convenient ampliar els estudis sobre trànsit rodat, afeccions a les platges al sud del port, havent d'efectuar mesures correctores i preventives en les obres».
  
C. El director general de Ports i Costes de la Conselleria d'infrastructures i Transports, respecte al projecte objecte d'avaluació, emet informe que s'incorpora a la documentació relativa del procediment d'avaluació d'impacte ambiental:
  
«(...) Per tot això, i independentment de la resolució final de l'expedient, amb els tràmits oportuns previs, entre els quals destaca la declaració d'impacte ambiental que ens ocupa, l'informe vinculant del Ministeri de Medi Ambient amb l'adscripció consegüent del domini públic de la Generalitat Valenciana i l'acceptació posterior pel promotor d'obres addicionals i complementàries, que si fóra procedent calguera escometre per a garantir la seua integració en el medi i l'estabilitat de les platges adjacents, aquesta direcció general considera que el projecte en tramitació és d'interés general i s'adequa a l'ordenament vigent; i això pels motius següents:
  
1. El projecte s'adapta a les determinacions del PORN del Montgó, que delimita una zona concreta per al desenvolupament de les activitats portuàries.
  
2. Hi ha una demanda real d'atracades i instal·lacions nauticoesportives a la badia de Xàbia que està originant distorsions en el mercat.
  
3. Diversos sectors de la societat de Xàbia s'han pronunciat favorablement a la construcció de l'ampliació del port, per considerar-la d'interés general per al desenvolupament turístic de la ciutat i de l'àrea d'influència del port.
  
4. L'ampliació és acord amb el criteri del vigent Pla de Ports que dóna prioritat a les ampliacions sobre la creació de nous ports per a satisfer la demanda.
  
5. No es produiria una afecció directa a nous trams de costa.
  
6. A causa de la distància a les edificacions existents, les afeccions visuals són mínimes i poden reduir-se per mitjà d'una adequada redistribució de l'edificació. Per tant els problemes d'incompatibilitat d'ús són mínims.
  
7. No hi ha contradiccions amb el plantejament municipal vigent. El fet que el pla municipal actual no tinga expressament prevista l'ampliació del port, no implica considerar la incompatibilitat de l'actuació projectada amb el planejament esmentat. L'ordenació portuària és competència de la Generalitat Valenciana, i s'ha d'atendre el que disposa el Pla de Ports i Instal·lacions Nauticoesportives de la Comunitat Valenciana, l'article 14.2 del qual, en la seua redacció vigent introduïda pel Decret 36/2002, de 5 de març, preveu a més la modificació del planejament urbanístic corresponent, quan escaiga, i sent aplicable així mateix a l'article 18 del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana.
  
8. El projecte es considera també d'acord amb les directrius del futur Pla de Ports, actualment en fase de redacció.
  
9. L'informe del biòleg municipal de l'Ajuntament de Xàbia, amb independència que fins i tot aborda matèries exorbitants del seu propi àmbit, ha sigut posat en qüestió en sengles informes redactats pel catedràtic de Ports i Costes de la Universitat Politècnica de València i pel professor de Biologia Marina de la Universitat de València (...)».
  
D. El director general de Costes de la Secretaria d'Estat d'Aigües i Costes del Ministeri de Medi Ambient, s'informa sobre la sol·licitud d'adscripció de 129.000 metres quadrats de béns de domini públic maritimoterrestre, per a l'execució del projecte «Projecte bàsic. Ampliació del port de Xàbia», siti al terme municipal de Xàbia.
  
En aquest informe que té caràcter preceptiu i vinculant segons l'apartat C.a) de l'annex al Reial Decret 3059/1982, de 24 de juliol, sobre traspassos de funcions i serveis a la Generalitat Valenciana en matèria de ports, com també en els articles 49 i 112 c) de la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de Costes, es resol «deixar en suspens l'informe relatiu a la sol·licitud d'adscripció de béns de domini públic maritimoterrestre per a l'ampliació del projecte ?Projecte bàsic. Ampliació del port de Xàbia?, al terme municipal de Xàbia (Alacant), fins que no es presente la declaració d'impacte ambiental a emetre per l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana i es complisca el que indica la consideració 5a), ja que l'alternativa 1 adoptada no es considera adequada».
  
A més de no resoldre en matèria de la seua competència, utilitzant una tècnica administrativa incorrecta, com és deixar en suspens un tràmit en espera de la resolució d'un altre departament pertanyent a una administració d'àmbit diferent, no estant aquests dos legalment vinculats, l'informe a què es fa referència, inclou la referida consideració 5a), la qual conté una sèrie de consideracions ambientals imprecises, emeses a partir d'un volum reduït de dades, concloent en determinacions ambientals que la legislació ambiental reserva per al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, al qual finalment se supedita amb la suspensió prèvia de l'informe referit.
  
Evidentment el procediment d'avaluació ambiental posseeix major capacitat d'anàlisi ambiental que el procediment d'adscripció, ofereix majors garanties de seguretat a l'administrat i reconeix a aquest el dret a proposar mesures correctores per a prevenir els efectes desfavorables d'un determinat projecte, fonament bàsic en la tècnica d'avaluació d'impacte ambiental, qüestió que no s'ha tingut en compte en el referit informe d'aquest organisme respecte a l'adscripció sol·licitada.
  
E. Per part de la Capitania Marítima d'Alacant de la Direcció General de la Marina Mercant, des del punt de vista de l'àrea de responsabilitat que li competeix (seguretat marítima i protecció del medi ambient marí), la nova obra projectada no comportarà, una vegada en servei, cap obstacle per a la navegació ni afectarà negativament el medi marí.
  
F. Per part del promotor s'aporten els informes i documents sectorials següents.
  
1. Informe de resposta a les al·legacions plantejades en el període d'informació pública, exposant els arguments a favor del projecte, distribuïts en 35 matèries.
  
2. Informe d'al·legacions i comentaris a l'informe realitzat pel biòleg municipal de l'Ajuntament de Xàbia, sobre l'estudi d'impacte ambiental del projecte bàsic d'ampliació del port de Xàbia.
  
L'informe esmentat, subscrit pel doctor García Carrascosa, expert en biologia marina, adscrit al Departament de Zoologia de la Universitat de València, el qual estudia i analitza de forma molt concreta amb alt grau de localització i detall els ecosistemes del fons marí afectat per l'ampliació, concloent que el mateix «es troba en un estat de deterioració important motivat per la presència de l'emissari submarí de Xàbia que ha estat abocant durant 20 anys cabals molt importants d'aigües residuals urbanes no depurades a raó de 600 m³ diaris a l'hivern i 3.100 m³ diaris a l'estiu, la qual cosa ha motivat la pràctica desaparició de les praderies de fanerògames com posidònia o Cymodocea, resultant un fons marí totalment degradat i sense cap interés conservacionista». Aquesta situació es documenta detalladament amb estudis de transsectes realitzats amb sonar d'escombratge lateral i recolzats amb vídeo i fotografia submarina.
  
3. Informe sobre la representació i estat de conservació de les comunitats biològiques dels fons marins que serien afectats per l'ampliació del port de Xàbia subscrit pel doctor García Carrascosa, expert en biologia marina, adscrit al Departament de Zoologia de la Universitat de València.
  
Segons l'informe esmentat la distribució de superfícies de fons marí afectada per la instal·lació projectada s'estima en 14,2 ha que es distribueixen de la forma següent:
  
- 5,2 hectàrees de fons marins ocupats per l'actual dic de recer i la seua àrea d'atracada i escullera submergida.
  
- 7,8 hectàrees de fons de fang i arenes fangoses i també mata totalment morta de posidònia, afectats en major o menor grau pels abocaments de l'emissari.
  
- 1,2 hectàrees de fons amb praderia de posidònia (praderies vives i en diferents estats de regressió).
  
D'aquesta manera conclou que «l'afecció directa del projecte a les praderies de posidònia és molt limitada en extensió i ,sobretot, resulta difícil trobar en tot el sector coster Dénia-Benidorm dominat per formacions de posidònia, un emplaçament on una instal·lació d'aquest tipus (500 amarradors), produïsca un impacte tan limitat en aquest tipus de formacions. Com s'ha vist açò és a causa dels efectes de l'emissari submarí per un costat i per un altre a la superfície aportada pel desmantellament del dic actual que entrarà a formar part de la superfície del nou port esportiu».
  
4. Altres informes de caràcter tècnic els quals també inclouen consideracions ambientals favorables al desenvolupament del projecte. Entre aquests informes, es troben els següents:
  
- Informe sobre les al·legacions al projecte bàsic d'ampliació del port de Xàbia formulat pel catedràtic de Ports i Costes de la Universitat Politècnica de València doctor Vicent Esteban Chapapría, el qual rebat determinats aspectes de l'informe del biòleg municipal de Xàbia concloent a més entre altres aspectes, que el projecte elaborat ha estudiat adequadament la possible afecció a la dinàmica litoral en la platja de la Grava concloent-se que no resulta rellevant.
  
- Informe realitzat per l'enginyer de camins Javier Escartín, segons el qual l'ampliació del port millora les condicions de desguàs del riu Gorgos, que les modelitzacions realitzades sobre propagació de l'onatge i corrents s'han efectuat sobre una batimetria suficient i que l'ampliació del port afectarà la platja de la Grava lleugerament sent els canvis que es vagen a produir de poca magnitud.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
A. El senyor Juan Carlos del Olmo, en representació de WWF, ADENA, al·lega que l'actuació es troba dins de la zona compatible amb activitats portuàries del PORN del Montgó, aprovat per Decret 180/2002, de 5 de novembre del Govern Valencià, que el projecte contradiu l'esmentat PORN, que l'esmentat document va ser recorregut per l'entitat que representa, requerint l'exclusió d'operacions de dragatge, moviments de terra i dipòsit de materials de construcció qüestió que va ser contestada per la Conselleria de Medi Ambient reconeixent la importància de les praderies de posidònia oceànica de la badia de Xàbia pel que va dictaminar negativament l'ampliació del port de Xàbia cap a la platja de la Grava, que la proposta d'ampliació afecta al LIC ES5211007 «Montgó», que el projecte comportaria l'incompliment de la directiva d'hàbitats, que igualment afecta les formacions de posidònia oceànica de la badia de Xàbia, hàbitat recollit com prioritari en l'annex 1 de la Directiva d'Hàbitats 92/43/CEE i a la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol aprovat per Reial Decret 1997/95, de 7 de desembre, ja que els nivells de la mateixa se situen en percentatges de cobertura superiors al 80% arribant al 89%, segons dades que figuren en l'«Informe tècnic sobre els efectes ambientals i territorials de la construcció d'un port esportiu en la badia de Xàbia (Alacant)», elaborat per l'Institut de l'Aigua i de les Ciències Ambientals de la Universitat d'Alacant (Ramos i Alfosea, abril 2000), existint nivells de cobertura i densitat considerats pels experts en molt bon estat de conservació, que la proposta de trasplantament de les mates de posidònia constitueix una mera declaració de voluntat, d'impossible realització i de resultats esperats menyspreables, a la vista dels estudis i experiments realitzats sobre aquest assumpte, que el projecte afectarà 25 hectàrees de praderia de posidònia i 1,5 de Cymodocea nodosa, que no s'inclouen les afeccions a les praderies adjacents al lloc on se situa l'obra, obviant els impactes en la fase d'execució i el trasbals d'embarcacions que generen increment de contaminació química i orgànica, abocament de combustibles, ancoratge d'embarcacions en zones adjacents, increment de busseig esportiu, existència de canvis en la dinàmica litoral que suposaran l'aterrament o desgast de fons adjacents coberts per praderies de posidònia, impacte per contaminació química derivada de pintures antiincrustants en les embarcacions, disminució de la qualitat de les platges amb increment d'abocaments directes i indirectes sobre el mar, pèrdua d'àrees de posta, cria i repoblament d'alevins d'espècies d'alt interés comercial conseqüència de la pèrdua de 25 hectàrees de posidònia, impactes sobre el dofí mular (Tursiops truncatus) i la tortuga careta (Caretta caretta), ambdós inclosos en l'annex II de la Directiva 43/1992 d'hàbitats, ja que aquesta zona constitueix una àrea d'alimentació pas i descans d'aquestes espècies com determina l'estudi sobre cetacis denominat «Projecte Mediterrani», realitzat per equips científics de les universitats de Barcelona, València i Autònoma de Madrid, constatant l'esmentat document l'impacte negatiu de determinades activitats humanes sobre el medi marí en general i els cetacis en particular, entre els quals se cita «la proliferació d'embarcacions turístiques i els abocaments contaminants», que l'esmentat projecte no és necessari, i que prevalen els criteris economicistes sobre els de conservació, que hi ha incompatibilitat entre el projecte i el pla d'instal·lacions nauticoesportives de la Comunitat Valenciana així com incompatibilitat del projecte amb la petició de fons públics LIFE-Naturalea, sol·licitada per la Comunitat Valenciana per a conservació dels LICS marins de la Comunitat Valenciana, atés que l'efecte de les obres sobre els ecosistemes a protegir seran els contraris per als que sol·liciten fons públics, que tot això recolza en la normativa següent: Constitució espanyola, contra l'article 132, perquè es privatitza el domini públic marítim terrestre, que el projecte manté la invasió de la zona marina en 25 hectàrees i es persisteix en els usos no-nàutics i esportius; Reial Decret Legislatiu 1302/1986, considerant que el projecte no és una ampliació sinó un nou port esportiu, que no es tenen en compte les exigències previsibles en el temps com la capacitat d'abastament d'aigua potable, subministrament i estabilitat d'energia elèctrica, accessos rodats al municipi, necessitat d'examinar l'opció 0, existència d'impactes no contemplats en l'estudi d'impacte ambiental (impactes sobre poblacions de tortuga i dofí mular, impacte sobre recursos pesquers, impactes sobre el paisatge interposant-se enfront de la platja de la Grava un front de formigó d'extensió 4 vegades superior a l'actual). Finalment, respecte a aquesta norma s'explica que les mesures correctores són conceptuals, bones idees i bones intencions però no hi ha limitacions concretes a una construcció que implica operacions de dragatge i abocaments que se saben de gran impacte ambiental, ni control sobre el trànsit intensiu que suscitarà el port: Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestre, existint una espècie prioritària de l'annex 1 del Reial Decret, segons informe de la Unitat de Biologia Marina del Departament de Ciències Ambientals i Recursos Naturals de la Universitat d'Alacant pel qual aquesta actuació comporta incomplir els objectius del Reial Decret i de la xarxa Natura 2000, que l'estudi d'impacte ambiental revela com l'impacte negatiu més sever és la destrucció irreversible d'una superfície de praderies de posidònia oceànica, que es produirà una degradació física del medi marí, causada pel canvi en el règim hidrodinàmic, derivat de l'efecte barrera del nou espigó quatre vegades superior a l'actual i per causa de la contaminació derivada del port esportiu, que l'Institut d'Ecologia Litoral valora en més de 20 hectàrees de praderies de posidònia directament destruïdes per l'obra i 10 hectàrees afectades de forma directa, de les quals 16 corresponen a praderies en excel·lent estat de conservació, efectes que es van predicar en relació amb el primer projecte d'ampliació hui denegat però aplicables segons l'esmentat institut a la zona del cap de Sant Antoni, concorrent per tant tots els requisits perquè l'òrgan ambiental denegue la seua conformitat per tractar-se d'una activitat no compatible amb la conservació del LIC ÉS 5211007, ?El Montgó- ; Llei 22/88, de costes, contenint el projecte d'ampliació ocupacions de domini públic per a usos no permesos, que el port suposa un espigó en el mar de longitud 4 vegades superior a l'actual; Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, pel que fa a la capacitat d'obrar per WWW/ADENA, concepte d'interessat, drets dels ciutadans, obligació de resoldre i motivació.
  
Finalment l'al·legació recolza en un conjunt de normativa autonòmica i internacional, requerint la repetició del procediment i la declaració d'impacte ambiental negativa per al projecte d'ampliació del port de Xàbia, junt amb la recerca d'una solució alternativa.
  
B. El Sr. N. Battrick, al·lega per al perjudici del projecte en la qualitat de l'aigua en la platja de la Grava i impacte estètic amb la desfiguració de la línia de l'horitzó conseqüència dels edificis en el dic nou.
  
C. La senyora Castell García, va al·legar un deterionament previsible dels pocs metres de platges que posseeix Xàbia, per efecte de la contaminació, flora i fauna del litoral.
  
D. Pels Srs/es. Heidtmann, Aracil, Lee, Cruañes, Sola, Vento Torres, Vento Escarti, Escartí Carbonell, Ayala i 15 persones més, Espinos i 95 persones més, Femenia Ferrer en escrit individual i 4.600 persones més, tots ells del mateix tenor literal, segons s'indica en marge d'escrit (en arxiu), s'al·lega l'existència d'un impacte ambiental de conseqüències irreversibles, afectant praderies de posidònia oceànica, que no té sentit el trasplantament d'aquestes a altres zones, afecció a la platja de la Grava en afectar el nou dic de llevant que es projecta cap al sud, perjudicant el seu règim hidrodinàmic, transparència i qualitat de les seues aigües, perjudici al paisatge litoral, bloqueig a accessos al port, indicant finalment que la necessitat d'amarradors no es justifica per pressió social sinó només per pressions de caràcter immobiliari i especulatiu comunes al que succeeix en el Mediterrani espanyol. Finalment requereixen que es denegue la llicència de construcció.
  
E. El senyor José Salinas Buigues reconeix la necessitat d'ampliar convenientment el port de Xàbia, ja que l'ampliació afavorirà el desenvolupament turístic de la vila, al·legant que el projecte no preveu la disposició d'amarradors públics, augment del trànsit rodat sense preveure millores, que no s'ha de demolir l'escullera actual, sent necessària una gasolinera, que l'impacte visual de l'àrea comercial projectada amb alçada d'edificis de 10 metres canviarà negativament les visuals netes actuals tant de mar com de terra, que l'àrea comercial s'ha de situar en l'accés al mateix al costat de la platja del Pope, la qual ha de ser regenerada amb arena.
  
F. El Sr. Amadeu Ros en representació de la Plataforma Cívica en Defensa del Territori i del Litoral de Xàbia al·lega que el projecte d'ampliació del port esportiu causaria un impacte ambiental de conseqüències irreversibles de majors conseqüències perjudicials per al medi ambient que el projecte esportiu de la platja de la Grava que va tenir declaració d'impacte ambiental desfavorable de data 7 de novembre de 2001, ja que aquest nou port afecta praderies de posidònia oceànica millor conservades que les que afectaven l'anterior segons l'informe tècnic de la Universitat d'Alacant sobre els efectes que tindria la construcció d'un port esportiu sobre la badia de Xàbia, no considera els impactes sobre les poblacions de dofí mular i tortuga careta, sent una àrea d'alimentació, pas i descans, (aporta una estensa llista de normativa nacional i internacional respecte a les proteccions existents) considerant que l'autorització administrativa que permetera la construcció de port esportiu incorreria en clara il·legalitat i en nul·litat de ple dret. S'afirma que el trasplantament de praderies de posidònia a altres zones no té sentit i que a mitjà termini les praderies de posidònia situades en l'entorn de l'emissari marí de la bocana del port de Xàbia es recuperaran. En la seua al·legació segona, aquesta plataforma cívica argumenta que el projecte causarà un efecte devastador, irrecuperable i d'insostenibilitat per a la zona i voltants, que atemptarà el creixement sostenible, causant el trànsit un bloqueig en els accessos al port. Altres al·legacions fan referència al fet que la necessitat d'amarradors a Xàbia no es justifica per la pressió social, que la bocana del port es projecta allunyada del refugi natural del cap de Sant Antoni la qual cosa generarà problemes en maniobres d'entrada al port en dies de temporal, que es privatitza abusivament una zona emblemàtica de la ciutat de Xàbia, que és una zona de jaciments arqueològics que ofereix una perspectiva paisatgística única, valor sentimental altíssim per als ciutadans de Xàbia, oposant-se finalment a l'ús privatiu de la zona marina i terrestre.
  
G. L'associació Acció Ecologista Agró, presenta distintes al·legacions distribuïdes en tres grups: afeccions urbanes i territorials, afeccions socioeconòmiques i afeccions ambientals. Aquestes al·legacions argumenten distints aspectes relatius a la congestió viària i al dèficit d'aparcaments que afecten negativament la qualitat de vida, plantejament d'un complex comercial esportiu en la franja litoral sense plantejar la seua ordenació prèvia, oposició social al projecte, condicionament de l'ocupació del domini públic a l'interés general, incompatibilitat de la zona ludicocomercial amb la millora dels serveis nàutics que motiven la concessió del domini públic maritimoterrestre, no es justifica la viabilitat dels nous amarradors, no s'analitza la incidència sobre el sector pesquer, no s'analitza l'efecte acumulatiu dels nous impactes, s'incompleix la zonificació prevista en el PORN considerant que la zonificació «compatible amb els usos portuaris», respon únicament a garantir les activitats portuàries preexistents, assignació d'una parcel·la de serveis dins el Parc Natural del Montgó incompatible amb la zonificació del parc, afecció negativa a les praderies de posidònia de la badia d'Altea, insostenibilitat del projecte i incompatibilitat amb el PORN del Montgó, incompatibilitat del projecte amb la declaració de LIC de la xarxa Natura 2000, ineficàcia del trasplantament de posidònia, existència d'una zona de pas, alimentació i cria de mamífers com el dofí mular i tortuga careta, afecció a fons arqueològics marins, afeccions pels vessaments del riu Gorgos, inexistència de dotacions d'aigua potable, deficiències en l'avaluació d'atracció de trànsit. Com a resultat sol·licita que es rebutge el projecte per tindre un impacte ambiental negatiu.
  
Anàlisi ambiental de l'activitat projectada. Conclusions
  
Resultat dels estudis realitzats, la informació i les dades obtingudes en el procés d'avaluació, els informes sectorials, les al·legacions aportades en el període d'informació pública com també les respostes a elles formulades pel promotor, s'ha donat trasllat al promotor d'informe sobre consideracions ambientals que és necessari introduir en el projecte, per a l'obtenció d'una declaració d'impacte ambiental favorable.
  
L'informe inclou les consideracions següents:
  
«1. La longitud total de la dàrsena en els dos primers trams de 340 i 300 metres lineals aquests dos en direcció sud, que excedeix en 150 metres l'actual dic de llevant del port actual, ha de ser revisada considerant l'afecció visual i paisatgística que produirà sobre la platja de la Grava i les àrees residencials pròximes. Per a això s'aportarà un estudi de la conca visual, i es graduarà en funció d'aquesta afecció la longitud de la nova dàrsena.
  
Respecte dels aspectes relacionats amb la dinàmica litoral i possibles proteccions o erosions induïdes per la nova dàrsena sobre les platges de Xàbia, no seran determinants en l'avaluació d'impacte ambiental, i s'establirà una reserva per a la seua avaluació per la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, a fi d'evitar duplicitat en l'anàlisi, ja que en anteriors ocasions l'anàlisi de la dinàmica litoral conseqüència de l'ampliació de ports ha sigut novament avaluat pel departament referit, amb posterioritat a la declaració d'impacte ambiental i amb caràcter previ a l'atorgament d'autorització d'adscripció al domini públic, requerint per a això del promotor nous estudis de dinàmica litoral diferents dels aportats junt amb l'estudi d'impacte ambiental.
  
- La nova dàrsena projectada inclou dues àrees d'edificació en les quals es projecten al costat d'àrees d'aparcament distintes tipologies d'edificació i ús. A fi de reduir l'impacte visual i paisatgístic de l'ampliació del port sobre les àrees habitades, s'ha de suprimir el segon tram d'edificació que el projecte preveu en la part sud de la nova dàrsena. Per tant, al costat de l'eliminació de la segona àrea edificable, es procedirà a l'agrupament de les noves àrees edificables en el primer tram de dic buscant una integració al costat de les edificacions ja existents i component un nucli d'equipaments ordenat amb criteris urbanístics i funcionalment apte per a donar servei a la nova situació del port ampliat.
  
- En tot cas les edificacions es reduiran en alçada a planta baixa, suprimint la possibilitat de dues alçades recollida en el projecte excepte casos concrets com podria ser l'edifici de comunicacions que de forma justificada podrien realitzar-se les alçades previstes en el projecte inicial. Es procurarà que l'edificació que supere una alçada s'ubique a l'inici de la nova dàrsena.
  
- Si bé no és exigible al promotor Marina Punta del Este, SA la reordenació dels espais i edificacions en concessió que en l'actualitat gaudeix el titular actual del port esportiu, és convenient que el nou projecte adapte amb criteri de futur els seus objectius de gestió als que resulten de la necessària convivència i integració física de dues instal·lacions en concessió que tenen el mateix objectiu, oferir uns serveis nauticoesportius de qualitat a la ciutat de Xàbia. Açò és necessari per a aconseguir una ordenació adequada de l'accés viari, reserva de sòl destinat a aparcaments, ordenació d'usos compatibles en els distints espais, gestió d'abocaments, gestió de residus, proveïment d'electricitat i aigua potable, criteris de disseny constructiu, criteris d'il·luminació i enllumenat, criteris d'enjardinament i mobiliari públic, etc.
  
Com a conseqüència, els usos en la dàrsena que es projecta han de ser novament reorganitzats, d'acord al que expressen els punts anteriors, disminuint la superfície total, l'àmbit i volum edificable i l'alçada de les construccions.
  
A més, la destinació de part del seu sòl a aparcaments de servei als usuaris del port esportiu no ha d'excloure l'existència d'un equipament dotacional públic suficient (viari, aparcament, passeig marítim de trànsit públic dotat de mobiliari urbà, enllumenat, enjardinament, etc.).
  
Finalment s'estudiaran diverses mesures d'integració paisatgística de la nova estructura projectada, que disminuïsquen el seu efecte visual des de la població de Xàbia i des de punts d'interés natural i paisatgístic com el cap de Sant Antoni, introduint elements vegetals o incorporant additius colorants al formigó.
  
Igualment s'estudiaran i proposaran determinacions, sobre ubicacions favorables per a l'establiment d'àrees destinades al trasplantament i restauració de la praderia de posidònia oceànica que desapareixerà sota el dic i per a l'establiment d'un ecoescull artificial on puga recuperar-se adequadament l'hàbitat de les poblacions de fauna marítima que sofrisquen els efectes de la construcció de la nova infrastructura.
  
Finalment es valorarà favorablement, com a mesura compensatòria de caràcter ambiental, encara que no seria exigible a l'empresa Marina Punta del Este, que s'estudie la possibilitat de realitzar les accions destinades a l'eliminació definitiva de l'antic emissari submarí de Xàbia i la conducció definitiva a depuradora dels abocaments accidentals que en l'actualitat s'han detectat a través d'aquesta infrastructura, per mitjà dels nous col·lectors que es construïsquen en el port. Això permetria la recuperació futura de les praderies de posidònia del nord de la badia que en l'actualitat s'han perdut o es troben en un greu estat de regressió».
  
En resposta a aquestes consideracions, el promotor Marina Punta del Este, SA ha aportat nova documentació amb una solució modificada i corregida amb un impacte ambiental notablement inferior a aquell que plantejava el projecte inicial. D'aquesta manera amb data 9 de febrer de 2004, el promotor remet escrit el qual seguint les indicacions anteriors posa en coneixement de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge:
  
«- S'ha procedit a la sol·licitud de l'estudi de conca visual per a analitzar l'afecció visual i paisatgística del ?Projecte bàsic d'ampliació del port de Xàbia?, sobre la platja de la Grava i les àrees residencials pròximes. (L'estudi esmentat, que inclou una simulació visual, és aportat amb data 17 de febrer i conclou valorant com a compatibles els impactes derivats de l'actuació en el port de Xàbia, en relació amb l'impacte visual, valorant-se positivament la qualitat constructiva, nova escala del port i qualitat de les instal·lacions portuàries projectades).
  
- En relació amb les àrees d'edificació projectades en la superfície terrestre portuària, tenint en compte tot allò que s'assenyala en l'escrit remés, s'ha procedit a la seua reducció, d'acord amb les consideracions següents i obtenint els resultats que s'assenyalen seguidament:
  
La proposta de reducció que s'eleva per a la seua consideració preveu la supressió del segon tram en la part sud de la nova dàrsena, eliminant, per tant la segona àrea edificable i agrupant les edificacions ja existents, component un nucli d'equipaments ordenat amb criteris urbanístics que serà funcionalment apte per a donar servei al nou port.
  
Fins i tot tenint en compte que l'edificació inicialment projectada, 17.200 m², prové de les especificacions contingudes en el vigent Pla de Ports i Instal·lacions Nauticoesportives de la Comunitat Valenciana, es redueix l'edificació esmentada definint una nova de 9.554 m², que atén a les consideracions establertes. L'edificació general es redueix a una sola alçada, planta baixa.
  
- Tenint en compte tot allò assenyalat anteriorment, s'han elaborat dos plànols de planta general de la nova solució que es proposa, que s'acompanyen. El plànol 2 recull la nova proposta que s'eleva per a la seua consideració, assumint les indicacions contingudes en l'escrit remés, és a dir, una sola superfície terrestre portuària, la reducció d'edificació a 9.554 m², amb una sola alçada (planta baixa), la creació d'un passeig de vianants de 22.434 m² i 578 places d'aparcament.
  
Per a tot això sol·licita li siga admés el present escrit i la documentació que s'acompanya i tingut en compte en la resolució de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte referit».
  
Consideracions socioeconòmiques
  
A la Comunitat Valenciana hi ha 41 ports, en els quals existeixen al voltant de 16.000 amarradors, cosa que constitueix quasi un 20 per cent dels amarradors del litoral espanyol. La província que més ports té és Alacant, on existeixen 24 instal·lacions portuàries i 10.000 amarradors aproximadament. A Castelló existeixen 9 ports i 1.700 amarradors mentre que a València hi ha 8 ports i 4.000 amarradors aproximadament.
  
Comparativament amb altres comunitats de l'arc mediterrani espanyol, aquest nombre és lleugerament inferior. D'aquesta manera Catalunya posseeix 22.000 amarradors, distribuïts en 44 ports nàutics que constitueixen gairebé la quarta part del total espanyol. Això permet que Catalunya siga la primera Comunitat en nombre de llicències federatives. Per la seua banda Balears és la Comunitat Autònoma amb nombre més gran de ports, amb 60 instal·lacions portuàries que inclouen més de 18.000 amarradors. A l'arxipèlag es matriculen cada any més de 1.600 noves embarcacions de recreació.
  
La situació actual a la Comunitat Valenciana és complexa com a conseqüència de l'escassetat de punts d'amarratge d'embarcacions esportives. Mentre en altres àrees del país la matriculació de vaixells ha anat relativament paral·lela a la creació i ampliació de nous ports esportius, a la Comunitat Valenciana ha existit un període prolongat on no s'han creat nous amarradors excepte xicotetes ampliacions. La conseqüència d'això és la situació actual d'escassetat i inexistència de punts d'amarratge d'embarcacions. Enfront d'aquesta situació la Comunitat Valenciana presenta unes condicions especialment favorables per a la pràctica d'esports nàutics, sent la província d'Alacant un clar exemple, conseqüència de la benignitat del clima, que permet practicar aquest esport la major part de l'any, la bellesa de la costa i el seu caràcter com a destinació important de turisme nacional i europeu.
  
En el cas concret de Xàbia, es produeix una contradicció si més no injustificada. Tractant-se d'una de les ciutats turístiques més importants del Mediterrani, té unes instal·lacions antiquades, amb falta de serveis essencials, que ofereix escasses possibilitats per al desenvolupament i pràctica dels esports relacionats amb el mar. Si bé han existit distintes iniciatives empresarials, fins al moment cap d'elles no ha culminat amb la modernització o ampliació de la instal·lació portuària actual. La més recent, que consistia en la construcció d'un port sobre la platja de la Grava va obtenir declaració d'impacte ambiental desfavorable de data 7 de novembre de 2001.
  
El projecte actual d'ampliació per mitjà de trasllat cap a l'est del dic de llevant actual, ha obtingut en el període d'informació pública entorn de 5.000 al·legacions oposades a la seua construcció. Enfront d'això ha obtingut un suport social significatiu com es desprén de la documentació aportada pel promotor consistent en 13.000 firmes de suport al projecte, les quals han sigut protocol·litzades davant de notari segons es reflecteix en acta notarial incorporada a l'expedient d'avaluació ambiental.
  
Al mateix temps el promotor ha subscrit un acord davant de notari amb la Confraria de Pescadors de Xàbia, la qual recolza obertament el projecte d'ampliació, com demostra l'escrit dirigit per aquesta entitat a la Direcció General de Ports i Costes segons el qual respecte al projecte d'ampliació del port esportiu de Xàbia en el dic de llevant presentat per l'empresa Marina Punta del Este SA expressa:
  
(...) «Que el projecte esmentat, segons el parer de la confraria que representa, dotarà el port de les infrastructures i serveis necessaris, tant per a l'activitat pesquera com turística que Xàbia necessita, amb la corresponent generació de llocs de treball.
  
Per això la Confraria de Pescadors de Xàbia mostra el seu total suport a l'esmentat projecte i sol·licita que aquesta conselleria realitze totes les gestions i tramitacions que calguen perquè aquest siga prompte una realitat».
  
Per la seua banda el concessionari del port esportiu de Xàbia, Club Nàutic de Xàbia, no manifesta la seua oposició en el període d'informació pública, la qual cosa és significatiu tractant-se de l'entitat més directament afectada des del punt de vista de localització i ubicació de les obres que preveu el projecte d'ampliació.
  
En conseqüència es presenta una possibilitat d'aconseguir una inversió important per a la ciutat de Xàbia i la Comunitat Valenciana, que concloga un procés que ha generat tradicionalment una notable controvèrsia social i permeta al mateix temps l'ampliació, modernització i millora del port de la ciutat, probablement una de les instal·lacions més representatives de la imatge turística d'una ciutat marítima, important per a l'increment de la renda turística i per a la captació d'un turisme de qualitat, beneficiós per a la socioeconomia de la ciutat de Xàbia i de la Comunitat en el seu conjunt.
  
La pròpia Generalitat Valenciana està impulsant el foment i suport a la nàutica esportiva, activitat important per a millorar el potencial turístic de la pròpia comunitat i aprofitar l'oportunitat especial que es presenta arran de l'elecció de la ciutat de València com a seu de la competició més important a nivell mundial relacionada amb la navegació a vela, (Copa Amèrica), competició que necessita disposar d'instal·lacions de gran qualitat, equipament i serveis, per a la utilització i entrenament dels participants.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament (annex 1.8).
  
A causa de les particularitats legals que concorren en el procés d'avaluació ambiental que condueix a aquesta declaració d'impacte s'ha requerit un dictamen jurídic sobre la proposta tècnica, el qual ha sigut formulat pel senyor Gabriel Real Ferre, professor titular de dret administratiu, subdirector de l'Institut de l'Aigua i de les Ciències Ambientals de la Universitat d'Alacant i president de l'Associació Iberoamericana de Doctors i Doctorands en Dret Ambiental, el qual és concloent respecte als aspectes que motiven la consulta.
  
D'aquesta manera el referit dictamen emet les següents conclusions :
  
«Primera. La proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental de data 18 de febrer del 2004 sobre el projecte bàsic d'ampliació del port esportiu de Xàbia reuneix tots els requisits formals perquè puga ser elevada a declaració.
  
Segona. La tècnica de procedir a la declaració d'impacte positiva sotmetent diverses qüestions a condició, a l'espera del pronunciament de les autoritats competents per a emetre posteriorment una resolució en què s'assumisquen les modificacions al projecte que resulten d'eixos pronunciaments, així com a ampliar les mesures correctores o minimitzadores corresponents, està, en aquest concret cas, plenament justificada.
  
Tercera. En la proposta s'han valorat adequadament les distintes variables ambientals i, en concret, l'afecció a la praderia de posidònia oceànica. La declaració de LIC no impedeix, de conformitat amb el criteri expressat per la Comissió de la UE, la realització de la instal·lació que es pretén, màximament quan s'han imposat variades mesures correctores. Els dubtes sobre l'eficàcia dels trasplantaments de posidònia no han de ser obstacle perquè se seguisquen experimentant amb elles, la qual cosa en si mateix ja constitueix una mesura dirigida a la millora del medi i al seu coneixement.
  
Quarta. El fet que el planejament urbanístic actual de Xàbia no preveu noves instal·lacions portuàries no és obstacle per a l'emissió de la declaració.
  
Cinquena. Les modificacions introduïdes al projecte, arran de les conversacions sostingudes amb el promotor milloren substancialment les determinacions inicials del projecte bàsic i atenen, almenys parcialment, algunes de les al·legacions realitzades durant la fase d'exposició pública que ha sigut sotmés el mateix. La naturalesa de les modificacions introduïdes, coincidents en el seu sentit amb les al·legacions, fa innecessària una nova exposició pública.
  
Sisena. La instal·lació no està prohibida pel PORN en desenvolupar-se en una àrea de compatibilitat prèviament fitada i dotada d'un règim d'excepció pel que fa a les limitacions d'usos. Atesa la naturalesa planificadora de tal instrument i la precisió amb què defineix l'àmbit de possible ampliació, l'exigència de la normativa d'EIA de comptar amb distintes alternatives d'ubicació queda, en aquests casos, atenuada, quan no suprimida, ja que les opcions d'ubicació han sigut avaluades en el moment d'aprovar el pla.
  
Setena. Les condicions i mesures correctores incloses en la proposta són proporcionades i adequades a les característiques de l'obra projectada».
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Com a conseqüència del que exposen els apartats anteriors, vista la proposta tècnica elaborada per l'Àrea d'Avaluació Ambiental i vist el dictamen jurídic del subdirector de l'Institut de l'aigua i de les Ciències Ambientals de la Universitat d'Alacant, resolc aprovar la següent :
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable a l'efecte ambiental, el projecte bàsic d'ampliació del port esportiu de Xàbia, presentat per Marina Punta del Este, SA, en la seua solució modificada dins del procediment d'avaluació ambiental, sempre que es realitze d'acord als condicionants següents:
  
1. L'autorització del projecte d'execució per part de la Direcció General de Ports i Costes de la Conselleria d'Infrastructures i Transports de la Generalitat Valenciana, estarà condicionada a l'obtenció prèvia d'una resolució del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, que completarà els aspectes de dinàmica litoral i aquells altres condicionats a aquesta conforme a les consideracions que al respecte emeta la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient i els aspectes relatius al patrimoni arqueològic submarí conforme als criteris que incloga l'informe vinculant, que el promotor ha d'obtenir, de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Amb tot això, a més, l'esmentada resolució determinarà el programa de vigilància ambiental.
  
2. El projecte bàsic presentat serà modificat en la fase de projecte d'execució segons els plans i característiques aportades pel promotor en la seua comunicació a aquesta Direcció General de 9 de febrer de 2004, incloent la supressió de l'àrea d'edificació inicialment projectada en la part sud de la nova dàrsena, reducció de superfície final de la nova dàrsena de llevant de 43.000 a 40.624 metres quadrats, reducció de l'edificabilitat de 17.200 a 9.554 metres quadrats, reducció de les alçades màximes d'edificació de 7,5 metres en dues plantes a 3,75 metres en una sola planta, reducció de la superfície d'ocupació de la dàrsena igualment des del 30% al 23,5% i reducció del nombre d'aparcaments de 590 a 578 places. A més incorporarà les restriccions que establisca la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient en base a les seues competències i aquelles que es deriven de l'informe sobre patrimoni arqueològic que a aquests efectes emeta la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana.
  
3. El promotor destinarà dins de la nova dàrsena 22.434 metres quadrats que constitueix el 55% de la superfície total, a passeig de vianants d'ús públic, incloent a més i això d'acord amb l'Ajuntament de Xàbia, elements suficients de mobiliari urbà, enllumenat i enjardinament. En aquests sistemes d'accés públic s'eliminaran totalment les barreres arquitectòniques per tal de permetre el seu gaudi a persones amb dificultats de mobilitat.
  
4. El promotor haurà d'aportar un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades pugen causar en les restes arqueològiques submarines, subscrit per tècnic competent. Les actuacions precises per a l'elaboració de l'esmentat estudi seran autoritzades per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que establirà els criteris a què s'ha d'ajustar l'actuació i se supervisaran per un arqueòleg designat per la pròpia Conselleria. Realitzat l'esmentat estudi el promotor haurà d'obtenir l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, que fa referència l'article 11 de la Llei 4/1988, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, el qual vincularà la resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental a la qual fa referència el condicionat primer.
  
5. El promotor inclourà en el projecte d'execució la creació de punts d'emmagatzematge d'abocaments procedents de les sentines de les embarcacions que es gestionaran conforme a la normativa vigent i la construcció de col·lectors sanitaris suficients, els quals hauran de ser integrats en les xarxes generals de la concessió marítima del port de Xàbia. Amb aquest efecte, si no existira acord entre concessionaris, l'administració competent en matèria de ports arbitrarà les solucions tècniques que permeten la modernització i integració de les xarxes generals sanitàries, elèctriques i d'abastament d'aigua potable en els trams comuns, per tal d'evitar duplicitats en els sistemes generals.
  
6. El promotor redactarà un projecte per al trasplantament de praderia de posidònia oceànica que desapareixerà davall l'obra de fàbrica de la nova dàrsena i per a l'establiment d'un ecoescull artificial, previ estudi d'una àrea per a la seua ubicació, informada favorablement per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, on puga recuperar-se adequadament l'hàbitat d'aquestes fanerògames marines i la seua fauna associada. L'àrea receptora d'aquesta praderia i ecoescull, serà objecte d'estudis que determinen la seua evolució, realitzant-se les accions necessàries per a aconseguir el seu establiment definitiu.
  
7. El promotor desenvoluparà i finançarà anualment un programa d'educació ambiental en col·laboració amb institucions públiques i educatives, encapçalat per un especialista en biologia marina, en el qual s'incloguen accions concretes. Entre aquestes accions, com a mínim, s'inclourà l'obligatorietat d'alliberar anualment una quantitat no inferior a 3.000 alevins de daurada o llobarro o altres espècies piscícoles autòctones criades en captivitat, amb grandària suficient per a sobreviure en el mar de forma autosuficient.
  
8. El promotor no podrà realitzar actuacions en terrenys de protecció ecologicopaisatgística en l'àmbit del Parc Natural del Montgó, que contravinguen allò que s'ha regulat pel Pla d'Ordenació de Recursos Naturals d'aquest espai natural.
  
9. El projecte d'execució haurà d'oferir solucions viables als problemes de medi ambient urbà, condicions dels accessos i trànsit, soroll i transport de materials en la fase d'execució i prevenció d'accidents que puguen ocasionar contaminació d'aigües o alteracions no previstes dels valors ambientals que es protegeixen.
  
10. El programa de vigilància i control, contindrà un sistema rigorós del control periòdic de la qualitat de les aigües de bany en la platja de la Grava, com també les mesures a adoptar en cas de detectar-se contaminació per l'activitat portuària.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades, pels sistemes reconeguts en dret aquesta declaració, informant que contra la mateixa, en tractar-se d'un acte de tràmit i no constituir un acte definitiu en via la administrativa, no procedeix recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4785, del 29-06-2004 (2004/6153)

RESOLUCIÓN de 27 de mayo de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4785

Fecha DOGV
:   29-06-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/6153

CVE


Fecha del documento
:   27-05-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Jávea](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de mayo de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/6153]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, las declaraciones de impacto ambiental correspondiente al expediente 298/2003-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990, establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 27 de mayo de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente . 298/03-AIA
  
Título: Proyecto básico de ampliación del puerto deportivo de Jávea
  
Promotor: Marina Punta del Este, SA
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes
  
Localización:Jávea (Alicante).
  
Antecedentes y objeto
  
Con fecha 15 de octubre de 2003, por la Dirección General de Costas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, se remite proyecto básico de ampliación del puerto deportivo de Jávea, para su evaluación de impacto ambiental, junto con el estudio de impacto ambiental, diversos informes procedentes del Ayuntamiento de Jávea, Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente, Agencia Valenciana del Turismo, Capitanía Marítima de Alicante, alegaciones producidas en el periodo de información pública e informe en que se contesta a éstas alegaciones redactado por el promotor Marina Punta del Este, SA, el cual adjunta diversa documentación técnica complementaria al proyecto básico y estudio de impacto ambiental.
  
Posteriormente en el proceso de evaluación ambiental se incorpora nueva documentación consistente en un escrito de la empresa promotora aceptando diversas exigencias ambientales requeridas por la Dirección General de Gestión del Medio Natural junto con los alzados en plano de un proyecto de ampliación notablemente modificado, con reducción significativa de los parámetros constructivos. También incorpora un estudio de cuenca visual y afección paisajística de la nueva dársena de levante, modificada respecto al proyecto inicial.
  
Carácter de la declaración de impacto ambiental
  
La declaración de impacto ambiental que se formula, evalúa a los efectos ambientales determinados aspectos incluidos en el proyecto presentado.
  
El proceso de análisis que ha conducido a la declaración de impacto ambiental no se cierra respecto a la evaluación de determinados aspectos relativos a la dinámica litoral y efectos de las infraestructuras portuarias en la progresión y evolución de las playas y frente costero y afecciones al patrimonio histórico submarino, los cuales serán concluidos en una segunda fase que precisará de una resolución complementaria a la presente declaración de impacto ambiental (DIA).
  
La razón de esta circunstancia que motiva una DIA condicionada a una resolución posterior, se basa en las características del informe de la Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente emitido respecto a la adscripción al dominio público marítimo, el cual deja en suspenso la autorización para la cual es competente, entretanto se pronuncia el órgano competente de la comunidad autónoma en evaluación de impacto ambiental a través de la declaración de impacto ambiental.
  
Hay que considerar que la Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente es el órgano competente y más capacitado para evaluar los aspectos relativos a dinámica litoral. De hecho en evaluaciones ambientales anteriores, una vez aprobada la declaración de impacto ambiental por el departamento competente en materia de medio ambiente de la comunidad autónoma, el departamento competente en materia de costas de la administración del estado, ha requerido estudios de dinámica litoral pronunciándose sobre estos aspectos fijando de forma independiente las medidas correctoras y protectoras que se han considerado convenientes.
  
Como consecuencia se produce una situación compleja. Por una parte la declaración de impacto ambiental debe ser emitida para que la Dirección General de Costas levante la suspensión de la tramitación para la cual es competente y por tanto se pronuncie respecto a los aspectos relativos a la dinámica litoral. Por otra parte la declaración no puede incluir las medidas protectoras necesarias para corregir los efectos derivados de modificaciones hidrodinámicas consecuencia de la ampliación portuaria, al no haberse producido el pronunciamiento de la autoridad competente.
  
Como consecuencia de esta dualidad, que puede dar lugar a un expediente administrativo condicionado a otro, que a su vez se condiciona al anterior, por tanto no siendo posible emitir una resolución, lo que generaría una situación de indefensión al administrado, se plantea una tramitación ambiental en dos fases, en la cual exista en una primera fase un pronunciamiento de la autoridad ambiental de la Comunidad Autónoma a través de una declaración de impacto ambiental emitida a los efectos ambientales para los cuales es competente, trasladando a una segunda fase el resto de los aspectos ambientales no contemplados en la anterior, básicamente los aspectos relativos a dinámica litoral de acuerdo con el informe del órgano competente y los condicionados a ella, que serán incluidos en una segunda resolución, que vinculará la autorización del proyecto de ejecución, en la cual se incluyan todas las medidas correctoras y protectoras necesarias no recogidas en la declaración, junto con el programa de vigilancia y control.
  
El proyecto de ejecución de obras, estaría por tanto condicionado tanto a la propia declaración de impacto ambiental que se emite, como a una resolución complementaria a emitir en el futuro, con anterioridad a la autorización del proyecto de ejecución por el órgano sustantivo competente, Dirección General de Puertos y Costas de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, ambas resueltas por el órgano ambiental competente, Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda .
  
Descripción del proyecto. Alternativas
  
A. Proyecto inicial
  
El proyecto inicial contempla 3 alternativas de ampliación del puerto de Jávea .
  
Alternativa 1: constituye la opción finalmente elegida. Propone crear una estructura apoyada en el arranque del actual dique de abrigo, que inicialmente se prolonga hacia el sur siguiendo el límite que la zonificación del Plan de Ordenación de Recursos Naturales del Montgó, a través de 2 alineaciones de 340 metros y 300 metros, respectivamente, girando posteriormente hacia el oeste en dirección a la playa de la Grava mediante una tercera alineación de 270 metros, sustituyéndose el actual dique de levante por un nuevo dique construido sobre la zona de uso portuario con una superficie total de 43.000 metros cuadrados, aumentándose la distancia desde la bocana actual del puerto al nuevo dique en 230 metros en dirección este.
  
Sobre la nueva estructura construida sobre el mar, el proyecto básico en su solución inicial, incluye un importante equipamiento en edificios viales y aparcamiento. El proyecto contempla una edificabilidad de 17.200 metros cuadrados, con edificaciones en dos plantas y altura de 7,50 metros, incluyendo un edificio destinado a control, administración y restaurante de 3 plantas y 9 metros de altura. También se proyectan los viales de acceso rodado y 590 plazas de aparcamiento.
  
Ello permitiría ampliar la capacidad de amarraje del puerto de Jávea en 500 embarcaciones deportivas.
  
Alternativas 2 y 3: ambas alternativas son muy semejantes y en caso de desarrollarse conllevarían la desaparición de la playa del Tangó y las pequeñas calas que existen en dirección al cap de Sant Antoni.
  
Estas alternativas son inviables de acuerdo al Plan de Ordenación de Recursos Naturales del Montgó, por lo que no son consideradas en el proceso de evaluación de impacto ambiental.
  
B. Proyecto modificado
  
Como consecuencia del primer análisis ambiental del proyecto y valorada la importancia de las afecciones ambientales de dicho proyecto se han requerido del promotor nuevos estudios y determinadas modificaciones del proyecto inicialmente presentado.
  
Con estos criterios a los cuales, se hace referencia posteriormente, el promotor ha presentado una propuesta modificando los parámetros de desarrollo del primer proyecto, reduciendo la superficie final de la nueva dársena de levante de 43.000 a 40.624 metros cuadrados, la edificabilidad de 17.200 a 9.554 metros cuadrados, las alturas máximas de edificación pasarían con carácter general de 7,5 metros en dos plantas a 3,75 metros en una sola planta. El volumen de ocupación de la dársena igualmente se reduce desde el 30% de superficie al 23,5%. Por su parte el número de aparcamientos se reduce de 590 a 578 plazas.
  
Asimismo se incluye en el proyecto modificado un paseo peatonal de 22.434 metros cuadrados que constituye el 55% de la superficie total de la dársena proyectada.
  
Con este nuevo proyecto el número de amarres, cuya necesidad justifica y motiva la ampliación del puerto deportivo, prácticamente no varía con una ligera reducción de 500 a 497 embarcaciones.
  
Afecciones legales a espacios naturales protegidos
  
La nueva dársena proyectada en el proyecto básico de ampliación del puerto deportivo de Jávea, se inserta en la playa del Tangó en el mismo punto del actual dique de levante y a partir de este punto transcurre sobre el límite del área que el Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) referido, zonifica como zona de uso moderado y area de compatibilidad de actividades portuarias.
  
El artículo 100 del Plan de Ordenación de Recursos Naturales determina las limitaciones específicas en esta clase de zonificación.
  
«Las limitaciones específicas de usos establecidas en los artículos anteriores no serán de aplicación en las áreas de compatibilidad de actividades portuarias de la zona de uso moderado, delimitadas en la correspondiente cartografía de zonificación. En estas zonas prevalecerá la legislación sectorial aplicable a instalaciones portuarias, sin perjuicio de la necesidad que cualquier actuación que se proyecte en dichas áreas cuente al menos, con informe vinculante emitido por la Conselleria de Medio Ambiente y sin menoscabo de lo que establezca en su caso la legislación de impacto ambiental».
  
Por tanto la actuación proyectada es acorde con el Decreto 180/2002, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de Recursos Naturales del Parque Natural del Montgó.
  
Del estudio de la documentación se deduce que pueden existir afecciones a la parte terrestre del parque natural en lo relativo a accesos. Esta actuación no es legalmente viable por lo que debe ser suprimida en el proyecto de ejecución de obras.
  
Afecciones a fauna y flora protegidas
  
Entre las afecciones ambientales del proyecto destaca por su importancia la alteración de las praderas de fanerógamas marinas, concretamente posidonia oceánica, hábitat protegido de acuerdo a la Directiva 92/43/CEE del Consejo y su transposición al ordenamiento jurídico español a través del Decreto 1997/1995 de 7 de diciembre.
  
Esta afección es ampliamente tratada especialmente en las alegaciones presentadas en el periodo de información pública y los informes técnicos aportados, considerándose concluyente en esta materia el informe que ha emitido el Laboratorio de Biología Marina del Departamento de Zoología de la Universidad de Valencia suscrito por el doctor Manuel García Carrascosa, documentado con estudios sonar y videofotográfico, según el cual, la superficie total de pradera de posidonia oceánica afectada por la instalación proyectada es de 1,2 has, siendo de acuerdo a dicho informe «difícil encontrar en todo el sector costero Denia-Benidorm dominado por formaciones de posidonia un emplazamiento donde una instalación de este tipo (500 amarres), produzca un impacto tan limitado en este tipo de formaciones».
  
Respecto al cuestionamiento sobre la legalidad de actuar sobre este tipo de hábitat, hay que considerar que el régimen de protección de este hábitat consiste esencialmente en la necesidad de someter a evaluación de impacto las obras y actividades que puedan afectar a dichas praderas, no existiendo obstáculos legales ni por oposición directa frente a algún precepto concreto, ni por contravención de los principios que inspiran el derecho ambiental, para que la declaración de impacto sea positiva. En cualquier caso se plantea como medida correctora el transplante de la pradera de posidonia afectada.
  
Como consecuencia los aspectos más relevantes desde el punto de vista ambiental, como pueden ser las afecciones al área protegida del Parque Natural del Montgó o las afecciones a fondos submarinos con ecosistemas de valor ecológico no existen o poseen una escasa relevancia en la solución constructiva objeto de evaluación ambiental.
  
Afecciones al patrimonio historico-arqueologico
  
El proyecto básico no incorpora una prospección arqueológica del fondo marino sobre el cual apoyará la obra de fabrica que compondrá la nueva dársena. A este respecto la contestación del promotor respecto a las alegaciones que han planteado tal carencia, refiere que los estudios arqueológicos se realizarán en la fase de redacción del proyecto de ejecución.
  
Considerando que con carácter previo al proyecto de ejecución se emitirá una nueva resolución de carácter ambiental por la Dirección General de Gestión del Medio Natural y debido a las características y particularidades que supone una exploración y prospección arqueológica submarina, se ha considerado que estas afecciones al Patrimonio Histórico pueden ser incluidas en la fase de proyecto de ejecución como propone el promotor y por tanto evaluadas en la Resolución complementaria a esta declaración de impacto ambiental.
  
Informes sectoriales
  
A. Por el Ayuntamiento de Jávea se aportan dos documentos y tres informes técnicos respecto al proyecto inicialmente presentado, correspondientes al área de urbanismo, medio ambiente y patrimonio arqueológico:
  
1. Certificado de acuerdo plenario de sesión de 13 de mayo de 2003, por el que se informa negativamente el proyecto presentado por la empresa Marina Punta del Este solicitando de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes rechace el mismo, destacando en su punto tercero, que la actuación prevista no es compatible con el planeamiento urbanístico vigente, que el proyecto tiene importantes dificultades de acceso terrestre limitando notablemente la movilidad del área sin presentar soluciones al respecto, que se propone actuar sobre terrenos situados en el ámbito del Parque Natural del Montgó clasificado como suelo no urbanizable de especial protección ecológico paisajística, que el estudio de impacto ambiental no es valido incumpliendo lo previsto en el reglamento que desarrolla la legislación de impacto ambiental, que no valora el impacto sobre la playa de la Grava, Tangó y Montañar, que propone una medida el transplante de posidonia que no se justifica y que incumple lo previsto en el ordenamiento vigente en relación con el patrimonio arqueológico en una área sensible donde se han encontrado frecuentes restos.
  
2. Propuesta alternativa presentada por los grupos socialista, centrista y Bloc, que obtiene 8 votos a favor, 8 votos en contra y 5 abstenciones, la cual argumenta que un nuevo puerto deportivo no tiene justificación que no sea la económica, que la privatización de un espacio público como la zona costera que comprende la escollera de levante y la remodelación del uso en el contradique de poniente solo puede clasificarse de una manera y es la de brutal además de irrespetuosa respecto a los usos tradicionales de los vecinos de Jávea y sus visitantes, que Marina Punta del Este vuelve a insistir en un proyecto puramente especulativo, de carácter económico e inmobiliario, que el proyecto obvia el impacto sobre viarios, servicios y equipamientos públicos, que obligaría a la revisión y adaptación del PGOU de Jávea y que esta actuación comportaría daños colaterales irreversibles de acuerdo a la referencia planteada en estudio del Instituto del Agua y las Ciencias Ambientales de la Universidad de Alicante realizado para el Ayuntamiento de Jávea en 2000.
  
Esta propuesta asume los informes de los técnicos municipales que concluyen que la actuación proyectada no es compatible con el planeamiento actual, notables carencias del estudio de impacto ambiental y carencia de informe de patrimonio arqueológico. Asimismo se hace referencia a la respuesta relativa a la ampliación del puerto de Jávea del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes que aparece en el diario de sesiones de las Cortes Valenciana el 5 de abril de 2000, en la cual se responde que «no es voluntad del Gobierno Valenciano hacer ninguna actuación en la costa, que vaya en contra del criterio del ayuntamiento y del criterio de los vecinos». Como consecuencia se manifiesta un no rotundo a la ampliación del puerto, se insta a la Conselleria a tramitar un proyecto de iniciativa pública que optimice el espacio portuario actual y el canal de la Fontana, se solicita la modificación de determinadas normas legales y solicitar inicio de expediente para que el puerto de Jávea y su entorno se declaren Patrimonio de la Humanidad.
  
Junto a éstos, el Ayuntamiento de Jávea, adjunta 3 informes técnicos :
  
1. Informe emitido por el arquitecto jefe de la Oficina Técnica Municipal, según el cual la clasificación del suelo afectado es Sistema General de Infraestructuras en suelo urbano-puerto y suelo no urbanizable de protección ecológico-paisajística. Se expone que el planeamiento vigente no prevé entre sus determinaciones la ampliación de estas infraestructuras naútico-deportivas, por lo que desde la perspectiva del planeamiento urbanístico vigente, la actuación pretendida debe calificarse como no compatible. Asimismo considera que la propuesta afecta a una zona densamente poblada afectando a los equilibrios economico-sociales, que la propuesta tiene importantes dificultades en su acceso terrestre no presentando soluciones. Finalmente y de conformidad con la legislación urbanística vigente sería necesario dotar al proyecto de un marco de planificación urbanístico adecuado, en el que se instrumenten tanto las previsiones naútico-deportivas las dotaciones comerciales y equipamiento privado como las dotaciones públicas y aquellas que permitiesen articular el adecuado retorno a la colectividad de parte de las plusvalías generadas.
  
2. Informe del biólogo municipal, el cual aporta determinaciones relativas a existencia de dos alternativas inviables lo que supone un error metodológico que anula el objetivo de la evaluación de impacto ambiental, debiendo valorarse la opción de optimización de las instalaciones actuales, inexistencia de referencias al estudio «Informe técnico sobre los efectos ambientales y territoriales de la construcción de un puerto deportivo en la bahía de Jávea», redactado en abril de 2002, por un equipo multidisciplinar de la Universidad de Alicante ni al «Estudio medioambiental del litoral de Jávea», realizado por la Facultad de Ciencias de la Universidad de Valencia en 1994, inexistencia de un análisis de cuencas visuales ni fotomontajes con el análisis anterior y posterior a la obra, valorando de una forma muy negativa el impacto paisajístico de una barrera visual sobre el mar formada por unas edificaciones de casi 11 metros de altura sobre la lámina de agua, con una edificabilidad de 17.200 metros cuadrados y diques de 640 y 270 metros de longitud, colapso al núcleo urbano de Duanes al no existir accesibilidad, anulación de la oferta pública de amarre, no se valora el impacto sobre las playas de Jávea, enturbiamiento y perdida de la calidad de las aguas de la playa de la Grava consecuencia de la remoción del sedimento en la fase de construcción y dragado, pérdida de la renovación del agua y salida de contaminantes del puerto a la playa, no se aporta una cartografía bionómica de los sustratos y de las comunidades existentes en la zona de afección, importante afección a praderas de posidonia y áreas en proceso de recuperación de estas a corto o medio plazo, falta de garantías sobre los transplantes de posidonia, afecciones a infraestructuras existentes, afecciones al patrimonio arqueológico, afección a la parte terrestre del Parque Natural del Montgó, falta de rigor en la valoración global del impacto ambiental del proyecto. Finalmente concluye que el estudio de impacto ambiental no es válido, que dicho estudio incumple la Ley de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana, no justifica la incidencia sobre el medio socioeconómico, no valora el impacto de la actuación sobre la playa de la Grava y primer montañar, no se tiene en cuenta la afección a la infraestructura del emisario submarino del puerto, ni la pérdida de la oferta pública de amarres del dique de levante actual, se incumple lo previsto en el ordenamiento vigente en relación con el patrimonio arqueológico, no se justifica la medida correctora del transplante de la especie posidonia oceánica, no se justifica la no afección al Parc Natural del Montgó, no se justifica la accesibilidad al dique de levante, no pudiéndose ejecutarse una obra de esas características, sin que se demuestre que puede accederse al conjunto de instalaciones previstas.
  
3. Informe del arqueólogo municipal, el cual argumenta que el área del puerto de Jávea, constituye un puerto-fondeadero desde la antigüedad hasta nuestros días. Por tanto cualquier obra de infraestructura que afecte al fondo marino de esta zona deberá disponer de los preceptivos informes arqueológicos avalados y aprobados por el Centro de Arqueología Subacuática de la Comunidad Valenciana que evaluará las características de las intervenciones a realizar.
  
Se adjunta una importante relación de restos arqueológicos obtenidos en el área resultado de la campaña de prospección llevada a cabo en el año 2000, donde se censaron 11 nuevas fichas de yacimientos situados dentro del área del puerto. La mayor parte de las piezas provienen de la zona denominada El Tangó, en el área situada al NE y SE del actual puerto.
  
B. Por la Agencia Valenciana del Turismo se informa que «la referida actuación no interfiere aparentemente en la actividad turística, si bien a falta de los pronunciamientos de otras administraciones competentes sería conveniente ampliar los estudios sobre tráfico rodado, afecciones a las playas al sur del puerto, debiéndose efectuar medidas correctoras y preventivas en las obras».
  
C. Por el director general de Puertos y Costas de la Conselleria de infraestructuras y Transportes, respecto al proyecto objeto de evaluación, se emite informe que se incorpora a la documentación relativa del procedimiento de evaluación de impacto ambiental:
  
(...) «Por todo ello, e independientemente de la resolución final del expediente, previos los trámites oportunos, entre los que destaca la declaración de impacto ambiental que nos ocupa, el informe vinculante del Ministerio de Medio Ambiente con la consiguiente adscripción del dominio público de la Generalitat Valenciana, y la posterior aceptación por el promotor de obras adicionales y complementarias, que en su caso fuera necesario acometer para garantizar su integración en el medio y la estabilidad de las playas adyacentes, esta dirección general considera que el proyecto en tramitación es de interés general y se adecua al ordenamiento vigente; y ello por los siguientes motivos:
  
1. El proyecto se adapta a las determinaciones del PORN del Montgó, que delimita una zona concreta para el desarrollo de las actividades portuarias.
  
2. Hay una demanda real de atraques e instalaciones naútico-deportivas en la bahía de Jávea que está originando distorsiones e el mercado.
  
3. Varios sectores de la sociedad de Jávea se han pronunciado favorablemente a la construcción de la ampliación del puerto, por considerarlo de interés general para el desarrollo turístico de la ciudad y del área de influencia del puerto.
  
4. La ampliación es acorde con el criterio del vigente Plan de Puertos que da prioridad a las ampliaciones sobre la creación de nuevos puertos para satisfacer la demanda.
  
5. No se produciría una afectación directa a nuevos tramos de costa.
  
6. Debido a la distancia a las edificaciones existentes, las afecciones visuales son mínimas y pueden reducirse mediante una adecuada redistribución de la edificación. Por tanto los problemas de incompatibilidad de uso son mínimos.
  
7. No hay contradicciones con el planteamiento municipal vigente. El hecho de que el plan municipal actual no tenga expresamente prevista la ampliación del puerto, no implica considerar la incompatibilidad de la actuación proyectada con dicho planeamiento. La ordenación portuaria es competencia de la Generalitat Valenciana, debiendo atenderse a lo dispuesto en el Plan de Puertos e Instalaciones Naútico-deportivas de la Comunidad Valenciana, cuyo artículo 14.2, en su vigente redacción introducida por Decreto 36/2002, de 5 de marzo, prevé además la correspondiente modificación del planeamiento urbanístico, cuando proceda siendo aplicable asimismo al artículo18 del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana.
  
8. El proyecto se considera asimismo acorde con las directrices del futuro plan de puertos, actualmente en fase de redacción.
  
9. El informe del biólogo municipal del Ayuntamiento de Jávea, con independencia de que incluso aborda materias exorbitantes de su propio ámbito, ha sido puesto en cuestión en sendos informes redactados por el catedrático de Puertos y Costas de la Universidad Politécnica de Valencia y por el profesor de Biología Marina de la Universidad de Valencia (?)»
  
D. Por el director general de Costas de la Secretaria de Estado de Aguas y Costas del Ministerio de Medio Ambiente, se informa sobre la solicitud de adscripción de 129.000 metros cuadrados de bienes de dominio público marítimo-terrestre, para la ejecución del proyecto «Proyecto básico. Ampliación del puerto de Jávea», sito en el término municipal de Jávea.
  
En este informe que posee carácter preceptivo y vinculante según el apartado C)a) del anexo al Real Decreto 3.059/1982, de 24 de julio, sobre traspasos de funciones y servicios a la Generalitat Valenciana en materia de Puertos, así como en los artículos 49 y 112 c) de la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas, se resuelve «dejar en suspenso el informe relativo a la solicitud de adscripción de bienes de dominio público marítimo-terrestre para la ampliación del proyecto ?Proyecto básico. Ampliación del puerto de Jávea?, en el término municipal de Jávea (Alicante), hasta que se presente la declaración de impacto ambiental a emitir por el órgano competente de la Generalitat Valenciana y se cumplimente lo indicado en la consideración 5ª), ya que la alternativa 1 adoptada no se considera adecuada».
  
Además de no resolver en materia de su competencia, utilizando una técnica administrativa incorrecta, como es dejar en suspenso un trámite, en espera de la resolución de otro departamento perteneciente a una administración de ámbito diferente, no estando ambos legalmente vinculados, el informe a que se hace referencia, incluye la referida consideración 5ª), la cual contiene una serie de consideraciones ambientales imprecisas, emitidas a partir un volumen reducido de datos, concluyendo en determinaciones ambientales que la legislación ambiental reserva para el procedimiento de evaluación de impacto ambiental, al cual, finalmente se supedita previa suspensión el referido informe.
  
Evidentemente el procedimiento de evaluación ambiental posee mayor capacidad de análisis ambiental que el procedimiento de adscripción, ofrece mayores garantías de seguridad al administrado y reconoce a éste el derecho a proponer medidas correctoras para prevenir los efectos desfavorables de un determinado proyecto, fundamento básico en la técnica de evaluación de impacto ambiental, cuestión que no se ha tenido en cuenta en el referido informe de este organismo respecto a la adscripción solicitada.
  
E. Por parte de la Capitanía Marítima de Alicante de la Dirección General de la Marina Mercante, desde el punto de vista del área de responsabilidad que le compete, (seguridad marítima y protección del medio ambiente marino), la nueva obra proyectada no supondrá, una vez en servicio, ningún obstáculo para la navegación ni afectará negativamente al medio marino.
  
F. Por parte del promotor se aportan los siguientes informes y documentos sectoriales.
  
1. Informe de contestación a las alegaciones planteadas en el periodo de información pública, exponiendo los argumentos a favor del proyecto, distribuidos en 35 materias.
  
2. Informe de alegaciones y comentarios al informe realizado por el biólogo municipal del Ayuntamiento de Jávea, sobre el estudio de impacto ambiental del proyecto básico de ampliación del puerto de Jávea.
  
Dicho informe, suscrito por el doctor García Carrascosa, experto en Biología Marina, adscrito al Departamento de Zoología de la Universidad de Valencia, el cual estudia y analiza de forma muy concreta con alto grado de localización y detalle, los ecosistemas del fondo marino afectado por la ampliación, concluyendo en que el mismo «se encuentra en un estado de deterioro importante motivado por la presencia del emisario submarino de Jávea que ha estado vertiendo durante 20 años caudales muy importantes de aguas residuales urbanas no depuradas a razón de 600 m³ diarios en invierno y 3.100 m³ diarios en verano, lo que ha motivado la práctica desaparición de las praderas de fanerógamas como posidonia o cymodocea resultando un fondo marino totalmente degradado y carente de todo interés conservacionista». Esta situación se documenta detalladamente con estudios de transectos realizados con sonar de barrido lateral y apoyados con video y fotografía submarina.
  
3. Informe sobre la representación y estado de conservación de las comunidades biológicos de los fondos marinos que serían afectados por la ampliación del puerto de Jávea suscrito por el doctor García Carrascosa, experto en Biología Marina, adscrito al Departamento de Zoología de la Universidad de Valencia.
  
Según dicho informe la distribución de superficies de fondo marino afectada por la instalación proyectada se estima en 14.2 ha que se distribuyen de la siguiente forma:
  
- 5,2 hectáreas de fondos marinos ocupados por el actual dique de abrigo y su área de atraque y escollera sumergida.
  
- 7,8 hectáreas de fondos de fango y arenas fangosas y también mata totalmente muerta de posidonia, afectados en mayor o menor grado por los vertidos del emisario.
  
- 1,2 hectáreas de fondos con pradera de posidonia (praderas vivas y en diferentes estados de regresión).
  
De este modo concluye que «la afección directa del proyecto a las praderas de posidonia es muy limitada en extensión y sobre todo, resulta difícil encontrar en todo el sector costero Denia'Benidorm dominado por formaciones de posidonia, un emplazamiento donde una instalación de este tipo (500 amarres), produzca un impacto tan limitado en este tipo de formaciones. Como se ha visto esto es debido a los efectos del emisario submarino pro un lado y por otro a la superficie aportada por el desmantelamiento del dique actual que entrará a formar parte de la superficie del nuevo puerto deportivo».
  
4. Otros informes de carácter técnico los cuales también incluyen consideraciones ambientales favorables al desarrollo del proyecto. Entre estos informes, se encuentran los siguientes:
  
- Informe sobre las alegaciones al proyecto básico de ampliación del puerto de Jávea formulado por el catedrático de Puertos y Costas de la Universidad Politécnica de Valencia doctor Vicent Esteban Chapapría, el cual rebate determinados aspectos del informe del biólogo municipal de Jávea concluyendo además entre otros aspectos, que el proyecto elaborado ha estudiado adecuadamente la posible afección a la dinámica litoral en la playa de la Grava concluyéndose que no resulta relevante.
  
- Informe realizado por el ingeniero de caminos Javier Escartín, según el cual la ampliación del puerto mejora las condiciones de desagüe del río Gorgos, que las modelizaciones realizadas sobre propagación del oleaje y corrientes se han efectuado sobre una batimetría suficiente y que la ampliación del puerto afectará a la playa de la Grava ligeramente siendo los cambios que se vayan a producir de pequeña magnitud.
  
Alegaciones en el periodo de información pública
  
A. Por el señor Juan Carlos del Olmo, en representación de WWF, ADENA, se alega que la actuación se encuentra dentro de la zona compatible con actividades portuarias del PORN del Montgó, aprobado por Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, del Gobierno Valenciano, que el proyecto contradice el citado PORN, que dicho documento fue recurrido por la entidad que representa, requiriendo la exclusión de operaciones de dragado, movimientos de tierra y depósito de materiales de construcción cuestión que fue contestada por la Conselleria de Medio Ambiente reconociendo la importancia de las praderas de posidonia oceánica de la bahía de Jávea por lo que dictaminó negativamente la ampliación del puerto de Jávea hacia la playa de la Grava, que la propuesta de ampliación afecta al LIC ES5211007 «Montgó», que el proyecto supondría el incumplimiento de la directiva de hábitats, que igualmente afecta a las formaciones de posidonia oceánica de la bahía de Jávea, hábitat recogido como prioritario en el anexo 1 de la Directiva Hábitats 92/43/CEE y a su transposición al ordenamiento jurídico español aprobado por Real Decreto 1.997/1995, de 7 de diciembre, ya que los niveles de la misma se sitúan en porcentajes de cobertura superiores al 80% llegando al 89%, según datos que figuran en el «Informe técnico sobre los efectos ambientales y territoriales de la construcción de un puerto deportivo en la bahía de Jávea (Alacant)», elaborado por el Instituto del Agua y de las Ciencias Ambientales de la Universidad de Alicante (Ramos y Alfosea, abril 2000), existiendo niveles de cobertura y densidad considerados por los expertos en muy buen estado de conservación, que la propuesta de trasplante de las matas de posidonia constituye una mera declaración de voluntad, de imposible realización y de resultados esperados despreciables, a la vista de los estudios y experimentos realizados sobre este asunto, que el proyecto afectará a 25 hectáreas de pradera de posidonia y 1,5 de Cymodocea nodosa, que no se incluyen las afecciones a las praderas adyacentes al lugar donde se sitúa la obra, obviando los impactos en la fase de ejecución y el trasiego de embarcaciones que generan incremento de contaminación química y orgánica, vertido de combustibles, fondeo de embarcaciones en zonas adyacentes, incremento de buceo deportivo, existencia de cambios en la dinámica litoral que supondrán el aterramiento o desgaste de fondos adyacentes cubiertos por praderas de posidonia, impacto por contaminación química derivada de pinturas antifouling en las embarcaciones, disminución de la calidad de las playas con incremento de vertidos directos e indirectos sobre el mar, pérdida de áreas de desove, cria y alevinaje de especies de alto interés comercial consecuencia de la pérdida de 25 hectáreas de posidonia, impactos sobre el delfín mular (Tursiops truncatus) y tortuga boba (Caretta caretta), ambas incluidas en el anexo II de la Directiva 43/92 de hábitats, ya que esta zona constituye un área de alimentación paso y descanso de estas especies como determina el estudio sobre cetáceos denominado «Proyecto Mediterráneo», realizado por equipos científicos de las universidades de Barcelona, Valencia y Autónoma de Madrid, constatando dicho documento el impacto negativo de determinadas actividades humanas sobre el medio marino en general y los cetáceos en particular, entre los cuales se cita «la proliferación de embarcaciones turísticas y los vertidos contaminantes», que dicho proyecto no es necesario prevaleciendo los criterios economicistas sobre los de conservación, que existe incompatibilidad entre el proyecto y el plan de instalaciones naútico-deportivas de la Comunidad Valenciana así como incompatibilidad del proyecto con la petición de fondos públicos LIFE'Naturalea, solicitada por la Comunidad Valenciana para conservación de los LICS marinos de la Comunidad Valenciana, dado que el efecto de las obras sobre los ecosistemas a proteger serán los contrarios para los que solicitan fondos públicos, que todo ello se apoya en la siguiente normativa: Constitución española, contra el artículo132, por que se privatiza el dominio público marítimo terrestre, que el proyecto mantiene la invasión de la zona marina en 25 hectáreas y se persiste en los usos no náuticos y deportivos; Real Decreto Legislativo 1.302/1986, considerando que el proyecto no es una ampliación sino un nuevo puerto deportivo, que no se tienen en cuenta exigencias previsibles en el tiempo como capacidad de abastecimiento de agua potable, suministro y estabilidad de energía eléctrica, accesos rodados al municipio, necesidad de examinar la opción 0, existencia de impactos no contemplados en el estudio de impacto ambiental (impactos sobre poblaciones de tortuga y delfin mular, impacto sobre recursos pesqueros, impactos sobre el paisaje interponiéndose frente a la playa de la Grava un frente de hormigón de extensión 4 veces superior al actual). Finalmente, respecto a esta norma se explica que las medidas correctoras son conceptuales, buenas ideas y buenas intenciones pero no existen limitaciones concretas a una construcción que implica operaciones de dragados y vertidos que se saben de gran impacto ambiental, ni control sobre el tráfico intensivo que suscitará el puerto: Real Decreto 1.997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestre, existiendo una especie prioritaria del anexo 1 del Real Decreto, según informe de la Unidad de Biología Marina del Departamento de Ciencias Ambientales y Recursos Naturales de la Universidad de Alicante por lo que esta actuación supone incumplir los objetivos del Real Decreto y de la Red Natura 2000, que el estudio de impacto ambiental revela como el impacto negativo más severo es la destrucción irreversible de una superficie de praderas de posidonia oceánica, que se producirá una degradación física del medio marino, causada por el cambio en el régimen hidrodinámico, derivado del efecto barrera del nuevo espigón cuatro veces superior al actual y por causa de la contaminación derivada del puerto deportivo, que el Instituto de Ecología Litoral valora en más de 20 hectáreas de praderas de posidonia directamente destruidas por la obra y 10 hectáreas afectadas de forma directa, de las cuales 16 corresponden a praderas en excelente estado de conservación, efectos que se predicaron en relación con el primer proyecto de ampliación hoy denegado pero aplicables según dicho Instituto a la zona del cabo de Sant Antoni, concurriendo por tanto todos los requisitos para que el órgano ambiental deniegue su conformidad por tratarse de una actividad no compatible con la conservación del LIC ES 5211007, «El Montgó» ; Ley 22/1988, de Costas, conteniendo el proyecto de ampliación ocupaciones de dominio público para usos no permitidos, que el puerto supone un espigón en el mar de longitud 4 veces superior al actual; Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del procedimiento Administrativo Común, en lo relativo a la capacidad de obrar por WWW/ADENA, concepto de interesado, derechos de los ciudadanos, obligación de resolver y motivación.
  
Finalmente la alegación se apoya en un conjunto de normativa autonómica e internacional, requiriendo la repetición del procedimiento y la declaración de impacto ambiental negativa para el proyecto de ampliación del puerto de Jávea, junto con la búsqueda de una solución alternativa.
  
B. Por el señor N. Battrick, se alega por el perjuicio del proyecto en la calidad del agua en la playa de la Grava e impacto estético con la desfiguración de la línea del horizonte consecuencia de los edificios en el dique nuevo.
  
C. Por la señora Castell García, se alega un previsible deterioro de los pocos metros de playas que posee Jávea, por efecto de la contaminación, flora y fauna del litoral.
  
D. Por los señores y señoras Heidtmann, Aracil, Lee, Cruañes, Sola, Vento Torres, Vento Escarti, Escartí Carbonell, Ayala y 15 personas más, Espinos y 95 personas más, Femenia Ferrer en escrito individual y 4.600 personas más, todos ellos del mismo tenor literal, según se indica en margen de escrito (en archivo), se alega la existencia de un impacto ambiental de consecuencias irreversibles, afectando a praderas de posidonia oceánica, que no tiene sentido el transplante de éstas a otras zonas, afección a la playa de la Grava al afectar el nuevo dique de levante que se proyecta hacia el Sur, perjudicando su régimen hidrodinámico, trasparencia y calidad de sus aguas, perjuicio al paisaje litoral, bloqueo a accesos al puerto, indicando finalmente que la necesidad de amarres no se justifica por presión social sino solamente por presiones de carácter inmobiliario y especulativo, comunes a lo que sucede en el mediterráneo español. Finalmente requieren se deniegue la licencia de construcción.
  
E. Por el señor Jose Salinas Buigues, se reconoce la necesidad de ampliar convenientemente el puerto de Jávea lo que favorecerá el desarrollo turístico de la villa, alegando que el proyecto no contempla la disposición de amarres públicos, aumento del tráfico rodado no contemplando mejoras, que no se debe demoler la escollera actual, siendo necesaria una gasolinera, que el impacto visual del área comercial proyectada con altura de edificios de 10 metros cambiará negativamente las visuales limpias actuales tanto de mar como de tierra, que el área comercial se debe situar en el acceso al mismo junto a la playa del Pope, la cual debe ser regenerada con arena
  
F. Por el señor Amadeu Ros en representación de la Plataforma Cívica en Defensa del Territori i del Litoral de Jávea se alega que el proyecto de ampliación del puerto deportivo causaría un impacto ambiental de consecuencias irreversibles de mayores consecuencias perjudiciales para el medio ambiente que el proyecto deportivo de la playa de la Grava que tuvo declaración de impacto ambiental desfavorable de fecha 7 de noviembre de 2001, ya que este nuevo puerto afecta a praderas de posidonia oceánica mejor conservadas que las que afectaban al anterior según el informe técnico de la Universidad de Alicante sobre los efectos que tendría la construcción de un puerto deportivo sobre la bahía de Jávea, no considera los impactos sobre las poblaciones de delfín mular y tortuga boba, siendo un área de alimentación, paso y descanso, (aporta una prolija relación de normativa nacional e internacional respecto a las protecciones existentes) considerando que la autorización administrativa que permitiera la construcción de puerto deportivo incurriría en clara ilegalidad y en nulidad de pleno derecho. Se afirma que el transplante de praderas de Posidonia a otras zonas no tiene sentido y que a medio plazo las praderas de Posidonia situadas en el entorno del emisario marino de la bocana del puerto de Jávea, se recuperarán a medio plazo. En su alegación segunda esta plataforma cívica argumenta que el proyecto causará un efecto devastador, irrecuperable y de insostenibilidad para la zona y alrededores atentando al crecimiento sostenible, causando el tráfico un bloqueo en los accesos al puerto. Otras alegaciones hacen referencia al hecho que la necesidad de amarres en Jávea no se justifica por la presión social, que la bocana del puerto se proyecta alejada del refugio natural del cabo de Sant Antoni lo cual generará problemas en maniobras de entrada al puerto en días de temporal, que se privatiza abusivamente una zona emblemática de la ciudad de Jávea, que es una zona de yacimientos arqueológicos, que ofrece una perspectiva paisajística única, valor sentimental altísimo para los ciudadanos de Jávea, oponiéndose finalmente al uso privativo de la zona marina y terrestre.
  
G. Por la asociación Accio Ecologista Agro, se presentan distintas alegaciones distribuidas en tres grupos: afecciones urbanas y territoriales, afecciones socioeconómicas y afecciones ambientales. Estas alegaciones argumentan distintos aspectos relativos a congestión viaria y déficit de aparcamientos afectando negativamente a la calidad de vida, planteamiento de un complejo comercial deportivo en la franja litoral sin plantear su ordenación previa, oposición social al proyecto, condicionamiento de la ocupación del dominio público al interés general, incompatibilidad de la zona lúdico comercial con la mejora de los servicios náuticos que motivan la concesión del dominio público marítimo terrestre, no se justifica la viabilidad de los nuevos amarres, no se analiza la incidencia sobre el sector pesquero, no se analiza el efecto acumulativo de los nuevos impactos, se incumple la zonificación prevista en el PORN considerando que la zonificación «compatible con los usos portuarios», responde únicamente a garantizar las actividades portuarias preexistentes, asignación de una parcela de servicios dentro del Parque Natural del Montgó incompatible con la zonificación del parque, afección negativa a las praderas de posidonia de la bahía de Altea, insostenibilidad del proyecto e incompatibilidad con el PORN del Montgó, incompatibilidad del proyecto con la declaración de LIC de la Red Natura 2000, ineficacia del trasplante de posidonia, existencia de una zona de paso, alimentación y cría de mamíferos como el delfín mular y tortuga boba, afección a fondos arqueológicos marinos, afecciones por las escorrentías del rio Gorgos, inexistencia de dotaciones de agua potable, deficiencias en la evaluación de atracción de tráfico. Como resultado solicita se rechace el proyecto por poseer un impacto ambiental negativo.
  
Análisis ambiental de la actividad proyectada. Conclusiones
  
Resultado de los estudios realizados, la información y datos obtenidos en el proceso de evaluación, los informes sectoriales, las alegaciones aportadas en el periodo de información pública así como la contestación a las mismas formuladas por el promotor, se ha dado traslado al promotor de informe sobre consideraciones ambientales que es necesario introducir en el proyecto, para la obtención de una declaración de impacto ambiental favorable.
  
Dicho informe incluye las siguientes consideraciones:
  
«1. La longitud total de la dársena en los dos primeros tramos de 340 y 300 metros lineales ambos en dirección Sur, que excede en 150 metros el actual dique de levante del puerto actual, debe ser revisada considerando la afección visual y paisajística que producirá sobre la playa de la Grava y las áreas residenciales próximas. Para ello se aportará un estudio de la cuenca visual graduándose en función de esta afección la longitud de la nueva dársena.
  
Respecto a los aspectos relacionados con la dinámica litoral y posibles protecciones o erosiones inducidas por la nueva dársena sobre las playas de Jávea, no serán determinantes en la evaluación de impacto ambiental, estableciéndose una reserva para su evaluación por la Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente, con el fin de evitar duplicidad en su análisis, ya que en anteriores ocasiones el análisis de la dinámica litoral consecuencia de la ampliación de puertos, han sido nuevamente evaluados por el departamento referido, con posterioridad a la declaración de impacto ambiental y con carácter previo al otorgamiento de autorización de adscripción al dominio público, requiriendo para ello del promotor nuevos estudios de dinámica litoral diferentes de los aportados junto con el estudio de impacto ambiental.
  
- La nueva dársena proyectada incluye dos áreas de edificación en las cuales se proyectan junto a áreas de aparcamiento distintas tipologías de edificación y uso. Con el fin de reducir el impacto visual y paisajístico de la ampliación del puerto sobre las áreas habitadas, se debe suprimir el segundo tramo de edificación que el proyecto contempla en la parte Sur de la nueva dársena. Por tanto junto a la eliminación de la segunda área edificable, se procederá al agrupamiento de las nuevas áreas edificables en el primer tramo de dique buscando una integración junto a las edificaciones ya existentes y componiendo un núcleo de equipamientos ordenado con criterios urbanísticos y funcionalmente apto para dar servicio a la nueva situación del puerto ampliado.
  
- En todo caso las edificaciones se reducirán en altura a planta baja, suprimiéndose la posibilidad de dos alturas contemplada en proyecto salvo casos concretos como pudiera ser el edificio de comunicaciones, en que de forma justificada podrían realizarse las alturas contempladas en el proyecto inicial. Se procurará que la edificación que supere una altura se ubique en el arranque de la nueva dársena.
  
- Si bien no es exigible al promotor Marina Punta del Este, SA la reordenación de los espacios y edificaciones concesionados que en la actualidad disfruta el titular actual del puerto deportivo, es conveniente que el nuevo proyecto adapte con criterio de futuro sus objetivos de gestión a los que resultaren de la necesaria convivencia e integración física de dos instalaciones concesionadas que tienen el mismo objetivo, ofrecer unos servicio naútico-deportivos de calidad a la ciudad de Jávea. Esto es necesario para conseguir una ordenación adecuada del acceso viario, reserva de suelo destinado a aparcamientos, ordenación de usos compatibles en los distintos espacios, gestión de vertidos, gestión de residuos, abastecimiento de electricidad y agua potable, criterios de diseño constructivo, criterios de iluminación y alumbrado, criterios de ajardinamiento y mobiliario público, etc.
  
Como consecuencia, los usos en la dársena que se proyecta, deben ser nuevamente reorganizados, de acuerdo a lo expresado en los puntos anteriores, disminuyendo la superficie total, el ámbito y volumen edificable y la altura de las construcciones.
  
Además el destino de parte de su suelo a aparcamientos de servicio a los usuarios del puerto deportivo, no debe excluir la existencia de un equipamiento dotacional público suficiente (viario, aparcamiento, paseo marítimo de tránsito público dotado de mobiliario urbano, alumbrado, ajardinamiento, etc).
  
Finalmente se estudiarán diversas medidas de integración paisajística de la nueva estructura proyectada, que disminuyan su efecto visual desde la población de Jávea y desde puntos de interés natural y paisajístico como el cabo de Sant Antoni, introduciendo elementos vegetales o incorporando aditivos colorantes al hormigón.
  
Igualmente se estudiarán y propondrán determinaciones, sobre ubicaciones favorables para el establecimiento de áreas destinadas al transplante y restauración de la pradera de posidonia oceánica que desaparecerá bajo el dique y para el establecimiento de un ecoarrecife artificial donde pueda recuperarse adecuadamente el hábitat de las poblaciones de fauna marítima que sufran los efectos de la construcción de la nueva infraestructura.
  
Finalmente se valorará favorablemente, como medida compensatoria de carácter ambiental, si bien no sería exigible a la empresa Marina Punta del Este, se estudie la posibilidad de realizar las acciones destinadas a la eliminación definitiva del antiguo emisario submarino de Jávea y la conducción definitiva a depuradora de los vertidos accidentales que en la actualidad se han detectado a través de está infraestructura, mediante los nuevos colectores que se construyan en el puerto. Ello permitiría la recuperación futura de las praderas de posidonia del norte de la bahía que en la actualidad se han perdido o se encuentran en un grave estado de regresión».
  
En respuesta a estas consideraciones el promotor, Marina Punta del Este, SA, ha aportado nueva documentación con una solución modificada y corregida con un impacto ambiental notablemente inferior a aquel que planteaba el proyecto inicial.
  
De este modo con fecha 9 de febrero de 2004, el promotor remite escrito el cual siguiendo las indicaciones anteriores pone en conocimiento de la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda:
  
«- Se ha procedido a la solicitud del estudio de cuenca visual para analizar la afección visual y paisajística del ?Proyecto básico de ampliación del puerto de Jávea?, sobre la playa de la Grava y las áreas residenciales próximas. (Dicho estudio que incluye una simulación visual, es aportado con fecha 17 de febrero y concluye valorando como compatibles los impactos derivados de la actuación en el puerto de Jávea, en relación con el impacto visual, valorándose positivamente la calidad constructiva, nueva escala del puerto y calidad de las instalaciones portuarias proyectadas).
  
- En relación con las áreas de edificación proyectadas en la superficie terrestre portuaria, teniendo en cuenta cuanto se señala en el escrito remitido, se ha procedido a su reducción, de acuerdo con las siguientes consideraciones y obteniendo los resultados que se señalan seguidamente:
  
La propuesta de reducción que se eleva para su consideración contempla la supresión del segundo tramo en la parte sur de la nueva dársena, eliminando, por tanto la segunda área edificable y agrupando las edificaciones ya existentes, componiendo un núcleo de equipamientos ordenado con criterios urbanísticos que será funcionalmente apto para dar servicio al nuevo puerto.
  
Aun teniendo en cuenta que la edificación inicialmente proyectada, 17.200 m², proviene de las especificaciones contenidas en el vigente «Plan de puertos e instalaciones náutico-deportivas de la CV», se reduce dicha edificación definiendo una nueva de 9.554 m², que atiende a las consideraciones establecidas. La edificación general se reduce a una sola altura, planta baja.
  
- Teniendo en cuenta lo anteriormente señalado se han elaborado dos planos de planta general de la nueva solución que se propone, que se acompañan. El plano 2 recoge la nueva propuesta que se eleva para su consideración, asumiendo las indicaciones contenidas en el escrito remitido, esto es, una sola superficie terrestre portuaria, la reducción de edificación a 9.554 m², con una sola altura (planta baja), la creación de un paseo peatonal de 22.434 m² y 578 plazas de aparcamiento.
  
Para todo ello solicita le sea admitido el presente escrito y la documentación que se acompaña y tenido en cuenta en la resolución de la evaluación de impacto ambiental del proyecto referido».
  
Consideraciones socioeconómicas
  
En la Comunidad Valenciana se suceden 41 puertos, en los que existen en torno a 16.000 amarres lo que constituye casi un 20 por ciento de los amarres del litoral español. La provincia que más puertos tiene es Alicante donde existen 24 instalaciones portuarias y 10.000 amarres aproximadamente. En Castellón existen 9 puertos y 1.700 amarres mientras que en Valencia hay 8 puertos y 4.000 amarres aproximadamente.
  
Comparativamente con otras comunidades del arco mediterráneo español, este número es ligeramente inferior. De este modo Cataluña posee 22.000 amarres, distribuidos en 44 puertos naúticos que constituyen casi la cuarta parte del total español. Ello permite que Cataluña sea la primera comunidad en número de licencias federativas. Por su parte Baleares es la comunidad autónoma con mayor número de puertos, con 60 instalaciones portuarias que incluyen más de 18.000 amarres. En el archipiélago se matriculan cada año más de 1.600 nuevas embarcaciones de recreo.
  
La situación actual en la Comunidad Valenciana es compleja como consecuencia de la escasez de puntos de amarre de embarcaciones deportivas. Mientras en otras áreas del país la matriculación de barcos ha ido relativamente paralela a la creación y ampliación de nuevos puertos deportivos, en la Comunidad Valenciana, ha existido un periodo prolongado donde no se han creado nuevos amarres salvo pequeñas ampliaciones. La consecuencia de ello es la situación actual de escasez e inexistencia de puntos de amarraje de embarcaciones. Frente a esta situación la Comunidad Valenciana presenta unas condiciones especialmente favorables para la práctica de deportes naúticos, siendo la provincia de Alicante un claro ejemplo, consecuencia de la benignidad del clima, que permite practicar este deporte la mayor parte del año, la belleza de la costa y su carácter como destino importante de turismo nacional y europeo.
  
En el caso concreto de Jávea, se produce una contradicción cuando menos injustificada. Tratándose de una de las ciudades turísticas más importantes del Mediterráneo, posee unas instalaciones anticuadas, carentes de servicios esenciales ofreciendo escasas posibilidades para el desarrollo y práctica de los deportes relacionados con el mar. Si bien han existido distintas iniciativas empresariales, hasta el momento ninguna de ellas ha culminado con la modernización y/o ampliación de la instalación portuaria actual. La más reciente, que consistía en la construcción de un puerto sobre la playa de la Grava obtuvo Declaración de impacto ambiental desfavorable de fecha 7 de noviembre de 2001.
  
El proyecto actual de ampliación mediante traslado hacia el este del dique de levante actual, ha obtenido en el periodo de información pública en torno a 5.000 alegaciones opuestas a su construcción. Frente a ello ha obtenido un apoyo social significativo como se desprende de la documentación aportada por el promotor consistente en 13.000 firmas de apoyo al proyecto, las cuales han sido protocolizadas ante notario según se refleja en acta notarial incorporada al expediente de evaluación ambiental.
  
Al mismo tiempo el promotor ha suscrito un acuerdo ante notario con la Cofradía de Pescadores de Jávea, la cual apoya abiertamente el proyecto de ampliación, como demuestra el escrito dirigido por esta entidad a la Dirección General de Puertos y Costas según el cual respecto al proyecto de ampliación del puerto deportivo de Jávea en el dique de levante presentado por la empresa Marina Punta del Este SA, expresa
  
(...) «Que dicho proyecto, a juicio de la Cofradia que representa, dotará al puerto de las infraestructuras y servicios necesarios, tanto para la actividad pesquera como turística que Javea necesita, con la correspondiente generación de puestos de trabajo.
  
Por ello la Cofradía de Pescadores de Jávea muestra su total apoyo a dicho proyecto y solicita de esa conselleria realice cuantas gestiones y tramitaciones sean precisas para que el mismo, sea pronto una realidad».
  
Por su parte el concesionario del puerto deportivo de Jávea, Club Naútico de Jávea, no manifiesta su oposición en el periodo de información pública, lo cual es significativo tratándose de la entidad más directamente afectada desde el punto de vista de localización y ubicación de las obras que contempla el proyecto de ampliación.
  
En consecuencia se presenta una posibilidad de lograr una inversión importante para la ciudad de Jávea y la Comunidad Valenciana, que concluya un proceso que ha generado tradicionalmente una notable controversia social y permita a su vez la ampliación, modernización y mejora del puerto de la ciudad, probablemente una de las instalaciones más representativas de la imagen turística de una ciudad marítima, importante para el incremento de la renta turística y para la captación de un turismo de calidad, beneficioso para la socioeconomía de la ciudad de Jávea y de la Comunidad en su conjunto.
  
La propia Generalitat Valenciana está impulsando el fomento y apoyo a la naútica deportiva, actividad importante para mejorar el potencial turístico de la propia Comunidad y aprovechar la oportunidad especial que se presenta a raíz de la elección de la ciudad de Valencia como sede de la competición más importante a nivel mundial relacionada con la navegación a vela, (Copa América), competición que precisa disponer de instalaciones de gran calidad, equipamiento y servicios, para la utilización y entrenamiento de los participantes.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento (anexo 1.8).
  
Debido a las particularidades legales que concurren en el proceso de evaluación ambiental que conduce a esta declaración de impacto se ha requerido un dictamen jurídico sobre la propuesta técnica, el cual ha sido formulado por el señor Gabriel Real Ferre, profesor titular de Derecho Administrativo, Subdirector del Instituto del Agua y de las Ciencias Ambientales de la Universidad de Alicante y presidente de la Asociación Iberoamericana de Doctores y Doctorandos en Derecho Ambiental, el cual es concluyente respecto a los aspectos que motivan la consulta.
  
De este modo el referido dictamen emite las siguientes conclusiones:
  
«Primera. La propuesta técnica de declaración de impacto ambiental de fecha 18 de febrero de 2004 sobre el proyecto básico de ampliación del puerto deportivo de Jávea reúne todos los requisitos formales para que pueda ser elevada a declaración.
  
Segunda. La técnica de proceder a la declaración de impacto positiva sometiendo diversas cuestiones a condición, a la espera del pronunciamiento de las autoridades competentes para emitir posteriormente una resolución en la que se asuman las modificaciones al Proyecto que resulten de tales pronunciamientos, así como a ampliar las medidas correctoras y/o minimizadoras correspondientes, está, en este concreto caso, plenamente justificada.
  
Tercera. En la propuesta se han valorado adecuadamente las distintas variables ambientales y, en concreto, la afección a la pradera de posidonea oceánica. La declaración de LIC no impide, de conformidad con el criterio expresado por la Comisión de la UE, la realización de la instalación que se pretende, máxime cuando se han impuesto variadas medidas correctoras. Las dudas sobre la eficacia de los trasplantes de posidonea no deben ser obstáculo para que se sigan experimentando con ellas, lo que en sí mismo ya constituye una medida dirigida a la mejora del medio y a su conocimiento.
  
Cuarta. El hecho de que el planeamiento urbanístico actual de Jávea no contemple nuevas instalaciones portuarias no es obstáculo para la emisión de la declaración.
  
Quinta. Las modificaciones introducidas al proyecto, a raíz de las conversaciones sostenidas con el promotor mejoran sustancialmente las determinaciones iniciales del proyecto básico y atienden, al menos parcialmente, algunas de las alegaciones realizadas durante la fase de exposición pública a que ha sido sometido el mismo. La naturaleza de las modificaciones introducidas, coincidentes en su sentido con las alegaciones, hace innecesaria una nueva exposición pública.
  
Sexta. La instalación no está prohibida por el PORN al desarrollarse en un área de compatibilidad previamente acotada dotada de un régimen de excepción en cuanto a las limitaciones de usos. Dada la naturaleza planificadora de tal instrumento, y la precisión con la que define el ámbito de posible ampliación, la exigencia de la normativa de EIA de contar con distintas alternativas de ubicación queda, en estos casos, atenuada, cuando no suprimida, pues las opciones de ubicación han sido evaluadas en el momento de aprobar el Plan.
  
Séptima. Las condiciones y medidas correctoras incluidas en la Propuesta son proporcionadas y adecuadas a las características de la obra proyectada.-
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Como consecuencia de lo expuesto en los apartados anteriores, vista la propuesta técnica elaborada por el Area de Evaluación Ambiental y visto el dictamen jurídico del subdirector del Instituto del Agua y de las Ciencias Ambientales de la Universidad de Alicante, resuelvo aprobar la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable a los efectos ambientales, el proyecto básico de ampliación del puerto deportivo de Jávea, presentado por Marina Punta del Este, SA, en su solución modificada dentro del procedimiento de evaluación ambiental, siempre y cuando se realice de acuerdo al siguiente condicionado .
  
1. La autorización del proyecto de ejecución por parte de la Dirección General de Puertos y Costas de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes de la Generalitat Valenciana, estará condicionada a la obtención previa de una Resolución del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, que completará los aspectos de dinámica litoral y aquellos otros condicionados a ésta conforme a las consideraciones que a este respecto emita la Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente y los aspectos relativos al patrimonio arqueológico submarino conforme a los criterios que incluya el informe vinculante, que el promotor debe obtener, de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Con todo ello además, dicha resolución determinará el programa de vigilancia ambiental.
  
2. El proyecto básico presentado será modificado en la fase de proyecto de ejecución según los planos y características aportadas por el promotor en su comunicación a esta Dirección General de 9 de febrero de 2004, incluyéndose la supresión del área de edificación inicialmente proyectada en la parte Sur de la nueva dársena, reducción de superficie final de la nueva dársena de levante de 43.000 a 40.624 metros cuadrados, reducción de la edificabilidad de 17.200 a 9.554 metros cuadrados, reducción de las alturas máximas de edificación de 7,5 metros en dos plantas a 3,75 metros en una sola planta, reducción de la superficie de ocupación de la dársena igualmente desde el 30% al 23,5% y reducción del número de aparcamientos de 590 a 578 plazas. Además incorporará las restricciones que establezca la Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente en base a sus competencias y aquellas que se deriven del informe sobre patrimonio arqueológico que a estos efectos emita la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana.
  
3. El promotor destinará dentro de la nueva dársena 22.434 metros cuadrados que constituye el 55% de la superficie total, a paseo peatonal de uso público, incluyéndose además y ello de acuerdo con el Ayuntamiento de Jávea, elementos suficientes de mobiliario urbano, alumbrado y ajardinamiento. En estos sistemas de acceso público se eliminarán totalmente las barreras arquitéctonicas con el fin de permitir su disfrute a personas con dificultades de movilidad.
  
4. El promotor deberá aportar un estudio previo sobre los efectos que las obras proyectadas pudieran causar en los restos arqueológicos submarinos, suscrito por técnico competente. Las actuaciones precisas para la elaboración de dicho estudio serán autorizadas por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, que establecerá los criterios a los que se ha de ajustar la actuación y se supervisarán por un arqueólogo designado por la propia conselleria. Realizado dicho estudio el promotor deberá obtener el informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, a que hace referencia el artículo 11 de la Ley 4/1988, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el cual vinculará la resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental a que hace referencia el condicionado primero.
  
5. El promotor incluirá en el proyecto de ejecución la creación de puntos de almacenaje de vertidos procedentes de las sentinas de las embarcaciones que se gestionarán conforme a la normativa vigente y la construcción de colectores sanitarios suficientes, los cuales deberán ser integrados en las redes generales de la concesión marítima del puerto de Jávea. A estos efectos, si no existiera acuerdo entre concesionarios, la administración competente en materia de puertos arbitrará las soluciones técnicas que permitan la modernización e integración de las redes generales sanitarias, eléctricas y de abastecimiento de agua potable en los tramos comunes, con el fin de evitar duplicidades en los sistemas generales.
  
6. El promotor redactará un proyecto para el transplante de pradera de posidonia oceánica que desaparecerá bajo la obra de fábrica de la nueva dársena y para el establecimiento de un ecoarrecife artificial, previo estudio de un área para su ubicación, informada favorablemente por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, donde pueda recuperarse adecuadamente el hábitat de estas fanerógamas marinas y su fauna asociada. El área receptora de esta pradera y ecoarrecife, será objeto de estudios que determinen su evolución, realizándose las acciones necesarias para lograr su establecimiento definitivo.
  
7. El promotor desarrollará y financiará anualmente un programa de educación ambiental en colaboración con instituciones públicas y educativas, monitoreado por un especialista en biología marina, en el cual se incluyan acciones concretas. Entre estas acciones, como mínimo, se incluirá la obligatoriedad de liberar anualmente una cantidad no inferior a 3.000 alevines de dorada o lubina u otras especies piscícolas autóctonas criadas en cautividad, con tamaño suficiente para sobrevivir en el mar de forma autosuficiente.
  
8. El promotor no podrá realizar actuaciones en terrenos de protección ecológico-paisajística en el ámbito del Parque Natural del Montgó, que contravengan lo regulado por el Plan de Ordenación de Recursos Naturales de este espacio natural.
  
9. El proyecto de ejecución deberá ofrecer soluciones viables a los problemas de medio ambiente urbano, condiciones de los accesos y tráfico, ruido y transporte de materiales en la fase de ejecución y prevención de accidentes que pudieran ocasionar contaminación de aguas o alteraciones no previstas de los valores ambientales que se protegen.
  
10. El programa de vigilancia y control, contendrá un sistema riguroso del control periódico de la calidad de las aguas de baño en la playa de la Grava, así como las medidas a adoptar en caso de detectarse contaminación por la actividad portuaria.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados, por los sistemas reconocidos en derecho esta declaración, informando que contra la misma, al tratarse de un acto de trámite y no constituir un acto definitivo en vía administrativa, no procede recurso, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML