Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6055, del 13-07-2009 (2009/7974)

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Ontinyent, Elda, la Jana i Sant Mateu, Turís, Gaibiel i Benaguasil.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6055

Data del DOGV
:   13-07-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/7974

CVE


Data del document
:   26-06-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Elda](javascript:void(0))
    * [Gaibiel](javascript:void(0))
    * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Jana, la](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 de juny de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Ontinyent, Elda, la Jana i Sant Mateu, Turís, Gaibiel i Benaguasil. [2009/7974]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:   
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 364/06-AIA Ontinyent, 382/06-AIA Elda, 387/06-AIA La Jana-Sant Mateu, 330/06-AIA Turís, 288/06-AIA Gaibiel i 225/06-AIA Benaguasil.  
València, 26 de juny de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 364/2006-AIA.  
Títol: Autorització ambiental integrada d'una indústria d'estampació, tintatge i acabaments tèxtils.  
Promotor: Colortex 1967, SL.  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: Avinguda del Tèxtil, núm. 60, del terme municipal d'Ontinyent (València).  
Descripció del projecte   
Introducció  
El complex industrial de Colortex 1967, SL està constituït per les instal·lacions i edificacions industrials pròpies d'una activitat tèxtil, una planta depuradora d'aigües residuals i una assecadora tèrmica de llots de depuració.   
El projecte descriu l'activitat pròpia de la tèxtil i planteja l'ús de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals i d'assecada de llots per al tractament de residus d'origen extern, com a activitat complementària a la principal. Entre les operacions de gestió de residus, considera el procés de llavada d'envasos buits generats a la indústria, els quals han contingut diversos productes químics. Una vegada nets es tornen al proveïdor o es reutilitzen en el procés productiu.  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada per a la instal·lació industrial d'estampació, tintura i acabaments tèxtils, d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
L'activitat industrial de Colortex 1967, SL, es desenvolupa a l'avinguda del Tèxtil número 60 del terme municipal d'Ontinyent, i la parcel·la està classificada com a sòl urbà i qualificada d'ús industrial. Sobre la parcel·la s'eleven, actualment, un conjunt barrejat de naus industrials adossades i altres edificacions, com a resultat de les successives ampliacions que des de l'inici de l'activitat s'han escomés. Aquest emplaçament limita per la façana principal amb l'avinguda del Tèxtil, d'orientació nord, a l'est limita amb el carrer de la Confecció, a l'oest, amb el carrer del Tint i, al sud, amb el carrer de Jacquard.  
El projecte descriu les instal·lacions industrials de Colortex 1967, SL, formades per les edificacions que contenen els processos productius de l'activitat tèxtil i els magatzems d'aquesta, la planta de depuració d'aigües residuals, la instal·lació d'assecada de llots, els emmagatzemaments de productes químics, oficines, etc. i altres instal·lacions auxiliars.  
Pel que fa al procés industrial de Colortex 1967, SL, es descriu l'activitat tèxtil centrada en productes i serveis que engloben la preparació, tintura i acabaments tèxtils, amb les operacions d'enrotllament de tela després de la recepció, emmagatzemament de teixits en cru, blanqueig i llavada, i les operacions de gravat, estampació, tintura, acabament, recobriment i emmagatzemament de producte acabat. Com ja s'ha indicat anteriorment, es descriu la utilització de la planta de tractament i depuració d'aigües residuals i la instal·lació de l'assecadora de llots per a la gestió de residus d'origen extern, com també, l'operació de llavada d'envasos buits generats internament que han contingut producte químic.   
En la documentació presentada s'exposa que la indústria disposa de les llicències d'activitat municipal corresponents a estampats i teixits, ampliació d'estampats i teixits, ampliació d'indústria tèxtil, caldera de vapor turbina alternador, magatzem de productes químics, magatzem de teixit cru acabat, ampliació de la instal·lació de recobriments, indústria d'estampació, tintura i acabamentts, planta de cogeneració, planta de tractament d'aigües, oficines i magatzem de fabricació de teixits.   
En el projecte s'enumeren els focus d'emissió de contaminants a l'atmosfera corresponent als processos d'assecada de teles, generació de vapor, esmerilament, enrotllament, raspallada, estampament, crema i recobriments.  
Respecte als residus generats, es descriuen els procedents d'envasos buits contaminats amb productes químics que es llaven prèviament a la devolució d'aquests al proveïdor o es destinen a la seua reutilització interna en l'empresa. Procedent de la planta de tractament d'aigües residuals s'obtenen llots que es lliuren bé directament a un gestor autoritzat, o bé se sotmeten a assecada tèrmica, depenent-ne de les característiques. Els llots procedents de l'assecadora tèrmica es descarreguen en contenidors metàl·lics per al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat. La resta de residus perillosos i no perillosos es lliuren a diversos gestors autoritzats en funció de la naturalesa d'aquests. Els residus perillosos s'emmagatzemen, temporalment, en una àrea específica fins a fer efectiu aquest lliurament al gestor autoritzat.  
L'energia tèrmica i elèctrica per als processos industrials provenen d'una planta de cogeneració de cicle combinat a gas localitzada a la vora de les instal·lacions industrials de l'empresa.  
L'aigua de captació prové de dos pous que alimenten un aljub de 1.500 m³ per a ús industrial i connectat a la xarxa d'extinció d'incendis. A més, l'empresa està connectada a la xarxa d'aigua potable del municipi.   
Pel que fa a les aigües residuals, aquestes són enviades a la planta de tractament i depuració, i s'aboquen, finalment, al col·lector de clavegueram municipal.  
Tramitació administrativa  
Antecedents  
Com a antecedents consten dos expedients d'avaluació d'impacte ambiental de projectes presentats per Colortex 1967, SL, corresponents a la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 17 de juliol de 2000, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural, sobre una planta de tractament i depuració d'aigües residuals (expedient 164/99-AIA) i la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 18 de maig de 2004, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, sobre l'activitat productora de residus perillosos i una instal·lació d'assecada tèrmica de llots (expedient 121/03-AIA), totes aquestes presents en l'emplaçament industrial de Colortex 1967, SL.  
La Resolució de 18 de maig de 2004 fa referència en l'apartat tramitació administrativa al fet que el procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i control Integrats de la Contaminació, per la qual cosa Colortex 1967, SL, estaria obligada a sol·licitar l'autorització ambiental integrada. La mateixa Resolució de 18 de maig de 2004 determinava que l'estimació d'impacte ambiental és suficient i d'aplicació per a la tramitació de la corresponent autorització ambiental integrada que Colortex 1967, SL, haurà d'iniciar, dins dels terminis previstos en la mateixa Llei 16/2002, d'1 de juliol. Així mateix, en l'apartat segon de condicionants d'aquesta resolució de 18 de maig de 2004 s'indica que serà necessari formular una nova resolució d'impacte ambiental en el cas que la indústria projecte constituir-se com a gestora de residus.  
Tràmit administratiu  
En data 23 d'octubre de 2006, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge remet una nota interna on sol·licita declaració d'impacte ambiental i s'aporta la documentació següent:   
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
- Projecte de gestió de residus perillosos i no perillosos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Annex d'informació complementària a l'autorització ambiental integrada.  
El 9 de maig de 2006, el titular remet certificat d'auditoria acústica com a resposta al requeriment efectuat per l'Àrea d'Avaluació Ambiental durant les consultes prèvies realitzades pel Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental, d'acord al Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat.  
El 5 de març de 2007, la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports remet informe favorable a l'efecte patrimonial d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
L'ajuntament d'Ontinyent remet, amb data d'entrada en el registre municipal de 5 de febrer de 2007, informe del promotor amb els resultats del programa de vigilància ambiental especificat en el condicionat de la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 17 de juliol de 2000, i el llibre de registre de cada un dels focus emissors de contaminants atmosfèrics, en compliment del primer condicionant de la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 18 de maig de 2004, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes  
La relació d'impactes ambientals identificats més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la gestió de residus perillosos i no perillosos són els següents:   
- Es destaca l'impacte sobre la hidrologia superficial valorat com a moderat, a causa dels abocaments produïts i per al qual s'adopten les mesures correctores consistents en planta de tractament i depuració aigües residuals i el control de les aigües residuals alienes que es reben.  
- Impacte sobre la hidrologia subterrània valorat com a lleu, a causa del potencial de l'abocament que pot produir-se accidentalment per vessaments de residus líquids i a causa de l'extracció d'aigua del subsòl per les dues captacions subterrànies dels pous.  
- Contaminació del sòl amb residus generats per l'activitat industrial i els procedents de les activitats d'assecada de llots i tractament d'aigües residuals, que es valora com a impacte lleu.  
- La contaminació acústica produïda per l'activitat industrial que es valora com a impacte moderat.  
- Emissions a l'atmosfera valorades com a impactes moderats, produïdes pels diversos focus emissors localitzats en la indústria.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores.   
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la gestió de residus perillosos i no perillosos s'inclouen:   
- La planta de tractament i depuració prèvia a l'abocament al clavegueram públic la destinació final de la qual és l'EDAR d'Ontinyent-Agullent com a mesura correctora de les aigües residuals.  
- Es proposa el control analític de les aigües residuals d'origen extern que es reben per al tractament d'aquestes a la planta depuradora, a fi d'assegurar-ne una correcta depuració i un efluent final apte per a l'abocament.  
- Pel que fa a consum d'aigua, es proposa l'ús de l'aigua residual depurada per a les operacions de llavada d'envasos i la neteja dels equips de l'assecadora de llots i de la depuradora d'aigües.  
- S'instal·laran dispositius tipus venturi per a la reducció de les emissions de partícules en els focus de l'assecadora de llots.  
- Es disposaran lones de tancament als contenidors de llots secs per al transport d'aquests.  
- Aireig dels dipòsits d'emmagatzemament d'aigües residuals d'origen extern per a evitar olors.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental corresponent a la gestió de residus perillosos i no perillosos s'inclou:   
- L'anàlisi periòdica dels llots tractats en funció de la destinació final d'aquests.  
- Anàlisi de totes les partides d'aigües residuals alienes depurades abans del tractament d'aquestes, determinant els paràmetres generals i específics de contaminació depenent de la naturalesa d'aquestes.  
- Mesuraments per un organisme de control autoritzat dels focus de l'assecadora de llots, una vegada cada cinc anys, d'acord amb les obligacions legals per a activitats potencialment contaminants de l'atmosfera. Autocontrol anual de les emissions de l'assecadora de llots.  
- Mesurament anual del nivell sonor generat per les instal·lacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 6.d.1 Instal·lacions de valoració i eliminació de residus perillosos, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 8, apartat 3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:   
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la gestió de residus perillosos i no perillosos del projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria d'estampació, tintura i acabaments tèxtils, promogut per Colortex 1967, SL, a l'avinguda del Tèxtil, número 60, del terme municipal d'Ontinyent (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:   
1. Resulta d'aplicació l'apartat 1 i apartat 2 del condicionat de la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 17 de juliol de 2000, de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural (expedient 164/99-AIA), pel que fa a:   
1.1. Els abocaments a la xarxa de clavegueram han d'ajustar-se a les condicions marcades en el permís d'abocament municipal.  
1.2. Els residus generats han de gestionar-se d'acord amb la naturalesa i característiques d'aquests i lliurar-se a gestors autoritzats, complint amb la legislació aplicable en matèria de residus.  
2. Resulta d'aplicació l'apartat 7 i apartat 8 del condicionat de la Resolució d'estimació d'impacte ambiental, de 18 de maig de 2004, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural (expedient 121/03-AIA), pel que fa a:   
2.1. Incloure com a paràmetres analitzar en els mesuraments periòdics d'emissions a l'atmosfera de l'assecadora de llots, els composts amoniacals i ensoframents responsables de males olors i les partícules, sempre conformement i complementàriament amb els mesuraments requerits per a aquest focus en l'autorització ambiental integrada.  
2.2. Compliment dels nivells acústics exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
3. Han d'adoptar-se mesures protectores tendents a impedir la contaminació dels sòls o escolaments cap a albellons de la xarxa de clavegueram en l'àrea de depuració d'aigües residuals i d'assecada de llots. S'han d'incloure les zones d'emmagatzemament d'aigües residuals i de llots, prèviament i posteriorment al tractament d'aquestes.  
4. S'ha de dur un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta comprovar-ne el seguiment i compliment, i constituir un tot amb el seguiment ambiental que, si és procedent, puga exigir-se en l'autorització ambiental integrada.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 382/2006-AIA  
Títol: Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de planta de producció de biodièsel.  
Activitat: producció de biodièsel i glicerol/glicerina.  
Promotor: Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA.  
Localització: polígon industrial Finca Lacy, parcel·les N1 i N2, Elda (Alacant).  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, d'ara endavant COECMED, tramita l'autorització ambiental integrada d'una nova planta de producció de biodièsel i glicerol/glicerina al terme municipal d'Elda.  
La indústria se situarà a les parcel·les N1 i N2 del polígon industrial Lacy, amb una superfície total de 4.207,42 m². La superfície de terreny pavimentada serà de 2.648,89 m². La zona està qualificada com a sòl urbà d'ús industrial i l'activitat exercida és compatible amb el planejament municipal.  
Hi ha subministrament d'energia elèctrica i aigua. Es disposa de dipòsits de gasoil per al funcionament de la caldera. El polígon disposa de xarxa de sanejament. Els accessos a aquest es realitzen des de la CV-83 i la CV-8352.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La indústria té capacitat per a processar 10.000 t a l'any d'oli. La principal matèria primera emprada és oli vegetal usat i oli vegetal nou, en una relació de 40 (màxim 45 usat) / 60%, i secundàriament es consumeix metanol i sosa càustica. Així mateix, es consumeix aigua (de la xarxa de proveïment del polígon) en quantitat aproximada d'un 10% de l'oli consumit. L'oli vegetal usat ha de complir uns paràmetres de qualitat mínims que són comprovats mitjançant anàlisi prèvia a l'acceptació d'aquest, després d'això s'emmagatzemen en tancs durant tres dies a l'efecte que l'aigua continguda en aquest decante i siga purgada. L'oli vegetal nou es rep des de plantes que realitzen el filtrat mitjançant premsa per a l'obtenció d'aquest i s'emmagatzema en tancs.  
El procés de fabricació es desenvolupa en diverses etapes. En primer lloc, es rep l'oli vegetal, es realitza un control de qualitat i s'emmagatzema en tancs. En la planta de biodièsel, el procés comença en el mòdul de mescla, amb la producció de metòxid a partir de metanol i sosa càustica. El metòxid es processa juntament amb l'oli vegetal en els mòduls de reacció i assecada. En aquesta fase es produeix la transesterificació (substitució dels alcohols que formen les molècules d'oleïna, juntament amb els àcids orgànics, per un altre alcohol), en l'eixida del qual s'obté el producte principal del procés, biodièsel (aprox. 10.000 t/any) i el glicerol (2.200 t/any).  
Finalment, el projecte inclou una planta de destil·lació del glicerol per a la producció de glicerina farmacopea i glicerina industrial. Estava previst un sistema de blanqueig de glicerina, que finalment s'ha eliminat del projecte. L'execució de la planta de destil·lació de glicerina es condiciona a la situació del mercat, de manera que es procedirà a la venda del glicerol brut o de glicerina segons convinga econòmicament.  
S'ha previst un sistema de tractament d'aigües residuals per a depurar totes les aigües generades en la instal·lació, excepte les sanitàries i aquelles que es recirculen als processos. El sistema consisteix en un dipòsit homogeneïtzador, sistema de flotació de greixos, decantador cilíndric vertical (per a l'espessiment de fangs) i deshidratador de fangs per gravetat (en sac filtrant). El mateix sistema s'empra de manera discontínua per a tractar l'aigua incorporada al procés (s'eliminen calci i sals), que ha de complir uns paràmetres determinats.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 10 de novembre de 2007, en rebre de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental escrit acreditatiu de la realització de la informació pública de l'expedient, en el qual s'indica que no hi han hagut al·legacions. A aquest s'adjuntava diversa documentació complementària de l'expedient:   
- Annexos al projecte: complements a l'estudi acústic, a l'estudi relatiu al procés productiu, sobre emissions a l'atmosfera, sobre tractament d'aigües i relatiu a producció i tractament de residus.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Amb anterioritat, i a l'efecte de realitzar una consulta de suficiència i idoneïtat de documentació (expedient 54/2006-AMB), s'havia remés:   
- Projecte bàsic per a autorització ambiental integrada de planta de producció de biodièsel.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
- Annexos al projecte: informe sobre estudi geotècnic, estudi acústic preoperacional, pretractament d'olis, emmagatzemament de residus perillosos, gestió d'olis vegetals usats, justificació de la no-aplicació de la legislació en matèria d'accidents greus.  
Amb data 7 de febrer de 2007 es va remetre documentació addicional que aclareix els últims canvis incorporats al projecte.  
Amb data 4 d'abril de 2007 es va formular consulta al Servei d'Ordenació Territorial a fi que informaren sobre l'afecció del PATRICOVA (Pla d'Acció Territorial de Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana) sobre el projecte. Amb data 19 d'abril de 2007, el Servei d'Ordenació Territorial va elaborar un informe, en el qual es pren en consideració el caràcter urbà del sòl en què se situa l'actuació, i es remet als condicionants establits per la normativa del PATRICOVA.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 4.1.b (Instal·lacions químiques per a la fabricació d'hidrocarburs oxigenats) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres condicionants ambientals introduïts per la legislació corresponent són:   
- La instal·lació es considera inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- L'activitat està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, segons el Decret 833/1975, de 6 de febrer.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a gestió i producció de residus.   
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
La planta de fabricació es troba integrada en un entorn industrial que disposa dels serveis necessaris: clavegueram, accessos, proveïment d'aigua, energia, etc. En l'estudi d'impacte ambiental, després d'analitzar visualment l'actuació, es conclou que no té un impacte significatiu sobre l'entorn.  
Com a matèries primeres s'empra tant d'oli vegetal nou (obtingut en plantes d'extracció mitjançant filtres premsa) com a oli vegetal usat (lliurat per gestors), pràctica que permet la valorització del residu.  
L'emmagatzemament de metanol es realitza en tanc fix soterrat, amb cubeta estanc, sobre solera de formigó i disposa de sistema de detecció de fuites mitjançant tub bus, en aplicació de la legislació vigent en matèria de seguretat industrial. Els tancs d'emmagatzemament d'oli, biodièsel i glicerol se situen sobre llosa de formigó impermeable, i disposen de cubeta de retenció dimensionada per a contenir el volum d'aquests i d'un sistema que permet recircular-los al procés després de la filtració i anàlisi d'aquests. Altres mesures a fi de prevenir abocaments, són disposar d'absorbents per a recollida de vessaments, cubetes per a retenció de fuites, existència d'albelló a la sala de calderes, sistema de clavegueram tancat per a recollida de vessaments amb arqueta separadora de greixos i connectat a la depuradora.  
Els reactors han sigut dissenyats per a aplicar un procés denominat SAVOIAßmßDjet, que optimitza la reacció mitjançant l'aplicació de pressió, alta temperatura i mesclat on line d'alta turbulència en l'etapa de reacció (transesterificació).  
L'aigua evaporada en el mòdul de reacció i assecada es condensa per al processament d'aquesta a la bassa de tractament. Els productes d'eixida del procés de primera transesterificació es destil·len a fi de separar el glicerol i el metanol, el qual és reintroduït (el metanol) al procés en la segona transesterificació. Durant el procés, es realitzen purgues per a l'anàlisi de qualitat dels processos. En el cas que algun producte no complisca amb els requisits de qualitat, es recircula al mòdul corresponent per a ser tractat de nou. El sistema de refredament recircula tota l'aigua fins que es detecta un nivell excessiu de duresa.  
Les emissions a l'atmosfera es corresponen amb els gasos de combustió de la caldera, la qual consumeix una mescla de gasoil i biodièsel al 60/40%. Aquests s'emeten a través de xemeneia convenientment dimensionada. Es disposa d'un sistema d'inertització amb nitrogen com a mesura de seguretat en els tancs i dipòsits de la planta. Les respiracions dels tancs de procés i els del mòdul de reacció es canalitzen cap a condensadors, en els quals recuperarà el metanol volàtil.  
Pel que fa a soroll i vibracions, estan principalment associades al funcionament de les bombes i grup compressor. Aquest últim, se situarà en caseta aïllada i insonoritzada sobre bancada aïllant. Es realitza estudi a fi d'estimar els nivells sonors transmesos, resultant el compliment dels nivells sonors establits, aspecte que es comprovarà a la posada en marxa de la instal·lació.  
Respecte a les aigües residuals, es distingeixen tres tipus: aigües sanitàries (lavabos, neteja, vestidors), aigües de procés (purgues dels tancs d'oli, abocament de deshidratadors, abocament de la planta de destil·lació de glicerina, condensació del mòdul de reacció i assecada, etc.) i aigües pluvials. Les aigües sanitàries s'aboquen directament al clavegueram, per a la qual cosa es disposa d'una arqueta de control. Les aigües de procés es tracten en la depuradora de la planta, que aconsegueix una ràtio de reducció d'olis i greixos al voltant del 85-90% i de reducció de la DQO-DBO del 50-60%. Les aigües pluvials es recullen en una bassa impermeable que s'empra com a dipòsit pulmó per a alimentar la planta depuradora que les tractarà a fi de reaprofitar-les en el procés, i abocarà l'excés a la xarxa municipal de clavegueram.  
Per a evitar qualsevol abocament al terreny, tots els llocs on es manegen o emmagatzemen substàncies químiques perilloses o residus perillosos, han de disposar de soleres impermeables de material resistent.  
La zona està afectada per risc 1 d'inundació, segons la cartografia del PATRICOVA. Ja que es tracta de sòl urbà, es permeten les edificacions previstes en el planejament municipal a l'entrada en vigor d'aquest, aplicant-se els condicionants dels articles 27 i 29 de la normativa per a sòl urbà sotmés a risc d'inundació (tal com s'indica en l'informe que consta en l'expedient, realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial).  
Els residus generats (llots de depuradora, restes recollides als filtres, residus assimilables a urbans, etc.) es dipositaran en safates, cubetes o dipòsits adequats, es codificaran convenientment i es lliuraran a gestors autoritzats per a la gestió d'aquests. Es prenen mesures de seguretat adequades per a prevenir vessaments (cubetes de retenció, sistemes absorbents, etc.). L'emmagatzemament dels residus perillosos s'ha de realitzar en un local tancat (22 m²), amb solera de planxes de formigó armat impermeabilitzat i sistema de recollida de lixiviats. La indústria s'ha d'inscriure com a productor de residus perillosos i ha d'aplicar tècniques de minimització.  
El programa de vigilància ambiental proposat es divideix en:   
- Atmosfera: control mensual (aerobis totals) i trimestral (legionel·la) per a detecció de la legionel·losi, inspecció periòdica per OCA de les emissions a l'atmosfera, auditoria acústica.  
- Sòl: seguiment de la gestió dels residus, lliurament de residus perillosos a un gestor autoritzat amb freqüència mínima de dos a l'any, inspecció periòdica per a comprovar el correcte estat de les soleres impermeables i del sistema de drenatge de lixiviats del magatzem de residus perillosos.  
- Hidrologia: a aquest efecte d'evitar contaminació per abocaments, s'ha de realitzar una analítica quinzenal de les aigües residuals abocades (efluent d'eixida de la depuradora) per a ajustar el procés de depuració, s'ha de revisar i mantenir mensualment el sistema de detecció dels nivells d'aigües i s'ha de realitzar un seguiment setmanal de l'estat de l'estació depuradora.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 3.e Instal·lacions químiques integrades, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada llei.   
L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:   
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte indústria de producció de biodièsel i glicerol/glicerina a partir d'olis vegetals (nous i usats), promogut per Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, situada al polígon Lacy, parcel·les N1 i N2 del terme municipal d'Elda (Alacant), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:   
1. S'ha de possibilitar la connexió de la xarxa de recollida d'aigües pluvials al col·lector de pluvials del polígon, en cas que el polígon dispose de xarxa separativa de clavegueram. Cal disposar de les preceptives autoritzacions d'abocament per a aigües residuals i aigües pluvials.  
2. S'ha de vigilar especialment la composició de l'efluent d'eixida de la depuradora (o sistema de tractament), a fi de complir amb els paràmetres d'abocament aplicables.  
3. Tal com s'indica en l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria, les edificacions «en tot cas, han de realitzar-se d'acord amb els condicionants específics d'edificació assenyalats en els articles 27 i 28 de la normativa per al sòl urbà sotmés a risc d'inundació».  
4. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats a les zones d'emmagatzemament de residus han de ser estanques i impedir l'abocament directe a la xarxa de clavegueram i procedir, si cal, a la gestió d'aquest per una empresa autoritzada.  
5. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
6. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 23 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 387/06-AIA.  
Títol: subministrament de gas natural a Sant Mateu (Castelló). Addenda 1.  
Promotor: Gas Natural, SDG.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: La Jana i Sant Mateu (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Antecedents  
El dia 3 de febrer de 2006 la directora general de Gestió del Medi Natural emet declaració d'impacte ambiental positiva respecte al projecte de subministrament de gas natural a Sant Mateu. Antena de Sant Mateu.  
Posteriorment l'empresa promotora modifica el traçat de l'esmentada antena de gas entre els vèrtexs V-2A i V-2ZN.  
Presentada la documentació necessària es procedeix a l'obertura de l'actual expedient d'impacte ambiental a fi d'emetre declaració d'impacte ambiental respecte a la variació del traçat proposat entre els vèrtexs V-2A i V-2ZN, i s'entén com a vàlida la declaració d'impacte ambiental emesa amb data 3 de febrer de 2006 per al traçat no modificat.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte d'aquest projecte és definir les modificacions realitzades al traçat del gasoducte de subministrament de gas natural al municipi de Sant Mateu (antena CS-5).  
Aquestes modificacions consisteixen:   
- Canvi de traçat (variant) entre els vèrtexs V-2A i V-2ZN: la variant comença en el vèrtex V-2A a l'eixida de l'Armari de regulació APA/MPB, per a tot seguit anar en paral·lel al camí de Sant Mateu o de les Timbes, i no discorre en cap cas a menys de 10,45 metres de l'eix d'aquest camí. A continuació creua la rambla Cervera per una zona diferent del projecte original per a després creuar una bifurcació d'aquesta rambla. Aquesta variant finalitza en el vèrtex V-2ZN i s'uneix al projecte original aproximadament 14 m del vèrtex V-32.  
Aquest traçat representa un augment de 94 metres respecte al traçat original.  
- Canvi de diàmetre de PE-160 a PE-200 i pressió màxima de servei de 4 bar.  
El canvi del traçat respon a la necessitat d'escometre la seua modificació pel fet que el traçat original afecta la zona de domini del gasoducte projectat i l'augment de les característiques de la demanda de gas natural al municipi de Sant Mateu.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient va ser remés des del Servei Territorial d'Energia de Castelló i va tenir entrada en el registre dels Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 20 de novembre de 2006.   
El tràmit d'informació pública relativa a l'aprovació del projecte d'execució, reconeixement d'utilitat pública i declaració d'impacte ambiental es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del dia 28 de desembre de 2006; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 28 de desembre de 2006; en el periòdic Mediterráneo, de Castelló, del dia 22 de desembre de 2006; en el diari El Mundo, de Castelló, del dia 22 de desembre de 2006, i mitjançant exposició en els ajuntaments de Sant Mateu i la Jana.  
En relació a l'esmentada exposició pública, l'Ajuntament de la Jana va considerar necessari que l'execució del projecte hauria d'anar com més cenyit i paral·lel possible a la conducció d'Enagas, ja que d'aquesta manera s'evitaria afectar innecessàriament més terrenys dels necessaris als propietaris de les finques.  
Respecte d'això, Gas Natural manifesta:   
Que l'addenda 1 es va elaborar a partir d'una al·legació d'Enagas en la qual s'informava de l'afecció a un altre gasoducte projectat i de la impossibilitat que l'esmentada antena de gas discorreguera pel camí a Sant Mateu.  
Davant d'aquests condicionants, el promotor manifesta com a idoni el traçat pel fet que causarà el menor dany possible a propietaris fent discórrer la conducció entre la primera i la segona fila d'oliveres d'alt interés natural (alguns d'aquests centenaris). A més el promotor manifesta que l'afectació del projecte seria molt més gran si la conducció fóra paral·lela a la d'Enagas a causa que, segons la normativa d'aquesta, hauria de respectar la seua zona de domini i això faria que la zona expropiada de les parcel·les fóra molt major. I afig el promotor: «aquesta addenda 1 es va elaborar respectant la zona de seguretat d'Enagas i camins ramaders, i intentant danyar el mínim possible una zona d'alt interés natural».   
Informes sectorials  
L'expedient conté informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló.   
De l'esmentat informe s'extracta el següent:   
«La major part del traçat discorre per terrenys de cultius d'oliveres, ametlers i garroferes, encara que pot trobar-se alguna parcel·la inculta envaïda per vegetació herbàcia de caràcter nitròfil o matoll degradat. En alguns límits de parcel·la es conserven restes de vegetació natural tipus matoll escleròfil amb alguns exemplars arboris de Pinus halepensis. Cal destacar la vegetació que es troba a les vores de la rambla de Cervera on s'observa un matoll dens amb Hedera helix, Smilax aspera, Rubus sp., Pistacea lentiscus, a més d'exemplars arboris com ara oms, cerveres, carrasques i pins, els quals presenten un bon estat de conservació. També s'observa vegetació de ribera, canyar i canyisser en forma d'enclavaments, al mateix llit.   
D'acord amb el projecte de classificació de camins ramaders de la Jana, el nou traçat discorre paral·lel -des de la rambla Cervera fins a l'enllaç amb el gasoducte la Jana-Vinaròs-Benicarló- al camí ramader número 2, assegador del camí de les Carretes, el qual està classificat amb una amplària legal de 20 m. Per tant, haurà d'assegurar-se que la conducció se situa a una distància d'almenys 10 metres, mesurats perpendicularment des de l'eix de l'esmentat camí. En tot cas, a la zona d'enllaç amb el gasoducte la Jana-Vinaròs-Benicarló s'haurà de sol·licitar l'autorització d'ocupació temporal d'aquest camí ramader en aquesta Direcció Territorial de Territori i Habitatge».  
L'esmentat informe proposa unes mesures correctores que s'incorporaran a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
El traçat del gasoducte discorre totalment per sòl no urbanitzable comú  
L'actuació que s'ha de realitzar no afecta cap espai protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits, ni cap hàbitat definit en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes  
Segons l'estudi d'impacte ambiental es preveuen les afeccions següents:   
A) Afeccions a l'aire: es valora com a no significativa.  
B) Afecció al medi hidrològic o aqüífer subterrani: el projecte proposat presenta afecció per encreuament a la rambla Cervera.  
C) Afeccions al sòl: serà deguda a la compactació causada pel trasbals de la maquinària constructiva i a l'alteració dels horitzons superiors d'aquest. Durant la fase d'explotació de l'obra, la necessitat d'establir zones de servitud permanent ocasiona un impacte dilatat en el temps encara que l'esmentat impacte es valora com a compatible.  
D) Afeccions a la vegetació: l'obertura de la rasa i la pista de treball afectarà els cultius que hi ha presentant en el traçat del gasoducte ocasionals taques de vegetació natural que podran ser afectades per l'esmentat traçat. Durant la fase de construcció l'esmentat impacte es valora com a moderat. Durant la fase d'explotació la zona de servitud permanent es veurà afectada de manera permanent per les restriccions d'ús que s'hi imposen; en canvi, la zona de servitud temporal podrà revegetar-se.   
E) Afeccions a la fauna: durant la fase de construcció s'espera afecció a rèptils i micromamífers. L'obertura de la rasa crearà un efecte barrera que impedirà el desplaçament lliure d'exemplars i ocasionarà caigudes d'exemplars al fons d'aquesta.  
F) Afecció a la qualitat paisatgística: les afeccions al paisatge tenen lloc principalment en la fase de construcció per la retirada de la vegetació natural o cultivada. L'estudi d'impacte descriu l'esmentat impacte com a poc rellevant a causa de l'absorció de l'impacte ambiental per la resta de vegetació arbòria circumdant.   
L'afecció a la rambla Cervera es descriu com a poc significativa des del punt de vista paisatgístic per l'escassetat en vegetació del llit i per no tractar-se d'una rambla amb cabal d'aigua estable.  
La valoració general de l'esmentat impacte es qualifica com a compatible.  
G) Afeccions al medi humà: les afeccions al medi humà seran aquelles derivades de la interferència en els treballs propis de l'activitat agrícola, per soroll i per la utilització de camins rurals.  
Durant la fase de construcció de l'obra es preveuen efectes positius en el factor socioeconòmic per la creació de llocs de treball. Durant la fase de funcionament l'impacte serà positiu a causa de la possibilitat d'utilització d'una font d'energia neta.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures preventives següents:   
- Limitació de les actuacions a l'àrea estrictament necessària.  
- Preparació adequada de la pista de treball: s'han d'especificar els llocs adequats d'emmagatzemament de terres i emmagatzemar convenientment la capa de terra vegetal. S'ha de discórrer per camins o corredors creats entre línies d'arbres i s'ha de restringir l'amplària de la pista de treball a fi de no afectar peus arboris de manera innecessària.  
- Els materials de rebuig s'han de portar a un abocador.  
- Els treballs s'han de realitzar en època en què s'interferisca mínimament l'activitat agrícola.   
Les mesures correctores proposades són les següents:   
- S'ha d'evitar l'eliminació innecessària de vegetació i, si és el cas, es durà a terme el trasplantament d'aquesta.  
- S'ha de revegetar la zona de la rambla.  
- S'ha de restituir la terra vegetal i fomentar la revegetació.  
El programa de vigilància ambiental vol aconseguir com a objectius el control de la correcta aplicació de les mesures preventives i correctores i la detecció de l'aparició d'impactes no previstos.  
Per a la supervisió de les esmenatdes mesures s'ha de disposar de la presència, en les obres, d'un assistent tècnic ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. annex I .7 del Decret 162/1990, modificat pel Decret 32/2006.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006 pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental:   
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de subministrament de gas natural a Sant Mateu, addenda 1 al projecte d'autorització, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. S'haurà d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, que vincularà a aquesta declaració d'impacte.   
2. Una vegada finalitzades les obres s'hauran de restituir els terrenys a l'estat anterior i s'hauran de repassar les servituds i serveis afectats, i, si és el cas, les parets de pedra en sec.  
3. S'haurà de realitzar una selecció dels residus produïts en l'obra per al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat. En el cas de materials sobrants de l'excavació haurà de proposar-se'n una destinació adequada.  
4. Els canvis d'oli i el manteniment de la maquinària s'hauran de realitzar en tallers autoritzats.  
5. Haurà d'eliminar-se correctament els residus de vegetació i se n'haurà d'evitar la crema.  
6. S'haurà d'evitar, en la mesura que es puga, l'arrancada d'oliveres centenàries de gran port o de valor patrimonial, i se n'haurà de facilitar la replantació i respectar-se, si és el cas, la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana. A fi de garantir el compliment de l'esmentada llei, s'haurà de realitzar abans una inspecció prèvia de la zona en què participarà tant la direcció d'obra com l'autoritat mediambiental de la zona.   
7. Els treballs hauran de complir amb el que estableix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
8. Els treballs s'hauran de desenvolupar després de les tasques de recol·lecció, a l'efecte de no interferir en les labors agrícoles i no afectar les collites.  
9. Les labors d'arrancada d'exemplars arboris i la revegetació han d'estar supervisades per un director d'obra ambiental, qui informarà l'administració sobre les incidències i el resultat de les labors. També haurà de supervisar el desenvolupament de les obres als encreuaments dels barrancs i controlar l'abassegament i destinació dels materials sobrants.  
10. Prèviament a l'inici dels treballs, el promotor haurà d'obtenir autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge sobre l'ocupació temporal de les camins ramaders afectats i aquells altres derivats, en el cas que siga procedent, de l'afecció a vegetació natural, i ha de respectar-se una distància d'almenys 10 metres (mesurats perpendicularment des de l'eix del camí) en el cas del camí ramader assegador del camí de les Carretes, des de l'eix del camí ramader fins al gasoducte.  
11. S'hauran d'obtenir els permisos necessaris en relació a l'encreuament de la rambla Cervera.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental   
Expedient: 330/2006-AIA.  
Títol: Fàbrica de rajoles i teules.   
Promotor: Cerámicas Vidal Beneyto, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Objecte: Substitució de combustible en la cocció  
Localització: partida Costera de Perecuet, s/n, ctra. Tavernes-Llíria km 60,1 Turís (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Cerámicas Vidal Beneyto, SL, es dedica a la fabricació de material ceràmic per a la construcció. El seu procés de producció ha patit successives transformacions i ampliacions causades per les necessitats de creixement per a adaptar-se a la demanda del mercat. És destacable l'augment de producció de teules derivat de la construcció de segons habitatges i la demanda d'habitatges unifamiliars. L'empresa es considera una indústria de rellevant importància, tant per la superfície que ocupa en producció i emmagatzemament, com pel nombre d'empleats i el volum de producte que fabrica. La indústria es troba situada al terme municipal de Turís, comarca de la Ribera Alta, localitzada a la partida Costera de Perecuet, carretera Tavernes-Llíria, km 60,1.   
L'activitat que realitza és la de fabricació de ceràmica estructural, concretament la fabricació de rajoles i teules. La ceràmica estructural es fabrica amb argila roja que es pasta, etapa d'extrusió amb la forma de la peça, s'asseca i es cou a 850-1.000º C en un forn. El consum energètic té una gran importància dins dels costos totals d'aquest tipus d'empreses. Es tracta d'un sector fortament vinculat a l'evolució dels cicles econòmics i a l'activitat de l'edificació en què es tendeix a la reducció dels costos de producció per mitjà de canvis a les instal·lacions, quant a la reducció del consum energètic, i a l'automatització de processos, pel que fa als costos de personal.   
Actualment, el combustible utilitzat per la fàbrica en el procés de cocció és gas natural. A fi de reduir costos en la fabricació, l'empresa pretén substituir l'ús de gas natural al 100% al forn, per l'ús de 50% de gas i 50% de coc de petroli.   
L'estudi d'impacte ambiental es realitza a fi d'identificar, classificar, estudiar i interpretar, com també prevenir, l'efecte directe i indirecte de l'activitat de l'empresa sobre el medi ambient en què es desenvolupa, i per a complir les exigències de la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada.  
2. Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat   
La indústria es troba situada al terme de Turís, que pertany a la comarca de la Ribera Alta. La parcel·la en què es realitza la fabricació de rajoles i teules es troba emplaçada en sòl no urbanitzable qualificat com a sòl rústic agrícola amb protecció específica. No hi ha certificat de l'Ajuntament de Turís de compatibilitat urbanística. La fàbrica està envoltada de terrenys cultivats i pròxima al barranc de la Teixera i al riu Magre. La superfície de la parcel·la és de 33.915 m². La nau és de tipus obert, per la qual cosa no té tancament per un dels laterals. La resta dels tancaments són de bloc de fàbrica fins una alçària de 3 m i la resta de xapa lacada. L'accés a la parcel·la es realitza des de la carretera Tavernes-Llíria, km 60,1 a través d'un camí d'entrada de 6 m d'amplària que disposa d'una barrera que tanca parcialment la parcel·la.   
En el procés industrial, l'empresa utilitza com a matèries primeres bàsicament aigua i argiles. L'argila es transporta en estat sòlid amb un 6% d'humitat. El transport es realitza en camions banyera des de la pedrera pròxima a la indústria, Arcillas de Monserrat. Una vegada a la fàbrica, s'emmagatzema en eres i és gestionada mitjançant una pala excavadora a l'interior de les naus de preparació.  
La producció anual de producte acabat obtingut del procés industrial és de 84.337 t de rajoles ceràmiques.  
Tramitació administrativa  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental s'inicia amb data 21 de setembre de 2006, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte, en el qual s'indica que no s'hi han rebut al·legacions.   
En considerar suficient la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Afeccions legals  
Les empreses dedicades a la fabricació de ceràmica estructural es dediquen a la fabricació de rajoles, teules i altres productes d'argila cuita i s'inclouen dins del grup d'indústries dedicades a la fabricació de productes minerals no metàl·lics.  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5. (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada [...], amb una capacitat de producció de 75 t/dia, i una capacitat d'enfornada de més de 4 m³ i de més de 300 kg/m³ de densitat de càrrega de forn).  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La gestió de residus està específicament regulada per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa caldrà ajustar-se al que ha dictat la Direcció General de Qualitat Ambiental en l'autorització de gestió concedida.   
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, la protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus són atribució de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
La fabricació de taulells ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.  
La indústria es troba recollida en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex II del Decret 833/1975, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
La vulnerabilitat enfront de la contaminació de les aigües subterrànies és elevada. Gran part del territori està constituït per materials permeables que afavoreixen la ràpida infiltració i regulació subterrània de les aigües pluvials. La riquesa hidrogeològica que això comporta es troba amenaçada constantment per la presència de nombrosos punts contaminants, i existeixen focus potencials de contaminació a causa de la falta de control sobre els abocaments tant industrials com agropecuaris i urbans.  
2. Identificació i valoració d'impactes durant la fase de construcció  
La indústria es troba instal·lada i en plena activitat, per la qual cosa no cal parlar d'accions susceptibles de produir impacte durant la fase de construcció, sinó només el generat per la seua activitat i el produït pel desmantellament d'aquesta.  
3. Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
El procés industrial que es du a terme és el d'una planta de fabricació de rajoles buides, consistent en les etapes següents:   
- Recepció de terres argiloses.  
- Pastament.  
- Extrusió.  
- Assecada.  
- Cocció.  
- Paletització.  
Cada una de les etapes del procés productiu dut a terme durant la fase d'explotació és susceptible de produir impacte ambiental.  
S'origina un volum considerable d'emissions a l'atmosfera, tant per la manipulació de materials pulverulents (descàrrega i emmagatzemament d'argila), com per disposar d'operacions que requereixen un procés de combustió (assecada i cocció). A causa de la matèria primera utilitzada hi ha gran quantitat de pols en suspensió, concretament a la zona d'extrusió.   
La major part de l'energia elèctrica que es consumeix en Cerámicas Vidal Beneyto, SL, es realitza en forma de gas natural. L'empresa pretén passar d'un ús del 100% de gas natural en el forn, a l'ús de 50% de coc de petroli i 50% de gas. En l'estudi d'impacte ambiental no fa menció sobre la contaminació que generaria la utilització de coc de petroli i no justifica l'adopció d'aquesta mesura.  
El gas natural és el millor combustible que poden usar les indústries que utilitzen forns en els seus processos productius. Per les seues característiques reemplaça avantatjosament altres combustibles. La utilització de gas natural en la indústria ceràmica és molt avantatjosa pel fet que s'aconsegueix un estalvi econòmic i permet l'obtenció de productes de millor qualitat.  
El gas natural és un combustible molt net comparat amb els combustibles tradicionals com el coc de petroli, la qual cosa facilita el compliment d'exigents normes ambientals. Uns dels grans avantatges del gas natural respecte al coc de petroli és la baixa emissió de contaminants en la combustió.  
Els forns túnel que utilitzen com a combustible gas natural són els que registren menors emissions de partícules. Els forns túnel que utilitzen com a combustible mescles de gas natural i coc emeten més partícules a mesura que augmenten les proporcions de coc.   
Respecte a les emissions de SO2, les principals fonts d'emissió de SO2 són els forns que empren coc, i més quan major és el percentatge d'utilització d'aquest en forns amb diversos combustibles.  
Per tot l'anteriorment exposat, la modificació prevista per l'empresa no té justificació, ja que la utilització de coc de petroli no comporta una eficiència energètica i la contaminació que genera és molt superior a la que genera el gas natural.   
4. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
4. 1. Contaminació acústica. Vibracions  
Els sorolls produïts per la maquinària són els propis del procés de fabricació. La nau industrial és de tipus oberta i no té tancament per un dels laterals, per la qual cosa la propagació del soroll cap a l'exterior és major. No obstant això, la maquinària emprada en el procés industrial presenta un nivell sonor inferior al límit màxim.  
A fi de reduir les vibracions s'han muntat totes les màquines susceptibles de produir-les, sobre banc dotats d'amortització. La instal·lació no transmetrà cap vibració a l'estructura de l'edifici.  
4. 2. Contaminació atmosfèrica  
La indústria disposa d'un total de quatre focus d'emissió canalitzats de contaminants atmosfèrics. Així mateix, la nau industrial és de tipus obert i no té tancament en un dels laterals, per la qual cosa la ventilació de la nau és de tipus natural i les emissions de partícules i gasos no estan controlats.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En el forn, caldera i assecadora: els gasos de combustió (bàsicament són partícules, NOx, CO i CO2).  
- La descàrrega de vehicles de trabuc és un punt de generació de pols.   
- En la resta d'unitats: les partícules procedents de les premses, tremuges, sitges i cintes transportadores, moles de rectificació i altres focus difusos de les instal·lacions i el produït pel trànsit de camions.  
Es produeix emissió de partícules fugitives en les activitats de mòlta, manipulació, abassegament i transport de matèries primeres. Aquestes emissions estan relacionades amb l'increment dels nivells de partícules fonamentalment gruixudes (fracció superior a 2,5 mm) la composició de les quals és la de la matèria primera utilitzada. L'estudi d'impacte ambiental no proposa mesures correctores per a minimitzar les emissions de partícules.   
L'empresa pretén substituir l'ús de gas natural al 100% en el forn, per l'ús de 50% de gas i 50% de coc de petroli. Les emissions a l'atmosfera augmentaran considerablement en utilitzar aquest tipus de combustible. En l'estudi d'impacte ambiental no fa referència a la contaminació que generaria la utilització de coc de petroli en el procés productiu.   
4. 3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
S'empra aigua en el procés de fabricació i per a l'ús exclusiu del personal en les dutxes i lavabos. El proveïment d'aigua potable de la indústria es realitza des de la bassa de recollida d'aigües pluvials que hi ha en la mateixa indústria i, en cas de falta d'aigua, es proveeix del pou d'ús agrícola pou de les Mallades, situat a Turís.  
Les emissions líquides que es produeixen principalment en la indústria són de dos tipus: les aigües residuals industrials que s'originen durant el procés de fabricació de rajoles i les aigües negres originades als lavabos i vestidors de la fàbrica i en la neteja de la nau. Les primeres, és a dir, les aigües generades en el procés de fabricació s'evaporen pràcticament en la seua totalitat al llarg del mateix procés, durant les fases d'assecada i cocció. Per a les aigües residuals domèstiques i de neteja, la instal·lació disposa de dues depuradores on s'aboquen totes aquestes emissions líquides produïdes. Són plantes de tipus dipòsit de decantació que funcionen en circuit tancat. L'aigua depurada es reutilitza en la planta després de l'emmagatzemament previ.  
4. 4. Contaminació del sòl  
Es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl en manipular matèries pulverulentes a granel i emetre's partícules per xemeneies, que s'acumulen en cobertes i paviment que són arrossegades per l'aigua de pluja. No es proposen mesures correctores per a minimitzar la contaminació del sòl.  
4. 5. Residus generats  
Durant el funcionament normal, la indústria generarà tota una sèrie de residus.  
Els residus d'argiles cuites procedents de la manipulació de les argiles i material defectuós del procés de cocció són enviats de nou a les eres, els mòlts i els emprats en el procés de fabricació.  
Els residus industrials com ara olis lubricants i bateries de plom són retirats per un gestor autoritzat.  
Els palets usats i restes d'aquests són recollits per l'empresa Astillados de Levante, SA, que es dedica a la trituració de la fusta.  
Els olis usats s'emmagatzemen en bidons de 200 litres fins que són recollits per un gestor autoritzat. En l'estudi d'impacte ambiental no es fa referència a les mesures que s'han d'adoptar per a resoldre els xicotets vessaments accidentals d'aquests olis usats.   
4. 6. Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i la manera en què s'han de dur a terme les inspeccions rutinàries.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Tal com estableix l'apartat I del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:   
Primer  
Estimar no favorable, el projecte de Cerámicas Vidal Beneyto, SL, a la partida de la Costera de Perecuet, s/n, ctra. Tavernes-Llíria, km 60,1 Turís (València), ja que l'estudi d'impacte ambiental no presenta mesures correctores suficients per a minimitzar la contaminació. Així mateix, la modificació proposada consistent en la substitució de l'ús de gas natural en el forn per l'ús de 50% de gas i 50% de coc de petroli no està justificada i es tracta d'una opció pitjor a l'actual per tractar-se d'un combustible, que usat durant la cocció, genera altes concentracions de SO2 a l'atmosfera.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 2 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 288/2006-AIA.  
Títol: Pla especial per a la reserva de sòl dotacional al sòl no urbanitzable de les normes subsidiàries de planejament general de Gaibiel.  
Promotor: Ajuntament de Gaibiel.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Gaibiel i Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: Terme municipal de Gaibiel.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del pla especial és la creació d'una reserva de sòl dotacional per a ús turisticorecreatiu en sòl no urbanitzable, segons la classificació de les normes subsidiàries de planejament general de Gaibiel, de conformitat amb el que disposen els articles 15, 18 i 27 de la Llei 10/2.004, de 9 de desembre, del Sòl no Urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys se situen a l'est del nucli urbà de Gaibiel, als peus de la muntanya del Castillo i donen façana al riu Regajo i a la carretera CV-213, als polígons 6 i 9 de la partida La Hoya de Gaibiel, amb una superfície de 9,5 ha.   
L'activitat que es pretén implantar és la de càmping, classificat com de segona categoria.  
Part de la totalitat de l'àmbit no serà ocupat per l'esmentat càmping, sinó que es reservarà com a zona verda (amb alguna implantació puntual d'elements esportius a l'aire lliure). El nombre màxim de persones que pot ocupar el càmping és de 399, en 60 cabanyes i 73 parcel·les per a acampada, i ocupa una superfície d'acampada de 2,5 ha.   
L'ús permés serà el dotacional terciari turisticorecreatiu i el d'habitatge, únicament per al personal de vigilància, magatzem de manteniment, oficines vinculades a les dotacions, aparcament, locals socials, restaurants, zona esportiva a l'aire lliure, piscina i vestidors.   
Actualment es tramita l'aprovació definitiva del Pla general d'ordenació urbana de Gaibiel, l'ordenació del qual inclou aquest projecte.   
3. Alternatives  
No s'aporta estudi d'alternatives perquè l'objectiu d'aquest és legalitzar el càmping que ja hi ha en l'actualitat.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 4 d'agost de 2006 té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de Gaibiel, relatius al pla especial per a la reserva de sòl.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5248, de 28 d'abril de 2006.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Gaibiel.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 10 d'octubre de 2006 es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Gaibiel, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:   
1. Certificat del resultat del tràmit d'informació pública, a què ha estat sotmés l'estudi d'impacte ambiental.   
2. Explicació detallada de l'ordenació futura de l'actuació.  
3. Gestió dels principals serveis urbans (aigua potable, clavegueram i residus).   
4. Afecció legal dels marges del riu Regajo i barranc Juncal, de manera que es delimite la zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic, regulada reglamentàriament, i la zona de policia, de 100 metres d'amplària mesurats horitzontalment a partir del llit, en la qual es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi exercisquen.   
5. Descripció i cartografia del risc d'erosió de la zona.  
6. Descripció i cartografia de les àrees forestals afectades.  
7. Descripció i cartografia dels hàbitats d'especial interés afectats.  
8. Informe del Patrimoni Cultural establit per la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, realitzat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
9. Còpia de la memòria justificativa del Pla general d'ordenació urbana de Gaibiel (actualment en tramitació) o, si no n'hi ha, del concert previ, per a comprovar la coherència entre ambdós planejaments.   
Amb data 7 de desembre de 2006 es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Gaibiel, perquè determine l'àmbit definitiu, ja que en la cartografia de què es disposa, s'aporten diverses superfícies.   
Aclarit l'àmbit de l'actuació, en data 23 de gener de 2007, es realitza un últim requeriment de documentació, per a adequar-lo a la normativa vigent en matèria higienicosanitària per a campaments de turisme. En aquest sentit, se sol·licita:   
1. Informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics.  
2. Certificat de l'Ajuntament de Gaibiel on conste que les aigües residuals i pluvials s'incorporen a la xarxa municipal d'aigües i capacitat d'aquesta per a conduir els cabals estimats.  
3. Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora de les aigües residuals del municipi de Gaibiel que especifique la capacitat suficient per a gestionar les aigües residuals provinents del pla especial.  
4. Certificat de l'Ajuntament o empresa especialitzada en el qual es facen constar les condicions en què es realitza la recollida selectiva i diària dels residus sòlids.  
5. Certificat del consorci adjudicatari del Pla Zonal III i VIII, en el qual es detallen la manera en què s'han de gestionar els residus i les instal·lacions; les principals característiques d'aquests, i la capacitat total i la disponible en aquestes.   
6. Detall de la connexió elèctrica de baixa tensió o de verificació d'alta tensió que permeta uns nivells d'electrificació d'acord amb el que estableix el Reglament Electrònic per a Baixa Tensió (REBT) i les instruccions complementàries d'aquest.  
7. Ubicació dels aparcaments de vehicles, amb una extensió d'acord amb les reserves fixades per les normes urbanístiques o ordenances d'edificació de la localitat. Els aparcaments no podran estar situats a més de 300 metres de distància de la porta principal.   
8. Règim de gestió del càmping, de manera que es detalle si es tracta d'un dels campaments als quals es refereix l'article 2, paràgraf primer, del Decret 63/1986, del Consell de la Generalitat. En cas de veure's afectat, haurà de detallar el mode en què es consideren les exigències sanitàries següents:   
- Haurà de disposar-se almenys d'un dipòsit de capacitat suficient per al consum de dos dies amb una dotació mínima de 50 litres per campista i dia, i amb un sistema continu de desinfecció per hipoclorit o un altre bactericida autoritzat.   
- Zona o instal·lació fixa de serveis higiènics o, si no n'hi ha, latrines situades en un lloc que garantisca la no-contaminació de cursos d'aigua o aqüífers. Aquests serveis s'ha de mantenir en correctes condicions de neteja o higiene, i s'han de netejar diàriament amb desinfectants específics.   
Completats tots els requeriments, el projecte de pla especial per a la reserva de sòl dotacional en el sòl no urbanitzable de les normes subsidiàries de planejament general de Gaibiel disposa dels informes següents:   
- Informe proposta, de 30 d'agost de 2006, d'inscripció provisional en el Registre d'aprofitaments d'aigües públiques, de l'aprofitament núm. 20176, a derivar de la font de Bonet, realitzat per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El volum màxim anual tindrà el caràcter de màxim, i no es podrà detraure més de 250 l/h./dia.  
- Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 20 de febrer de 2007, per a l'execució d'obres relacionades amb la construcció de càmping municipal, situat en terrenys tocant al marge esquerre del riu Gaibiel i ambdós marges del barranc Juncal.  
- Certificat de la secretària de l'Ajuntament de Gaibiel, de data 12 de febrer de 2007, en el qual s'indica que les aigües residuals i pluvials s'incorporen a la xarxa municipal, la qual té una secció de 40 cm de diàmetre interior, suficient per a conduir els cabals necessaris.  
- Certificat de la Diputació de Castelló en el qual s'indica que atés que el municipi de Gaibiel no disposa d'estació depuradora d'aigües residuals, està inclòs en el segon conveni per a l'execució d'infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals entre la Generalitat Valenciana i la Diputació Provincial de Castelló, l'obra de la qual ja ha sigut adjudicada, i està pendent, en data 12 de febrer de 2007, la firma de l'acta de comprovació de replantejament d'aquesta. El cabal mitjà de disseny és 200 m³/dia. Així mateix s'indica que una vegada executada la depuradora, se sol·licitarà la cessió de la gestió i explotació a la Diputació de Castelló i el finançament a l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana.  
- Certificat de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, de data 30 de gener de 2007, com a adjudicatària de la gestió dels residus sòlids urbans municipals del Pla zonal III i VIII, Àrea de Gestió 2, en què es compromet al fet que els residus urbans i els procedents de la recollida selectiva reben un tractament correcte, com també que les instal·lacions plantejades podran tractar els residus que es deriven de l'actuació.   
- Certificat de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire on s'indica que en l'actualitat, escrit de data 30 de gener de 2007, fins a l'entrada en funcionament de les noves instal·lacions adjudicades, els residus urbans es transfereixen des de la planta de transferència de Segorbe a l'abocador controlat de Tales.   
Informes sectorials  
S'ha realitzat consulta als organismes següents:   
- El dia 16 de gener de 2007 es realitza consulta al Servei de Gestió Forestal, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per afectar l'actuació a sòl catalogat com a forestal arbratge natural i matoll. El 3 d'abril de 2007 es rep informe emés per l'esmentat Servei, on s'indica que la zona verda comuna proposada està classificada en el Pla General d'Ordenació Forestal (PGOF) com a sòl forestal i representa una pineda adulta de Pinus halepensis, net de matoll a causa de labors silvícoles i amb algun peu de roure en el sotabosc. Aquesta pineda haurà de respectar-se íntegrament i únicament estar sotmesa a labors silvícoles, de millora i de prevenció d'incendis, com ara podes, aclarides, neteja de matoll, etc.   
- El dia 16 de gener de 2007 es realitza consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per afectar sòl en què es troben localitzats diversos hàbitats. El 4 d'abril de 2007 es rep informe emés per l'esmentat Servei, on s'indica que en l'àrea destinada a zona verda comuna es troben diferents hàbitats naturals d'interés comunitari: matolls termodinàmics, zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea i pinedes mediterrànies de pins mesogeans endèmics. Així mateix, es remet una relació d'espècies de fauna i flora esmentades en el banc de dades de biodiversitat, encara que no hi ha espècies especialment afectades per l'actuació. Per a evitar l'afecció als hàbitats i a les espècies de fauna i flora esmentades, es recomana que no s'instal·len construccions de cap tipus en la zona verda comuna.   
Afeccions legals  
1. Pla zonal de residus de les zones III i VIII. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. L'esmentat pla no preveu en l'àmbit del sector cap àrea per a la futura instal·lació d'infraestructures de tractament de residus urbans.  
2. Pla general d'ordenació forestal. L'àmbit del pla especial afecta una zona classificada com d'arbratge natural, encara que no ordena els usos permesos en aquesta.   
3. Hàbitats. L'àmbit del pla especial afecta un hàbitat en què s'alternen boscos de pinedes amb zona de matoll i zona arbustiva formada per vegetació tipus coscoll i zones localitzades de bosc d'alzina, encara que no ordena els usos permesos en aquest.   
4. Patrimoni cultural. L'estudi historicocultural detecta dos elements patrimonials destacables, i es cataloga l'arc-aqüeducte com a element etnològic i el castell com a element arqueològic i arquitectònic.   
Consideracions ambientals  
1. El sòl està constituït per roques sedimentàries consolidades, on predominen les dolomies i les margues. El relleu de la zona d'estudi és muntanyós. En l'estudi d'impacte ambiental s'han observat els riscos ambientals següents: risc d'incendi estadístic alt i risc d'erosió actual moderat.   
2. El risc d'erosió actual és moderat, amb pèrdua de sòl de 15 a 40 t/ha i any, segons la cartografia de la Conselleria de Territori i Habitatge. Amb aquest fi s'hi estableixen les mesures correctores següents:   
- Formació de línies d'arbratge, en sentit perpendicular al pendent del terreny, per a detenir l'escorriment i frenar els vents.   
- Canalització de les aigües superficials.  
- Formació de sobreeixidors de recollida d'aigües de les faldes de muntanya.  
3. L'àmbit de la zona presenta tres categories de vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers: baixa, mitjana i alta, i és compatible amb l'ús que es pretén implantar. La zona ordenada està situada a la vora del llit del riu Regajo i al barranc de Juncal.   
4. El territori de la zona de l'actuació té la classificació de sòl no urbanitzable comú. L'ús principal d'aquest és matoll-pastiu, forestal i agrícola (principalment cultius de secà). Pel que fa al paisatge, està caracteritzat pel relleu accidentat i muntanyós, el llit del riu Regajo i el bosc de pins i matolls.  
5. La vegetació està constituïda per boscos de pins procedents de reforestacions i per matolls i arbusts com ara romer, brucs, estepes, argilaga, sàlvia, espígol... A les riberes del riu i barranc es troben xicotets bosquets de xops. També hi ha cultius de secà d'oliveres, ametlers i xicotetes hortes de fruiters i hortalisses.   
6. La fauna present està associada als boscs de pins, on destaquen espècies com ara merles, estornells, polles d'aigua, tristos, xitxarres, totestius i espècies rapaces com l'esparver.   
7. Es realitza una descripció climàtica de la zona, i es destaca que es tracta d'un clima mediterrani intermedi entre el clima continental i el clima sublitoral, amb temperatures mitjanes anuals entre els 15 i 16º C, amb un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges i la torrencialitat d'aquestes.  
8. El municipi de Gaibiel es troba situat al sud-est de la província de Castelló, la seua dimensió és xicoteta i ocupa tan sols 18,10 km², amb una població de 197 habitants, segons el cens de 2004.  
9. Respecte al proveïment d'aigua potable al càmping, l'estudi d'impacte ambiental afirma que serà subministrada des de la xarxa municipal. Es dota d'un dipòsit de 49 m³, amb el corresponent sistema de cloració d'aquest.  
10. Respecte de la xarxa de clavegueram, es tracta d'una xarxa unitària, en la qual les aigües residuals i pluvials es connectaran a la mateixa xarxa, i abocaran a la xarxa municipal. Les aigües residuals són les provinents dels serveis higiènics i activitats de neteja. Cada casa prefabricada tipus cabanya disposa d'un lavabo a l'interior d'aquesta i, a més, disposa d'un edifici de lavabos generals.   
11. Pel que fa al tractament i gestió dels residus sòlids, l'empresa Reciclados Palancia Belcaire s'encarregarà de la recollida, transport i tractament d'aquests.  
12. El subministrament d'energia elèctrica es realitza mitjançant la instal·lació de xarxa aèria i soterrada de mitjana tensió i la posterior conversió d'aquesta a baixa tensió mitjançant un centre de transformació, situat al límit est del pla especial.  
13. Les principals mesures correctores tenen suport en el control dels impactes sobre el medi físic, i s'hi apliquen rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
14. L'accés al càmping es realitza des de la CV-213, que pertany a la xarxa provincial, a través d'un vial existent que naix de l'esmentada carretera. Els aparcaments estaran situats a l'interior del recinte, i cada una de les cases prefabricades tipus cabanya té una plaça d'aparcament a la vora.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:   
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el pla especial per a la reserva de sòl dotacional al sòl no urbanitzable de les normes subsidiàries de planejament general de Gaibiel, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:   
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. Obligació de complir la normativa vigent en matèria de prevenció d'incendis forestals i, en concret, el que estableix el Decret 7/2.004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.   
3. La zona verda comuna quedarà totalment expedita de qualsevol tipus de construcció i instal·lació, únicament s'hi realitzaran tasques de conservació i manteniment del sòl forestal i hàbitats existents.   
4. Amb la finalitat d'aconseguir que tots els aparcaments estiguen situats a l'interior del recinte, les parcel·les de les zones d'acampada han de tenir les dimensions suficients perquè els vehicles puguen aparcar dins del perímetre d'aquest.   
5. Anotació definitiva en el Registre d'Aprofitaments d'Aigües Públiques i compliment de les condicions específiques establides en l'informe proposta provisional.   
6. Queda totalment prohibit l'abocament d'aigües i productes residuals al llit públic o subsòl.   
7. Pel que fa a la recollida selectiva dels residus, han de disposar-se en el càmping diverses zones per a la ubicació dels contenidors dels distints tipus de residus que són tractats actualment a la Comunitat Valenciana, per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus. En aquest sentit, es preveuran, com a mínim, els emplaçaments següents:   
- Per a donar servei a les zones 5 i 6 d'acampada, mínim un emplaçament per a la ubicació dels contenidors de recollida selectiva  
- Per a donar servei a les zones 7 i 8 d'acampada, mínim un emplaçament per a la ubicació dels contenidors de recollida selectiva  
- Per a donar servei a les zones 1, 2 i 3 d'acampada i a les zones 1, 2, 3 i 4 residencials, mínim dos emplaçaments per a la ubicació dels contenidors de recollida selectiva  
8. Els serveis higiènics s'han de mantenir en correctes condicions de neteja o higiene, i llavar-los diàriament amb desinfectants específics.   
9. S'han de complir totes les mesures protectores i correctores establides i, en particular, les destinades a reduir el risc d'erosió, per a la qual cosa, especialment, s'han de canalitzar les aigües superficials. Així mateix, totes les mesures proposades i les derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística del pla especial, tant en allò referent a la mateixa modificació, com en allò corresponent a fases posteriors.   
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 12 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 225/2006-AIA.  
Títol: Homologació modificativa de les normes subsidiàries i Pla parcial del sector Sud-R10.  
Promotor: Ajuntament de Benaguasil.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benaguasil i Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Benaguasil  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte d'homologació modificativa de les normes subsidiàries i pla parcial del sector Sud-R10 proposa la reclassificació d'1.139.036,49 m² de sòl no urbanitzable de protecció d'horta a sòl urbanitzable, d'ús residencial, amb ordenació detallada, al terme municipal de Benaguasil.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es vol aconseguir urbanitzar la zona est, limítrofa amb l'actual nucli urbà. Els límits del sector són:   
- Al nord: la variant Benaguasil-Vilamarxant.  
- Al nord-est: el vial de nou traçat, CV-375.  
- Al sud-est: futura ronda urbana.  
- A l'oest: nucli urbà del municipi.  
Els tipus d'habitatge són unifamiliar aïllat, adossat i apariat o plurifamiliar aïllat en blocs exempts. Els usos permesos són el residencial, comerços, oficines i dotacional, i estan prohibits els altres.   
En total, l'actuació implica un nombre màxim de 3.075 habitatges, la qual cosa comporta un increment de 8.919 habitants. En la documentació aportada no s'estableix cap percentatge associat a l'habitatge de protecció pública.   
El sector pot separar-se en dues zones, denominades nord i sud, separades per la via de ferrocarril de l'ens Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana. La zona nord té accés des de la variant nord de Benaguasil i la carretera CV-375. La zona s'estructura mitjançant un eix viari central. A un costat i a l'altre de l'esmentat eix es preveuen edificis en bloc obert amb terciari en planta baixa i habitatges adossats i aparellats. A la zona sud es troben els principals usos dotacionals, a la zona central. Els equipaments esportivo-recreatius són: plaça de bous, parc esportiu, trinquet de competició, trinquet secundari, galotxeta, pista de tir i arrossegament i petanca. Al voltant d'aquests es troben les illes d'habitatges aïllats, adossats i apariats, principalment, i les majors reserves d'aparcament en viari, atesa la concentració d'usos dotacionals. En total, el pla parcial disposa de 2.184 places d'aparcament, que sobrepassen la reserva mínima obligatòria.   
Les zones verdes se situen entre l'àmbit nord i sud, al nord de la línia ferroviària, i en el perímetre del sector.   
Es constitueix una única àrea de repartiment que engloba la totalitat del sòl objecte de reclassificació, que al seu torn, constitueix un únic sector discontinu. L'àmbit nord ocupa una superfície de 672.171,16 m² i el sud, 466.865,33 m².  
En l'actualitat s'està tramitant el Pla General de Benaguasil, que preveu aquesta actuació.  
3. Alternatives  
L'estudi d'Impacte ambiental no té un estudi d'alternatives; simplement es justifica l'ordenació proposada.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 13 de juny de 2006 té entrada en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge una còpia remesa pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat a l'Ajuntament de Benaguasil, relatius a l'homologació modificativa de les normes subsidiàries i pla parcial del sector Sud-R10, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.:   
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el diari El Mundo, de data 26 de maig de 2005, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5013, de 25 de maig de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació de caràcter ambiental, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Benaguasil.   
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 23 de gener de 2007 es requereix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i es remet, així mateix, l'esmentat requeriment a l'Ajuntament de Benaguasil, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:   
- Còpia del plànol O-1, a escala 1/2.000, de data setembre de 2006, integrat en l'annex modificatiu de l'homologació i pla parcial del sector Sud-R10.   
- Respecte de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos prevists en el pla parcial, detall de l'origen del recurs i del mode d'extracció.   
- Informació de les noves infraestructures necessàries, segons informe emés per l'empresa subministradora d'aigua potable, que comuniquen la xarxa de proveïment de l'actual població amb el sector Sud-R10. En concret, s'hi adjuntarà un plànol que detalle la ubicació del dipòsit que s'ha de construir, la capacitat del qual ha de ser d'almenys 5.000 m³.   
- Detall de la xarxa de reg de les zones verdes del pla parcial, i s'estudia la possibilitat d'emprar aigües depurades a les instal·lacions pertinents per a reg i neteja viària.  
- Annex explicatiu del sistema de reg de les zones agrícoles limítrofes actuals, on s'indique, en el cas que les canalitzacions i canonades que travessen el sector tinguen funcionalitat més enllà dels límits d'aquest, la proposta de reposició de les infraestructures de reg.  
- Detall del sistema de recollida de les aigües pluvials, on es detalle si se sotmeten a algun tractament de depuració i s'especifique el punt d'abocament. L'esmentada xarxa ha de ser separativa. En el cas que l'abocament es produïsca a llit públic, es necessitarà autorització atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Pel que fa als residus urbans, detall de:   
- El sistema de recollida i transport previst per als residus sòlids urbans, acompanyat del certificat de l'empresa transportista, en el qual es detalle la capacitat de realitzar el servei.   
- La gestió d'aquests, acompanyat del certificat del consorci adjudicatari del Pla zonal VI, VII i IX, en el qual es detallen les instal·lacions en què es gestionaran els residus, els seus principals característiques i la capacitat total i la disponible en aquestes.   
- Annex explicatiu del tractament que es donarà a la línia aèria de mitjana tensió que sobrevola el sector.  
- Informe i autorització de la Diputació Provincial de València com a titular de les carreteres CV-373 i CV-375, sobre la conformitat amb el projecte presentat.   
- Informe favorable respecte de la delimitació dels terrenys immediats a la línia de ferrocarril i les limitacions d'usos imposades en aquestes, d'acord amb la Llei 16/1987 de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres i el Reial Decret 1211/1990, de 28 de setembre, pel qual s'aprova el reglament d'aquesta.:   
- Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
- Informe favorable del Servei Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge relatiu al tractament donat al camí ramader assegador de Bobal.  
- Compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte: del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.  
Contrastada la documentació rebuda en contestació a allò que s'ha sol·licitat en l'epígraf anterior, es necessita documentació complementària, per la qual cosa se sol·licita:   
- Còpia de l'estudi acústic en l'àmbit de l'homologació modificativa de les normes subsidiàries i Pla parcial del sector SUD R-10, de Benaguasil.   
- Càlcul de la superfície de sòl adequada per a crear un aparcament a la vora de l'estació de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana i cartografia en la qual s'incorpore l'esmentada superfície com a reserva.   
- Traçat de la via ciclista al llarg del sector, de manera que connecte el sector amb els altres sectors previstos en el concert previ del Pla general, amb el nucli de població i amb l'antic traçat de la via de Renfe, que es convertirà en via verda. Es considerarà inclosa en el viari de xarxa primària.   
Informes sectorials  
1. D'acord amb el que estableix l'article 18 del Reglament per a l'execució de la Llei de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, es va consultar el Servei Parcs Naturals perquè emetera informe sobre la compatibilitat del projecte amb el futur Parc Natural del Túria.   
El 26 de gener es rep l'esmentat informe, on s'indica que la franja de terreny limítrof amb el terme municipal de la Pobla de Vallbona, en el cantó nord-est del sector SUD R-10, afecta l'àmbit territorial del projecte que va ser sotmés a informació pública, per la qual cosa l'esmentada part del sector SUD R-10 hauria de classificar-se pel planejament urbanístic com a sòl no urbanitzable protegit, però que, com a resultat de la informació pública, s'ha decidit excloure la totalitat del sector SUD R-10 de l'àmbit territorial del Pla d'ordenació dels recursos naturals, la qual cosa serà efectiva una vegada s'aprove definitivament mitjançant un decret del Consell.  
2. El 10 d'octubre de 2006, la Unitat d'Activitats Qualificades de la Direcció Territorial de València emet un informe favorable sobre l'estudi acústic en l'àmbit de l'homologació modificativa de les normes subsidiàries i Pla parcial del sector SUD R-10 de Benaguasil. En aquest es conclou que els mesuraments efectuats compleixen amb els nivells sonors indicats en la taula I de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. A les zones que no compleixen amb els objectius de qualitat previstos, la causa es troba en l'activitat de la població de Benaguasil, a causa del seu propi trànsit urbà, agrícola o altres activitats genèriques. Amb les mesures correctores proposades (control sonor dels vehicles, disseny de variants de circulació i disseny urbanístic de la població), s'emet informe favorable, condicionat que una vegada implantades les mesures correctores, en les zones d'ús residencial no se superen els límits de qualitat regulats en la legislació autonòmica.  
3. No es disposa d'informe sobre l'estudi de paisatge, ja que per la data d'informació pública del projecte no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, conforme a l'article 74 de la Llei urbanística valenciana.   
4. S'hi adjunta informe favorable emés per la Direcció Territorial d'Urbanisme, respecte a l'afecció del Pla parcial a l'assegador de Bobal. S'exclou de la superfície del sector la franja de 10 metres de camí ramader i es fa referència a què en el document de reparcel·lació es tindrà en compte l'existència dins del sector urbanitzable d'uns terrenys, béns de patrimonials de la Generalitat, resultants de la desafecció parcial del camí ramader de conformitat amb l'acte de classificació d'aquest. Així mateix, s'apunta l'obligació que el camí ramader es destine al trànsit ramader i als usos compatibles i complementaris previstos en la Llei 3/1995 (entre altres, no són acceptables obres de pavimentat asfàltic o semblant); a la senyalització del tram de camí ramader; prohibició del trànsit de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola o tinguen autorització expressa; i a la notificació a la Generalitat, com a part interessada, de l'exposició pública del projecte de reparcel·lació.   
5. Es disposa d'informe i autorització de la Diputació Provincial de València com a titular de les carreteres CV-373 i CV-375, sobre la conformitat amb el projecte presentat, condicionat a:   
- Han de grafiar-se totes les zones de protecció de les carreteres de titularitat de la Diputació i qualificar-se com a espais lliures d'ús viari en sòl urbanitzable o com a zona de protecció en sòl no urbanitzable.  
- En cas de no estar executada la biela que uneix la carretera CV-375 amb la CV-373, en la rotonda d'enllaç de la CV-50, com també la rotonda sítia en la CV-375, que corresponen al projecte de construcció ronda de Benaguasil 2ª fase (S-354), l'esmentat projecte haurà d'executar-se a càrrec del sector.   
- La rotonda situada a la meitat de la biela mencionada en el punt anterior i que serveix d'accés al sector, haurà de ser executada a càrrec del sector.  
- La ronda programada sud que uneix la carretera CV-375 amb la CV-373 al sud del nucli urbà, haurà de ser executada pel sector.   
- La titularitat dels terrenys de les noves infraestructures hauran d'anar a nom de la Diputació Provincial de València.   
- Previ al desenvolupament del sector s'haurà de realitzar un projecte de construcció de les noves infraestructures, d'acord amb la normativa i la legislació vigent, firmat i visat per un tècnic competent i seguir les indicacions i directrius de l'àrea de carreteres que es demanaran prèviament a la realització de l'esmentat projecte.  
- Considerant que en el PRV-8I es reclassifica a un costat i a l'altre del vial, s'haurà d'estudiar i garantir en condicions de seguretat el trànsit i els itineraris de vianants.   
6. La Conselleria d'Infraestructures i Transport es pronuncia, en data 14 de febrer de 2007, sobre la no-aplicació de la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, que va entrar en vigor el 30 de desembre de 2005, per ser posterior a l'aprovació provisional del Ple de l'Ajuntament de Benaguasil, 29 de juny de 2005. És per això que la zona destinada a espai lliure de reserva viària ha de ser de 18 metres en compte dels 25 metres referits en informe emés anteriorment.  
7. La Direcció de Patrimoni de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana emet informe favorable, ja que en la proposta s'han exclòs les instal·lacions i l'edifici de la subestació elèctrica de l'estació de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana, que és domini públic de ferrocarril, i s'ha tingut en compte les delimitacions i limitacions d'ús que estableix el Reglament de la Llei d'ordenació dels transports terrestres pel que fa als terrenys immediats al ferrocarril.   
8. Es disposa de l'informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica, en el qual es proposa que s'estudie i evite l'afecció al sistema de regadiu del riu Túria. No es disposa de l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià, sobre l'estudi d'impacte ambiental,   
Afeccions legals  
1. Camins ramaders. L'àmbit del sector afecta l'assegador de Bobal, per la qual cosa hi és d'aplicació la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i, en especial, allò que s'ha contingut en el capítol III, desafectacions i modificacions del traçat  
2. Pla zonal de residus de les zones VI, VII i IX. Mitjançant aquest pla zonal es distribueix el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. Aquest pla no preveu en l'àmbit del sector cap àrea per a la futura instal·lació d'infraestructures de tractament de residus urbans.   
3. Carreteres. El sector limita amb les carreteres CV-373 i CV-375, per la qual cosa hi serà aplicable la Llei 6/1991, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
4. Línia de ferrocarril. Aquesta infraestructura creua el sector, i el separa en dos àmbits. S'ha d'atendre a allò que s'ha recollit en la Llei 16/1987, de 30 de juliol, d'ordenació dels transports terrestres i el Reial decret 1.211/1990, de 28 de setembre, pel qual s'aprova el reglament d'aquesta.:   
Consideracions ambientals  
1. El municipi de Benaguasil se situa entre la plana litoral septentrional, les muntanyes del nord-oest i l'altiplà Requena-Utiel. Pot emmarcar-se des del punt de vista geològic en la denominada Plana de València. Els materials aflorants són llims terrosos fluvials del quaternari.   
2. El relleu de la zona d'estudi és pla. En l'estudi d'impacte ambiental no s'han observat riscos ambientals associats a l'esmentada ubicació, encara que es destaca una accessibilitat mitjana als aqüífers.  
3. El sector té una vulnerabilitat baixa, malgrat la seua molt alta permeabilitat per porositat, a causa de la mala qualitat de les aigües subjacents i una elevada grossària no saturada del terreny.   
4. La zona ordenada se situa sobre la conca del riu Túria, drenant cap a aquest, ja siga directament o a través dels seus afluents. En la major part del curs, el nivell de l'aqüífer està per damunt del riu, per la qual cosa aquest drena l'aqüífer. Es tracta de la unitat hidrogeològica 08.22-Líria-Casinos, formada per un aqüífer bicapa. Els materials de l'aqüífer inferior estan constituïts per calcàries del juràssic i l'aqüífer superior està format per calcàries del terciari, calcàries i dolomies del cretaci i graves i arenes pertanyents al quaternari.   
5. El territori de la zona de l'actuació té una capacitat d'ús agrícola molt elevada i una llarga tradició d'ús agrari, com a terreny de regadiu, per la qual cosa la vegetació que hi ha en l'actualitat seria la succeïda de les activitats antròpiques, formada totalment per cultius. Els cítrics són el cultiu més abundant, mentre que el cultiu d'hortalisses és el següent en importància. La vegetació es completa amb la vegetació arvense que apareix a les vores dels camins, als camps de cultius, a camps de cultius abandonats.  
6. La fauna present, tenint en compte la naturalesa agrària del sector i la proximitat d'aquesta al nucli urbà, fa lògicament que a penes es troben animals i que aquests siguen grups molt comuns, com ara xicotets rosegadors, mol·luscos de terra, xicotets rèptils i aus com ara el teuladí comú o l'estornell.   
7. Es realitza una descripció climàtica de la zona, i es destaca que es tracta d'un clima mediterrani amb períodes freds poc freqüents. La distribució de les precipitacions al llarg de l'any és molt irregular, amb mínims estivals i màxims tardorencs.   
Els valors de nuvolositat registrats reflecteixen que el percentatge d'observacions de cel ennuvolat és d'un 11% al mes de juliol i entre 26 i 32% durant l'hivern.  
Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component oest a la tardor i hivern i de component est a la primavera i estiu.   
8. Pel que fa al paisatge, al sector i a les proximitats d'aquest poden distingir-se les unitats de paisatge desenvolupades a continuació.  
- Paisatge citrícola hortícola: aquesta unitat està constituïda per cultius citrícoles i cultius d'hortalisses. Les zones de cultiu estan travessades per infraestructures de comunicació i infraestructures de transport i distribució d'energia elèctrica. També s'observen les necessàries infraestructures agràries: camins, canals de reg, casetes d'arreus, etc. La qualitat del paisatge es considera mitjana a causa de la presència d'importants infraestructures que introdueixen elements artificials en el paisatge i disminueixen la qualitat d'aquest. La fragilitat del paisatge és mitjana-baixa a causa, per un costat a la fàcil accessibilitat (topografia favorable), i d'un altre, a l'elevat grau d'antropització del medi.   
- Paisatge antropitzat: nucli urbà i zones industrials: el nucli urbà es localitza confrontant amb el límit occidental del sector. Als extrems nord i sud del sector es localitzen zones industrials. La proximitat d'aquestes zones industrials al nucli urbà fan que la qualitat paisatgística d'aquesta unitat es considera molt baixa, a causa de l'elevat grau d'antropització del medi. La fragilitat paisatgística és mitjana-baixa per l'escassa susceptibilitat a ser afectada per altres actuacions.  
- Paisatge muntanyós: s'inclouen ací els relleus que hi ha a les proximitats del sector, com ara el pic de Montiel. La qualitat paisatgística d'aquesta unitat es considera elevada, a causa de l'elevat grau d'antropització del medi. La fragilitat paisatgística és mitjana-baixa per l'escassa susceptibilitat a ser afectada per altres actuacions, a causa de la topografia abrupta d'aquesta.   
9. El municipi de Benaguasil es troba situat a la comarca de Camp de Túria, la dimensió d'aquest és de 25,40 km², amb una població de 9.618 habitants segons cens de 2004.  
10. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'informe emés per la Sociedad Española de Abastecimientos, SA afirma que els recursos hídrics de què disposa el proveïment de Benaguasil en l'actualitat podran satisfer les necessitats dels habitatges previstos en aquesta actuació (pous Nahora 1 i Nahora 2, situats al terme municipal de Benaguasil, a la parcel·la 25 del polígon 19), encara que les infraestructures actuals no disposen de la capacitat d'emmagatzemament suficient per a garantir el subministrament. Per a assegurar la capacitat i suficiència de les infraestructures és necessari completar la xarxa de proveïment del nucli actual amb el nou sector i la construcció d'un dipòsit d'almenys 5.000 m³ de capacitat, en parcel·la destinada a aquest efecte.   
11. L'informe referenciat en l'epígraf anterior indicava que la qualitat de l'aigua complia els requisits de qualitat d'aigua establits en el Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, amb l'excepció dels paràmetres de nitrats i sulfats. Per a solucionar les esmentades deficiències, es presenta en el registre de la Conselleria de Territori i Habitatge certificat realitzat per l'alcalde del municipi en què certifica que la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, en data 9 d'agost de 2007, va efectuar un estudi per al sistema en alta de la xarxa d'aigua potable de Benaguasil, en el marc de la redacció del Pla general, en el qual preveu l'execució d'una planta desnitrificant. Malgrat que el Pla general incorpora l'esmentat requeriment entre les previsions de Noves infraestructures de proveïment d'aigua, per al terme municipal de Benaguasil, li correspondrà l'execució de l'esmentada planta, sent aquesta condició de desenvolupament incorporada en la fitxa de gestió del sector. Els sectors de sòl urbanitzable de posterior desenvolupament hauran d'abonar un cànon en la proporció que els corresponga per edificabilitat.:   
12. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'informe remés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (EPSAR) afirma que es realitzarà una xarxa separativa, de manera que les aigües residuals generades seran tractades en l'estació depuradora d'aigües residuals de Camp de Túria 1. L'Entitat de Sanejament d'Aigües emet informe sobre la viabilitat del tractament a la depuradora de Camp de Túria 1 de les aigües residuals generades al sector, sempre que es realitzen durant la urbanització les obres necessàries per a la connexió; els abocaments generats complisquen els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de Sanejament d'Aigües; es dispose d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram abans del punt de connexió, i amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ingresse la quantitat establida en l'oportú conveni entre l'entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de Benaguasil.  
13. El promotor ha realitzat consulta a l'Entitat de Sanejament, amb la finalitat d'estudiar la possibilitat d'emprar aigua depurada per al reg de zones verdes. Es conclou que la depuradora de Camp de Túria 1 no disposa dels mitjans necessaris per a realitzar un tractament terciari de les aigües residuals, per la qual cosa els paràmetres d'eixida de les aigües depurades no són els requerits per a la reutilització d'aquestes, ni tan sols per a reg. La xarxa de reg es proveirà de la xarxa prevista per al consum humà.   
14. Pel que fa a l'evacuació de les aigües pluvials, es planteja mitjançant una xarxa de col·lectors de tipus separatiu, de manera que l'abocament es realitze al llit del riu Túria. El cabal màxim previst d'abocament és 18,70 m³/s. S'hi adjunta el traçat en planta de l'emissari d'abocament. El traçat de la conducció es fa coincidir amb camins rurals.   
15. Pel que fa als residus urbans, l'empresa Europea de Servicios Públicos, SA, realitzarà la recollida i transport dels residus sòlids que es generen en l'actuació. Es presenta certificat de capacitat. Respecte de la gestió d'aquests, es disposa del certificat de Técnicas y Tratamientos Mediambientales, adjudicatària de la gestió de la planta de tractament de residus sòlids urbans de Guadassuar, en el qual es compromet a donar un correcte tractament als residus urbans generats al municipi de Benaguasil, incloent els del sector actual, i que les instal·lacions previstes disposen de la capacitat necessària per a poder tractar els possibles increments de residus. Així mateix, disposa de certificat del secretari general del Consorci per a l'execució de les previsions del Pla zonal de residus de les zones VI, VII i IX.  
16. Per al proveïment d'energia, s'ha de soterrar la línia de mitjana tensió que sobrevola el sector, mitjançant un traçat que s'adapte als vials d'ordenació proposada.   
17. Les séquies de l'Alguasil i del Campés prenen l'aigua de la Séquia Major, que al seu torn pren l'aigua del riu Túria, per al reg d'una extensa zona de cultiu dins del terme municipal de Benaguasil. Les esmentades séquies discorren en l'actualitat pel sector. Es presenta el traçat de desviació de les séquies prèviament al desenvolupament urbanístic, i es respecten les prestacions del Sindicat de Reg.  
18. L'estudi de mobilitat realitzat conclou que l'àmbit presenta unes condicions de mobilitat acceptables. Això és així perquè el sector disposa d'una xarxa d'itineraris per a vianants i bicicletes, com també una àmplia reserva de places d'aparcament en xarxa viària, i es crea una borsa a la vora de l'estació de tren, amb la finalitat de promoure l'ús del transport públic. El carril bici recorre els dos àmbits del sector i afavoreix la penetració al nucli urbà i la connexió amb els altres sectors previstos en el concert previ. Malgrat això, s'estableixen una sèrie de mesures correctores:   
- Establir aparcaments per a motocicletes i bicicletes a les zones d'equipaments públics, zones terciàries i recreatives.  
- S'ha de reservar, almenys, una plaça d'aparcament per a minusvàlids per cada 40 o fracció en aparcament de fins a 280 vehicles, i serà reservada una nova plaça per cada 100 o fracció que sobrepasse aquesta previsió.  
- Per a aconseguir una distribució àgil i ordenada de les mercaderies a l'interior dels nuclis urbans, aquests han de preveure les reserves de places de 3 x 8 metres a la xarxa viària per a càrrega i descàrrega de mercaderies.   
- Es podria estudiar la possibilitat de construcció d'una passarel·la de vianants que unira les zones est i oest de la part nord del sector.   
- S'han de preveure mesures de pacificació de trànsit, com ara elevacions de calçada als passos de vianants, senyals de limitació de velocitat, etc.  
19. El sector afronta bàsicament amb sòl d'ús residencial, encara que a l'extrem nord i sud d'aquest es troben zones d'ordenació amb usos industrials, en una distància d'aproximadament 500 metres.   
A l'extrem nord, la major part són comerços, i hi ha tan sols una activitat d'emmagatzemament i transformació de productes hortofructícoles. La revisió de planejament que s'està duent a terme modifica el règim d'usos actual, i s'implanta com a ús preferent el terciari amb compatibilitat d'ús industrial.   
A l'extrem sud, afronta amb les unitats d'execució números 1 i 2, pendents de programació. La revisió del planejament en tramitació preveu el canvi d'ordenació, i passa a zona d'eixample amb ús dominant residencial.   
20. Les principals mesures correctores es basen en el control dels impactes sobre el medi físic, i s'hi apliquen rigorosament totes i cada una de les mesures correctores proposades que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental. Entre les mesures correctores més importants cal destacar:   
- Durant la fase de construcció, després de cada pluja s'han de netejar les interseccions dels camins de terra amb els camins asfaltats o formigonats per a retirar el fang que puguen embrutar aquests últims.  
- Els edificis d'habitatge han de garantir que els nivells de soroll a l'interior dels habitatges no superen els 30 dB en horari nocturn i 40 dB en horari diürn  
- S'ha de limitar la velocitat de circulació dels vehicles pels vials de la urbanització a 40 km/h.  
- El projecte d'urbanització ha de contenir un annex que justifique les mesures adoptades per a mantenir la continuïtat de l'escolament superficial aigües amunt i aigües davall de l'actuació.   
- El reg de zones verdes s'ha de realitzar amb aigües residuals depurades sotmeses a tractament terciari.   
- Els residus de biomassa derivats de l'eliminació de cítrics o altres cultius existents s'han de valoritzar, amb el corresponent trasllat a plantes de fabricació de compost o semblants i evitar en tot moment la crema d'aquesta.  
- Abans de la redacció del projecte d'urbanització, s'ha de realitzar un estudi sobre arbratge monumental de la zona, i determinar els exemplars que s'han de trasplantar, els que s'han d'integrar a la urbanització, com també aquells d'escàs interés que poden ser eliminats.  
21. Del programa de vigilància ambiental cal destacar:   
- Control d'aparició de processos erosius: mensualment, després de la presència de pluges, s'ha de comprovar l'aparició de valls o solcs.   
- Control de la càrrega de sòlids en suspensió a les aigües pluvials d'escorriment: s'ha de realitzar quan esdevinguen pluges, als punts de drenatge.   
22. S'adjunta compromís el de l'Ajuntament de Benaguasil de presentar puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual on s'informe del desenvolupament i avanç de les activitats; de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes en l'estudi d'impacte ambiental; dels controls realitzats, i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament de les obres.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:   
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació modificativa de les normes subsidiàries i Pla parcial del sector Sud-R10, de Benaguasil, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:   
1. En compliment de l'article 11 de la llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la xarxa de pluvials, conforme a l'article 55, del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.   
3. Els pous Nahora 1 i Nahora 2, situats a la parcel·la 25 del polígon 19, s'han de protegir mitjançant la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció i s'ha d'establir un perímetre de protecció de 300 m comptadors des del límit exterior del punt de captació.   
4. Prèviament a l'execució del pla, ha d'haver-se sol·licitat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el tràmit concessional corresponent al canvi d'ús de l'aigua extreta dels pous i haver-se resolt.  
5. El dipòsit de 5.000 m³ d'aigua ha de ser delimitat mitjançant un perímetre de protecció que previnga la contaminació del recurs, conforme a l'article 18 de la Llei 4/2.004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
6. El dipòsit i la planta desnitrificant s'han d'executar a càrrec del sector. L'Ajuntament ha de comprovar, abans de la recepció de la urbanització del nou sector, que ambdós es troben totalment executats, amb capacitat suficient i preparats per a entrar en servei. La construcció de les infraestructures ha de ser, per tant, anterior al final d'obra de la urbanització. Així mateix, l'Ajuntament ha de comprovar que es verifiquen els paràmetres de qualitat de l'aigua potable, conforme al Reial Decret 140/2003, de 7 de febrer.   
7. Es valora la reutilització d'aigües pluvials.  
8. Tots els elements de depuració i drenatge s'han d'integrar convenientment en l'entorn amb zones enjardinades i denses barreres vegetals.  
9. Els sistemes de reg de les parcel·les agrícoles limítrofes al sector, que travessen aquest, han de ser desviats. També s'ha de vetlar pel subministrament d'aigua de reg des dels pous que hi ha dins del sector a parcel·les agrícoles, per tant s'ha de col·laborar especialment amb les comunitats de regants.   
10. S'han de considerar els sistemes urbans de drenatge sostenible, amb la finalitat de mantenir els nivells d'escolament i infiltració semblants als de l'estat natural; protegir la qualitat de l'aigua mitjançant processos naturals; reduir la demanda d'aigua potable amb la captació i reutilització d'aigües pluvials; millorar el paisatge urbà i recuperar hàbitats naturals, i complir les exigències de la Directiva Marc de l'Aigua. Entre les mesures estructurals més importants estan els pous i les rases d'infiltració, dipòsits d'infiltració, drenatges filtrants, franges filtrants, cunetes verdes, dipòsits de retenció.  
11. S'han de desviar i soterrar les diverses línies aèries de mitjana tensió que travessen el sector.  
12. S'ha d'atenir a la legislació i la normativa en matèria d'accessibilitat i, en particular, a l'Ordre de 9 de juny de 2004, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 39/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, en matèria d'accessibilitat en el medi urbà.   
13. Totes les conduccions i les instal·lacions dels distints serveis urbans s'han d'executar simultàniament.   
14. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'han d'indicar les mesures que cal adoptar per a evitar la formació de núvols de pols causades per l'acció del vent.  
15. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector han de procedir de préstecs autoritzats. Si cal l'obertura de nous préstecs, han de ser tramitats adequadament i s'ha d'obtenir l'autorització pertinent, com també la corresponent declaració d'impacte ambiental.   
16. En la fase de funcionament s'han de registrar els nivells reals acústics, actualitzant-se les mesures correctores, per a complir el que estableix l'informe sobre l'estudi acústic.:   
17. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística del planejament parcial.  
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
València, 30 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6055, del 13-07-2009 (2009/7974)

RESOLUCIÓN de 26 de junio de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Ontinyent, Elda, La Jana-Sant Mateu, Turís, Gaibiel y Benaguasil.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6055

Fecha DOGV
:   13-07-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/7974

CVE


Fecha del documento
:   26-06-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Elda](javascript:void(0))
    * [Gaibiel](javascript:void(0))
    * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [Turís](javascript:void(0))
    * [Jana, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de junio de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Ontinyent, Elda, La Jana-Sant Mateu, Turís, Gaibiel y Benaguasil. [2009/7974]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:   
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 364/06-AIA Ontinyent, 382/06-AIA Elda, 387/06-AIA La Jana-Sant Mateu, 330/06-AIA Turís, 288/06-AIA Gaibiel y 225/06-AIA Benaguasil.  
Valencia, 26 de junio de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 364/2006-AIA  
Titulo: Autorización ambiental integrada de una industria de estampación, tinte y acabados textiles  
Promotor: Colortex 1967, SL.  
Autoridad Sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización: Avenida del textil nº 60, del término municipal de Ontinyent (Valencia)  
Descripción del proyecto   
Introducción  
El complejo industrial de Colortex, 1967 SL. lo constituyen las instalaciones y edificaciones industriales propias de una actividad textil, una planta depuradora de aguas residuales y un secadero térmico de lodos de depuración.   
El proyecto describe la actividad propia de la textil y plantea el empleo de las instalaciones de depuración de aguas residuales y de secado de lodos para el tratamiento de residuos de origen externo, como actividad complementaria a la principal. Entre las operaciones de gestión de residuos, considera el proceso de lavado de envases vacíos generados internamente en la industria, los cuales, han contenido diversos productos químicos. Una vez limpios se devuelven al proveedor o se reutilizan en el proceso productivo.  
Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada para la instalación industrial de estampación, tinte y acabados textiles, conforme a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y control Integrados de la contaminación.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto   
La actividad industrial de Colortex 1967, SL. se desarrolla en la avenida del textil nº 60 del término municipal de Ontinyent, estando la parcela clasificada como suelo urbano y calificada de uso industrial. Sobre la parcela se elevan, actualmente, un conjunto abigarrado de naves industriales adosadas y otras edificaciones, como resultado de las sucesivas ampliaciones que desde el inicio de actividad se han venido acometiendo. Este emplazamiento linda por la fachada principal con la avenida del textil, de orientación norte, al este linda con la calle de la confección, al oeste, con la calle del tinte y, al sur, con la calle del Jacquard.  
El proyecto describe las instalaciones industriales de Colortex 1967, SL, formadas por las edificaciones que albergan los procesos productivos de la actividad textil y sus almacenes, la planta de depuración de aguas residuales, la instalación de secado de lodos, los almacenamientos de productos químicos, oficinas, etc. y otras instalaciones auxiliares.  
En cuanto al proceso industrial de Colortex 1967, SL., se describe la actividad textil centrada en productos y servicios que engloban la preparación, tintura y acabados textiles, con las operaciones de enrollado de tela tras la recepción, almacenamiento de tejidos en crudo, blanqueo y lavado, y las operaciones de grabado, estampación, tinte, acabado, recubrimiento y almacenamiento de producto terminado. Como ya se ha indicado anteriormente, se describe la utilización de la planta de tratamiento y depuración de aguas residuales y la instalación del secadero de lodos para la gestión de residuos de origen externo, así como, la operación de lavado de envases vacíos generados internamente, que han contenido producto químico.   
En la documentación presentada se expone que, la industria, cuenta con las licencias de actividad municipal correspondientes a estampados y tejidos, ampliación de estampados y tejidos, ampliación de industria textil, caldera de vapor turbina alternador, almacén de productos químicos, almacén de tejido crudo acabado, ampliación de la instalación de recubrimientos, industria de estampación tinte y acabados, planta de cogeneración, planta de tratamiento de aguas, oficinas y almacén de fabricación de tejidos.   
En el proyecto se enumeran los focos de emisión de contaminantes a la atmósfera correspondiente a los procesos de secado de telas, generación de vapor, esmerilado, enrollado, cepillado, estampado, chamuscado y recubrimientos.  
Respecto a los residuos generados, se describen los procedentes de envases vacíos contaminados con productos químicos que se lavan previamente a su devolución al proveedor o se destinan a su reutilización interna en la empresa. Procedente de la planta de tratamiento de aguas residuales se obtienen lodos que se entregan bien directamente a gestor autorizado, o bien, se someten a secado térmico, dependiendo de sus características. Los lodos procedentes del secadero térmico se descargan en contenedores metálicos para su entrega a gestor autorizado. El resto de residuos peligrosos y no peligrosos se entregan a diferentes gestores autorizados en función de su naturaleza. Los residuos peligrosos se almacenan, temporalmente, en un área específica hasta hacer efectiva esta entrega al gestor autorizado.  
La energía térmica y eléctrica para los procesos industriales provienen de una planta de cogeneración de ciclo combinado a gas localizada junto a las instalaciones industriales de la empresa.  
El agua de captación proviene de dos pozos que alimentan a un aljibe de 1.500 m³ para uso industrial y conectado a la red de extinción de incendios. Además, la empresa está conectada a la red de agua potable del municipio.   
En cuanto a las aguas residuales, éstas son enviadas a la planta de tratamiento y depuración vertiéndose, finalmente, al colector de alcantarillado municipal.  
Tramitación administrativa  
Antecedentes  
Como antecedentes constan dos expedientes de evaluación de impacto ambiental de proyectos presentados por Colortex 1967, SL, correspondientes a la Resolución de Estimación de Impacto Ambiental, de 17 de julio de 2000, de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio Natural, sobre una planta de tratamiento y depuración de aguas residuales (expediente 164/99-AIA) y la Resolución de Estimación de Impacto Ambiental, de 18 de mayo de 2004, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, sobre la actividad productora de residuos peligrosos y una instalación de secado térmico de lodos (expediente 121/03-AIA), todas ellas presentes en el emplazamiento industrial de Colortex 1967, SL.  
La Resolución, de 18 de mayo de 2004, hace referencia en su apartado tramitación administrativa a que el procedimiento de evaluación de impacto ambiental se inicia con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y control Integrados de la contaminación, por la cual, Colortex 1967, SL. estaría obligada a solicitar la autorización ambiental integrada. La misma Resolución, de 18 de mayo de 2004, determinaba que la Estimación de Impacto Ambiental es suficiente y de aplicación para la tramitación de la correspondiente autorización ambiental integrada que Colortex 1967, SL, deberá iniciar, dentro de los plazos previstos en la propia Ley 16/2002, de 1 de julio. Asimismo, en el apartado segundo de condicionantes de esta resolución, de 18 de mayo de 2004, se indica que será necesario formular nueva Resolución de impacto ambiental en caso de que la industria proyecte constituirse como gestor de residuos.  
Trámite administrativo  
En fecha 23 de octubre de 2006, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite nota interna solicitando declaración de impacto ambiental aportándose la siguiente documentación:   
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada.  
- Proyecto de gestión de residuos peligrosos y no peligrosos.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Anexo de información complementaria a la autorización ambiental integrada.  
El 9 de mayo de 2006, el titular remite certificado de auditoría acústica como respuesta al requerimiento efectuado por el Área de Evaluación Ambiental durante las consultas previas realizadas por el Servicio de Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental, de acuerdo al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat.  
El 5 de marzo de 2007, la Dirección General de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes remite informe favorable a los efectos patrimoniales de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
El ayuntamiento de Ontinyent remite, con fecha de entrada en el registro municipal de 5 de febrero de 2007, informe del promotor con los resultados del programa de vigilancia ambiental especificado en el condicionado de la Resolución de estimación de impacto ambiental, de 17 de julio de 2000, y el libro de registro de cada uno de los focos emisores de contaminantes atmosféricos, en cumplimiento del primer condicionante de la Resolución de estimación de impacto ambiental, de 18 de mayo de 2004, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Identificación, descripción y valoración de los impactos  
La relación de impactos ambientales identificados más significativos descritos en el estudio de impacto ambiental correspondiente a la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos son los siguientes:   
- Se destaca el impacto sobre la hidrología superficial valorado como moderado, debido a los vertidos producidos y para el que se adoptan las medidas correctoras consistentes en planta de tratamiento y depuración aguas residuales y el control de las aguas residuales ajenas que se reciben.  
- Impacto sobre la hidrología subterránea valorado como leve, debido al potencial del vertido que pudiera producirse accidentalmente por derrames de residuos líquidos y debido a la extracción de agua del subsuelo por las dos captaciones subterráneas de los pozos.  
- Contaminación del suelo con residuos generados por la actividad industrial y los procedentes de las actividades de secado de lodos y tratamiento de aguas residuales, que se valora como impacto leve.  
- La contaminación acústica producida por la actividad industrial que se valora como impacto moderado.  
- Emisiones a la atmósfera valoradas como impactos moderados, producidas por los diferentes focos emisores localizados en la industria.  
Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el estudio de impacto ambiental correspondiente a la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos se incluyen:   
- La planta de tratamiento y depuración previa al vertido al alcantarillado público cuyo destino final es la EDAR de Ontinyent-Agullent como medida correctora de las aguas residuales.  
- Se propone el control analítico de las aguas residuales de origen externo que se reciben para su tratamiento en la planta depuradora, a fin de asegurar una correcta depuración de las mismas y un efluente final apto para el vertido.  
- En cuanto a consumo de agua, se propone el empleo del agua residual depurada para las operaciones de lavado de envases y la limpieza de los equipos del secadero de lodos y de la depuradora de aguas.  
- Se instalarán dispositivos tipo vénturi para de reducción de las emisiones de partículas en los focos del secadero de lodos.  
- Se dispondrán lonas de cerramiento en los contenedores de lodos secos para su transporte.  
- Aireación de los depósitos de almacenamiento de aguas residuales de origen externo para evitar olores.  
Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental  
Respecto al programa de vigilancia ambiental recogido en el estudio de impacto ambiental, correspondiente a la gestión de residuos peligrosos y no peligrosos se incluye:   
- El análisis periódico de los lodos tratados en función de su destino final.  
- Análisis de todas las partidas de aguas residuales ajenas depuradas antes de su tratamiento, determinándose los parámetros generales y específicos de contaminación dependiendo de la naturaleza de las mismas.  
- Mediciones por un organismo de control autorizado de los focos del secadero de lodos, una vez cada cinco años, de acuerdo a las obligaciones legales para actividades potencialmente contaminantes de la atmósfera. Autocontrol anual de las emisiones del secadero de lodos.  
- Medición anual del nivel sonoro generado por las instalaciones.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6.d.1. Instalaciones de valorización y eliminación de residuos peligrosos del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5 de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 8, apartado 3.c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:   
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Gestión de residuos peligrosos y no peligrosos del proyecto de autorización ambiental integrada de una industria de estampación, tinte y acabados textiles, promovido por Colortex 1967, SL, en la avenida del Textil, número 60, del término municipal de Ontinyent (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:   
1. Resulta de aplicación el apartado 1 y apartado 2 del condicionado de la Resolución de estimación de impacto ambiental, de 17 de julio de 2000, de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio Natural (expediente 164/99-AIA), en lo referente a:   
1.1. Los vertidos a la red de alcantarillado deberán ajustarse a las condiciones marcadas en el permiso de vertido municipal.  
1.2. Los residuos generados deberán gestionarse de acuerdo a la naturaleza y características de los mismos y entregarse a gestores autorizados, cumpliendo con la legislación aplicable en materia de residuos.  
2. Resulta de aplicación el apartado 7 y apartado 8 del condicionado de la Resolución de estimación de impacto ambiental, de 18 de mayo de 2004, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural (expediente 121/03-AIA), en lo referente a:   
2.1. Incluir como parámetros analizar en las mediciones periódicas de emisiones a la atmósfera del secadero de lodos, los compuestos amoniacales y azufrados responsables de malos olores y las partículas, siempre conforme y complementariamente, con las mediciones requeridas para este foco en la autorización ambiental integrada.  
2.2. Cumplimiento de los niveles acústicos exigidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
3. Deberán adoptarse medidas protectoras, tendentes a impedir la contaminación de los suelos o escorrentías hacia sumideros de la red de alcantarillado en el área de depuración de aguas residuales y de secado de lodos. Se Incluirán las zonas de almacenamiento de aguas residuales y de lodos, previo y posterior a su tratamiento.  
4. Se llevará registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental, que permita comprobar su seguimiento y cumplimiento, constituyendo un todo con el seguimiento ambiental que, en su caso, pudiera exigirse en la autorización ambiental integrada.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 30 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaracion de impacto ambiental  
Expediente: 382/2006-AIA.  
Título: Proyecto básico de autorización ambiental integrada de planta de producción de biodiesel  
Actividad: producción de biodiesel y glicerol/glicerina.  
Promotor: Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA.  
Localización: Polígono Industrial Finca Lacy, parcelas N1 y N2, Elda (Alicante).  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental.  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Combustibles Ecológicos del Mediterráneo SA., en adelante, COECMED, está tramitando la autorización ambiental integrada de una nueva planta de producción de biodiesel y glicerol/glicerina en el término municipal de Elda.  
La industria se ubicará en las parcelas N1 y N2 del Polígono Industrial Lacy, con una superficie total de 4.207,42 m². La superficie de terreno pavimentada será de 2.648,89 m². La zona está calificada como suelo urbano de uso industrial y la actividad desarrollada es compatible con el planeamiento municipal.  
Existe suministro de energía eléctrica y agua. Se dispone de depósitos de gasóleo para el funcionamiento de la caldera. El polígono dispone de red de saneamiento. Los accesos al mismo se realizan desde la CV-83 y la CV-8352.  
Características más relevantes de la actividad  
La industria tiene capacidad para procesar 10.000 tm al año de aceite. La principal materia prima empleada es aceite vegetal usado y aceite vegetal nuevo, en una relación de 40(máximo 45 usado)/60%, y secundariamente se consume metanol y sosa cáustica. Asimismo, se consume agua (de la red de abastecimiento del polígono) en cantidad aproximada de un 10% del aceite consumido. El aceite vegetal usado debe cumplir unos parámetros de calidad mínimos que son comprobados mediante análisis previo a su aceptación, tras lo cual se almacenan en tanques durante tres días a efectos de que el agua contenida en el mismo decante y sea purgada. El aceite vegetal nuevo se recibe desde plantas que realizan el filtrado mediante prensa para su obtención y se almacena en tanques.  
El proceso de fabricación se desarrolla en varias etapas. En primer lugar, se recibe el aceite vegetal, se realiza un control de calidad y se almacena en tanques. En la planta de biodiesel, el proceso comienza en el módulo de mezcla, con la producción de metóxido a partir de metanol y sosa cáustica. El metóxido se procesa junto con el aceite vegetal en los módulos de reacción y secado. En esta fase se produce la transesterificación (sustitución de los alcoholes que forman las moléculas de oleina, junto con los ácidos orgánicos, por otro alcohol), en cuya salida se obtiene el producto principal del proceso, biodiesel (aprox. 10.000 tm/año) y el glicerol (2.200 tm/año).  
Finalmente, el proyecto incluye una planta de destilación del glicerol para la producción de glicerina farmacopea y glicerina industrial. Estaba previsto un sistema de blanqueamiento de glicerina, que finalmente se ha eliminado del proyecto. La ejecución de la planta de destilación de glicerina se condiciona a la situación del mercado, de modo que se procederá a la venta del glicerol bruto o de glicerina según convenga económicamente.  
Se ha previsto un sistema de tratamiento de aguas residuales para depurar todas las aguas generadas en la instalación, excepto las sanitarias y aquellas que se recirculan a los procesos. El sistema consiste en un depósito homogeneizador, sistema de flotación de grasas, decantador cilíndrico vertical (para el espesado de fangos) y deshidratador de fangos por gravedad (en saco filtrante). El mismo sistema se emplea de forma discontinua para tratar el agua incorporada al proceso (se eliminan calcio y sales), que debe cumplir unos parámetros determinados.  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inició con fecha 10 de noviembre de 2007, al recibir del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental escrito acreditativo de la realización de la información pública del expediente, en el que se indica que no ha habido alegaciones. Al mismo se adjuntaba diversa documentación complementaria del expediente:   
- Anexos al proyecto: complementos al estudio acústico, al estudio relativo al proceso productivo, sobre emisiones a la atmósfera, sobre tratamiento de aguas y relativo a producción y tratamiento de residuos.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Con anterioridad, y a efectos de realizar una consulta de suficiencia e idoneidad de documentación (expediente 54/2006-CON), se había remitido:   
- Proyecto básico para autorización ambiental integrada de planta de producción de biodiesel.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
Anexos al proyecto: informe sobre estudio geotécnico, estudio acústico preoperacional, pretratamiento de aceites, almacenamiento de residuos peligrosos, gestión de aceites vegetales usados, justificación de la no aplicación de la legislación en materia de accidentes graves.  
Con fecha 7 de febrero de 2007, se remitió documentación adicional que clarifica los últimos cambios incorporados al proyecto.  
Con fecha 4 de abril de 2007, se formuló consulta al Servicio de Ordenación Territorial, con objeto de que informaran acerca de la afección del PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana) sobre el proyecto. Con fecha 19 de abril de 2007, el Servicio de Ordenación Territorial elaboró informe, en el que se toma en consideración el carácter urbano del suelo en que se ubica la actuación, y se remite a los condicionantes establecidos por la normativa del PATRICOVA.  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 4.1.b. (Instalaciones químicas para la fabricación de hidrocarburos oxigenados) del anejo I. La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Otros condicionantes ambientales introducidos por la legislación correspondiente son:   
- La instalación se considera incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero.   
- La actividad está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, según el Decreto 833/1975, de 6 de febrero.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a gestión y producción de residuos.   
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La planta de fabricación se encuentra integrada en un entorno industrial que dispone de los servicios necesarios: alcantarillado, accesos, abastecimiento de agua, energía, etc. En el estudio de impacto ambiental, tras analizar visualmente la actuación, se concluye que no tiene un impacto significativo sobre el entorno.  
Como materias primas se emplea tanto aceite vegetal nuevo (obtenido en plantas de extracción mediante filtros prensa) como aceite vegetal usado (entregado por gestores), práctica que permite la valorización del residuo.  
El almacenamiento de metanol se realiza en tanque fijo enterrado, con cubeto estanco, sobre solera de hormigón y dispone de sistema de detección de fugas mediante tubo buzo, en aplicación de la legislación vigente en materia de seguridad industrial. Los tanques de almacenamiento de aceite, biodiesel y glicerol se sitúan sobre losa de hormigón impermeable, y disponen de cubeto de retención dimensionado para contener el volumen de los mismos y de un sistema que permite recircularlas al proceso tras su filtrado y análisis. Otras medidas con objeto de prevenir vertidos, son disponer de absorbentes para recogida de derrames, cubetos para retención de fugas, existencia de sumidero en la sala de calderas, sistema de alcantarillado cerrado para recogida de derrames con arqueta separadora de grasas y conectado a la depuradora.  
Los reactores han sido diseñados para aplicar un proceso denominado SAVOIAßmßDjet, que optimiza la reacción mediante la aplicación de presión, alta temperatura y mezclado on-line de alta turbulencia en la etapa de reacción (transesterificación).  
El agua evaporada en el módulo de reacción y secado se condensa para su procesamiento en la balsa de tratamiento. Los productos de salida del proceso de primera transesterificación se destilan al objeto de separar el glicerol y el metanol, el cual es reintroducido (el metanol) al proceso en la segunda transesterificación. Durante el proceso, se realizan purgas para el análisis de calidad de los procesos. En caso de que algún producto no cumpla con los requisitos de calidad, se recircula al módulo correspondiente para ser tratado de nuevo. El sistema de enfriamiento recircula toda el agua hasta que se detecta un nivel excesivo de dureza.  
Las emisiones a la atmósfera se corresponden con los gases de combustión de la caldera, la cual consume una mezcla de gasóleo y biodiesel al 60/40%. Estos se emiten a través de chimenea convenientemente dimensionada. Se dispone de un sistema de inertización con nitrógeno como medida de seguridad en los tanques y depósitos de la planta. Los venteos de los tanques de proceso y los del módulo de reacción se canalizan hacia condensadores, en los que recuperará el metanol volátil.  
En cuanto a ruido y vibraciones, están principalmente asociadas al funcionamiento de las bombas y grupo compresor. Este último, se ubicará en casetón aislado e insonorizado sobre bancada aislante. Se realiza estudio al objeto de estimar los niveles sonoros transmitidos, resultando el cumplimiento de los niveles sonoros establecidos, aspecto que se comprobará a la puesta en marcha de la instalación.  
Respecto a las aguas residuales, se distinguen tres tipos: aguas sanitarias (aseos, limpieza, vestuarios), aguas de proceso (purgas de los tanques de aceite, vertido de deshidratadores, vertido de la planta de destilación de glicerina, condensado del módulo de reacción y secado, etc.) y aguas pluviales. Las aguas sanitarias se vierten directamente al alcantarillado, para lo cual se dispone de una arqueta de control. Las aguas de proceso se tratan en la depuradora de la planta, que alcanza un ratio de reducción de aceites y grasas entorno al 85-90% y de reducción de la DQO-DBO del 50-60%. Las aguas pluviales se recogen en una balsa impermeable que se emplea como depósito pulmón para alimentar a la planta depuradora que las tratará con objeto de reaprovecharlas en el proceso, vertiendo el exceso a la red municipal de alcantarillado.  
Para evitar cualquier vertido al terreno, todos los lugares donde se manejen y/o almacenen sustancias químicas peligrosas y/o residuos peligrosos, contarán con soleras impermeables de material resistente.  
La zona está afectada por un riesgo 1 de inundación, según la cartografía del PATRICOVA. Puesto que se trata de suelo urbano, se permiten las edificaciones previstas en el planeamiento municipal a la entrada en vigor del mismo, siendo de aplicación los condicionantes de los artículos 27 y 29 de la normativa para suelo urbano sometido a riesgo de inundación (tal y como se indica en el informe obrante en el expediente, realizado pro el Servicio de Ordenación Territorial).  
Los residuos generados (lodos de depuradora, restos recogidos en los filtros, residuos asimilables a urbanos, etc.) se depositarán en bandejas, cubetos o depósitos adecuados, se codificarán convenientemente y se entregarán a gestores autorizados para su gestión. Se toman medidas de seguridad adecuadas para prevenir derrames (cubetos de retención, sistemas absorbentes, etc.). El almacenamiento de los residuos peligrosos se realizará en un local cerrado (22 m²), con solado de planchas de hormigón armado impermeabilizado y sistema de recogida de lixiviados. La industria va a proceder a su inscripción como productor de residuos peligrosos y aplicará técnicas de minimización.  
El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto se divide en:   
- Atmósfera: control mensual (aerobios totales) y trimestral (legionella) para detección de legionelosis, inspección periódica por OCA de las emisiones a la atmósfera, auditoría acústica.  
- Suelo: seguimiento de la gestión de los residuos, entrega de residuos peligrosos a gestor autorizado con frecuencia mínima de 2 al año, inspección periódica para comprobar el correcto estado de las soleras impermeables y del sistema de drenaje de lixiviados del almacén de residuos peligrosos.  
- Hidrología: al efecto de evitar contaminación por vertidos, se realizará una analítica quincenal de las aguas residuales vertidas (efluente de salida de la depuradora) para ajustar el proceso de depuración, se revisará y mantendrá mensualmente el sistema de detección de los niveles de aguas y se realizará un seguimiento semanal del estado de la estación depuradora.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 3.e Instalaciones químicas integradas del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 8.3.c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:   
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto industria de producción de biodiesel y glicerol/glicerina a partir de aceites vegetales (nuevos y usados), promovido por Combustibles Ecológicos del Mediterráneo, SA, ubicada en el polígono Lacy, parcelas N1 y N2 del término municipal de Elda (Alicante), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:   
1. Se posibilitará la conexión de la red de recogida de aguas pluviales al colector de pluviales del polígono, en caso que el polígono disponga de red separativa de alcantarillado. Deberá disponerse de las preceptivas autorizaciones de vertido para aguas residuales y aguas pluviales.  
2. Se vigilará especialmente la composición del efluente de salida de la depuradora (o sistema de tratamiento), al objeto de cumplir con los parámetros de vertido aplicables.  
3. Tal y como se indica en el informe elaborado por el Servicio de Ordenación territorial de esta Conselleria, las edificaciones deberán, en todo caso, realizarse con arreglo a los condicionantes específicos de edificación señalados en los artículos 27 y 28 de la normativa para el suelo urbano sometido a riesgo de inundación.  
4. Las arquetas de recogida de derrames y lixiviados en las zonas de almacenamiento de residuos, deben ser estancas e impedir el vertido directo a la red de alcantarillado, procediéndose en su caso, a la gestión de éste por empresa autorizada.  
5. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
6. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 387/06-AIA.  
Título: Suministro de gas natural a Sant Mateu (Castellón). Addenda 1.  
Promotor: Gas Natural, SDG.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: La Jana-Sant Mateu (Castellón)  
Descripción del proyecto  
1. Antecedentes  
El día 3 de febrero de 2006 la directora general de Gestión del Medio Natural emite declaración de impacto ambiental positiva respecto al Proyecto de Suministro de Gas Natural a Sant Mateu. Antena de Sant Mateu.  
Posteriormente la empresa promotora modifica el trazado de dicha antena de gas entre los vértices V-2A y V-2ZN.  
Presentada la documentación necesaria se procede a la apertura del actual expediente de impacto ambiental con el fin de emitir declaración de impacto ambiental respecto a la variación del trazado propuesto entre los vértices V-2A y V-2ZN entendiéndose como válida la declaración de impacto ambiental emitida con fecha de 3 de febrero de 2006 para el trazado no modificado.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El objeto del presente proyecto es definir las modificaciones realizadas al trazado del gasoducto de suministro de gas natural al municipio de Sant Mateu (Antena CS-5).  
Estas modificaciones consisten:   
- Cambio de trazado (variante) entre los vértices V-2A y V-2ZN: la variante comienza en el vértice V-2A a la salida del armario de regulación APA/MPB, para a continuación ir en paralelo al camino de Sant Mateu o de les Timbes no discurriendo en ningún caso a menos de 10,45 metros del eje de este camino. A continuación cruza la rambla Cervera por zona distinta al proyecto original para después cruzar una bifurcación de esta rambla. Esta variante finaliza en el vértice V-2ZN uniéndose al proyecto original aproximadamente 14 m del vértice V-32.  
Dicho trazado representa un aumento de 94 metros respecto al trazado original.  
- Cambio de diámetro de PE-160 a PE-200 y presión máxima de servicio de 4 bar.  
El cambio del trazado responde a la necesidad de acometer su modificación debido a que el trazado original afectaba a zona de dominio de gasoducto proyectado y al aumento de las características de la demanda de gas natural en el municipio de Sant Mateu.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente fue remitido desde el Servicio Territorial de Energía de Castellón teniendo entrada en el Registro de los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 20 de noviembre de 2006.   
El trámite de información pública relativa a la aprobación del proyecto de ejecución, reconocimiento de utilidad pública y declaración de impacto ambiental se realizó mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón del día 28 de diciembre de 2006, en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana del día 28 de diciembre de 2006, en el Periódico Mediterráneo de Castellón del día 22 de diciembre de 2006, en el diario El Mundo de Castellón del día 22 de diciembre de 2006 y mediante exposición en los Ayuntamientos de Sant Mateu y La Jana.  
En relación a dicha exposición pública el ayuntamiento de La Jana consideró necesario que la ejecución del proyecto debería ir lo más ceñido y paralelo posible a la conducción de Enagas, ya que de esa manera se evitaría afectar innecesariamente más terrenos de los necesarios a los propietarios de las fincas.  
Al respecto, Gas Natural manifiesta:   
Que la addenda 1 se elaboró a partir de una alegación de Enagas en la que se informaba de la afección a otro gasoducto proyectado y de la imposibilidad de que dicha antena de gas discurriera por el camino a Sant Mateu.  
Ante estos condicionantes, el promotor manifiesta como idóneo el trazado debido a que causará el menor daño posible a propietarios haciendo discurrir la conducción entre la primera y la segunda fila de olivos de alto interés natural (algunos de ellos centenarios). Además el promotor manifiesta que la afectación del proyecto sería mucho mayor si la conducción fuera paralela a la de Enagas debido a, que según su normativa, habría que respetar su zona de dominio y eso haría que la zona expropiada de las parcelas fuera mucho mayor. Y añade el promotor: «la presente addenda 1 se elaboró respetando la zona de seguridad de Enagas y vías pecuarias, e intentando dañar lo menos posible una zona de alto interés natural».   
Informes sectoriales  
El expediente contiene informe de los servicios territoriales de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón.   
De dicho informe se extracta lo siguiente:   
«La mayor parte del trazado discurre por terrenos de cultivos de olivos, almendros y algarrobos, aunque puede encontrarse alguna parcela inculta invadida por vegetación herbácea de carácter nitrófilo o matorral degradado. En algunos lindes de parcela se conservan restos de vegetación natural tipo matorral esclerófilo con algunos ejemplares arbóreos de Pinus halepensis. Es de destacar la vegetación que se encuentra en los bordes de la rambla de Cervera donde se observa un matorral denso con Hedera helix, Smilax aspera, Rubus sp., Pistacea lentiscus, además de ejemplares arbóreos como olmos, cerveras, carrascas y pinos, la cual presenta un buen estado de conservación. También se observa vegetación de ribera, cañaveral y carrizal en forma de enclaves, en el propio cauce.   
De acuerdo con el proyecto de clasificación de vías pecuarias de la Jana, el nuevo trazado discurre paralelo -desde la rambla Cervera hasta el enlace con el gasoducto la Jana-Vinaròs-Benicarló- a la vía pecuaria número 2, vereda del camino de les Carretes, la cual está clasificada con una anchura legal de 20 m. Por tanto, deberá asegurarse que la conducción se sitúa a una distancia de la menos 10 metros, medidos perpendicularmente desde el eje del citado camino. En cualquier caso, en la zona de enlace con el gasoducto la Jana-Vinaròs-Benicarló se deberá solicitar la autorización de ocupación temporal de esta vía pecuaria en esta Dirección Territorial de Territorio y Vivienda».  
Dicho informe propone unas medidas correctoras que se incorporarán a la presente declaración de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
El trazado del gasoducto discurre en su totalidad por suelo no urbanizable común.   
La actuación a realizar no afecta a ningún espacio protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación o planes rectores de uso y gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos ni a ningún hábitat definido en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos  
Según el estudio de impacto ambiental se prevén las siguientes afecciones:   
A) Afecciones al aire: se valora como no significativa.  
B) Afección al medio hidrológico y/o acuífero subterráneo: el proyecto propuesto presenta afección por cruce a la rambla Cervera .  
C) Afecciones al suelo: será debida a la compactación causada por el trasiego de la maquinaria constructiva y a la alteración de los horizontes superiores de éste. Durante la fase de explotación de la obra la necesidad de establecer zonas de servidumbre permanente ocasionan un impacto dilatado en el tiempo aunque dicho impacto se valora como compatible.  
D) Afecciones a la vegetación: la apertura de la zanja y la pisa de trabajo afectará a los cultivos existentes presentándose en el trazado del gasoducto ocasionales manchas de vegetación natural que podrán ser afectadas por dicho trazado. Durante la fase de construcción dicho impacto se valora como moderado. Durante la fase de explotación la zona de servidumbre permanente se verá afectada de forma permanente por las restricciones de uso que se imponen; en cambio, la zona de servidumbre temporal podrá revegetarse.   
E) Afecciones a la fauna: durante la fase de construcción se espera afección a reptiles y micromamíferos. La apertura de la zanja creará un efecto barrera impidiendo el libre desplazamiento de ejemplares y ocasionando caídas de ejemplares al fondo de la misma.  
F) Afección a la calidad paisajística: las afecciones al paisaje tienen lugar principalmente en la fase de construcción por la retirada de la vegetación natural o cultivada. El estudio de impacto describe dicho impacto como poco relevante debido a la absorción del impacto ambiental por el resto de vegetación arbórea circundante.   
La afección a la rambla Cervera se describe como poco significativa desde el punto de vista paisajístico por la escasez en vegetación del cauce y por no tratarse de una rambla con caudal de agua estable.  
La valoración general de dicho impacto se califica como compatible.  
G) Afecciones al medio humano: las afecciones al medio humano serán aquellas derivadas de la interferencia en los trabajos propios de la actividad agrícola, por ruido y por la utilización de caminos rurales   
Durante la fase de construcción de la obra se prevén efectos positivos en el factor socioeconómico por la creación de puestos de trabajo. Durante la fase de funcionamiento el impacto será positivo debido a la posibilidad de utilización de una fuente de energía limpia.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental propone las siguientes medidas preventivas:   
- Limitación de las actuaciones al área estrictamente necesaria.  
- Preparación adecuada de la pista de trabajo: se especificarán los lugares adecuados de almacenamiento de tierras, se almacenará convenientemente la capa de tierra vegetal. Se discurrirán por caminos o pasillos creados entre líneas de árboles restringiéndose la anchura de la pista de trabajo con el fin de no afectar a pies arbóreos de forma innecesaria.  
- Los materiales de desecho se llevarán a vertedero.  
- Los trabajos se realizarán en época en la que se interfiera mínimamente con la actividad agrícola.   
Las medidas correctoras propuestas son las siguientes:   
- Se evitará la eliminación innecesaria de vegetación y en su caso se llevará a cabo su transplante.  
- Se revegetará la zona de la rambla.  
- Restitución de la tierra vegetal y fomento de la revegetación.  
El programa de vigilancia ambiental persigue como objetivos el control de la correcta aplicación de las medidas preventivas y correctoras y la detección de la aparición de impactos no previstos.  
Para la supervisión de dichas medidas se contará con la presencia en las obras de un asistente técnico ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I .7 del Decreto 162/1990, modificado por el Decreto 32/2006.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3.c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto suministro de gas natural a Sant Mateu, addenda 1 al proyecto de autorización siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
1. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano que vinculará a la presente declaración de impacto.   
2. Una vez finalizadas las obras se restituirán los terrenos al estado anterior y se repondrán las servidumbres y servicios afectados, y en su caso las paredes de piedra en seco.  
3. Se realizará una selección de los residuos producidos en la obra para su entrega a gestor autorizado. En el caso de materiales sobrantes de la excavación deberá proponerse un destino adecuado.  
4. Los cambios de aceite y el mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres autorizados.  
5. Deberá eliminarse correctamente los residuos de vegetación evitando su quema.  
6. Se evitará, en lo posible, el arranque de olivos centenarios, de gran porte o de valor patrimonial facilitándose su replantación y respetándose, en su caso, la Ley 4/2006, de 19 de mayo, de la Generalitat, de patrimonio arbóreo monumental de la Comunidad Valenciana. Con el fin de garantizar el cumplimiento de dicha Ley se realizará previa inspección de la zona en la que participará tanto la dirección de obra como la autoridad medioambiental de la zona.   
7. Los trabajos cumplirán con lo establecido en el decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
8. Los trabajos se desarrollarán después de las tareas de recolección, a los efectos de no interferir en las labores agrícolas y no afectar a las cosechas.  
9. Las labores de arranque de ejemplares arbóreos y la revegetación estarán supervisadas por un director de obra ambiental, el cual informará a la administración sobre las incidencias y el resultado de las labores. También deberá supervisar el desarrollo de las obras en los cruces de los barrancos y controlar el acopio y destino de los materiales sobrantes.  
10. Previamente al inicio de los trabajos el promotor deberá obtener autorización de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda sobre la ocupación temporal de las vías pecuarias afectadas y aquellas otras derivadas, en el caso que proceda, de la afección a vegetación natural, debiendo respetarse una distancia de al menos 10 metros (medidos perpendicularmente desde el eje del camino) en el caso de la vía pecuaria vereda del camino de les Carretes desde el eje de la vía pecuaria hasta el gasoducto.  
11. Se obtendrán los permisos necesarios en relación con el cruce de la rambla Cervera.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el decreto 32/2006 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia a 25 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental   
Expediente: 330/2006-AIA.  
Título: Fábrica de ladrillos y tejas.   
Promotor: Cerámicas Vidal Beneyto, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Objeto: Sustitución de combustible en la cocción.  
Localización: partida Costera de Perecuet, s/n, ctra. Tabernes-Llíria, km 60,1 Turís (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
Cerámicas Vidal Beneyto, SL, se dedica a la fabricación de material cerámico para la construcción. Su proceso de producción ha sufrido sucesivas transformaciones y ampliaciones debidas a las necesidades de crecimiento para adaptarse a la demanda del mercado. Es destacable el aumento de producción de tejas derivado de la construcción de segundas viviendas y la demanda de viviendas unifamiliares. La empresa se considera una industria de relevante importancia, tanto por la superficie que ocupa en producción y almacenamiento, como por el número de empleados y el volumen de producto que fabrica. La industria se encuentra ubicada en el término municipal de Turís, comarca de la Ribera Alta del Júcar, localizada en la partida Costera de Perecuet, carretera Tabernes-Llíria, km 60,1.   
La actividad que realiza es la de fabricación de cerámica estructural, concretamente a la fabricación de ladrillos y tejas. La cerámica estructural se fabrica con arcilla roja que se amasa, se extrusiona con la forma de la pieza, se seca y se cuece a 850-1.000 ºC en un horno. El consumo energético tiene una gran importancia dentro de los costes totales de este tipo de empresas. Se trata de un sector fuertemente vinculado a la evolución de los ciclos económicos y a la actividad de la edificación en el que se tiende a la reducción de los costes de producción por medio de cambios en las instalaciones, en lo que se refiere a la reducción del consumo energético, y a la automatización de procesos, en lo que respecta a los costes de personal.   
Actualmente, el combustible utilizado por la fábrica en el proceso de cocción es gas natural. Con el fin de reducir costes en la fabricación, la empresa pretende sustituir el uso de gas natural al 100% en el horno, por el uso de 50% de gas y 50% de coque de petróleo.   
El estudio de impacto ambiental se realiza con objeto de identificar, clasificar, estudiar e interpretar, así como la prevención, de los efectos directos e indirectos de la actividad de la empresa sobre el medio ambiente en que se desarrolla, y para dar cumplimiento a las exigencias de la solicitud de la autorización ambiental integrada.  
2. Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad   
La industria se encuentra ubicada en el término de Turís, que pertenece a la comarca de la Ribera Alta del Júcar. La parcela en la que se realiza la fabricación de ladrillos y tejas se encuentra emplazada en suelo no urbanizable calificado como suelo rústico agrícola con protección específica. No existe certificado del Ayuntamiento de Turís de compatibilidad urbanística. La fábrica está rodeada de terrenos cultivados y próxima al barranco de la Teixera y al río Magro. La superficie de la parcela es de 33.915 m². La nave es de tipo abierto, por lo que no tiene cerramiento por uno de los laterales. El resto de los cerramientos son de bloque de fábrica hasta una altura de 3 m y el resto de chapa lacada. El acceso a la parcela se realiza desde la carretera Tabernes-Llíria, km 60,1 a través de un camino de entrada de 6 m. de anchura que dispone de una barrera que cierra parcialmente la parcela.   
En su proceso industrial, la empresa utiliza como materias primas básicamente agua y arcillas. La arcilla se transporta en estado sólido con un 6% de humedad. El transporte se realiza en camiones bañeras desde la cantera próxima a la industria, Arcillas de Monserrat. Una vez en la fábrica, se almacena en eras y es gestionada mediante una pala excavadora en el interior de las naves de preparación.  
La producción anual de producto acabado obtenido del proceso industrial es de 84.337 tm de ladrillos cerámicos.  
Tramitación administrativa  
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inicia con fecha 21 de septiembre de 2006, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria el certificado de información pública del proyecto, en el que se indica que no se han recibido alegaciones al mismo.   
Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.   
Afecciones legales  
Las empresas dedicadas a la fabricación de cerámica estructural se dedican a la fabricación de ladrillos, tejas y otros productos de arcilla cocida y se incluyen dentro del grupo de industrias dedicadas a la fabricación de productos minerales no metálicos.  
El proyecto está afectado por la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, según el subapartado 3.5. (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado [...], con una capacidad de producción de 75 tm/día, y/o una capacidad de horneado de más de 4 m³ y de más de 300 Kg/m³ de densidad de carga de horno).  
La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
La gestión de residuos está específicamente regulada por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunidad Valenciana, por lo que se estará a lo dictado por la Dirección General de Calidad Ambiental en la autorización de gestión concedida.   
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, la protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos son atribución de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto  
La fabricación de baldosas cerámicas requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.  
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de protección del ambiente atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
La vulnerabilidad frente a la contaminación de las aguas subterráneas es elevada. Gran parte del territorio está constituido por materiales permeables que favorecen la rápida infiltración y regulación subterránea de las aguas pluviales. La riqueza hidrogeológica que ello supone se encuentra amenazada constantemente por la presencia de numerosos puntos contaminantes, existiendo focos potenciales de contaminación debido a la falta de control sobre los vertidos tanto industriales como agropecuarios y urbanos.  
2. Identificación y valoración de impactos durante la fase de construcción  
La industria se encuentra instalada y en plena actividad, por lo que no cabe hablar de acciones susceptibles de producir impacto durante la fase de construcción, sino solamente el generado por su actividad y el producido por su desmantelamiento.  
3. Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento  
El proceso industrial que se lleva a cabo es el de una planta de fabricación de ladrillos huecos, consistente en las siguientes etapas:   
- Recepción de tierras arcillosas.  
- Amasado.  
- Extrusionado.  
- Secado.  
- Cocción  
- Paletización.  
Cada una de las etapas del proceso productivo llevado a cabo durante la fase de explotación es susceptible de producir impacto ambiental.  
Se origina un volumen considerable de emisiones a la atmósfera, tanto por la manipulación de materiales pulverulentos (descarga y almacenamiento de arcilla), como por disponer de operaciones que requieren de un proceso de combustión (secado y cocción). Debido a la materia prima utilizada existe gran cantidad de polvo en suspensión, concretamente en la zona de extrusionado.   
La mayor parte de la energía eléctrica que se consume en Cerámicas Vidal Beneyto, SL, se realiza en forma de gas natural. La empresa pretende pasar de un uso del 100% de gas natural en el horno al uso de 50% de coque de petróleo y 50% de gas. En el estudio de impacto ambiental no hace mención sobre la contaminación que generaría la utilización de coque de petróleo y no justifica la adopción de esta medida.  
El gas natural es el mejor combustible que pueden usar las industrias que utilizan hornos en sus procesos productivos. Por sus características reemplaza ventajosamente a otros combustibles. La utilización de gas natural en la industria cerámica es muy ventajosa debido a que se consigue un ahorro económico y permite la obtención de productos de mejor calidad.  
El gas natural es un combustible muy limpio comparado con los combustibles tradicionales como el coque de petróleo, lo que facilita el cumplimiento de exigentes normas ambientales. Una de las grandes ventajas del gas natural respecto al coque de petróleo es la baja emisión de contaminantes en su combustión.  
Los hornos túnel que utilizan como combustible gas natural son los que registran menores emisiones de partículas. Los hornos túnel que utilizan como combustible mezclas de gas natural y coque emiten más partículas conforme aumentan las proporciones de coque.   
Respecto a las emisiones de SO2, las principales fuentes de emisión de SO2 son los hornos que emplean coque, tanto más cuanto mayor es el porcentaje de utilización del mismo en hornos con varios combustibles.  
Por lo expuesto anteriormente, la modificación prevista por la empresa carece de justificación, ya que la utilización de coque de petróleo no supone una eficiencia energética y la contaminación que genera es muy superior a la que genera el gas natural.   
4. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
4.1. Contaminación acústica. Vibraciones  
Los ruidos producidos por la maquinaria son los propios del proceso de fabricación. La nave industrial es de tipo abierta y no tiene cerramiento por uno de los laterales, por lo que la propagación del ruido hacia el exterior es mayor. No obstante, la maquinaria empleada en el proceso industrial presenta un nivel sonoro inferior al límite máximo.   
Al objeto de reducir las vibraciones se han montado todas las máquinas susceptibles de producirlas, sobre bancadas dotadas de amortiguación. La instalación no transmitirá vibración alguna a la estructura del edificio.  
4.2. Contaminación atmosférica   
La industria cuenta con un total de cuatro focos de emisión canalizados de contaminantes atmosféricos. Asimismo, la nave industrial es de tipo abierto y no tiene cerramiento en uno de los laterales, por lo que la ventilación de la nave es de tipo natural y las emisiones de partículas y gases no están controlados.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En el horno, caldera y secadero: los gases de combustión (básicamente son partículas, NOx, CO y CO2).  
- La descarga de camiones-volquete es un punto de generación de polvo.   
- En el resto de unidades: las partículas procedentes de las prensas, tolvas, silos y cintas transportadoras, muelas de rectificado y otros focos difusos de las instalaciones y el producido por el tráfico de camiones.  
Se produce emisión de partículas fugitivas en las actividades de molturación, manipulación, acopio y transporte de materias primas. Estas emisiones están relacionadas con el incremento de los niveles de partículas fundamentalmente gruesas (fracción superior a 2,5 µm) cuya composición es la de la materia prima utilizada. En el estudio de impacto ambiental no propone medidas correctoras para minimizar las emisiones de partículas.  
La empresa pretende sustituir el uso de gas natural al 100% en el horno por el uso de 50% de gas y 50% de coque de petróleo. Las emisiones a la atmósfera aumentarán considerablemente al utilizar este tipo de combustible. En el estudio de impacto ambiental no hace referencia a la contaminación que generaría la utilización de coque de petróleo en el proceso productivo.  
4.3. Usos del agua y contaminación hídrica  
Se emplea agua en el proceso de fabricación y para el uso exclusivo del personal en las duchas y aseos. El abastecimiento de agua potable de la industria se realiza desde la balsa de recogida de aguas pluviales que hay en la propia industria y, en caso de falta de agua, se abastece del pozo de uso agrícola Pou de les Mallaes ubicado en Turís.  
Las emisiones líquidas que se producen principalmente en la industria son de dos tipos: las aguas residuales industriales que se originan durante el proceso de fabricación de ladrillos y las aguas negras originadas en los aseos y vestuarios de la fábrica y en la limpieza de la nave. Las primeras, es decir, las aguas generadas en el proceso de fabricación se evaporan prácticamente en su totalidad a lo largo del propio proceso, durante las fases de secado y cocción. Para las aguas residuales domésticas y de limpieza, la instalación dispone de dos depuradoras donde se vierten todas estas emisiones líquidas producidas. Son plantas de tipo depósito de decantación que funcionan en circuito cerrado. El agua depurada se reutiliza en la planta previo almacenamiento.  
4.4. Contaminación del suelo  
Se trata de una actividad potencialmente contaminante del suelo al manipular materias pulverulentas a granel y emitirse partículas por chimeneas, que se acumulan en cubiertas y pavimento que son arrastradas por el agua de lluvia. No se proponen medidas correctoras para minimizar la contaminación del suelo.  
4.5. Residuos generados  
Durante el normal funcionamiento, la industria generará toda una serie de residuos.  
Los residuos de arcillas cocidas procedentes de la manipulación de las arcillas y material defectuoso del proceso de cocción son enviados de nuevo a las eras, molturados y empleados en el proceso de fabricación.  
Los residuos industriales como aceites lubricantes y baterías de plomo son retirados por gestor autorizado.  
Los palets usados y restos de los mismos son recogidos por la empresa Astillados de Levante, SA,: que se dedica al triturado de la madera.  
Los aceites usados se almacenan en bidones de 200 litros hasta que son recogidos por gestor autorizado. En el estudio de impacto ambiental no se hace referencia a las medidas a adoptar para solventar los pequeños derrames accidentales de estos aceites usados.   
4.6. Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y el modo en que se han de llevar a cabo las inspecciones rutinarias.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. Tal y como establece el apartado I, del grupo 4, del anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El Artículo 8.3 c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:   
Primero  
Estimar no favorable, el proyecto de Cerámicas Vidal Beneyto, SL, en la partida Costera de Perecuet, s/n, ctra. Tabernes-Llíria km 60,1, Turís (Valencia), ya que el estudio de impacto ambiental no presenta medidas correctoras suficientes para minimizar la contaminación. Asimismo, la modificación propuesta consistente en la sustitución del uso de gas natural en el horno por el uso de 50% de gas y 50% de coque de petróleo no está justificada y se trata de una peor opción a la actual por tratarse de un combustible que, usado durante la cocción, genera altas concentraciones de SO2 en la atmósfera.   
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 2 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 288/2.006-AIA.  
Título: plan especial para la reserva de suelo dotacional en el suelo no urbanizable de las normas subsidiarias de planeamiento general de Gaibiel.   
Promotor: Ayuntamiento de Gaibiel.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Gaibiel y Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: término municipal de Gaibiel.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto del plan especial es la creación de una reserva de suelo dotacional para uso turístico-recreativo en suelo no urbanizable, según la clasificación de las normas subsidiarias de planeamiento general de Gaibiel, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 15, 18 y 27 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del suelo no urbanizable.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Los terrenos se ubican al este del núcleo urbano de Gaibiel, a los pies de la montaña del castillo y dando fachada al río Regajo y a la carretera CV-213, en los polígonos 6 y 9 de la partida la Hoya de Gaibiel, con una superficie de 9,5 Has.   
La actividad que se pretende implantar es la de camping, clasificado como de segunda categoría.  
Parte de la totalidad del ámbito no será ocupado por dicho camping, sino que se reservará como zona verde (con alguna implantación puntual de elementos deportivos al aire libre). El número máximo de personas que puede ocupar el camping es de 399, en 60 cabañas y 73 parcelas para acampada, ocupando una superficie de acampada de 2,5 Has.   
El uso permitido será el dotacional terciario turístico-recreativo y el de vivienda, únicamente para el personal de vigilancia, almacén de mantenimiento, oficinas vinculadas a las dotaciones, aparcamiento, locales sociales, restaurantes, zona deportiva al aire libre, piscina y vestuarios.   
Actualmente se está tramitando la aprobación definitiva del Plan General de Ordenación Urbana de Gaibiel, cuya ordenación incluye el presente proyecto.   
3. Alternativas  
No se aporta estudio de alternativas pues el objetivo del mismo es legalizar el camping ya existente en la actualidad.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 4 de agosto de 2006, tiene entrada en el Registro General de la Conselleria de Territorio y Vivienda, una copia remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón de la documentación técnica, del estudio de impacto ambiental y del expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Gaibiel, relativos al plan especial para la reserva de suelo.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el periódico Mediterráneo y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5248, de 28 de abril de 2006.  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Gaibiel.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 10 de octubre de 2006, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Gaibiel, para que complete el expediente con la documentación siguiente:   
1. Certificado del resultado del trámite de información pública, al que ha sido sometido el estudio de impacto ambiental.   
2. Explicación detallada de la ordenación futura de la actuación.  
3. Gestión de los principales servicios urbanos (agua potable, alcantarillado y residuos).   
4. Afección legal de las márgenes del río Regajo y barranco Juncal, de modo que se delimite la zona de servidumbre de 5 metros de anchura, para uso público, regulada reglamentariamente, y la zona de policía, de 100 metros de anchura medidos horizontalmente a partir del cauce, en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.   
5. Descripción y cartografía del riesgo de erosión de la zona.  
6. Descripción y cartografía de las áreas forestales afectadas.  
7. Descripción y cartografía de los hábitats de especial interés afectados.  
8. Informe del patrimonio cultural establecido por la Ley 4/1.998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, realizado por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.   
9. Copia de la memoria justificativa del Plan General de Ordenación Urbana de Gaibiel (actualmente en tramitación) o, en su defecto, del concierto previo, para comprobar la coherencia entre ambos planeamientos.   
Con fecha 7 de diciembre de 2.006, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Gaibiel, para que determine el ámbito definitivo, pues en la cartografía de la que se dipone, se aportan distintas superficies.   
Aclarado el ámbito de la actuación, en fecha 23 de enero de 2007, se realiza un último requerimiento de documentación, para adecuarlo a la normativa vigente en materia higiénico-sanitaria para campamentos de turismo. En este sentido, se solicita:   
1. Informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2.004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje, con el fin de acreditar la disposición de recursos hídricos.  
2. Certificado del Ayuntamiento de Gaibiel en el que conste que las aguas residuales y pluviales se incorporan a la red municipal de aguas y capacidad de la misma para conducir los caudales estimados.  
3. Certificado de la entidad gestora de la estación depuradora de las aguas residuales del municipio de Gaibiel que especifique la capacidad suficiente para gestionar las aguas residuales provenientes del plan especial.  
4. Certificado del Ayuntamiento o empresa especializada en el que se hagan constar las condiciones en que se realiza la recogida selectiva y diaria de los residuos sólidos.  
5. Certificado del consorcio adjudicatario del Plan Zonal III y VIII, en el que se detalle el modo y las instalaciones en las que se gestionarán los residuos, sus principales características y la capacidad total y la disponible en las mismas.   
6. Detalle de la conexión eléctrica de baja tensión o de verificación de alta tensión que permita unos niveles de electrificación de acuerdo con lo establecido en el Reglamento Electrónico para Baja Tensión (REBT) y sus instrucciones complementarias.  
7. Ubicación de los aparcamientos de vehículos, con una extensión acorde con las reservas fijadas por las normas urbanísticas u ordenanzas de edificación de la localidad. Los aparcamientos no podrán estar situados a más de 300 metros de distancia de la puerta principal.   
8. Régimen de gestión del camping, de modo que se detalle si se trata de uno de los campamentos a los que se refiere el artículo 2, párrafo primero, del Decreto 63/1.986, del Consell de la Generalitat. En caso de verse afectado, habrá de detallar el modo en que se consideran las exigencias sanitarias siguientes:   
- Deberá contarse al menos con un depósito de capacidad suficiente para el consumo de dos días con una dotación mínima de 50 litros por campista y día, y con un sistema continuo de desinfección por hipoclorito u otro bactericida autorizado.   
- Zona o instalación fija de servicios higiénicos o en su defecto letrinas, ubicadas en un lugar que garantice la no contaminación de cursos de agua o acuíferos. Estos servicios se mantendrán en correctas condiciones de limpieza o higiene, procediéndose diariamente a su lavado con desinfectantes específicos.   
Completados todos los requerimientos, el proyecto de plan especial para la reserva de suelo dotacional en el suelo no urbanizable de las Normas Subsidiarias de Planeamiento General de Gaibiel cuenta con los siguientes informes:   
- Informe propuesta, de 30 de agosto de 2006, de inscripción provisional en el Registro de Aprovechamientos de Aguas Públicas, del aprovechamiento número 20176, a derivar de la fuente de Bonet, realizado por el Área de Gestión del Dominio Público Hidráulico de la Confederación Hidrográfica del Júcar. El volumen máximo anual tendrá el carácter de máximo, no pudiendo detraerse más de 250 l/hab/día.  
- Autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 20 de febrero de 2007, para la ejecución de obras relacionadas con la construcción de camping municipal, ubicado en terrenos lindantes con la margen izquierda del río Gaibiel y ambas márgenes del barranco Juncal.  
- Certificado de la Secretaria del Ayuntamiento de Gaibiel, de fecha 12 de febrero de 2.007, en el que se indica que las aguas residuales y pluviales se incorporan a la red municipal, la cual tiene una sección de 40 cm. de diámetro interior, suficiente para conducir los caudales necesarios.  
- Certificado de la Diputación de Castellón en el que se indica que dado que el municipio de Gaibiel no dispone de estación depuradora de aguas residuales, está incluido en el segundo convenio para la ejecución de infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales entre la Generalitat Valenciana y la Diputación Provincial de Castellón, cuya obra ya ha sido adjudicada, estando pendiente, en fecha 12 de febrero de 2007, la firma del acta de comprobación de replanteo de la misma. El caudal medio de diseño es 200 m³/día. Asimismo se indica que una vez ejecutada la depuradora, se solicitará la cesión de la gestión y explotación a la Diputación de Castellón y la financiación a la Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana.  
- Certificado de la empresa Reciclados Palancia Belcaire, de fecha 30 de enero de 2.007, como adjudicataria de la gestión de los residuos sólidos urbanos municipales del Plan zonal III y VIII, Área de Gestión 2, comprometiéndose a que los residuos urbanos y los procedentes de la recogida selectiva reciban un correcto tratamiento, así como que las instalaciones planteadas podrán tratar los residuos que se derivan de la actuación.   
- Certificado de la empresa Reciclados Palancia Belcaire indicando que en la actualidad, escrito de fecha 30 de enero de 2007, hasta la entrada en funcionamiento de las nuevas instalaciones adjudicadas, los residuos urbanos se transfieren desde la planta de transferencia de Segorbe al vertedero controlado de Tales.   
Informes sectoriales  
Se ha realizado consulta a los siguientes organismos:   
- El día 16 de enero de 2007 se realiza consulta al Servicio de Gestión Forestal, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por afectar la actuación a suelo catalogado como forestal arbolado natural y matorral. El 3 de abril de 2007, se recibe informe emitido por dicho servicio, indicando que la zona verde común propuesta está clasificada en el Plan General de Ordenación Forestal (PGOF) como suelo forestal y representa un pinar adulto de Pinus halepensis, limpio de matorral debido a labores selvícolas y con algún pie de roble en el sotobosque. Este pinar deberá de respetarse íntegramente y únicamente estar sometido a labores selvícolas, de mejora y de prevención de incendios, como podas, clareos, limpieza de matorral, etc.   
- El día 16 de enero de 2007 se realiza consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por afectar a suelo en el que se encuentran localizados diversos hábitats. El 4 de abril de 2007, se recibe informe emitido por dicho servicio, indicando que en el área destinada a zona verde común se encuentran diferentes hábitats naturales de interés comunitario: Matorrales termodinámicos, zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea y pinares mediterráneos de pinos mesogeanos endémicos. Asimismo, se remite una relación de especies de fauna y flora citadas en el banco de datos de biodiversidad, aunque no existen especies especialmente afectadas por la actuación. Para evitar la afección a los hábitats y a las especies de fauna y flora citadas, se recomienda que no se instalen construcciones de ningún tipo en la zona verde común.   
Afecciones legales  
1. Plan zonal de residuos de las zonas III Y VIII. Mediante este plan zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos. Dicho plan no prevé en el ámbito del sector ninguna área para la futura instalación de infraestructuras de tratamiento de residuos urbanos.  
2. Plan general de ordenación forestal. El ámbito del plan especial afecta a una zona clasificada como de arbolado natural, aunque no ordena los usos permitidos en el mismo.   
3. Hábitats. El ámbito del plan especial afecta a un hábitat en el que se alternan bosques de pinares con zona de matorral y zona arbustiva formada por vegetación tipo coscoja y zonas localizadas de bosque de encina, aunque no ordena los usos permitidos en el mismo.   
4. Patrimonio cultural. El estudio histórico cultural detecta dos elementos patrimoniales destacables, catalogándose el arco-acueducto como elemento etnológico y el castillo como elemento arqueológico y arquitectónico.   
Consideraciones ambientales  
1. El suelo está constituido por rocas sedimentarias consolidadas, predominando las dolomías y las margas. El relieve de la zona de estudio es montañoso. En el estudio de impacto ambiental se han observado los siguientes riesgos ambientales: riesgo de incendio estadístico alto y riesgo de erosión actual moderado.   
2. El riesgo de erosión actual es moderado, con pérdida de suelo de 15 a 40 tm/Ha y año, según la cartografía de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Para ello se establecen las siguientes medidas correctoras:   
- Formación de líneas de arbolado, en sentido perpendicular a la pendiente del terreno, para detener la escorrentía y frenar los vientos.   
- Encauzamiento y canalización de las aguas superficiales.  
- Formación de aliviaderos de recogida de aguas de las faldas de montaña.  
3. El ámbito de la zona presenta tres categorías de vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos: baja, media y alta, siendo compatible con el uso que se pretende implantar. La zona ordenada está ubicada junto al cauce del río Regajo y al barranco de Juncal.   
4. El territorio de la zona de la actuación tiene la clasificación de suelo no urbanizable común. Su uso principal es matorral-pastizal, forestal y agrícola (principalmente cultivos de secano). En cuanto al paisaje, está caracterizado por el relieve accidentado y montañoso, el cauce del río Regajo y el bosque de pinos y matorrales.  
5. La vegetación está constituida por bosques de pinos procedentes de reforestaciones y por matorrales y arbustos como romero, brezos, jaras, aliaga, salvia, espliego... En las riberas del río y barranco se encuentran pequeños bosquetes de chopos. También existen cultivos de secano de olivos, almendros y pequeñas huertas de frutales y hortalizas.   
6. La fauna presente está asociada a los bosques de pinos, destacando especies como mirlos, estorninos, rascones, buitrones, carriceros, carboneros y especies rapaces como el gavilán.   
7. Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo intermedio entre el clima continental y el clima sublitoral, con temperaturas medias anuales entre los 15 y 16ºC, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias y la torrencialidad de las mismas.  
8. El municipio de Gaibiel se halla situado al sudeste de la provincia de Castellón, su dimensión es pequeña ocupando tan sólo 18,10 km², con una población de 197 habitantes, según censo de 2004.  
9. Respecto al abastecimiento de agua potable al camping, el estudio de impacto ambiental afirma que será suministrada desde la red municipal. Se dota de un depósito de 49 m³, con su correspondiente sistema de cloración.  
10. Respecto de la red de alcantarillado, se trata de una red unitaria, en la que las aguas residuales y pluviales se conectarán a la misma red, vertiendo a la red municipal. Las aguas residuales son las provenientes de los servicios higiénicos y actividades de limpieza. Cada casa prefabricada tipo cabaña cuenta con un aseo en su interior y además, cuenta con un edificio de aseos generales.   
11. En lo que se refiere al tratamiento y gestión de los residuos sólidos, se encargará de su recogida, transporte y tratamiento la empresa Reciclados Palancia Belcaire.  
12. El suministro de energía eléctrica se realiza mediante la instalación de red aérea y enterrada de media tensión y su posterior conversión a baja tensión mediante centro de transformación, ubicado en el linde este del plan especial.  
13. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de los impactos sobre el medio físico, siendo de aplicación rigurosa todas y cada una de las medidas correctoras propuestas, que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental.  
14. El acceso al camping se realiza desde la CV-213, perteneciente a la red provincial, a través de un vial existente que parte de la citada carretera. Los aparcamientos estarán ubicados en el interior del recinto, teniendo cada una de las casas prefabricadas tipo cabaña una plaza de aparcamiento junto a ella.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3.c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:   
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, plan especial para la reserva de suelo dotacional en el suelo no urbanizable de las Normas Subsidiarias de Planeamiento General de Gaibiel, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:   
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1.998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y patrimonio cultural valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Obligación de cumplir la normativa vigente en materia de prevención de incendios forestales y, en concreto, lo establecido en el Decreto 7/2.004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
3. La zona verde común quedará totalmente expedita de cualquier tipo de construcción e instalación, únicamente realizándose tareas de conservación y mantenimiento del suelo forestal y hábitats existentes.   
4. Con la finalidad de conseguir que todos los aparcamientos estén ubicados en el interior del recinto, las parcelas de las zonas de acampada tendrán las dimensiones suficientes para que los vehículos puedan aparcarse dentro de su perímetro.   
5. Proceder a la anotación definitiva en el Registro de Aprovechamientos de Aguas Públicas y al cumplimiento de las condiciones específicas establecidas en el informe propuesta provisional.   
6. Queda totalmente prohibido el vertido de aguas y productos residuales al cauce público o subsuelo.   
7. En cuanto a la recogida selectiva de los residuos, deberán disponerse en el camping diversas zonas para la ubicación de los contenedores de los distintos tipos de residuos que son tratados actualmente en la Comunidad Valenciana, para adecuar el proyecto presentado al Plan integral de residuos. En este sentido, se preverán, como mínimo, los siguientes emplazamientos:   
- Para dar servicio a las zonas 5 y 6 de acampada, mínimo un emplazamiento para la ubicación de los contenedores de recogida selectiva  
- Para dar servicio a las zonas 7 y 8 de acampada, mínimo un emplazamiento para la ubicación de los contenedores de recogida selectiva  
- Para dar servicio a las zonas 1, 2 y 3 de acampada y a las zonas 1, 2, 3 y 4 residenciales, mínimo dos emplazamientos para la ubicación de los contenedores de recogida selectiva  
8. Los servicios higiénicos se mantendrán en correctas condiciones de limpieza o higiene, procediéndose diariamente a su lavado con desinfectantes específicos.   
9. Se deberá cumplir todas las medidas protectoras y correctoras establecidas y, en particular, las destinadas a reducir el riesgo de erosión, para lo que especialmente se procederá a la canalización y encauzamiento de las aguas superficiales. Asimismo, todas las medidas propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del Plan especial, tanto en aquello referente a la modificación en sí, como en lo correspondiente a posteriores fases.   
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 12 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 225/2.006-AIA.  
Título: Homologación modificativa de las normas subsidiarias y plan parcial sector SUR-R10.  
Promotor: Ayuntamiento de Benaguasil.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benaguasil y Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Benaguasil.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto de homologación modificativa de las normas subsidiarias y plan parcial sector SUR-R10 propone la reclasificación de 1.139.036,49 m² de suelo no urbanizable protección de huerta a suelo urbanizable, de uso residencial, con ordenación pormenorizada, en el término municipal de Benaguasil.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Mediante la modificación de planeamiento propuesta se persigue urbanizar la zona este limítrofe con el actual casco urbano. Los límites del sector son:   
- Al norte: la variante Benaguasil-Vilamarxant.  
- Al noreste: el vial de nuevo trazado, CV-375.  
- Al sureste: futura ronda urbana.  
- Al oeste: casco urbano del municipio.  
Los tipos de vivienda son unifamiliar aislada, adosada y pareada o plurifamiliar aislada en bloques exentos. Los usos permitidos son el residencial, comercios, oficinas y dotacional, estando los demás prohibidos.   
En total, la actuación implica un número máximo de 3.075 viviendas, lo que conlleva un incremento de 8.919 habitantes. En la documentación aportada no se establece ningún porcentaje asociado a la vivienda de protección pública.   
El sector puede separarse en dos zonas, denominadas Norte y Sur, separadas por la vía de ferrocarril del ente Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana. La zona norte tiene acceso desde la variante norte de Benaguasil y la carretera CV-375. La zona se estructura mediante un eje viario central. A ambos lados de dicho eje se prevén edificios en bloque abierto con terciario en planta baja y viviendas adosadas y apareadas. En la zona sur se encuentran los principales usos dotacionales, en la zona central. Los equipamientos deportivo-recreativo son: plaza de toros, parque deportivo, trinquete de competición, trinquete secundario, galotxeta, pista de tiro y arrastre y petanca. Alrededor de éstos se encuentran las manzanas de viviendas aisladas, adosadas y pareadas, principalmente, y las mayores reservas de aparcamiento en viario, dada la concentración de usos dotacionales. En total, el plan parcial dispone de 2.184 plazas de aparcamiento, sobrepasando la reserva mínima obligatoria.   
Las zonas verdes se ubican entre el ámbito norte y sur, al norte de la línea ferroviaria, y en el perímetro del sector.   
Se constituye una única área de reparto que engloba a la totalidad del suelo objeto de reclasificación, que a su vez, constituye un único sector discontinuo. El ámbito Norte ocupa una superficie de 672.171,16 m² y el Sur, 466.865,33 m².  
En la actualidad se está tramitando el Plan General de Benaguasil, que contempla la presente actuación.   
3. Alternativas:   
El estudio de impacto ambiental carece de un estudio de alternativas; simplemente se justifica la ordenación propuesta.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 13 de junio de 2.006, tiene entrada en el Registro General de la Conselleria de Territorio y Vivienda, una copia remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia de la documentación técnica, del estudio de impacto ambiental y del expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Benaguasil, relativos a la homologación modificativa de las normas subsidiarias y plan parcial sector SUR-R10, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el diario El Mundo, de fecha 26 de mayo de 2005, y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5013, de 25 de mayo de 2005.  
Durante el período de información pública no se presentó ninguna alegación de carácter ambiental, según consta en el certificado emitido por la secretaria del Ayuntamiento de Benaguasil.   
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 23 de enero de 2.007, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Benaguasil, para que complete el expediente con la documentación siguiente:   
- Copia del plano O-1, a escala 1/2.000, de fecha septiembre de 2.006, integrado en el anexo modificativo de la homologación y plan parcial del sector SUR-R10.   
- Respecto de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en el plan parcial, detalle del origen del recurso y del modo de extracción.   
- Información de las nuevas infraestructuras necesarias, según informe emitido por la empresa suministradora de agua potable, que comuniquen la red de abastecimiento de la actual población con el sector SUR-R10. En concreto, se adjuntará plano detallando la ubicación del depósito a construir, cuya capacidad debe ser de al menos 5.000 m³.   
- Detalle de la red de riego de las zonas verdes del plan parcial, estudiándose la posibilidad de emplear aguas depuradas en las instalaciones pertinentes para riego y limpieza viaria.  
- Anejo explicativo del sistema de riego de las zonas agrícolas colindantes actuales, indicando, en el caso de que las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector tengan funcionalidad más allá de los límites del mismo, la propuesta de reposición de las infraestructuras de riego.  
- Detalle del sistema de recogida de las aguas pluviales, detallando si se someten a algún tratamiento de depuración y especificando el punto de vertido. Dicha red deberá ser separativa. En caso de que el vertido se produzca a cauce público, se necesitará autorización otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- En cuanto a los residuos urbanos, detalle de:   
- El sistema de recogida y transporte previsto para los residuos sólidos urbanos, acompañado del certificado de la empresa transportista, en el que se detalle la capacidad de realizar el servicio.   
- La gestión de los mismos, acompañado del certificado del consorcio adjudicatario del Plan zonal VI, VII y IX, en el que se detalle las instalaciones en las que se gestionarán los residuos, sus principales características y la capacidad total y la disponible en las mismas.   
- Anejo explicativo del tratamiento que se le dará a la línea aérea de media tensión que sobrevuela el sector.  
- Informe y autorización de la Diputación Provincial de Valencia como titular de las carreteras CV-373 y CV-375, sobre la conformidad con el proyecto presentado.   
- Informe favorable respecto de la delimitación de los terrenos inmediatos a la línea de ferrocarril y las limitaciones de usos impuestas en las mismas, conforme a la Ley 16/1987 de 30 de julio, de Ordenación de los Transportes Terrestres y el Real Decreto 1211/1990 de 28 de septiembre, por el que se aprueba su Reglamento.  
- Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.   
- Informe favorable relativo al tratamiento dado a la vía pecuaria vereda de Bobal, por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.  
Contrastada la documentación recibida en contestación a lo solicitado en el epígrafe anterior, se necesita documentación complementaria, por lo que se solicita:   
- Copia del estudio acústico en el ámbito de la homologación modificativa de las normas subsidiarias y plan parcial del sector SUR R-10 de Benaguasil.   
- Cálculo de la superficie de suelo adecuada para crear un aparcamiento junto a la estación de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana y cartografía en la que se incorpore dicha superficie como reserva.   
- Trazado de la vía ciclista a lo largo del sector, de modo que conecte el sector con los otros sectores previstos en el concierto previo del Plan general, con el núcleo de población y con el antiguo trazado de la vía de Renfe, que se convertirá en vía verde. Se considerará incluida en el viario de red primaria.   
Informes sectoriales  
1. Conforme a lo establecido en el artículo 18 del Reglamento para la ejecución de la Ley de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se consultó al Servicio Parques Naturales para que informara sobre la compatibilidad del proyecto con el futuro parque natural del Turia.   
El 26 de enero se recibe dicho informe, indicando que la franja de terreno limítrofe con el término municipal de La Pobla de Vallbona, en la esquina noreste del sector SUR R-10, afecta al ámbito territorial del proyecto que fue sometido a información pública, en razón de lo cual dicha parte del Sector SUR R-10 debería clasificarse por el planeamiento urbanístico como suelo no urbanizable Protegido, pero que, como resultado de la información pública, se ha decidido excluir la totalidad del sector SUR R-10 del ámbito territorial del plan de ordenación de los recursos naturales, lo que será efectivo una vez se apruebe definitivamente mediante Decreto del Consell.  
2. El 10 de octubre de 2006, la Unidad de Actividades Calificadas de la Dirección Territorial de Valencia, emite informe favorable sobre el estudio acústico en el ámbito de la homologación modificativa de las normas subsidiarias y Plan parcial del sector SUR R-10 de Benaguasil. En el mismo se concluye que las mediciones efectuadas cumplen con los niveles sonoros indicados en la tabla I del anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica. En las zonas que no cumplen con los objetivos de calidad previstos, la causa se halla en la actividad de la población de Benaguasil, debido a su propio tráfico urbano, agrícola u otras actividades genéricas. Con las medidas correctoras propuestas (control sonoro de los vehículos, diseño de variantes de circulación y diseño urbanístico de la población), se informa favorablemente, condicionado a que una vez implantadas las medidas correctoras, en las zonas de uso residencial no se superen los límites de calidad regulados en la legislación autonómica.  
3. No se dispone de informe sobre el estudio de paisaje, puesto que por la fecha de información pública del proyecto, no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, conforme al artículo 74 de la Ley urbanística valenciana.   
4. Se adjunta informe favorable emitido por la Dirección Territorial de Urbanismo, respecto a la afección del Plan parcial a la vereda de Bobal. Se excluye de la superficie del sector la franja de 10 metros de vía pecuaria y se hace referencia a que en el documento de reparcelación se tendrá en cuenta la existencia dentro del sector urbanizable de unos terrenos, bienes de patrimoniales de la Generalitat, resultantes de la desafección parcial de la vía pecuaria de conformidad con el acto de clasificación de la misma. Asimismo, se apunta la obligación de que la vía pecuaria se destine al tránsito ganadero y a los usos compatibles y complementarios previstos en la Ley 3/1.995 (entre otros, no son aceptables obras de pavimentado asfáltico o similar); a la señalización del tramo de vía pecuaria; prohibición del tránsito de vehículos motorizados que no sean de carácter agrícola o tengan autorización expresa; y a la notificación a la Generalitat, como parte interesada, de la exposición pública del proyecto de reparcelación.   
5. Se dispone de informe y autorización de la Diputación Provincial de Valencia como titular de las carreteras CV-373 y CV-375, sobre la conformidad con el proyecto presentado, condicionado a:   
- Deben de grafiarse todas las zonas de protección de las carreteras de titularidad de la Diputación y calificarse como espacios libres de uso viario en suelo urbanizable o como zona de protección en suelo no urbanizable.  
- En caso de no estar ejecutada la biela que une la carretera CV-375, con la CV-373, en la rotonda de enlace de la CV-50, así como la rotonda sita en la CV-375, que corresponden al proyecto de construcción Ronda de Benaguasil 2ªfase (S-354), dicho proyecto deberá de ejecutarse a cargo del sector.   
- La rotonda situada a la mitad de la biela mencionada en el punto anterior y que sirve de acceso al sector, deberá ser ejecutada a cargo del sector.  
- La ronda programada Sur que une la carretera CV-375 con la CV-373 al sur del casco urbano, deberá ser ejecutada por el sector.   
- La titularidad de los terrenos de las nuevas infraestructuras deberán de ir a nombre de la Diputación Provincial de Valencia.   
- Previo al desarrollo del sector se deberá de realizar un proyecto de construcción de las nuevas infraestructuras, conforme a la normativa y la legislación vigente, firmado y visado por técnico competente y siguiendo las indicaciones y directrices del área de carreteras que se recabarán previo a la realización de dicho proyecto.  
- Considerando que en el PRV-8I se reclasifica a ambos lados del vial, se deberá estudiar y garantizar en condiciones de seguridad el tráfico e itinerarios peatonales.   
6. La Conselleria de Infraestructuras y Transporte se pronuncia, en fecha 14 de febrero de 2.007, acerca de la no aplicación de la modificación de la Ley 6/1.991, de carreteras de la Comunidad Valenciana, que entró en vigor el 30 de diciembre de 2.005, por ser posterior a la aprobación provisional del Pleno del Ayuntamiento de Benaguasil, 29 de junio de 2.005. Es por ello que la zona destinada a espacio libre de reserva viaria debe ser de 18 metros en vez de los 25 metros referidos en informe emitido anteriormente.  
7. La Jefatura de Patrimonio de Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) informa favorablemente, pues en la propuesta se han excluido las instalaciones y el edificio de la subestación eléctrica de la estación de FGV, que es dominio público de ferrocarril, y se ha tenido en cuenta las delimitaciones y limitaciones de uso que establece el Reglamento de la Ley de Ordenación de los Transportes Terrestres en cuanto a los terrenos inmediatos al ferrocarril.  
8. Se dispone del informe sobre la prospección arqueológica y etnológica, en el que se propone que se estudie y evite la afección al sistema de regadío del río Turia. No se dispone del informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del patrimonio cultural valenciano, sobre el estudio de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
1. Vías pecuarias. El ámbito del sector afecta a la vereda de Bobal, por lo que le es de aplicación la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias y, en especial, lo contenido en el capítulo III, desafectaciones y modificaciones del trazado  
2. Plan zonal de residuos de las zonas VI, VII y IX. Mediante este plan zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos. Dicho plan no prevé en el ámbito del sector ninguna área para la futura instalación de infraestructuras de tratamiento de residuos urbanos.   
3. Carreteras. El sector linda con las carreteras CV-373 y CV-375, por lo que le será de aplicación la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunidad Valenciana  
4. Línea de ferrocarril. Esta infraestructura cruza el sector, separándolo en dos ámbitos. Se debe atender a lo recogido en la Ley 16/1987, de 30 de julio, de Ordenación de los Transportes Terrestres y el Real Decreto 1211/1990, de 28 de septiembre, por el que se aprueba su reglamento.   
Consideraciones ambientales  
1. El municipio de Benaguasil se sitúa entre la llanura litoral septentrional, las montañas del noroeste y la meseta Requena-Utiel. Puede enmarcarse desde el punto de vista geológico en la denominada Plana de Valencia. Los materiales aflorantes son limos pardos fluviales del cuaternario.   
2. El relieve de la zona de estudio es plano. En el estudio de impacto ambiental no se han observado riesgos ambientales asociados a dicha ubicación, aunque se destaca una accesibilidad a los acuíferos media.  
3. El sector tiene una vulnerabilidad baja, a pesar de su muy alta permeabilidad por porosidad, debido a la mala calidad de las aguas subyacientes y un elevado espesor no saturado del terreno.   
4. La zona ordenada se sitúa sobre la cuenca del río Turia, drenando hacia él, ya sea directamente o a través de sus afluentes. En la mayor parte del curso, el nivel del acuífero está por encima del río, por lo que éste drena el acuífero. Se trata de la unidad hidrogeológica 08.22-Líria-Casinos, formada por un acuífero bicapa. Los materiales del acuífero inferior están constituidos por calizas del jurásico y el acuífero superior está formado por calizas del terciario, calizas y dolomías del cretácico y gravas y arenas pertenecientes al cuaternario.  
5. El territorio de la zona de la actuación tiene una capacidad de uso agrícola muy elevada y una larga tradición de uso agrario, como terreno de regadío, por lo que la vegetación existente en la actualidad sería la acontecida de las actividades antrópicas, formada totalmente por cultivos. Los cítricos son el cultivo más abundante, mientras que el cultivo de hortalizas es el siguiente en importancia. La vegetación se completa con la vegetación arvense que aparece en los bordes de caminos, en los campos de cultivos, en campos de cultivos abandonados.  
6. La fauna presente, teniendo en cuenta la naturaleza agraria del sector y su proximidad al casco urbano, hace lógicamente que apenas se encuentren animales y que éstos sean grupos muy comunes, como pequeños roedores, moluscos de tierra, pequeños reptiles y aves como el gorrión común o el estornino.   
7. Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo con períodos fríos poco frecuentes. La distribución de las precipitaciones a lo largo del año es muy irregular, con mínimos estivales y máximos otoñales.   
Los valores de nubosidad registrados reflejan que el porcentaje de observaciones de cielo nuboso es de un 11% en el mes de julio y entre 26 y 32% durante el invierno.  
Respecto al régimen de vientos, se observa un predominio de vientos de componente oeste en otoño e invierno y de componente este en primavera y verano.   
8. En cuanto al paisaje, en el sector y sus cercanías pueden distinguirse las unidades de paisaje desarrolladas a continuación.  
- Paisaje citricola-hortícola: Esta unidad está constituida por cultivos citrícolas y cultivos de hortalizas. Las zonas de cultivo están atravesadas por infraestructuras de comunicación e infraestructuras de transporte y distribución de energía eléctrica. También se observan las necesarias infraestructuras agrarias: caminos, canales de riego, casetas de aperos, etc. La calidad del paisaje se considera media, debido a la presencia de importantes infraestructuras que introducen elementos artificiales en el paisaje y disminuyen su calidad. La fragilidad del paisaje es media-baja debido, por un lado a la fácil accesibilidad (topografía favorable), y por otro, al elevado grado de antropización del medio.   
- Paisaje antropizado: núcleo urbano y zonas industriales: el núcleo urbano se localiza colindando con el límite occidental del sector. En los extremos norte y sur del sector se localizan zonas industriales. La proximidad de estas zonas industriales al núcleo urbano, hacen que la calidad paisajística de esta unidad se considera muy baja, debido al elevado grado de antropización del medio. La fragilidad paisajística es media-baja por la escasa susceptibilidad a ser afectado por otras actuaciones.  
- Paisaje montañoso: Se incluyen aquí los relieves existentes en las cercanías del sector, como el pico de Montiel. La calidad paisajística de esta unidad se considera elevada, debido al elevado grado de antropización del medio. La fragilidad paisajística es media-baja por la escasa susceptibilidad a ser afectado por otras actuaciones, debido a su topografía abrupta.   
9. El municipio de Benaguasil se halla situado en la comarca de Camp de Túria, su dimensión es de 25,40 km², con una población de 9.618 habitantes según censo de 2004.  
10. Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, el informe emitido por la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, afirma que los recursos hídricos con los que cuenta el abastecimiento de Benaguasil en la actualidad podrán satisfacer las necesidades de las viviendas previstas en esta actuación (pozos Nahora 1 y Nahora 2, ubicados en el término municipal de Benaguasil, en la parcela 25 del polígono 19), aunque las infraestructuras actuales no cuentan con la capacidad de almacenamiento suficiente para garantizar el suministro. Para asegurar la capacidad y suficiencia de las infraestructuras es necesario completar la red de abastecimiento del núcleo actual con el nuevo sector y la construcción de un depósito de al menos 5.000 m³ de capacidad, en parcela destinada a tales efectos.   
11. El informe referenciado en el epígrafe anterior indicaba que la calidad del agua cumplía los requisitos de calidad de agua establecidos en el Real Decreto 140/2003, de 7 de febrero, con la excepción de los parámetros de nitratos y sulfatos. En base a solucionar dichas deficiencias, se presenta en el registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda certificado realizado por el alcalde del municipio en el que certifica que la Sociedad Española de Abastecimientos, SA, en fecha 9 de agosto de 2007, efectuó un estudio para el sistema en alta de la red de agua potable de Benaguasil, en el marco de la redacción del Plan general, en el que prevé la ejecución de una planta desnitrificadora. Pese a que el plan general incorpora dicho requerimiento entre las previsiones de nuevas infraestructuras de abastecimiento de agua para el término municipal de Benaguasil, le corresponderá la ejecución de dicha planta, siendo esta condición de desarrollo incorporada en la ficha de gestión del sector. Los sectores de suelo urbanizable de posterior desarrollo deberán abonar un canon en la proporción que les corresponda por edificabilidad.   
12. Respecto a la depuración de las aguas residuales, el informe remitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana (EPSAR), afirma que se realizará una red separativa, de modo que las aguas residuales generadas se tratarán en la estación depuradora de aguas residuales de Camp del Túria 1. La entidad de saneamiento de aguas informa la viabilidad del tratamiento en la depuradora de Camp del Túria 1 de las aguas residuales generadas en el sector, siempre y cuando se realicen durante la urbanización las obras necesarias para la conexión, los vertidos generados cumplan los límites de vertido establecidos en la Ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento de aguas, se disponga de una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado antes del punto de conexión y con anterioridad a la ejecución de la conexión se ingrese la cantidad establecida en el oportuno convenio entre la entidad de saneamiento de aguas y el Ayuntamiento de Benaguasil.  
13. El promotor ha realizado consulta a la entidad de saneamiento, con la finalidad de estudiar la posibilidad de emplear agua depurada para el riego de zonas verdes. Se concluye que la depuradora de Camp de Túria 1 no dispone de los medios necesarios para realizar un tratamiento terciario de las aguas residuales, por lo que los parámetros de salida de las aguas depuradas no son los requeridos para su reutilización, ni siquiera para riego. La red de riego se abastecerá de la red prevista para el consumo humano.   
14. En cuanto a la evacuación de las aguas pluviales, se plantea mediante una red de colectores de tipo separativo, de modo que el vertido se realice al cauce del río Turia. El caudal máximo previsto de vertido es 18,70 m³/s. Se adjunta trazado en planta del emisario de vertido. El trazado de la conducción se hace coincidir con caminos rurales.   
15. En cuanto a los residuos urbanos, la empresa Europea de Servicios Públicos, SA, realizará la recogida y transporte de los residuos sólidos que se generen en la actuación. Se presenta certificado de capacidad. Respecto de su gestión, se dispone de certificado de Técnicas y Tratamientos Medioambientales, adjudicataria de la gestión de la planta de tratamiento de residuos sólidos urbanos de Guadassuar, en el que se compromete a dar un correcto tratamiento a los residuos urbanos generados en el municipio de Benaguasil, incluyendo los del sector actual, y que las instalaciones previstas disponen de la capacidad necesaria para poder tratar los posibles incrementos de residuos. Asimismo, dispone de certificado del secretario general del consorcio para la ejecución de las previsiones del plan zonal de residuos de las zonas VI, VII y IX.  
16. Para el abastecimiento de energía, se procederá al enterramiento de la línea de media tensión que sobrevuela el sector, mediante un trazado que se adapte a los viales de ordenación propuesta.   
17. Las acequias del Alguacil y del Campés, toman el agua de la acequia Mayor, que a su vez toma el agua del río Turia, para el riego de una extensa zona de cultivo dentro del término municipal de Benaguasil. Dichas acequias discurren en la actualidad por el sector. Se presenta el trazado del desvío de las acequias previamente al desarrollo urbanístico, respetando las prestaciones del Sindicato de Riego.  
18. El estudio de movilidad realizado concluye que el ámbito presenta unas condiciones de movilidad aceptables. Ello es así porque el sector dispone de una red de itinerarios para viandantes y bicicletas, así como una amplia reserva de plazas de aparcamiento en red viaria, creándose una bolsa junto a la estación de tren, con la finalidad de promover el uso del transporte público. El carril bici recorre los dos ámbitos del sector y favorece la penetración al casco urbano y la conexión con los otros sectores previstos en el concierto previo. Pese a ello, se establecen una serie de medidas correctoras:   
- Establecer aparcamientos para motocicletas y bicicletas en las zonas de equipamientos públicos, zonas terciarias y recreativas.  
- Se reservará, al menos, una plaza de aparcamiento para minusválidos por cada 40 o fracción en aparcamiento de hasta 280 vehículos, reservándose una nueva plaza por cada 100 o fracción que se rebase esta previsión.  
- Para conseguir una distribución ágil y ordenada de las mercancías en el interior de los núcleos urbanos, éstos deben de contemplar las reservas de plazas de 3x8 metros en la red viaria para carga y descarga de mercancías.   
- Se podría estudiar la posibilidad de construcción de una pasarela peatonal que une las zonas este y oeste de la parte norte del sector.   
Se preverán medidas de pacificación de tráfico, como elevaciones de calzada en los pasos de peatones, señales de limitación de velocidad, etc.  
19. El sector linda básicamente con suelo de uso residencial, aunque en su extremo norte y sur, se encuentran zonas de ordenación con usos industriales, en una distancia aproximadamente de 500 metros.   
En el extremo norte, la mayor parte son comercios, existiendo tan sólo una actividad de almacenamiento y transformación de productos hortofrutícolas. La revisión de planeamiento que se está llevando a cabo, modifica el régimen de usos actual, implantado como uso preferente el terciario con compatibilidad de uso industrial.   
En el extremo sur, linda con las unidades de ejecución números 1 y 2, pendientes de programación. La revisión del planeamiento en tramitación contempla el cambio de ordenación, pasando a zona de ensanche con uso dominante residencial.   
20. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de los impactos sobre el medio físico, siendo de aplicación rigurosa todas y cada una de las medidas correctoras propuestas, que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental. Entre las medidas correctoras más importantes cabe destacar:   
- Durante la fase de construcción, después de cada lluvia se limpiarán las intersecciones de los caminos de tierra con los caminos asfaltados u hormigonados para retirar el barro que pueda ensuciar estos últimos  
- Los edificios de vivienda deberán garantizar que los niveles de ruido en el interior de las viviendas no superan los 30 dB en horario nocturno y 40 dB en horario diurno  
- Se limitará la velocidad de circulación de los vehículos por los viales de la urbanización a 40 km/h.  
- El proyecto de urbanización deberá contener un anejo que justifique las medidas adoptadas para mantener la continuidad de la escorrentía superficial aguas arriba y aguas debajo de la actuación.   
- El riego de zonas verdes se realizará con aguas residuales depuradas sometidas a tratamiento terciario.   
- Los residuos de biomasa derivados de la eliminación de cítricos u otros cultivos existentes, tratarán de valorizarse, trasladándose a plantas de fabricación de compost o similares y evitando en todo momento la quema de la misma.  
- Antes de la redacción del proyecto de urbanización, se realizará un estudio sobre arbolado monumental de la zona, determinando los ejemplares que se transplantarán, los que se integrarán en la urbanización, así como aquellos de escaso interés que podrán ser eliminados.  
21. Del Programa de Vigilancia Ambiental cabe destacar:   
- Control de aparición de procesos erosivos: mensualmente, tras la ocurrencia de lluvias, se comprobará la aparición de cárcavas o surcos.   
- Control de la carga de sólidos suspendidos en suspensión en las aguas pluviales de escorrentía: se realizará ante suceso de lluvias, en los puntos de drenaje  
22. Se adjunta compromiso del Ayuntamiento de Benaguasil de presentar puntualmente ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta del desarrollo y avance de las actividades, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas en el estudio de impacto ambiental, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de las obras.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3.c, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de homologación modificativa de las normas subsidiarias y plan parcial sector SUR-R10 de Benaguasil, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. Obtención de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la red de pluviales, conforme al artículo 55, del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio.   
3. Los pozos Nahora 1 y Nahora 2, ubicados en la parcela 25 del polígono 19, se protegerán mediante la clasificación de suelo no urbanizable de especial protección y se establecerá un perímetro de protección de 300 m contados desde el límite exterior del punto de captación.   
4. Previamente a la ejecución del plan, deberá haberse solicitado y resuelto el trámite concesional correspondiente al cambio de uso del agua extraída de los pozos, por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
5. El depósito de 5.000 m³ de agua deberá ser delimitado, mediante un perímetro de protección, que prevenga la contaminación del recurso, conforme al artículo 18 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
6. El depósito y la planta desnitrificadora se ejecutarán a cargo del sector. El Ayuntamiento comprobará, antes de la recepción de la urbanización del nuevo sector, que ambos se encuentran totalmente ejecutados, dimensionados con capacidad suficiente y preparados para entrar en servicio. La construcción de las infraestructuras será, por tanto, anterior al final de obra de la urbanización. Asimismo, el Ayuntamiento comprobará que se verifican los parámetros de calidad del agua potable, conforme al Real Decreto 140/2003, de 7 de febrero.   
7. Se valorará la reutilización de aguas pluviales.  
8. Todos los elementos de depuración y drenaje se integrarán convenientemente en el entorno con zonas ajardinadas y densas barreras vegetales.  
9. Los sistemas de riego de las parcelas agrícolas colindantes al sector, que atraviesan el mismo, serán desviados. También se velará por el suministro de agua de riego desde los pozos existentes dentro del sector a parcelas agrícolas, para lo que se colaborará especialmente con las comunidades de regantes.   
10. Se considerarán los sistemas urbanos de drenaje sostenible, con la finalidad de mantener los niveles de escorrentía e infiltración similares a los del estado natural, proteger la calidad del agua mediante procesos naturales, reducir la demanda de agua potable con la captación y reutilización de aguas pluviales, mejorar el paisaje urbano y recuperar hábitats naturales y cumplir las exigencias de la Directiva Marco del Agua. Entre las medidas estructurales más importantes están los pozos y zanjas de infiltración, depósitos de infiltración, drenes filtrantes, franjas filtrantes, cunetas verdes, depósitos de retención...   
11. Se procederá al desvío y soterramiento de las diversas líneas aéreas de media tensión que atraviesan el sector.  
12. Se atendrá a la legislación y normativa en materia de accesibilidad y, en particular, a la Orden de 9 de junio de 2004, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 39/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, en materia de accesibilidad en el medio urbano.   
13. Todas las conducciones e instalaciones de los distintos servicios urbanos se ejecutarán simultáneamente.  
14. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.  
15. Las tierras que se utilicen para el terraplenado del sector procederán de préstamos autorizados. Si fuese necesario la apertura de nuevos préstamos, deberán ser tramitados adecuadamente y obtenida la autorización pertinente, así como la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
16. En la fase de funcionamiento se registrarán los niveles reales acústicos, actualizándose las medidas correctoras, para cumplir lo establecido en el informe sobre el estudio acústico.   
17. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del planeamiento parcial.  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 30 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML