Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6801, del 21-06-2012 (2012/6002)

RESOLUCIÓ de 3 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Vila-real, Catadau, Alpuente, Sollana i Andilla. Expedients número 122/2008 AIA i altres.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6801

Data del DOGV
:   21-06-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/6002

CVE


Data del document
:   03-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Andilla](javascript:void(0))
    * [Catadau](javascript:void(0))
    * [Sollana](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Vila-real, Catadau, Alpuente, Sollana i Andilla. Expedients número 122/2008 AIA i altres. [2012/6002]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 122/2008 AIA, 198/2008 AIA, 100/2008 AIA, 133/2008 AIA i 5/2008 AIA.  
  
  
València, 3 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 122/2008 AIA.  
Títol: Indústria ceràmica.  
Promotor: Todagres, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Localització: carretera d'Onda km 5 Vila-real (Castelló).  
Descripció del projecte.  
Objecte del projecte.  
Todagres, SA, és una indústria dedicada a la fabricació de productes ceràmics. Es tracta d'una planta existent i en funcionament des de l'any 1971. Ubicada a Vila-real a Castelló, presenta el projecte amb la finalitat d'obtindre l'autorització ambiental integrada.   
S'ha desenrotllat en l'empresa un projecte de millora amb la finalitat de minimitzar l'emissió de partícules en els atomitzadors, consistent en la instal·lació addicional de dos filtres de mànegues calefactats per al tractament del flux de gasos. Amb l'aplicació del dit tractament el rendiment de la depuració passarà d'un 76% a un 95- 99% segons les dades del projecte bàsic.  
La indústria s'ubica en el municipi de Vila-real en sòl qualificat com industrial pel Pla General d'Ordenació Urbana, i complix les determinacions que el pla general preveu respecte d'això, segons l'informe favorable de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Vila-real.   
L'accés a les instal·lacions es realitza a través d'una entrada que desemboca en el camí Miralcamp, des de la carretera CV-20. Compta amb subministrament d'energia elèctrica i gas natural. L'abastiment d'aigua es realitza des de pou propi per a l'ús industrial, reg i aigua sanitària i es compra a proveïdors externs l'aigua potable. No hi ha xarxa de drenatge ni de sanejament als voltants de l'empresa.  
Característiques més rellevants de l'activitat. L'activitat duta a terme en la planta es realitza per mitjà de tres processos que són la fabricació de la pasta atomitzada, la preparació d'esmalts i la fabricació de taulells ceràmics.  
Per a la preparació de la pasta es dosifiquen les matèries primeres corresponents a cada formulació en l'interior dels molins cilíndrics, on es molen via humida i donen lloc a la barbotina, que s'emmagatzema en basses prèviament a l'addició dels pigments ceràmics calcinats. Una vegada pintada se sotmet a un assecat instantani (a 500ºC aprox.) en la cambra de l'atomitzador i s'obté la pasta atomitzada pintada.  
  
La preparació d'engalbes, esmalts i serigrafies es realitza per mitjà de la selecció de les diferents matèries primeres i el seu posterior mesclat afegint-hi aigua com a vehicle en el cas d'engalbes i esmalts, o altres vehicles (poliglicol, polietilenglicol,...) en el cas de les pastes serigràfiques posteriorment s'emmagatzema la barbotina o pasta serigràfica obtinguda en espera de la seua posterior utilització.   
Per a la fabricació de taulells ceràmics partint de les pastes atomitzades fabricades en la instal·lació, es combinen diverses pastes fins a obtindre la decoració desitjada i posteriorment es realitzen els processos de premsat, conformat, assecat, esmaltat, cocció, polit i/o rectificat, rectificat, classificació i envasament del producte acabat.  
Durant l'any 2005 es van fabricar 2.310.400 m² de taulells ceràmics dels diferents tipus que es produïxen (7.000 m²/dia, considerant 330 dies de treball anual), s'estima que la capacitat de la planta és de 3.875.000 m², per la qual cosa el nivell de producció actual de la planta és el 59.6% de la capacitat productiva de la planta.  
El consum de matèries primeres per a la preparació de la pasta és:  
  
Grup de matèria primera Consum (Tm)  
Additius 105.5  
Argiles blanques 19651.3  
Arenes feldespàtiques 6592.9  
Calcària 1019.8  
Caolins 7588.3  
Defloculants 585.5  
Feldspats 25785.5  
Pigments 1161.0  
Boles sílice/alúmina 176.8  
Total 62666.9  
  
Per a la preparació d'esmalts, engalbes, serigrafies i altres aplicacions el consum és:  
  
Grup de matèria primera Consum (Tm)  
Boles de sílice / alúmina 18.7  
Additius (HMFS, vehicles serigràfics,...) 37.2  
Pigments ceràmics 3.0  
Colors solubles 1.6  
Engalbes 174.8  
Esmalts 561.8  
Fregides 31.0  
Matèries primeres (argila, feldspat,...) 112.8  
Serigrafies 34.7  
Total 975.6  
  
Consideracions ambientals  
Todagres, SA, és una empresa que es troba en funcionament en l'actualitat, com ja s'ha explicat anteriorment. Segons s'indica es troba treballant a menys del 60% de la seua capacitat de producció, els càlculs han sigut realitzats amb esta producció per això serà esta capacitat productiva la que quede emparada per la present declaració  
  
Derivats dels processos i les instal·lacions propis de la fabricació de productes ceràmics es generen una sèrie d'afeccions ambientals com ara emissions a l'atmosfera, sorolls i vibracions, abocaments, producció de residus, contaminació del sòl, consum de matèries i energia.  
  
La qualitat de l'aire és un dels factors ambientals que pot veure's més afectat, sobretot tenint en compte la concentració d'empreses del mateix tipus en la zona. La indústria s'inclou en el Grup B de l'annex II del Decret 833/1975 com potencialment contaminant de l'ambient atmosfèric. Les emissions a l'atmosfera es generen en un total de 30 focus, la major part d'ells són aspiracions, forns de fusió i assecadors, a més dels atomitzadors. Estes emissions són expulsades a l'atmosfera a través de ximeneres si bé prèviament s'apliquen diferents mesures per a disminuir la seua incidència ambiental. No s'identifica com a focus la zona de les eres on s'emmagatzema i manipula material pulverulent generador d'emissions difuses.  
Com a mesures preventives i correctores generals s'indiquen l'ús d'un combustible net (gas natural) amb baix contingut en sofre, l'altura de les ximeneres i el seu tir forçat, la incorporació de sistemes de tractament de gasos (ciclons, filtres de mànegues i llavadors), control de la combustió, utilització de cremadors de baixa emissió de NOx i el manteniment preventiu i correctiu d'estes instal·lacions.  
  
Com a mesures especifiques contra les emissions difuses de partícules, localitzades principalment en les eres s'adopta la limitació al màxim de les quantitats emmagatzemades a l'aire lliure, la instal·lació d'una barrera perimetral, el reg periòdic de superfícies i acumulacions de materials, la limitació de l'alçada dels muntons de matèria primera, restringir la circulació de vehicles i la seua velocitat en estes zones.   
Les mesures específiques contra les emissions localitzades de partícules consistixen, segons s'indica, en la instal·lació de la millor tecnologia disponible, consistent en filtres de mànegues, llavadors de gasos, ciclons (es troba en projecte la instal·lació de filtres de mànegues en els atomitzadors).  
Contra les emissions localitzades de gasos de combustió les mesures adoptades són el manteniment adequat dels cremadors, la utilització de gas natural com a combustible pel seu baix contingut en sofre, la utilització de cremadors amb baixa emissió de NOx i la utilització d'un baix excés d'aire per a la combustió.   
L'empresa indica que està adoptant com a mesures per a optimitzar el consum específic de combustibles i minimitzar la generació de CO2 el reaprofitament energètic per mitjà de la recuperació de la calor continguda en els gasos de refredament l'ús de la tecnologia de monococció de cicle ràpid i l'optimització del cicle i temperatura màxima de cocció per a cada tipus de producte.  
En els càlculs de l'alçada de les ximeneres facilitats s'identifiquen tres focus (un atomitzador i dos aspiracions) l'alçada del qual és menor que la calculada, s'indica que no es complix l'existència de l'impuls vertical convectiu mínim necessari per a tots els contaminants, de manera que tots els focus de la indústria disposaran de ximenera amb tir forçat.  
En la documentació presentada s'indica que s'instal·laran filtres de mànegues en els atomitzadors que no estan col·locats en el moment de realitzar els mesuraments. Atesa la sensibilitat del medi receptor quant a partícules en suspensió, estos hauran de ser col·locats de manera prèvia a l'obtenció de l'autorització. En una posterior aportació de documentació i en visita a l'empresa es comprova que ja han sigut instal·lats.   
  
L'empresa compta amb dos torres de refrigeració que estan donades d'alta com instal·lacions generadores d'aerosols amb emissions a l'exterior. S'afigen alguns certificats de neteges i desinfeccions químiques dutes a terme en el circuit de refrigeració de les premses, en l'aljub i la xarxa d'aigua sanitàries i en la xarxa d'aigua sanitària.  
El soroll i les vibracions constituïxen una altra de les accions derivades del procés de fabricació que augmenten la contaminació atmosfèrica. La producció d'estos contribuïx al fet que l'activitat es trobe qualificada com molesta en grau 2-3 en el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses. S'identifiquen 20 possibles fonts sonores i s'identifiquen sis punts de mesura localitzats a 2 metres de la propietat que porten associats nou fonts sonores, i algunes zones com les de mòlta, atomització o altres, previsiblement sorolloses, queden sense associar a cap punt de mesura.  
S'han realitzat tres mesuraments puntuals en els 6 punts situats en el perímetre de la instal·lació per part d'una OCA en l'informe dels quals conclou que l'empresa complix els límits establits en el Decret 266/2004 per a l'ús industrial, i que no és així per als usos terciari, residencial i sanitari i docent.  
Estos mesuraments no constituïxen l'auditoria acústica que ha de realitzar l'activitat tal com queda estipulat en el mencionat Decret 266/2004. No s'ha mesurat en l'interior de les instal·lacions ni s'han verificat les condicions d'aïllament ni l'efectivitat de les mesures correctores adoptades.   
L'aigua consumida en la indústria prové de dos fonts, la destinada al consum humà procedix de proveïdor, la destinada a l'ús industrial prové de dos pous amb autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ) per a l'extracció de fins a 60.000 m³/any. En l'actualitat s'indica que només hi ha un pou en funcionament.  
  
En referència a l'abocament d'aigües, no es disposa de connexió amb xarxa de cap sanejament, de manera que les aigües pluvials, després de ser arreplegades gran part d'elles en una canonada subterrània que recorre la parcel·la de nord a est, són abocades a llit públic (barranc dels Esbarzers), sense mesclar-se amb un altre tipus d'aigües, segons s'indica, encara que si arreplegant les d'altres parcel·les, i les residuals tenen distint destí segons la seua procedència. Hi ha acumulacions de materials pulverulents en exterior pel que és possible que es produïsquen arrossegaments. No es presenta autorització d'abocament.  
Les aigües residuals sanitàries, de característiques assimilables a les domèstiques, són abocades en les fosses sèptiques existents i posteriorment bombades fins una depuradora biològica (depuradora núm. 3). S'indica que els llots generats són recirculats al reactor biològic i les aigües depurades són bombades i canalitzades fins a l'estació depuradora fisicoquímica de la zona de preparació d'esmalts (depuradora núm. 1). Es comenta que en cas necessari es gestionarien els llots, però no es presenten documents d'haver-los gestionat fins al moment.   
Les aigües utilitzades en el procés de polit, mecanitzat i rectificat són tractades en una altra depuradora fisicoquímica (depuradora núm. 2) i recirculades per al mateix ús. El procés de depuració consistix en una decantació i sedimentació dels sòlids, que posteriorment es conduïxen a un filtre premsa i, una vegada disminuït el seu contingut en aigua són entregats a gestor autoritzat.  
La depuradora de la zona d'esmalts (depuradora núm. 1) arreplega aigües de diferents processos així com de les porgues del circuit de polit i aigües depurades en la depuradora biològica (depuradora núm. 2). L'aigua depurada per tractament fisicoquímic i desinfectada per cloració es reintroduïx en el procés en l'etapa de mòlta via humida. Els fangs generat es dirigixen a la bassa de reciclatge on es reintroduïxen en el sistema productiu.  
S'indica que, en casos excepcionals, es poden dirigir part dels llots d'esta depuradora núm. 1, que contenen materials ceràmics fins a 3 basses de decantació - evaporació situades en la zona nord de la parcel·la. Els llots deshidratats d'estes basses són extrets amb mitjans mecànics i emmagatzemats baix sostre en graners de 3 parets i sòl formigonat.   
  
Les possibilitats de contaminació del sòl són, o bé per abocaments directes, o bé per ruptures de la xarxa de sanejament de l'empresa o bé per fugues en els emmagatzematges d'aigües residuals.  
Cal destacar que tota la parcel·la compta amb una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa les instal·lacions d'emmagatzematge de residus susceptibles de produir abocaments, com ara fosses sèptiques, basses i conduccions hauran de ser impermeables.  
 L'empresa es troba inscrita en el registre de xicotets productors de residus tòxics i perillosos de la Comunitat Valenciana. Es classifiquen els residus generats en perillosos i no perillosos, perillosos es declaren 12 tipus i no perillosos 20. Dels residus no perillosos produïts, aquells que poden ser reintroduïts en el procés productiu són gestionats internament, la resta gestionats per gestor autoritzat. Els residus perillosos generats en les distintes seccions de la indústria es classifiquen, separen i s'emmagatzemen a l'espera de la gestió corresponent. El temps que els residus romanen en l'empresa no supera els 6 mesos en el cas de residus perillosos.   
Els aspectes ambientals més destacables de la ubicació de la indústria són la seua proximitat als barrancs dels Esbarzers i Ràtils, la inexistència de xarxa de sanejament i la sensibilitat del medi receptor quant a emissions atmosfèriques, en especial les emissions de partícules en suspensió el valor límit diari de les quals s'ha vist superat l'any 2006, segons l'informe d'estat de coneixement de la qualitat de l'aire de la zona.   
Atés que en cap moment es parla d'ampliar l'activitat de la indústria, i totes les dades facilitades es referixen a la producció actual, que constituïx un 60% de la producció possible, esta declaració no és extensiva al 100% de la capacitat de producció.  
Programa de vigilància ambiental:  
S'indica que el programa està constituït per un conjunt de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres que permeten conéixer l'impacte que està suportant el medi i, per tant, la bondat de les previsions efectuades.  
La majoria dels controls relacionats es limiten al compliment de la legislació aplicable. No s'establixen els mètodes de control, ni els llindars o indicadors de referència, ni les accions derivades de l'obtenció de resultats desfavorables. En alguns casos la legislació és obsoleta.  
  
En l'ampliació de documentació rebuda en resposta al requeriment realitzat per este servici, s'hi adjunta un programa amb una sèrie de mesures. Les mesures proposades en els apartats de vegetació i flora i paisatge es limiten a comprovar l'estat adequat de les zones enjardinades i l'exterior dels edificis, sense indicar què es considera estat adequat. L'apartat de patrimoni cultural no correspon al projecte en estudi ja que s'indica com a font el moviment de terres, acció que, segons la documentació aportada, no es va a realitzar en cap moment.  
  
Tramitació administrativa.  
Amb data 3 d'abril de 2008, es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, que sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de l'empresa Cerámica Todagres, SA, el 16 d'abril de 2008 es va obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, al qual es va incorporar la documentació que constava en l'expedient 343/2007-CON i documentació addicional aportada per l'òrgan. Esta es compon de:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hagen rebut al·legacions al projecte.   
- Documentació complementària.  
Afeccions legals.  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5 (Instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat.., amb una capacitat de producció de 75 Tm/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'este recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de rajoles i taulells de ceràmica està inclosa com activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions jurídiques.   
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6 2001/, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornat).   
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei. L'article16 del Decret 131 2007/, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Sobre la base de l'EsIA i la documentació presentada i els estudis sectorials mencionats, s'emet un informe favorable, respecte dels efectes ambientals previsibles, l'autorització d'una indústria ceràmica promoguda per Todagres, SA, ubicada en la partida de Pinella en el terme municipal de Vila-real (Castelló), sempre que s'ajuste a la documentació presentada i als condicionants següents:   
1. S'haurà de disposar, quan siga procedent, de les autoritzacions exigides per la legislació sectorial, en particular:  
- Autorització d'abocament directe a les aigües superficials per a l'abocament de les aigües d'escolament pluvial.  
2. S'haurà de presentar la documentació següent, que forma part del programa de vigilància ambiental:  
- Caracterització dels fangs procedents de la depuradora biològica i de l'efluent que es conduïx a la depuradora núm. 1  
3. S'haurà de realitzar una auditoria acústica d'acord amb el que estipula el Decret 266/2004, de Prevenció i Correcció de la Contaminació Acústica, en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
4. S'haurà de condicionar els focus que presenten emissions de partícules en suspensió superiors a 30 mg/Nm³. En el programa de vigilància ambiental s'hauran d'actualitzar els valors límits proposats per a les emissions atmosfèriques, segons el que estipula la legislació vigent i els objectius d'actuació que estipule l'òrgan competent.   
  
5. A més de complir les mesures proposades a fi de minimitzar les emissions difuses, l'emmagatzematge de material pulverulent a l'aire lliure haurà de traslladar-se a naus tancades i en depressió o bé complir les condicions següents:  
- El programa de vigilància ambiental establit haurà d'implantar un pla de mesurament de la concentració de partícules en l'aire ambient en el perímetre de la instal·lació.   
Els valors límits a aplicar simultàniament seran:  
Partícules totals en suspensió (PST):  
Valor mitjà de valors de 24 hores:150 µg/m³   
Màxim de tots els valors mitjans diaris: 300 µg/m³  
Partícules sedimentables (valor mitjà d'1 mes): 300 mg/m²/dia  
La freqüència anual de mostreig serà:  
PST: 4 dies laborables consecutius durant les 24 hores al dia, durant 3 setmanes consecutives, obtenint 12 mostres   
PSD: valor mitjà mensual durant un any  
Les condicions, el punt de mostreig i la metodologia hauran de ser remeses per a la seua aprovació junt amb el PVA actualitzat.  
-L'emmagatzematge s'haurà de realitzar en compartiments o cel·les el disseny dels quals garantisca la mínima dispersió del material i el compliment dels límits establits en el punt anterior.  
-Les operacions de trasbals de matèries primeres pulverulentes no podran ser realitzades a l'aire lliure  
6. L'emmagatzematge dels residus perillosos en espera de la seua gestió haurà de realitzar-se en les condicions adequades per a evitar vessaments, fugues o incidents de qualsevol tipus. S'haurà de condicionar una zona coberta, amb sòl pavimentat i en cas necessari, cubeta de retenció.   
7. No es podrà emmagatzemar a la intempèrie, ni tan sols temporalment, els fangs procedents de la depuradora biològica. El funcionament correcte i gestió de la dita instal·lació s'haurà de corroborar per mitjà d'aportació de la documentació procedent de la gestió dels dits fangs per mitjà d'abocament directe a EDAR externa.  
8. Les accions derivades del compliment del programa hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
9. En el moment en què s'instal·le nova maquinària i es trobe equilibrat el seu funcionament, s'haurà de realitzar un control de les emissions atmosfèriques i acústiques, amb la finalitat de verificar que es continuen complint els límits establits en la legislació vigent o adoptar les mesures corresponents respecte d'això. A l'any de funcionament es realitzarà un mesurament d'autocontrol.  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores. S'aplicaran tots els condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
  
Segon   
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 24 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 198/2008 AIA.  
Títol: Explotació de gallines ponedores.  
Promotor: Avícola Llombai, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Localització: polígon 4, parcel·les 9000, 94, 165, 166, 170 i 172 en el terme municipal de Catadau (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'explotació se situa en diverses parcel·les que comprenen una superfície total de 72.747 m.2  
La capacitat actual de l'explotació és de 240.000 places per a gallines ponedores. Consta de 4 naus per a l'allotjament dels animals i una quinta destinada al centre de classificació d'ous. L'ampliació que es pretén realitzar és la construcció de 3 naus amb el que la capacitat final de l'explotació serà de 555.000 gallines ponedores.   
  
La superfície total ocupada per les naus ja construïdes és de 6.237,21 m². Hi ha a més una zona equipada per a l'empaquetatge d'ous. Les tres naus projectades tindran idèntiques dimensions i característiques constructives. Cada nau ocuparà una superfície de 2.328,75 m² (20,54 m d'amplària i 115,32 m de longitud). La solera de totes les naus serà de formigó amb una grossària de 15 cm. Cada bateria de gàbies comptarà amb una fossa de 0,23 m de profunditat.   
El sistema de maneig serà tot dins tot fora. Les aus arriben amb una edat de 22 setmanes i romanen en la nau durant un cicle de posta de 19 i 20 mesos.   
L'explotació disposa d'abastiment d'aigua potable procedent d'un pou propietat de la Comunitat de Regants Cooperativa Valenciana de Reg l`Estepar. Es compta amb depòsits d'emmagatzematge. S'ha estimat un consum anual després de l'ampliació de 50.644 m³ d'aigua per a l'abeuratge dels animals i de 24,19 m³ destinat al consum del personal.   
  
Es disposa de subministrament de l'elèctrica que s'empra en funcionament dels sistemes de: il·luminació, alimentació, ventilació tipus túnel, transport i empaquetatge d'ou i retirada de dejeccions.   
La producció anual de fem s'ha estimat en 27.750 Tm. Segons la documentació proporcionada, les dejeccions són arreplegades en cintes transportadores situades davall de cada pis de gàbies i transportades a l'exterior on s'emmagatzemen en una fossa exterior fins que es retira de l'explotació per una empresa externa denominada Abonos Montagut, SL. Es compta amb un sistema de neteja que arreplega les restes de pinso i plomes que són emmagatzemats junt amb les dejeccions.   
  
L'explotació té subscrit un contracte per a la retirada dels cadàvers per a la capacitat actual i compta amb dos contenidors homologats per al seu emmagatzematge.  
Es compta amb una fossa d'emmagatzematge per a les aigües sanitàries. Esta aigua és transportada fins a l'EDAR corresponent. Segons la documentació el sistema de neteja que s'empra és en sec i no produïx aigües residuals.   
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació es compta amb: tanca perimetral, tela ocellaire en les finestres de les naus i arc de desinfecció.  
La distància al municipi de Catadau és superior als 2.000 m.  
Tramitació administrativa.  
Informació pública.   
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5728, de data de 26 de març de 2008, edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament i comunicació als veïns de les parcel·les limítrofs.  
No es van presentar al·legacions durant el període d'informació pública.   
Remissió de l'expedient.  
En data 8 de febrer de 2008, el Servici de Control Integrat Contaminació, remet una còpia del projecte bàsic, estudi d'avaluació d'impacte ambiental i document de síntesi i sol·licita informe sobre l'adequació de la dita documentació, per la qual cosa s'obri l'expedient de consulta 53/08 CON.  
En data 22 de febrer de 2008, des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental es remet informe en què se sol·licita ampliació de la documentació presentada, es tanca l'expedient de consulta.  
En data 25 de juny de 2008 el Servici de Control Integrat de la Contaminació remet una còpia del resultat d'informació pública i documentació complementària. S'obri l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental 198/08 AIA.  
Afeccions legals.  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com sòl no urbanitzable amb protecció específica agrícola, d'acord amb les normes subsidiàries aprovades definitivament per la Comissió d'Urbanisme de València en data 28 de març de 1989.  
La distància al nucli urbà és aproximadament de 2.000 m. Segons la Llei 6/2003, de Ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància mínima de 1.000 m respecte a nuclis urbans es mantindrà en el cas de nuclis de població superior als 2.000 habitants. En este cas el número està entorn dels 2.600 habitants.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi de Catadau està considerat com zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals.  
La parcel·la objecte d'actuació es troba enclavada en una zona de cultius de regadiu, fonamentalment amb cítrics i fruiters de pinyol. Segons la documentació, la vegetació natural es veu limitada a xicotetes àrees de pasturatge colonitzades per espècies ruderals. Amb el visor cartogràfic disponible s'observa que alguna de les parcel·les circumdants estan ocupades per vegetació natural.  
Litològicament els materials que apareixen són argiles roges i margues limolítiques amb nivells de conglomerats. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers està valorada com baixa. La fisiografia és ondulada encara que es troba modificada pels moviments de terra duts a terme per a la construcció de les naus existents. Els talussos que es generen amb la construcció de les naus s'hauran d'estabilitzar i revegetar amb espècies vegetals autòctones.  
La gallinassa s'entrega a una empresa externa. Les dejeccions s'acumulen en les cintes transportadores situades davall de les gàbies i posteriorment són carregades directament en el camió de l'empresa encarregada de la seua retirada. Esta es realitza quatre vegades per setmana. Després de la retirada de la gallinassa es netegen les zones de càrrega.  
Davall l'eixida de cada cinta hi ha una fossa per a l'emmagatzematge temporal de residus. En realitat es tracta d'una solera situada en el perímetre de les naus sobre la qual se situa l'eixida de les cintes. Cal indicar que no totes les eixides disposen d'esta solera a més este sistema no es considera adequat per a l'emmagatzematge de residus orgànics per un temps prolongat atés que no compta amb cap tipus de protecció.   
Les aigües pluvials no són canalitzades per això s'haurà de comptar amb un sistema de protecció adequat que evite que estes puguen entrar en contacte amb les dejeccions emmagatzemades.   
El paisatge està format per transformacions agrícoles terrassades i àrees que conserven l'orografia original amb vegetació autòctona. L'estudi valora la capacitat d'acollida paisatgística de l'actuació com alta, ja que queda integrada en el context del seu entorn més immediat.  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la granja avícola de posta, situada en el terme municipal de Catadau (València), promogut per Avícola Llombai, SA, sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. Els talussos que es generen amb la construcció de les naus s'hauran d'estabilitzar i revegetar amb espècies vegetals autòctones.  
3. L'explotació haurà de disposar d'un femer o haurà de condicionar les superfícies de què disposa a l'eixida de les cintes. Este haurà de complir: tindrà una capacitat suficient per a l'emmagatzematge de la gallinassa, serà impermeable, comptarà amb parets d'altura suficient per a contindre la gallinassa i amb un sistema per al control de lixiviats degudament dimensionat. Preferiblement serà cobert.   
En el termini de tres mesos s'haurà de presentar una memòria descriptiva en què es justificarà la ubicació triada, les dimensions i les característiques constructives de l'opció triada.   
4. En el cas que es produïsca qualsevol variació en el seu destí es comunicarà a este Servici.  
5. Tots els residus que es generen en l'explotació hauran de ser emmagatzemats i gestionats de forma adequada en funció de la seua naturalesa i perillositat.   
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi presentat, haurà de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
7. Es presentarà, amb la periodicitat prevista, el resultat dels controls efectuats que s'han previst en el programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi.   
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 21 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 100/2008 AIA.  
Títol: Ampliació d'explotació porcina d'esquer.  
Promotor: Nicolás Herrero Rodríguez.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Localització: polígon 5, parcel·la 26 en el terme municipal d'Alpuente (València).  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'explotació es pretén ampliar amb la construcció d'una nova nau d'esquer amb això la capacitat de l'explotació aconseguirà les 3.000 places. Les parcel·la 26, antigues parcel·les 26, 32, 33, 34, 174 i 175, té una superfície total de 36.735 m³. Actualment es compta amb cinc naus d'esquer amb una superfície total construïda de 1.518 m². La nova nau ocuparà una superfície de 899 m². Compta a més amb un llatzeret i un magatzem.  
Per a l'emmagatzematge de purins es compta amb les fosses interiors de les naus i una bassa exterior i la capacitat total d'emmagatzematge, segons la documentació, és de 2.312,05 m³. Estan construïdes amb parets de bloc de formigó amb esquerdejat de morter i solera de formigó en massa de 10 cm de grossària.   
L'activitat consistix en l'engreixament de porcs des dels 18 kg fins als 90- 100 kg. El cicle d'esquer dura entre 4 i 4,5 setmanes.   
La producció de purins anual s'estima en 6.450 m³. Les aigües de neteja i les sanitàries són incorporades als purins. Estos s'empren com adob en camps de cultiu per a això es disposa d'una superfície de 114,7293 ha per a la seua distribució.   
L'abastiment d'aigua potable es realitza a partir de la xarxa municipal. Dins de la granja es disposa de depòsits reguladors. El consum d'aigua anual estimat per al total de l'explotació s'ha xifrat en 3.731 m³, es dedica un 5 per cent d'este volum a la neteja dels locals.   
  
Les mesures de bioseguretat adoptades són les següents: tanca perimetral, gual sanitari, llatzeret i tela ocellaire en finestres i buits. Es compta amb depòsits homologats per a l'emmagatzematge de cadàvers.  
La distància respecte al nucli de població de Campo de Arriba és de 750 m.  
Tramitació administrativa.  
Informació pública.   
La informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5706, de data de 19 de febrer de 2008 i mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'ajuntament.   
Segons la informació disponible, durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions.  
Remissió de l'expedient.  
En data 24 de setembre de 2007, des de l'Àrea de Qualitat Ambiental es remet consulta que adjunta una còpia del projecte, annex al projecte, EIA i plans cadastrals, on se sol·licita informe sobre la suficiència de la documentació presentada.  
En data 19 de novembre de 2007, es remet la resposta a la dita consulta en la qual s'informa sobre la necessitat d'ampliar la documentació presentada per a poder realitzar l'avaluació ambiental del projecte.  
En data 7 d'abril de 2008 des del Servici de Control Integrat de la Contaminació es remet documentació complementària i el resultat d'informació pública.  
Antecedents.   
L'explotació compta amb una estimació i una declaració d'impacte ambiental anteriors que es corresponen amb els projectes de construcció inicial i una ampliació realitzada.  
Estimació d'impacte ambiental positiva, data 21 d'abril de 1995, corresponent al projecte de construcció de tres naus d'esquer amb capacitat per a 750 animals.   
Declaració d'impacte ambiental positiva, data 27 de novembre de 2003, corresponent al projecte d'ampliació de l'explotació amb la construcció de dos naus addicionals augmentant la capacitat fins a 1.480 places d'esquer.  
Afeccions legals.  
Vist l'informe de l'arquitecte municipal de data 20 de gener de 2006, l'explotació es troba situada en una zona la classificació i qualificació de la qual és de sòl no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries de l'Ajuntament d'Alpuente, aprovades definitivament el 17 de setembre de 1990, així com les seues modificacions número 7, 8 i 9.   
En la distribució de fem sobre el terreny s'han de respectar les distàncies respecte a altres explotacions ramaderes, nuclis de població i cursos d'aigua, que s'indiquen en l'article 5 del Reial Decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'establixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
Per mitjà de les cèdules cadastrals presentades, s'ha estudiat la ubicació de les parcel·les de què el promotor disposa. La distribució dels purins sobre part d'esta no és possible ja que s'incomplirien les dites distàncies.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.   
El municipi d'Alpuente no està considerat com zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.   
Consideracions ambientals.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció general del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat, posteriorment es descriuen els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: geologia, clima, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge. L'explotació se situa en una zona eminentment agrícola en la qual es localitzen a més nombroses explotacions ramaderes. La vulnerabilitat d'aqüífers està valorada com baixa en la parcel·la on s'ubiquen les naus. La fisiografia és fortament ondulada.  
  
Entre les mesures arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:  
- Efectuar la neteja periòdica de les naus.  
- Retirar diàriament les baixes que es produïsquen en l'explotació.  
- Transportar els purins per mitjà de vehicle apropiat, evitant-ne pèrdues durant el trajecte. Així mateix, s'efectuarà la neteja periòdica dels vehicles emprats per al transport dels purins.   
- Assegurar la correcta ventilació de l'explotació.  
- Construir un drenatge perimetral al llarg dels límits de la parcel·la per a impedir que es produïsca l'entrada d'aigua d'escolament a la parce l·la.   
- Efectuar periòdicament, campanyes de desratització i desinfecció periòdiques.   
-Retirar tots els residus que es produïsquen d'acord amb les seues característiques i al que establix la legislació vigent en la matèria.   
- Disposar de tanca perimetral de l'explotació per mitjà de malla galvanitzada, gual sanitari de formigó i llatzeret per als animals malal ts.   
A tesa l'antiguitat de les instal·lacions i vistes les fotos adjuntes a la documentació, cal indicar que no es considera que la bassa exterior d'emmagatzematge de purins complisca les condicions d'impermeabilitat i estanquitat exigibles a este tipus d'instal·lacions. Tant les parets com la solera de la bassa hauran de comptar amb una impermeabilització artificial que garantisca estes característiques. A més del drenatge perimetral de la parcel·la s'haurà de dotar a la bassa de mesures addicionals que eviten l'entrada d'aigua d'escolament la conseqüència de la qual és l'augment del volum de residu a tractar.   
Els purins són aprofitats com adob orgànic en parcel·les agrícoles dedicades al cultiu de cereal de secà, ametler i olivera majoritàriament. La distribució reiterada de residus orgànics sobre parcel·les no agrícoles pot ocasionar el desplaçament de la vegetació natural per la proliferació d'espècies nitròfiles. Per això només podran emprar-se parcel·les que es troben explotades agrícolament, en cap cas podran emprar-se terres improductives o ocupades per vegetació natural, i s'hauran d'eliminar del còmput, les parcel·les dins del terme municipal de La Yesa la 621 del polígon 4, la 77 del polígon 11, la 17 del polígon 14. Dins del terme municipal d'Alpuente en el polígon 15, parcel·la 645.  
  
En l'estudi es proposen una sèrie de mesures protectores:  
- No escampar purins en llits públics, perímetres de protecció de les captacions d'abastiment urbà i en les proximitats de brolladors.  
  
- Aplicar els purins quan les condicions dels sòls de les parcel·les i les condicions climatològiques així ho aconsellen.   
- Efectuar l'adobament de manera que no s'apliquen dosis superiors a les indicades, amb l'objecte d'evitar la contaminació del sòl, i conseqüentment, la disminució de la productivitat dels cultius.  
- No aplicar purins en zones en què el nivell freàtic siga inferior a 15 metres de profunditat, o afloren materials permeables per fissuració o karstificació.  
Esta última mesura es considera adequada però de difícil aplicació pràctica ja que suposa que l'agricultor ha de disposar d'estudis hidrogeològics previs del terreny.  
Quant al programa de vigilància ambiental, no s'ha desenrotllat, únicament s'indica que consistirà en un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, l'ampliació de l'explotació porcina d'esquer, situada en el polígon 5, parcel·la 26 en el terme municipal Alpuente (València) promoguda per Nicolás Herrero Rodríguez. Sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el pla de vigilància i els condicionants i les modificacions que s'establixen a continuació:   
  
1. S'haurà d'obtindre l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
2. Hauran de condicionar-se totes les fosses i la bassa d'emmagatzematge de purins de manera que es garantisca la seua impermeabilitat i estanquitat.   
En el termini de tres mesos haurà d'aportar documentació tècnica referent a les mesures que s'han adoptat per a garantir el compliment d'este condicionant, i s'hi adjuntarà un reportatge fotogràfic de les obres de condicionament que es duguen a terme.  
3. Només podran emprar-se parcel·les que es troben explotades agrícolament, en cap cas podran emprar-se terres improductives o ocupades per vegetació natural.   
Basant-se en el Reial Decret 324/00, d'Ordenació de les Explotacions Porcines, haurà de respectar-se com a distància mínima, en la distribució de fem sobre el terreny, la de 100 m, respecte a altres explotacions del grup primer, i 200 m, respecte a les explotacions incloses en la resta dels grups definits en l'article 3.B) del Reial Decret 324/00 i als nuclis urbans. En relació amb els cursos d'aigua, es respectarà el que establix el Reglament de Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, i VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, aprovat pel Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, i el que disposen els diferents plans hidrològics de conca.   
4. Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació, han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i acumular-se en contenidors homologats a este efecte i retirats per gestor autoritzat.  
5. Es comunicarà a esta direcció general qualsevol variació que es produïsca en el destí dels residus.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi presentat, haurà de ser comunicada a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 24 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 133/2008 AIA.  
Títol: Autorització ambiental integrada per a l'ampliació d'una activitat de reciclatge de ferralla i rebutjos de metall.  
Promotor: Companyia Fragmentadora Valenciana, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial de medi ambient de València.  
Localització: partida Els Clots en Ctra. N-332 València - Alacant, km 233 del terme municipal de Sollana.  
1. Objecte del projecte.   
L'objecte del projecte és la tramitació de l'autorització ambiental integrada (AAI) per ampliació d'una activitat de reciclatge de ferralla i rebutjos de metall, d'acord amb la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.   
L'ampliació de l'activitat industrial existent constituïx un dels supòsits previstos en l'annex II del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i s'ha de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan així ho estime necessari l'òrgan ambiental.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.   
El projecte promogut per la Compañía Fragmentadora Valenciana, SA, consistix en la substitució de l'actual maquinària de fragmentació per una més moderna i es té previst tractar 225.175 tn/any de residus de ferralla i metalls.   
L'activitat s'emplaça en la partida Els Clots, en Ctra. N-332 València- Alacant, km 233 del terme municipal de Sollana. L'accés es realitza des de l'antiga carretera nacional per la nova variant d'enllaç que dóna accés al municipi, al sud del nucli urbà de Sollana. Les coordenades UTM (X: 726.690, I: 4.350.469; fus 30- Datum ED50).   
  
La superfície total ocupada per la indústria serà de 21.580 m² de sòl industrial, i queda sense ocupar part de la parcel·la que constituïx sòl no urbanitzable.   
La màquina de fragmentació a instal·lar tindrà una capacitat potencial màxima de tractament de residus major que la producció mitjana actual de l'activitat, la qual cosa facilitarà el tractament dels residus en la mitat de la jornada laboral actual, absorbint les puntes de treball i reduint-se, al mínim, l'emmagatzematge de residus a tractar.  
Les antigues edificacions conserven les característiques constructives de quan es va aprovar la indústria l'any 1990, i s'ha remodelat recentment en els termes següents:  
- S'ha pavimentat tot el sòl de la nau amb 25 cm de formigó i mallat.  
- La coberta que era de fibrociment s'ha substituït per xapa de color verd.  
- El tancament lateral de la nau en formigó encofrat fins una altura de 2,4 metres i la resta xapa verd fins a arribar a la coberta.  
- S'han creat en un dels laterals de la nau, departaments separats per murets de formigó per a arreplegar els metalls separats.  
  
- S'ha eliminat el pont grua.  
3. Alternatives.   
L'estudi d'impacte ambiental (EsIA)no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació, al tractar-se d'activitat existent i executar-se l'ampliació en l'emplaçament actual. Les possibles alternatives enfront de la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte i les consideracions i solucions adoptades en l'EsIA.  
4. Afeccions legals.   
L'activitat projectada constituïx un dels supòsits arreplegats en l'annex II de la Llei 2 2006/, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental, i és preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.   
L'activitat compta amb llicència municipal d'activitat, concedida per l'Ajuntament de Sollana, de 25 de maig de 1991.   
L'activitat existent compta amb declaració d'impacte ambiental per al projecte d'instal·lació de la indústria Compañia Fragmentadora Valenciana, SA, mitjançant una Resolució del director general de l'Agència del Medi Ambient de la Comunitat Valenciana, de 5 de desembre de 1990.  
5. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EsIA (estudi d'impacte ambiental) considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada, i es proposen diferents accions correctores, així com, un programa de vigilància ambiental.   
L'activitat es localitza en sòl urbà industrial, i una part de la parcel·la on no s'exercirà cap activitat és sòl no urbanitzable. Es disposa d'informe municipal de compatibilitat urbanística del projecte, de 28 de setembre de 2006, de l'Ajuntament de Sollana.  
La parcel·la presenta risc d'inundació de nivell 3 (freqüència alta cada 25 anys i calat baix inferior a 0,8 metres) d'acord al Pla d'Acció Territorial de Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). L'informe del Servici d'Ordenació Territorial, de 16 de juliol de 2008, conclou que no hi ha inconvenients per a l'autorització del projecte en relació amb el PATRICOVA, a excepció de les condicions establides en els articles 27 i 28 de la normativa del pla, el compliment dels quals haurà de verificar l'Ajuntament de Sollana.   
  
L'emplaçament de la instal·lació limita amb el parc natural de L'Albufera, que és un espai humit protegit i,al seu torn, àrea LIC (Lloc d'Interés Comunitari) i ZEPA (Zona d'Especial Protecció d'Aus). L'informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de l'Àrea d'Espais Naturals, d'11 de juny de 2008, exposa que la modificació en la maquinària de la fragmentadora junt amb les actuacions d'adequació de les instal·lacions existents en l'activitat industrial suposen una millora en l'harmonització de l'activitat amb l'entorn i el funcionament de l'activitat, i no representa una afecció negativa sobre els espais protegits si es duen a terme les mesures correctores arreplegades en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental, a fi d'evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies del parc natural de L'Albufera. Quant a l'informe de la direcció del parc natural de L'Albufera, de 16 de juliol de 2008, s'indiquen una sèrie de mesures correctores que recomanen que es prenguen respecte de l'impacte paisatgístic del projecte en el seu entorn, respecte de la presa de mesures oportunes per a evitar qualsevol tipus d'abocament al medi, en un entorn natural tan sensible, i respecte de la possible contaminació lumínica de l'activitat sobre l'espai protegit del parc natural. Estes mesures de protecció proposades s'han arreplegat en el condicionat de la part dispositiva de la declaració d'impacte ambiental (DIA).  
  
A més, el parc natural presenta diversos hàbitats prioritaris i plans de recuperació d'espècies amenaçades (samaruc, gavina d'Audouin). L'informe del Servici de Biodiversitat de l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació de Conservació Natural, de 16 de juliol de 2008, no considera que hi haja afeccions directes a espècies prioritàries ni a hàbitats d'interés comunitari, i proposa que no es realitze cap tipus d'emmagatzematge de residus en les àrees limítrofes ni es realitzen abocaments d'efluents contaminants al medi.  
La substitució de la maquinària de fragmentació per una màquina més moderna, a més d'una major capacitat de tractament amb la corresponent reducció de les arreplegues de ferralles, incorpora una sèrie d'avantatges des del punt de vista del funcionament i de la seua afecció a l'entorn. La moderna fragmentadora disposa de sistemes de captació de pols que reduixen el seu impacte i una envolvent per a amortiment de sorolls.   
L'aigua per a consum sanitari i industrial prové de la xarxa d'abastiment d'aigua potable del municipi de Sollana, i s'estima un consum anual de 1.507,44 m³/any. L'energia emprada en l'activitat industrial s'obté de la xarxa general de subministrament elèctric per a això es disposa en la mateixa parcel·la de la indústria de centres de transformació.  
Quant a les aigües residuals, les derivades del consum humà s'estimen en 1.485 m³/any, i s'aboquen en la xarxa de sanejament municipal. Les aigües pluvials seran arreplegades per un sistema de canalitzacions fins a un desgreixador per al seu abocament final a la xarxa de clavegueram municipal. Així, en el punt més baix de l'esplanada on s'ubiquen les instal·lacions, es disposa d'un separador d'hidrocarburs dimensionat per a un període de retorn de 10 anys i equipat amb un by-pass, de tal manera que el separador tracta l'aigua de pluja dels 20 primers minuts més contaminada i l'excés s'aboca a la xarxa de clavegueram municipal.  
  
Quant a les emissions de pols derivades del funcionament de la fragmentadora, principalment, compta amb sistema d'espolsat en dos etapes. La primera per mitjà d'un cicló d'aire i una segona per mitjà de llavadors venturi. L'aigua de llavat de l'aire se sotmet a un tractament d'aclariment en circuit tancat, i s'eliminen els llots que es formen.  
  
Per a evitar contaminació del sòl, totes les superfícies de treball s'impermeabilitzen per mitjà de solera de formigó. Per a l'emmagatzematge dels metalls separats s'han construït departaments separats per murets de formigó en l'interior de la nau baix coberta. Els residus generats per l'activitat s'entregaran a gestors autoritzats depenent del tipus de residu.  
6. Tramitació administrativa.  
En data 21 d'abril de 2008, des de la Unitat de Control Integrat de la Contaminació del Servici Territorial de Medi Ambient de València, sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte, i remet la documentació següent:  
-Projecte d'autorització ambiental integrada i documentació complementària.  
-Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
-Estudi d'integració paisatgística.  
-Anunci d'informació pública, DOCV núm. 5638, de 13.11.07.  
-Certificat d'informació pública de l'Ajuntament de Sollana.  
-Còpia d'al·legacions al projecte presentades durant el període d'informació pública i resposta del promotor a les al·legacions presentades.  
-Estudi juridicotècnic sobre la innecessarietat de nova avaluació d'impacte ambiental de l'activitat exercida per Compañía Fragmentadora Valenciana, SA, en les instal·lacions de Sollana, en el procediment d'autorització ambiental integrada d'adaptació a la Llei 2/2006, de 5 de maig.  
Des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental se sol·licita en data 15 de maig de 2008, informes sobre la possible afecció de projecte a l'àmbit de les seues competències: a l'Àrea d'Espais Naturals sobre la Xarxa Natura 2000 i el Parc Natural de L'Albufera; a l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral sobre el Pla d'Acció Territorial de Risc d'Inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); a l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació de Conservació Natural sobre plans de recuperació d'espècies i sobre la biodiversitat.   
  
En resposta a les consultes efectuades i a la documentació remesa per l'òrgan substantiu, en l'expedient consten els informes següents:   
  
-Informe tècnic municipal, de 19 de desembre de 2007, de l'Ajuntament de Sollana.  
-Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi de l'Àrea d'Espais Naturals, d'11 de juny de 2008.  
-Informe de la Direcció del Parc Natural de L'Albufera, de 16 de juliol de 2008.  
-Informe del Servici de Biodiversitat de l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació de Conservació Natural, de 16 de juliol de 2008.  
-Informe del Servici d'Ordenació Territorial, sobre el PATRICOVA, de 16 de juliol de 2008.  
7. Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat del grup 9.k) de l'annex II, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, un supòsit fàctic en què l'òrgan ambiental ha considerat necessària la preceptiva formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 3a i 12é del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.   
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen en el territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a l'ampliació d'una activitat de reciclatge de ferralla i rebutjos de metall, promogut per Compañía Fragmentadora Valenciana, SA, situada en la partida Els Clots, en Ctra. N-32 València - Alacant, km 233 del terme municipal de Sollana (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
1. El sòl de la parcel·la ocupat per l'activitat industrial (inclosos els amuntegaments, la zona de tractament, adequació i emmagatzematge de residus) serà impermeable i es disposarà un rastell perimetral de 20 cm d'alçada o, si no n'hi ha, la solera presentarà un pendent suficient per a assegurar la conducció de les aigües pluvials cap al sistema de canalització i drenatge, evitant que discórreguen cap a àrees de terreny no pavimentades o la seua eixida fora dels límits de la parcel·la. El sistema d'arreplega d'aigües pluvials disposarà d'un tanc de tempestes prèviament a la seua connexió al col·lector de clavegueram, dotat d'un sistema de desarenat i separador d'hidrocarburs que assegure el compliment dels límits legals d'abocament aplicables. Quant a les aigües sanitàries, estes hauran d'abocar al col·lector de clavegueram municipal.   
  
2. La nova fragmentadora haurà d'assegurar, per mitjà de sistemes de filtratge i captació de la pols generada, el compliment dels límits legals de emissió de partícules sòlides establit en la disposició addicional primera del Decret 127/2006, de 15 de setembre, del Consell, pel qual es desplega la Llei 2/2006, de 5 de maig, de la Generalitat, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
3. L'activitat industrial haurà de complir els nivells de soroll exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana de Protecció Contra la Contaminació Acústica, i s'haurà de realitzar una auditoria acústica a la posada en marxa de l'ampliació projectada, conforme a l'article 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre.  
4. A fi de reduir l'impacte paisatgístic sobre l'espai protegit del Parc Natural de L'Albufera, s'haurà de:  
-Col·locar una pantalla vegetal en el perímetre de la parcel·la amb espècies autòctones.  
-Els llums de les lluminàries exteriors seran preferentment de vapor de sodi de baixa pressió o semblants, i s'hauran d'orientar de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10% respecte del suport. En tot cas, s'evitarà l'emissió de llum cap al cel per mitjà de l'ús de pantalles adequades en les lluminàries que ho eviten.  
  
5. S'haurà d'obtindre l'informe municipal respecte del risc per inundació, conforme a l'article 24 de les normes urbanístiques del Pla d'Acció Territorial de Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), en què s'establisquen, si és el cas, els condicionants a complir d'acord amb els articles 27 i 28 de la normativa urbanística del PATRICOVA.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 24 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 005/2008 AIA.  
Promotor: WBB España, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial - València.  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la Secció C) Amparo II núm. 1622- Bis  
Localització: forest d'utilitat pública Los Pinarejos, terme municipal d'Andilla, València.  
Coordenades UTM, que delimiten el perímetre de la superfície a afectar.  
Descripció del projecte:  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'objecte del projecte és l'ampliació de l'explotació de recursos tramitats com a Secció C) per la Llei de Mines, denominada Amparo II núm., 1622 Bis-. L'explotació es localitza en la forest d'utilitat pública (d'ara en avant FUP) núm. 111, denominada Pinarejos, pertanyent al municipi d'Andilla (València).  
Els recursos a extraure són fonamentalment argiles i arenes del Juràssic superior i Cretaci inferior. Els minerals produïts es destinaran principalment al sector ceràmic. Els estèrils produïts es destinaran a la restauració de les zones afectades per l'antiga explotació.  
  
La superfície total sol·licitada és 67,2 ha. La dita superfície es dividix en dos zones diferenciades: la zona ja afectada (34,36 ha), que anomenarem zona d'enderroc i la nova superfície a ocupar, que anomenarem buit d'extracció. La duració total de l'activitat serà de 30 anys, el pla de vigilància es prolongarà durant 5 anys una vegada acabades les labors d'explotació-restauració. L'explotació es realitza a cel obert per escalonament en feixes descendent, amb desmunt previ en la zona no afectada. En la zona ja afectada encara s'extraurà el mineral durant els primers anys, però els treballs a realitzar seran principalment de restauració: farciment dels antics buits amb estèrils, remodelació morfològica, dotar la zona d'un sistema de drenatge que evite inestabilitats i erosió, i revegetació. La nova zona a ocupar es destinarà a l'extracció de recursos miners i la seua posterior restauració.  
Les operacions bàsiques a realitzar en l'explotació són:   
Desmunt, es realitzarà amb un tractor de cadenes. Tota la terra vegetal s'acumularà en la zona est dels terrenys de l'explotació.   
Sistema d'arrancada: l'arrancada de la major part del material es realitzarà per mitjà d'excavació mecànica, amb retroexcavadora d'atac frontal sobre erugues. L'arrancada del material més consolidat es realitzarà per mitjà de perforació i voladura.   
Càrrega i transport: la càrrega es realitzarà amb retroexcavadora d'atac frontal sobre erugues i per a labors de suport s'utilitzarà una pala frontal que realitzarà la càrrega directa sobre els camions.  
En els distints documents presentats hi ha alguna contradicció respecte a la duració i la descripció dels treballs a realitzar en cada una de les tres fases. Es considera com vàlid allò que s'ha descrit en el pla de restauració integral (d'ara en avant PRI), al ser el més exigent:  
Fase I: comprén els 12(\*) primers anys de vida. En la zona antiga s'extrauran materials dels talussos de la zona est. Posteriorment començarà el farciment dels buits i la restauració morfològica de la zona, donant als talussos les dimensions definides en la documentació.  
  
Fase II: durarà els 10(\*) anys següents. Es continua amb l'abocament d'estèril en els talussos i bermes de l'enderroc.  
Fase III: comprén els 8(\*) anys restants. Al final d'esta fase tota la restauració estarà acabada.  
(\*)El Programa de vigilància ambiental es prolongarà durant 5 anys després d'acabada cada una de les fases.  
La restauració es pot resumir en les labors següents:  
La reconstrucció del terreny s'iniciarà en els bancs superiors de la zona ja afectada, segons allò que s'ha indicat en la documentació presentada, omplint els antics buits i dotant als talussos d'esta zona de les dimensions següents: H=5 m, bermes=7 m, i inclinació del talús=35t. En el buit d'explotació les dimensions finals d'explotació seran les mateixes que les de restauració, obtenint un talús de restauració de 7 m d'alçada, 45º d'inclinació i amb bermes intermèdies de 3 metres d'ample.  
  
Una vegada finalitzat la restauració morfològica s'executarà la reconstrucció del jaciment etnològic E12 Murs de contenció, localitzat en l'interior del buit d'explotació. Per a la qual cosa es construiran una sèrie de murs per mitjà de maçoneria en sec.  
Per a evitar lliscaments i inestabilitats dels talussos de restauració, així com lluitar contra l'erosió, s'executarà el sistema de drenatge tal com està dissenyat en la documentació:  
a) Es construiran cunetes perimetrals d'escullera que intercepten l'escolament exterior, la connexió d'estes a la xarxa natural de drenatge es realitzarà per mitjà d'escullera, amb el propòsit d'assegurar la retenció de sediments. Estes connexions es netejaran periòdicament.   
b) L'escolament interior es canalitzarà en cada banc per mitjà de cunetes a peu de talús (les bermes dels talussos tindran un contrapendent mínim de l'1% i màxim del 3%), connectant els nivells per mitjà de baixants de talús, al final de cada baixant de talús es construirà algun element capaç de retindre els sediments temporalment.  
c) En el disseny final de la restauració es genera un fons sense eixida a llits externs, es crearà una bassa per a l'arreplega de les aigües d'escolament i els sediments arrossegats. Esta bassa es netejarà almenys una vegada a l'any durant l'explotació.  
Revegetació i totes les labors prèvies necessàries per a esta, segons allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EIA) i en el PRI presentats.  
Resumint, les dimensions dels talussos de restauració seran:  
Pla de vigilància ambiental i pla d'abandó:  
A fi de controlar el compliment i l'eficàcia d'allò descrit en la documentació i realitzar les accions necessàries per a la recuperació de l'àrea afectada es definixen el programa de vigilància ambiental i el pla d'abandó. Es duran a terme durant els 30 anys de duració de l'explotació i es prolongaran durant 5 anys després d'haver finalitzat l'obra. L'empresa promotora del projecte serà la responsable de la seua execució, tal com es descriu en la documentació presentada.  
  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada. L'EIA planteja com a única justificació de la ubicació del projecte l'afecció actual de la zona per una activitat minera anterior. No s'ha descrit cap estudi d'alternatives.   
Succintament es justifica el disseny triat per la seua viabilitat econòmica.  
Tramitació administrativa:  
1. Remissió de l'expedient, consultes i requeriments.  
El 21 de gener de 2008 es rep del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València la documentació següent referent a l'explotació de recursos de la Secció C) denominada Amparo II, núm. 1622-Bis, en el terme municipal d'Andilla (València): projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi, pla de restauració integral, informe patrimonial favorable de 9 de maig de 2006, informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 21.08.2006, informe forestal al pla de restauració integral favorable de data 2 de gener de 2008.  
Amb data 7 de març de 2008, s'envia una consulta al Servici Territorial d'Ordenació del Territori sobre les normes urbanístiques vigents que regixen en el municipi d'Andilla, la classificació i qualificació del terreny afectat i la compatibilitat de l'activitat sol·licitada amb esta.  
  
Amb data 7 de març de 2008, s'envia una consulta a l'Ajuntament d'Andilla sobre la compatibilitat urbanística de l'activitat sol·licitada amb el planejament vigent en el municipi.  
Amb data 21 d'abril de 2008, es rep de l'Ajuntament d'Andilla contestació a la consulta urbanística, en què s'informa:  
«Que l'activitat es troba en sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
Que l'ampliació es proposa dins de sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
Les normes indiquen «com a sòl no urbanitzable protegit, no es permetrà cap tipus d'edificació a excepció que siguen pròpies dels aprofitament naturals o bé edificacions públiques concordes així mateix amb el terreny i que tendisquen a condicionar-lo a l'ús pel qual ha sigut protegit;»  
Que hi ha una sentència del Tribunal Superior de Justícia Comunitat Valenciana núm. 1757/2002, del 3 de desembre de 2002, per mitjà de la qual resol en contra de les normes subsidiàries de planejament municipal d'Andilla, només quan classifica tot el terme municipal, exclòs els cascos urbans, com no urbanitzable especialment protegit.»  
  
Amb el propòsit d'aclarir quines normes urbanístiques regixen en l'actualitat, la zona d'estudi, amb data 30 d'abril de 2008 s'envia una sol·licitud de certificat urbanístic expedit per fedatari públic, de la classificació i qualificació vigent dels terrenys afectats per l'activitat, que indique, expressament, el planejament vigent pel qual es regula al certificar estos aspectes.  
Amb data 9 de maig de 2008, es rep informe del Servici Territorial d'Ordenació del Territori de València, sobre el planejament vigent dels terrenys a afectar en què s'informa:  
  
«...Els terrenys objectes d'informe es troben classificats per les normes subsidiàries del planejament de l'Ajuntament d'Andilla, com sòl no urbanitzable especialment protegit.  
1. A hores d'ara, les normes urbanístiques vigents, per al sòl urbà i urbanitzable, en el municipi d'Andilla són les normes subsidiàries d'Andilla, l'homologació de les quals va ser aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data de 21 de desembre de 1999.  
2. Pel que fa al sòl no urbanitzable, que és on es troba l'emplaçament de l'expedient objecte del present informe, les normes subsidiàries van ser anul·lades per la sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana de data 3 de desembre de 2002, per la qual cosa per al sòl no urbanitzable d'Andilla regix el Pla Comarcal de Villar del Arzobispo, que preveu l'explotació de pedreres i no establix cap paràmetre d'ocupació.  
3. Finalment, haurà de tindre's en compte la disposició transitòria segona de la LSNU, per al que siga aplicable.»  
La disposició transitòria segona de la LSNU diu en el punt dos: «En els municipis el planejament urbanístic dels quals no estiga adaptat a la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana, que no continga per al sòl no urbanitzable mesures d'especial protecció de part d'este, i fins que s'aproven definitivament els instruments d'ordenació corresponents adaptats a esta llei, a tot el seu sòl no urbanitzable s'aplicarà el règim urbanístic establit en esta llei per al sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, podran admetre's, cas per cas, aquelles actuacions de les previstes en esta llei que compten amb informe o, si és el cas, declaració favorable del seu impacte ambiental i informe favorable respecte de la seua compatibilitat territorial emés per la conselleria competent en ordenació del territori i urbanisme»  
  
Amb data 29.05.2008 es rep informe de l'Ajuntament d'Andilla en què certifica:  
«...els terrenys afectats per l'ampliació de l'explotació minera denominada Amparo II, núm. 1622-Bis, ubicada en la forest d'utilitat pública Els Pinarejos del terme municipal d'Andilla, estan classificats i qualificats com sòl no urbanitzable de protecció forestal (article 48 de les normes subsidiàries).  
Així mateix, certifique: que la Sala Contenciosa Administrativa, Secció Primera, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana per mitjà de sentència núm. 1757/2002 de data 3 de desembre de 2002, va anul·lar les anteriorment esmentades normes subsidiàries de planejament municipal d'Andilla, només quan classifica tot el terme municipal, exclosos els cascos urbans, com sòl no urbanitzable especialment protegit.»  
Amb data 29 de maig de 2008, se sol·licita al promotor, a través del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, una ampliació de documentació a fi d'esmenar les deficiències trobades en la documentació.  
Amb data 7 de juliol de 2008 rep del promotor l'ampliació de documentació sol·licitada.  
2. Informació pública:  
La documentació ha estat sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el DOCV núm. 5416 de data 15 de febrer de 2007.  
3. Documentació addicional  
Informe sobre l'activitat minera del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, de data 16 de gener de 2008.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.   
L'accés a la zona a explotar es realitza per la carretera comarcal CV-341 que comunica les poblacions de Villar del Arzobispo i Andilla, a l'altura del km 3 es pren a l'esquerra un camí anomenat Camí de la Senyora que, conduïx en uns 2220 m dels quals els últims 758 m estan asfaltats, segons projecte. El manteniment del camí serà responsabilitat de l'empresa.  
La zona d'estudi es troba situada en els contraforts orientals de la serralada Ibèrica. La morfologia de la zona és una combinació de zones muntanyoses on hi ha una successió de litologies dentrítiques (argiles i arenes) i calcàries amb intercalacions margoses, amb zones de vall amb recobriments quaternaris. La successió litològica que aflora en l'entorn geològic de l'àrea d'estudi es pot reagrupar en quatre unitats:  
  
Unitat 1 (Juràssic superior): consta d'arenoses margues grises i calcàries que ocupa les parts exteriors de la concessió minera.  
Unitat 2 (Cretaci inferior) predominantment composta per les argiles i arenes objecte de l'activitat minera, presenta una potència màxima estimada de 80 m.   
Unitat 3 (Cretaci inferior) presenta un important paquet margós amb presència d'abundants restes fòssils.  
Unitat 4 (Quaternari): elements de farciment que recobrixen en les parts de pendents baixos els materials del Juràssic superior i Cretaci inferior.  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada es troba administrativament entre la unitat hidrogeològica de 08.19 Alcublas i la unitat hidrogeològica de 08.22 Llíria-Casinos.  
La xarxa hidrològica de la zona està condicionada tant pel material geològic sobre el qual s'assenta, com pel pendent mitjà del terreny, la qual cosa dóna lloc a l'aparició de xaragalls i barrancs.   
L'activitat es localitza en una vessant amb orientació est, per la qual cosa la visibilitat cap a l'oest és pràcticament inexistent. La visibilitat s'estén cap a la plana al sud-est de l'àmbit d'estudi, on no hi ha elements que actuen com a barreres de visibilitat. Com a element rellevant de visió, destaca la carretera CV-341, carretera que s'utilitzarà per a l'accés a l'explotació i que travessa la dita plana agrícola. Des del punt de vista paisatgístic, es distingixen dos unitats: la unitat I forest Pinarejos i la unitat II vall d'Higueruelas, la primera de major qualitat paisatgística pel seu caràcter forestal.  
Respecte a la vegetació present en la zona, l'espècie arbòria predominant és el Pinus halepensis, el seu origen és degut tant a les repoblacions com a la colonització espontània en zones de carrascar degradat, de cultius abandonats o de zones cremades. Destaca també la densa vegetació arbustiva on apareixen coscoll (Quercus coccifera), ginebre (Juniperus communis), el llentiscle (Pistacea lentiscus), el romer (Rosmarinus officinalis), l'argilaga (Ulex parviflorus), el timó (Thymus vugaris), l'espígol, entre altres. La coberta herbàcia és escassa, degut principalment a l'aridesa.   
De la fauna present en la zona d'estudi i els seus voltants destaquen les aus de dimensió reduïda que nidifiquen en els cultius de secà, cal mencionar també l'existència d'una població de corbs. Respecte als altres grups, apareixen mamífers de dimensió reduïda, com la geneta, la rabosa el teixó i la mostela. Apareixen també espècies d'amfibis i rèptils apareixen, entre altres, el renoc llevador comú, la granota comú, el fardatxo ocel·lat, la serp de collar.  
Els sòls en la zona són fonamentalment de quatre tipus: regosols, antrosols, calcisols i leptosols.  
El pis bioclimàtic és el mesomediterrani sec. Amb temperatures mitges anuals al voltant dels 13- 17ºC i precipitacions anuals sobre 538 mm. Les precipitacions es concentren principalment a la tardor i primavera. El nombre mitjà de dies de precipitació anual és seixanta. Una altra característica del clima d'Andilla és la gradació tèrmica, hi ha grans diferències de temperatura entre les distintes estacions de l'any i també entre el dia i la nit. Segons les dades del projecte la zona presenta un interval de sequera de, aproximadament, dos mesos i mig, coincidint amb l'època estival.  
El risc d'erosió està molt relacionat amb el material poc consolidat, com és el de la zona d'estudi, per la qual cosa es considera que al desaparéixer la vegetació i crear nous pendents en la zona oest de l'explotació, hi haurà un risc important d'erosió. No hi ha cap risc d'inundació.  
Des del punt de vista socioeconòmic, el terme municipal d'Andilla té una extensió de 142,8 km², es localitza en la comarca dels Serrans. La distància a la ciutat de València és de 65 km. Els Serrans es caracteritzen per xicotets nuclis de baixa població en regressió poblacional. L'orografia del municipi limita una xarxa d'infraestructures òptima, la qual cosa provoca un efecte d'aïllament. L'activitat principal és l'agricultura, l'activitat industrial és baixa. En els últims anys ha crescut la participació en altres sectors alternatius a l'agrari, com la construcció.  
  
2. Afeccions legals.  
En l'àmbit del dret miner hi ha dos elements etnològics catalogats: l'E007 (Corral Canyada del Moro) i E012 (Murs de contenció). Este últim es troba també dins del límit d'explotació. L'EIA descriu la restitució dels murs de contenció amb pedra seca, com existien en el dit àmbit abans de l'explotació minera i la protecció del Corral Canyada del Moro, per a evitar la possible afecció d'este per part de l'explotació minera.   
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni ZEPA designades per a formar para de la Xarxa Natura 2000. La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de Zones Humides.   
La zona a afectar pertany al MUP núm. 111, denominat Pinarejos propietat de l'Ajuntament d'Andilla.  
En el terme municipal d'Andilla s'identifiquen 3 vies pecuàries: Canyada Reial d'Aragó, Asasgador e Segorbe, Assagador de la Llosa. La Canyada Reial d'Aragó, és la que discorre més pròxima a l'àrea d'estudi. El projecte no afecta cap d'elles.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els aspectes ambientals més afectats pel projecte seran: l'aire, per l'augment de soroll i de les partícules sòlides; la geomorfologia, quant a la variació de la topografia original; l'edafologia, per la destrucció, l'alteració de les propietats i la pèrdua (encara que només siga parcialment) del sòl; la vegetació, ja que es destruïx i la fauna associada a esta desapareix; la hidrologia superficial i els processos erosius, al modificar el relleu i destruir la capa de vegetació, s'alteren els drenatges i s'augmenta la taxa d'erosió/sedimentació; el paisatge, ja que es perd qualitat i es produïx un impacte visual molt important  
  
D'altra banda, dels efectes positius de l'activitat destaca la producció de materials utilitzats en la indústria de la ceràmica, important per al desenrotllament econòmic de la Comunitat Valenciana, així com els llocs de treball associats a la mateixa explotació. Un altre efecte positiu serà la restauració de la zona ja afectada utilitzant els estèrils de la nova zona a explotar.  
A fi d'evitar, minimitzar i corregir els impactes es plantegen una sèrie de mesures protectores i correctores. Estes mesures es descriuen en l'EIA i en el PRI, la seua correcta execució garantirà l'eficàcia de la restauració. Les mesures descrites en este poden resumir-se com:  
  
Restauració geomorfològica: disseny del buit combinant la rendibilitat econòmica de l'explotació i la futura restauració, afavorint un sistema de drenatge compatible amb la xarxa natural de l'entorn. Dotant els talussos d'explotació de les dimensions adequades per a la futura implantació de vegetació, a més de facilitar la naturalització de l'espai una vegada acabades les labors mineres.  
Restauració i protecció dels jaciments etnològics afectats.  
  
Disseny de la revegetació amb l'objecte de recuperar a llarg termini l'hàbitat preexistent, afavorint la tornada de la fauna associada.  
Emplaçament de les arreplegues temporals de material en les zones menys sensibles, tenint en compte l'escolament, l'impacte visual i els vents predominants.  
Realitzar les reparacions i revisions de la maquinària en zones preparades per a estos treballs, evitant així una possible afecció o contaminació del sòl i les aigües subterrànies.  
Mesures específiques per al control del nivell de soroll, vibracions i de pols, optimitzant el disseny i control de les voladures, dissenyant un sistema de drenatge adequat.  
El projecte disposa d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, valorant l'actuació proposada favorablement quant als aspectes següents: el consum d'aigua estimat en 3130 m³/any queda garantit per aigua d'origen pluvial i per aportació externa amb camions cisterna en èpoques estivals (874 m³ al llarg dels tres mesos d'estiu) i quant a la incidència sobre el domini públic hidràulic, les seues zones de policia i servitud i al règim de corrents, el projecte ha tingut en compte estes possible afeccions, dissenyant una xarxa de drenatge interna que evita les possibles afeccions descrites i aplicant les mesures protectores necessàries.  
4. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
El conjunt de mesures correctores i protectores proposades en el projecte es considera adequat, no obstant això és necessari introduir una sèrie de millores amb el propòsit d'augmentar la integració paisatgística de la restauració i corregir els impactes visuals de l'explotació.   
D'altra banda, per a aconseguir l'èxit final de la restauració es considera molt important respectar les dimensions dels bancs d'explotació i de restauració tal com estan descrits en el projecte, a fi d'evitar l'erosió, assegurar l'estabilitat dels bancs i aconseguir l'èxit de la revegetació. A causa de la duració de l'activitat sol·licitada, 30 anys, un altre aspecte fonamental per al correcte exercici de l'activitat, serà el compromís de la promotora per a seguir els terminis descrits en el cronograma de restauració.  
El Pla de Vigilància Ambiental i el Pla d'abandó, a més de garantir el correcte desenrotllament de l'explotació i l'aplicació de les mesures correctores establides en la documentació tramitada, s'implementaran d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'un declaració d'impacte ambiental, amb la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'Impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista d'això i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la Secció C) denominat Amparo II en el terme municipal d'Andilla (València) promogut per WB B España, SA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estos.   
  
L'òrgan competent en matèria urbanística determinarà, si és el cas, la compatibilitat territorial d'esta actuació, tal com establix la disposició transitòria segona de la Llei de Sòl No Urbanitzable, si així ho requerix la tramitació de la declaració d'interés comunitari.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. S'utilitzarà el camí d'accés definit en el projecte presentat. L'empresa minera serà la responsable del seu manteniment, així com de qualsevol dany causat en estos o límits de finques limítrofes de l'explotació. Es respectaran les distàncies de seguretat entre l'explotació i les parcel·les limítrofes.  
2. Respecte als dos jaciments etnològics localitzats dins del dret miner, l'E007 Corral Canyada del Moro i l'E012 Murs de contenció, es prendran les mesures següents:  
E012 Murs de contenció: restitució de murs de contenció amb pedra seca, com existien abans de l'explotació minera, tal com es descriu en la documentació presentada.  
E007 Corral Canal del Moro: s'aplicaran les mesures preventives per a la seua conservació tal com s'explica en la documentació.  
3. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren noves restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà comunicar-ho a la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adaptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni cultural valencià.  
4. Segons el que s'ha descrit en la documentació presentada, únicament s'instal·larà una planta mòbil de garbellament en sec en la zona d'estudi. S'adoptaran les mesures necessàries per a controlar els nivells de pols i soroll produïts per esta.  
5. Es delimitarà la superfície afectada per l'activitat, seguint les coordenades UTM donades en el projecte. Quan la restauració finalitze, incloent-hi el període de vigilància ambiental, i s'haja assegurat el seu èxit es retiraran els elements que hagen servit per a delimitar l'àrea afectada.  
6. S'hi introduiran mesures que asseguren una major integració paisatgística:  
S'estudiarà el lloc més adequat on introduir una pantalla vegetal que minimitze l'impacte visual des de la carretera CV-341. Per a esta pantalla s'utilitzaran espècies que complisquen les funcions pròpies d'una pantalla vegetal a més d'integrar-se amb la vegetació pròpia de la zona, seguint les pautes utilitzades en la selecció d'espècies realitzada en el PRI.  
A fi que les places de pedrera tinguen una morfologia menys uniforme i geomètrica, s'hi hauran de disposar elements integradors que expressen la diversitat paisatgística i ecològica de la zona.  
7. Es garantirà que els camions que transporten material des de l'explotació a la planta de tractament a Higueruelas o directament als punts de venda, circulen amb la caixa tapada per una lona.  
8. Els materials arreplegats, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
9. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos. D'altra banda, el manteniment de la maquinària es realitzarà en llocs adequats per a este fi.  
10. El promotor sol·licitarà cada cinc anys i cada vegada que s'acabe cada una de les fases descrites en la documentació, a través del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, a esta direcció general una visita de comprovació conjunta del Servici d'Impacte Ambiental i del Servici Forestal, a fi de corroborar el compliment dels condicionants d'esta declaració d'impacte ambiental i del que s'ha descrit en l'estudi d'impacte ambiental i en el pla de restauració integral, així com l'eficàcia de les mesures proposades. S'adjuntarà a esta sol·licitud un informe on s descriguen les actuacions dutes a terme, les incidències produïdes així com tot allò que es considere pertinent.  
  
11. El pla de vigilància ambiental i el pla d'abandó, s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 30 de juliol de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6801, del 21-06-2012 (2012/6002)

RESOLUCIÓN de 3 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Vila-real, Catadau, Alpuente, Sollana y Andilla. Expedientes número 122/2008 AIA y otros.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6801

Fecha DOGV
:   21-06-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/6002

CVE


Fecha del documento
:   03-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Andilla](javascript:void(0))
    * [Catadau](javascript:void(0))
    * [Sollana](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de Vila-real, Catadau, Alpuente, Sollana y Andilla. Expedientes número 122/2008 AIA y otros. [2012/6002]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 122/2008 AIA, 198/2008 AIA, 100/2008 AIA, 133/2008 AIA y 5/2008 AIA.  
  
Valencia, 3 de mayo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 122/2008 AIA.  
Título: Industria cerámica.  
Promotor: Todagres, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental.  
Localización: carretera de Onda km. 5 Vila-real (Castellón).  
Descripción del proyecto.  
Objeto del proyecto.  
Todagres, SA, es una industria dedicada a la fabricación de productos cerámicos. Se trata de una planta existente y en funcionamiento desde el año 1971. Ubicada en Vila-real en Castellón, presenta el proyecto con la finalidad de obtener la autorización ambiental integrada.   
Se ha desarrollado en la empresa un proyecto de mejora con la finalidad de minimizar la emisión de partículas en los atomizadores, consistente en la instalación adicional de dos filtros de mangas calefactados para el tratamiento del flujo de gases. Con la aplicación de dicho tratamiento el rendimiento de la depuración pasará de un 76% a un 95- 99% según los datos del proyecto básico.  
La industria se ubica en el municipio de Vila-real en suelo calificado como industrial por el Plan General de Ordenación Urbana, y cumple con las determinaciones que el plan general contempla al respecto, según el informe favorable de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Vila-real.   
El acceso a las instalaciones se realiza a través de una entrada que desemboca en el camino Miralcamp, desde la carretera CV- 20. Cuenta con suministro de energía eléctrica y gas natural. El abastecimiento de agua se realiza desde pozo propio para el uso industrial, riego y agua sanitaria y se compra a proveedores externos el agua potable. No existe red de drenaje ni de saneamiento en las inmediaciones de la empresa.  
Características más relevantes de la actividad.  
La actividad llevada a cabo en la planta se realiza mediante tres procesos que son la fabricación de la pasta atomizada, la preparación de esmaltes y la fabricación de baldosas cerámicas.  
Para la preparación de la pasta se dosifican las materias primas correspondientes a cada formulación en el interior de los molinos cilíndricos, donde se muelen vía húmeda y dan lugar a la barbotina, que se almacena en balsas previamente a la adición de los pigmentos cerámicos calcinados. Una vez coloreada se somete a un secado instantáneo (a 500ºC aprox.) en la cámara del atomizador obteniendo la pasta atomizada coloreada.  
La preparación de engobes, esmaltes y serigrafías se realiza mediante la selección de las diferentes materias primas y su posterior mezclado añadiendo agua como vehículo en el caso de engobes y esmaltes, u otros vehículos (poliglicol, polietilenglicol,...) en el caso de las pastas serigráficas posteriormente se almacena la barbotina o pasta serigráfica obtenida en espera de su posterior utilización.   
Para la fabricación de baldosas cerámicas partiendo de las pastas atomizadas fabricadas en la instalación, se combinan varias pastas hasta obtener la decoración deseada y posteriormente se realizan los procesos de prensado, conformado, secado, esmaltado, cocción, pulido y/o rectificado, rectificado, clasificación y envasado del producto acabado.  
Durante el año 2005 se fabricaron 2.310.400 m² de baldosas cerámicas de los diferentes tipos que se producen (7.000 m²/dia, considerando 330 días de trabajo anual), se estima que la capacidad de la planta es de 3.875.000 m², por lo que el nivel de producción actual de la planta es el 59.6% de la capacidad productiva de la planta.  
El consumo de materias primas para la preparación de la pasta es:  
  
Grupo de materia prima Consumo (Tm)  
Aditivos 105.5  
Arcillas blancas 19651.3  
Arenas feldespáticas 6592.9  
Caliza 1019.8  
Caolines 7588.3  
Defloculantes 585.5  
Feldespatos 25785.5  
Pigmentos 1161.0  
Bolas sílice/alumina 176.8  
Total 62666.9  
  
Para la preparación de esmaltes, engobes, serigrafías y otras aplicaciones el consumo es:  
  
Grupo de materia prima Consumo (Tm)  
Bolas de sílice / alumina 18.7  
Aditivos (HMFS, vehículos serigráficos,...) 37.2  
Pigmentos cerámicos 3.0  
Colores solubles 1.6  
Engobes 174.8  
Esmaltes 561.8  
Fritas 31.0  
Materias Primas (Arcilla, feldespato,...) 112.8  
Serigrafías 34.7  
Total 975.6  
  
Consideraciones ambientales  
Todagre, SA, es una empresa que se encuentra en funcionamiento en la actualidad, como ya se ha explicado anteriormente. Según se indica se encuentra trabajando a menos del 60% de su capacidad de producción, los cálculos han sido realizados con esta producción por lo que será esta capacidad productiva la que quede amparada por la presente declaración  
Derivados de los procesos y las instalaciones propios de la fabricación de productos cerámicos se generan una serie de afecciones ambientales tales como emisiones a la atmósfera, ruidos y vibraciones, vertidos, producción de residuos, contaminación del suelo, consumo de materias y energía.  
La calidad del aire es uno de los factores ambientales que puede verse más afectado, sobre todo teniendo en cuenta la concentración de empresas del mismo tipo en la zona. La industria se incluye en el Grupo B del Anexo II del Decreto 833/1975 como potencialmente contaminadora del ambiente atmosférico. Las emisiones a la atmósfera se generan en un total de 30 focos, la mayor parte de ellos son aspiraciones, hornos de fusión y secaderos, además de los atomizadores. Estas emisiones son expulsadas a la atmósfera a través de chimeneas si bien previamente se aplican diferentes medidas para disminuir su incidencia ambiental. No se identifica como foco la zona de las eras donde se almacena y manipula material pulvurulento generador de emisiones difusas.  
Como medidas preventivas y correctoras generales se indican el empleo de un combustible limpio (gas natural) con bajo contenido en azufre, la altura de las chimeneas y su tiro forzado, la incorporación de sistemas de tratamiento de gases (ciclones, filtros de mangas y lavadores), control de la combustión, utilización de quemadores de baja emisión de NOx y el mantenimiento preventivo y correctivo de estas instalaciones.  
Como medidas especificas contra las emisiones difusas de partículas, localizadas principalmente en las eras se adopta la limitación al máximo de las cantidades almacenadas al aire libre, la instalación de una barrera perimetral, el riego periódico de superficies y acopios, la limitación de la altura de los montones de materia prima, restringir la circulación de vehículos y su velocidad en estas zonas.   
Las medidas específicas contra las emisiones localizadas de partículas consisten, según se indica, en la instalación de la mejor tecnología disponible, consistente en filtros de mangas, lavadores de gases, ciclones (se encuentra en proyecto la instalación de filtros de mangas en los atomizadores).  
Contra las emisiones localizadas de gases de combustión las medidas adoptadas son el mantenimiento adecuado de los quemadores, la utilización de gas natural como combustible por su bajo contenido en azufre, la utilización de quemadores con baja emisión de NOx y la utilización de un bajo exceso de aire para la combustión.  
La empresa indica que está adoptando como medidas para optimizar el consumo específico de combustibles y minimizar la generación de CO2 el reaprovechamiento energético mediante la recuperación del calor contenido en los gases de enfriamiento, el empleo de la tecnología de monococción de ciclo rápido y la optimización del ciclo y temperatura máxima de cocción para cada tipo de producto.  
En los cálculos de la altura de las chimeneas facilitados se identifican tres focos (un atomizador y dos aspiraciones) cuya altura es menor que la calculada, se indica que no se cumple la existencia del impulso vertical convectivo mínimo necesario para todos los contaminantes, de manera que todos los focos de la industria dispondrán de chimenea con tiro forzado.  
En la documentación presentada se indica que se van a instalar filtros de mangas en los atomizadores que no están colocados en el momento de realizar las mediciones. Dada la sensibilidad del medio receptor en cuanto a partículas en suspensión se refiere, éstos deberán ser colocados de manera previa a la obtención de la autorización. En un posterior aporte de documentación y en visita a la empresa se comprueba que ya han sido instalados.  
La empresa cuenta con dos torres de refrigeración que están dadas de alta como instalaciones generadoras de aerosoles con emisiones al exterior. Se añaden algunos certificados de limpiezas y desinfecciones químicas llevadas a cabo en el circuito de refrigeración de las prensas, en el aljibe y la red de agua sanitarias y en la red de agua sanitaria.  
El ruido y las vibraciones constituyen otra de las acciones derivadas del proceso de fabricación que aumentan la contaminación atmosférica. Contribuye la producción de estos a que la actividad se encuentre calificada como molesta en grado 2-3 en el nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas. Se identifican 20 posibles fuentes sonoras y se identifican seis puntos de medida localizados a 2 metros de la propiedad que llevan asociados nueve fuentes sonoras, quedando algunas zonas como las de molienda, atomización u otras, previsiblemente ruidosas, sin asociar a ningún punto de medida.  
Se han realizado tres mediciones puntuales en los 6 puntos situados en el perímetro de la instalación por parte de una OCA en cuyo informe concluye que la empresa cumple con los límites establecidos en el Decreto 266/2004 para el uso industrial, no siendo así para los usos terciario, residencial y sanitario y docente.  
Estas mediciones no constituyen la auditoría acústica que debe realizar la actividad tal como queda estipulado en el mencionado decreto 266/2004. No se ha medido en el interior de las instalaciones ni se han verificado las condiciones de aislamiento ni la efectividad de las medidas correctoras adoptadas.  
El agua consumida en la industria proviene de dos fuentes, la destinada al consumo humano procede de proveedor, la destinada al uso industrial proviene de dos pozos con autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) para la extracción de hasta 60.000 m³/año. En la actualidad se indica que solamente existe un pozo en funcionamiento.  
En referencia al vertido de aguas, no se dispone de conexión con red de saneamiento alguna, de modo que las aguas pluviales, tras ser recogidas gran parte de ellas en una tubería subterránea que recorre la parcela de norte a este, son vertidas a cauce público (barranc dels Esbarzers), sin mezclarse con otro tipo de aguas, según se indica, aunque si recogiendo las de otras parcelas, y las residuales tienen distinto destino según su procedencia. Existen acopios de materiales pulvurulentos en exterior por lo que es posible que se produzcan arrastres. No se presenta autorización de vertido.  
Las aguas residuales sanitarias, de características asimilables a las domésticas, son vertidas en fosas sépticas existentes y posteriormente bombeadas hasta una depuradora biológica (depuradora nº 3). Se indica que los lodos generados son recirculados al reactor biológico y las aguas depuradas son bombeadas y canalizadas hasta la estación depuradora físico-química de la zona de preparación de esmaltes (depuradora nº1). Se comenta que en caso necesario se gestionarían los lodos, pero no se presentan documentos de haberlos gestionado hasta el momento.   
Las aguas utilizadas en el proceso de pulido, mecanizado y rectificado son tratadas en otra depuradora físico-química (depuradora nº 2) y recirculadas para el mismo uso. El proceso de depuración consiste en una decantación y sedimentación de los sólidos, que posteriormente se conducen a un filtro prensa y, una vez disminuido su contenido en agua son entregados a gestor autorizado.  
La depuradora de la zona de esmaltes (depuradora nº 1) recoge aguas de diferentes procesos así como de las purgas del circuito de pulido y aguas depuradas en la depuradora biológica (depuradora nº 2). El agua depurada por tratamiento físico-químico y desinfectada por cloración se reintroduce en el proceso en la etapa de molienda vía húmeda. Los fangos generado se dirigen a la balsa de reciclado donde se reintroducen en el sistema productivo.  
Se indica que, en casos excepcionales, se pueden dirigir parte de los lodos de esta depuradora nº1, que contienen materiales cerámicos hasta 3 balsas de decantación - evaporación situadas en la zona norte de la parcela. Los lodos deshidratados de estas balsas son extraídos con medios mecánicos y almacenados bajo techo en graneros de 3 paredes y suelo hormigonado.   
Las posibilidades de contaminación del suelo son, o bien por vertidos directos, o bien por roturas de la red de saneamiento de la empresa o bien por fugas en los almacenamientos de aguas residuales.  
Cabe destacar que toda la parcela cuenta con una vulnerabilidad media a la contaminación de acuíferos, por lo que las instalaciones de almacenamiento de residuos susceptibles de producir vertidos, tales como fosas sépticas, balsas y conducciones deberán ser impermeables.  
  
La empresa se encuentra inscrita en el registro de pequeños productores de residuos tóxicos y peligrosos de la Comunitat Valenciana. Se clasifican los residuos generados en peligrosos y no peligrosos, peligrosos se declaran 12 tipos y no peligrosos 20. De los residuos no peligrosos producidos, aquellos que pueden ser reintroducidos en el proceso productivo son gestionados internamente, el resto gestionados por gestor autorizado. Los residuos peligrosos generados en las distintas secciones de la industria se clasifican, separan y se almacenan a la espera de su correspondiente gestión. El tiempo que los residuos permanecen en la empresa no supera los 6 meses en el caso de residuos peligrosos.   
Los aspectos ambientales más destacables de la ubicación de la industria son su proximidad a los barrancos del Esbarzers i Ràtils, la inexistencia de red de saneamiento y la sensibilidad del medio receptor en cuanto a emisiones atmosféricas se refiere, en especial a las emisiones de partículas en suspensión cuyo valor limite diario se ha visto superado en el año 2006, según el informe de estado de conocimiento de la calidad del aire de la zona.   
Dado que en ningún momento se habla de ampliar la actividad de la industria, y todos los datos facilitados se refieren a la producción actual, que constituye un 60% de la producción posible, esta declaración no es extensiva al 100% de la capacidad de producción.  
Programa de vigilancia ambiental:  
Se indica que el programa está constituido por un conjunto de controles, mediciones y análisis de los parámetros que permiten conocer el impacto que está soportando el medio y, por lo tanto, la bondad de las previsiones efectuadas.  
La mayoría de los controles relacionados se limitan al cumplimiento de la legislación aplicable. No estableciéndose los métodos de control, ni los umbrales o indicadores de referencia, ni las acciones derivadas de la obtención de resultados desfavorables. En algunos casos la legislación es obsoleta.  
En la ampliación de documentación recibida en respuesta al requerimiento realizado por este servicio, se adjunta un programa con una serie de medidas. Las medidas propuestas en los apartados de vegetación y flora y paisaje se limitan a comprobar el estado adecuado de las zonas ajardinadas y el exterior de los edificios, sin indicar qué se considera estado adecuado. El apartado de patrimonio cultural no corresponde al proyecto en estudio ya que se indica como fuente el movimiento de tierras, acción que, según la documentación aportada, no se va a realizar en ningún momento.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 3 de abril de 2008, se recibió escrito del área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental, solicitando la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de la empresa Cerámica Todagres, SA, el 16 de abril de 2008 se abrió expediente de evaluación de impacto ambiental, al que se incorporó la documentación que constaba en el expediente 343/2007- CON y documentación adicional aportada por el órgano. La misma se compone de:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Certificado del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo.   
- Documentación complementaria.  
Afecciones legales.  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado.., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...) del anejo I. La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas.  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Sobre la base del EsIA y la documentación presentada y los estudios sectoriales citados, se informa favorablemente, respecto de los efectos ambientales previsibles, la autorización de una industria cerámica promovida por Todagres, SA, ubicada en la partida de Pinella en el término municipal de Vila-real (Castellón), siempre que se ajuste a la documentación presentada y a los condicionantes siguientes:   
1. Se deberá disponer, cuando proceda, de las autorizaciones exigidas por la legislación sectorial, en particular:  
- Autorización de vertido directo a las aguas superficiales para el vertido de las aguas de escorrentía pluvial.  
2. Se deberá presentar la siguiente documentación, formando parte del programa de vigilancia ambiental:  
- Caracterización de los fangos procedentes de la depuradora biológica y del efluente que se conduce a la depuradora nº 1  
3. Se deberá realizar una auditoría acústica de acuerdo con lo estipulado en el Decreto 266/2004 de Prevención y Corrección de la Contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
4. Se deberá acondicionar los focos que presentan emisiones de partículas en suspensión superiores a 30 mg/Nm³. En el programa de vigilancia ambiental se deberán actualizar los valores límites propuestos para las emisiones atmosféricas, según lo estipulado en la legislación vigente y los objetivos de actuación que estipule el órgano competente.   
5. Además de cumplir las medidas propuestas con el fin de minimizar las emisiones difusas, el almacenamiento de material pulvurulento al aire libre deberá trasladarse a naves cerradas y en depresión o bien cumplir las siguientes condiciones:  
- El programa de vigilancia ambiental establecido deberá implantar un plan de medida de la concentración de partículas en el aire ambiente en el perímetro de la instalación.   
Los valores límites a aplicar simultáneamente serán:  
Partículas totales en suspensión (PST):  
Valor medio de valores de 24 horas: 150 µg/m³   
Máximo de todos los valores medios diarios: 300 µg/m³  
Partículas sedimentables (valor medio de 1 mes): 300 mg/m²/día  
La frecuencia anual de muestreo será:  
PST: 4 días laborables consecutivos durante las 24 horas al día durante 3 semanas consecutivas, obteniendo 12 muestras   
PSD: valor medio mensual durante un año  
Las condiciones, el punto de muestreo y la metodología deberán ser remitidas para su aprobación junto con el PVA actualizado.  
- El almacenamiento se deberá realizar en compartimentos o celdas cuyo diseño garantice la mínima dispersión del material y el cumplimiento de los límites establecidos en el punto anterior.  
- Las operaciones de trasiego de materias primas pulvurulentas no podrán ser realizadas al aire libre  
6. El almacenamiento de los residuos peligrosos en espera de su gestión deberá realizarse en las condiciones adecuadas para evitar derrames, fugas o incidentes de cualquier tipo. Se deberá acondicionar una zona cubierta, con suelo pavimentado y en caso necesario, cubeto de retención.   
7. No se podrá almacenar a la intemperie, ni siquiera temporalmente, los fangos procedentes de la depuradora biológica. El correcto funcionamiento y gestión de dicha instalación deberá corroborarse mediante aporte de la documentación procedente de la gestión de dichos fangos mediante vertido directo a EDAR externa.  
8. Las acciones derivadas del cumplimiento del programa deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas propuestas y la comprobación de su eficacia.  
9. En el momento en que se instale nueva maquinaria y se encuentre equilibrado su funcionamiento, se deberá realizar un control de las emisiones atmosféricas y acústicas, con la finalidad de verificar que se siguen cumpliendo los límites establecidos en la legislación vigente o de adoptar las correspondientes medidas al respecto. Al año de funcionamiento se realizará una medición de autocontrol.  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras. Se aplicarán todos los condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
  
Segundo   
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 24 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 198/2008 AIA.  
Título: Explotación de gallinas ponedoras.  
Promotor: Avícola Llombai, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Localización: polígono 4, parcelas 9000, 94, 165, 166, 170 y 172 en el término municipal de Catadau (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La explotación se sitúa en varias parcelas que comprenden una superficie total de 72.747 m².  
La capacidad actual de la explotación es de 240.000 plazas para gallinas ponedoras. Consta de 4 naves para el alojamiento de los animales y una quinta destinada al centro de clasificación de huevos. La ampliación que se pretende realizar es la construcción de 3 naves con lo que la capacidad final de la explotación será de 555.000 gallinas ponedoras.   
La superficie total ocupada por las naves ya construidas es de 6.237,21 m². Existe además una zona equipada para el empaquetado de huevos. Las tres naves proyectadas tendrán idénticas dimensiones y características constructivas. Cada nave ocupará una superficie de 2.328,75 m² (20,54 m de anchura y 115,32 m de longitud). La solera de todas las naves será de hormigón con un espesor de 15 cm. Cada batería de jaulas contará con una fosa de 0,23 m de profundidad.   
El sistema de manejo será todo dentro todo fuera. Las aves llegan con una edad de 22 semanas y permanecen en la nave durante un ciclo de puesta de 19 y 20 meses.  
La explotación dispone de abastecimiento de agua potable procedente de un pozo propiedad de la Comunidad de Regantes «Cooperativa Valenciana de Riego l`Estepar». Se cuenta con depósitos de almacenamiento. Se ha estimado un consumo anual tras la ampliación de 50.644 m³ de agua para el abrevado de los animales y de 24,19 m³ destinado al consumo del personal.   
Se dispone de suministro de la eléctrica que se emplea en funcionamiento de los sistemas de: iluminación, alimentación, ventilación tipo túnel, transporte y empaquetado de huevo y retirada de deyecciones.   
La producción anual de estiércol se ha estimado en 27.750 Tm. Según la documentación proporcionada, las deyecciones son recogidas en cintas transportadoras situadas debajo de cada piso de jaulas y transportadas al exterior donde se almacenan en una fosa exterior hasta que se retira de la explotación por una empresa externa denominada Abonos Montagut SL. Se cuenta con un sistema de limpieza que recoge los restos de pienso y plumas que son almacenados junto con las deyecciones.  
La explotación tiene suscrito un contrato para la retirada de los cadáveres para la capacidad actual y cuenta dos contenedores homologados para su almacenamiento.  
Se cuenta con una fosa de almacenamiento para las aguas sanitarias. Esta agua es transportada hasta la EDAR correspondiente. Según la documentación el sistema de limpieza que se emplea es en seco y no produce aguas residuales.   
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación se cuenta con: vallado perimetral, tela pajarera en las ventanas de las naves y arco de desinfección.  
La distancia al municipio de Catadau es superior a los 2.000 m.  
Tramitación administrativa.  
Información pública.   
La información pública se realizó mediante la publicación en el DOCV nº 5.728, de fecha de 26 de marzo de 2008 y edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento y comunicación a los vecinos de las parcelas colindantes.  
No se presentaron alegaciones durante el periodo de información pública.   
Remisión del expediente.  
En fecha 8 de febrero de 2008, el Servicio de Control Integrado Contaminación, remite copia del proyecto básico, estudio de evaluación de impacto ambiental y documento de síntesis solicitando informe sobre la adecuación de dicha documentación, por lo que se abre el expediente de consulta 53/08 CON.  
En fecha 22 de febrero de 2008, desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se remite informe en el que se solicita ampliación de la documentación presentada, se cierra el expediente de consulta.  
En fecha 25 de junio de 2008 el Servicio de Control Integrado de la Contaminación remite copia del resultado de información pública y documentación complementaria. Se abre el expediente de evaluación de impacto ambiental 198/08 AIA.  
Afecciones legales.  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable con protección específica agrícola, de acuerdo con las normas subsidiarias aprobadas definitivamente por la Comisión de Urbanismo de Valencia en fecha 28 de marzo de 1989.  
La distancia al núcleo urbano es de aproximadamente 2.000 m. Según la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunidad Valenciana la distancia mínima de 1.000 m con respecto a núcleos urbanos se mantendrá en el caso de núcleos de población superior a los 2.000 habitantes. En este caso el número está en torno a los 2.600 habitantes.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.   
El municipio de Catadau está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales.  
La parcela objeto de actuación se encuentra enclavada en una zona de cultivos de regadío, fundamentalmente con cítricos y frutales de hueso. Según la documentación, la vegetación natural se ve limitada a pequeñas áreas de pastizal colonizadas por especies ruderales. Con el visor cartográfico disponible se observa que alguna de las parcelas circundantes están ocupadas por vegetación natural.  
Litológicamente los materiales que aparecen son arcillas rojas y margas limolíticas con niveles de conglomerados. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos está valorada como baja. La fisiografía es ondulada aunque se encuentra modificada por los movimientos de tierra llevados a cabo para la construcción de las naves existentes. Los taludes que se generen con la construcción de las naves deberán estabilizarse y revegetarse con especies vegetales autóctonas.  
La gallinaza se entrega a una empresa externa. Las deyecciones se acumulan en las cintas transportadoras situadas debajo de las jaulas y posteriormente son cargadas directamente en el camión de la empresa encargada de su retirada. Ésta se realiza cuatro veces por semana. Tras la retirada de la gallinaza se procede a la limpieza de las zonas de carga.  
Bajo la salida de cada cinta existe una fosa para el almacenamiento temporal de residuos. En realidad se trata de una solera situada en el perímetro de las naves sobre la que se sitúa la salida de las citas. Indicar que no todas las salidas disponen de esta solera además este sistema no se considera adecuado para el almacenamiento de residuos orgánicos por un tiempo prolongado dado que no cuenta con ningún tipo de protección.   
Las aguas pluviales no son canalizadas por lo que se deberá de contar con un sistema de protección adecuado que evite que éstas puedan entrar en contacto con las deyecciones almacenadas.   
El paisaje está formado por transformaciones agrícolas aterrazadas y áreas que conservan la oreografía original con vegetación autóctona. El estudio valora la capacidad de acogida paisajística de la actuación como alta, ya que queda integrada en el contexto de su entorno más inmediato.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de puesta, situada en el término municipal de Catadau (Valencia), promovido por Avícola Llombay, SA. siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se deberá obtener el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Los taludes que se generen con la construcción de las naves deberán estabilizarse y revegetarse con especies vegetales autóctonas.  
3. La explotación deberá disponer de un estercolero o deberá acondicionar las superficies de la que dispone a la salida de las cintas. Éste deberá cumplir: tendrá una capacidad suficiente para el almacenamiento de la gallinaza, será impermeable, contará con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza y con un sistema para el control de lixiviados debidamente dimensionado. Preferiblemente será cubierto.   
En el plazo de tres meses se deberá presentar una memoria descriptiva en el que se justificará la ubicación elegida, dimensiones y características constructivas de la opción elegida.   
4. En caso de que se produzca cualquier variación en el destino de los mismos se comunicará a este Servicio.  
5. Todos los residuos que se generen en la explotación deberán ser almacenados y gestionados de forma adecuada en función de su naturaleza y peligrosidad.   
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio presentado, deberá ser comunicado al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
7. Se presentará, con la periodicidad prevista, el resultado de los controles efectuados que se han previsto en el programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio.   
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 21 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 100/2008 AIA.  
Título: Ampliación de explotación porcina de cebo.  
Promotor: Nicolás Herrero Rodríguez.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Localización: polígono 5, parcela 26 en el término municipal de Alpuente (Valencia).  
Descripción del proyecto.  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La explotación se pretende ampliar con la construcción de una nueva nave de cebo con lo que la capacidad de la explotación alcanzará las 3.000 plazas. Las parcela 26, antiguas parcelas 26, 32, 33, 34, 174 y 175, tiene una superficie total de 36.735 m³. Actualmente se cuenta con cinco naves de cebo con una superficie total construida de 1.518 m². La nueva nave ocupará una superficie de 899 m². Cuenta además con un lazareto y un almacén.  
Para el almacenamiento de purín se cuenta con las fosas interiores de las naves y una balsa exterior siendo la capacidad total de almacenamiento, según la documentación, de 2.312,05 m³. Están construidas con paredes de bloque de hormigón con enfoscado de mortero y solera de hormigón en masa de 10 cm de espesor.  
La actividad consiste en el engorde de cerdos desde los 18 kg hasta los 90 - 100 kg. El ciclo de cebo dura entre 4 y 4,5 semanas.   
La producción de purín anual se estima en 6.450 m³. Las aguas de limpieza y las sanitarias son incorporadas a los purines. Éstos se emplean como abono en campos de cultivo para lo que se dispone de una superficie de 114,7293 ha para su distribución.   
El abastecimiento de agua potable se realiza a partir de la red municipal. Dentro de la granja se dispone de depósitos reguladores. El consumo de agua anual estimado para el total de la explotación se ha cifrado en 3.731 m³, se dedica un 5 por ciento de este volumen a la limpieza de los locales.   
Las medidas de bioseguridad adoptadas son las siguientes: vallado perimetral, vado sanitario, lazareto y tela pajarera en ventanas y huecos. Se cuenta con depósitos homologados para el almacenamiento de cadáveres.  
La distancia con respecto al núcleo de población de Campo de Arriba es de 750 m.  
Tramitación administrativa.  
Información pública.   
La información pública se realizó mediante la publicación en el DOCV nº 5.706, de fecha de 19 de febrero de 2008 y mediante Edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento.   
Según la información disponible, durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
Remisión del expediente.  
En fecha 24 de septiembre de 2007, desde el Área de Calidad Ambiental se remite consulta adjuntando una copia del proyecto, anexo al proyecto, EIA y planos catastrales, solicitando informe acerca de la suficiencia de la documentación presentada.  
En fecha 19 de noviembre de 2007, se remite la respuesta a dicha consulta informando sobre la necesidad de ampliar la documentación presentada para poder realizar la evaluación ambiental del proyecto.  
En fecha 7 de abril de 2008 desde el Servicio de Control Integrado de la Contaminación se remite documentación complementaria y el resultado de información pública.  
Antecedentes.  
La explotación cuenta con una estimación y una declaración de impacto ambiental anteriores que se corresponden con los proyectos de construcción inicial y una ampliación realizada.  
Estimación de impacto ambiental positiva, fecha 21 de abril de 1995, correspondiente al proyecto de construcción de tres naves de cebo con capacidad para 750 animales.   
Declaración de impacto ambiental positiva, fecha 27 de noviembre de 2003, correspondiente al proyecto de ampliación de la explotación con la construcción de dos naves adicionales aumentando la capacidad hasta 1.480 plazas de cebo.  
Afecciones legales.  
Visto el informe del arquitecto municipal de fecha 20 de enero de 2006, la explotación se encuentra situada en una zona cuya clasificación y calificación es de suelo no urbanizable común según las normas subsidiarias del Ayuntamiento de Alpuente, aprobadas definitivamente el 17 de septiembre de 1990, así como sus modificaciones número 7, 8 y 9.   
En la distribución de estiércol sobre el terreno se deben respetar las distancias con respecto a otras explotaciones ganaderas, núcleos de población y cursos de agua, que se indican en el art. 5 del Real Decreto 324/00, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.   
Mediante las cédulas catastrales presentadas, se ha estudiado la ubicación de las parcelas de las que el promotor dispone. La distribución del purín sobre parte de la misma no es posible ya que se incumplirían dichas distancias.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.   
El municipio de Alpuente no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales.  
En el estudio de impacto ambiental se ha realizado una descripción general del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actividad, describiéndose posteriormente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: geología, clima, vegetación, fauna, hidrología y paisaje.   
La explotación se sitúa en una zona eminentemente agrícola en la que se localizan además numerosas explotaciones ganaderas. La vulnerabilidad de acuíferos está valorada como baja en la parcela donde se ubican las naves. La fisiografía es fuertemente ondulada.  
Entre las medidas recogidas en el estudio de impacto ambiental se incluye:  
- Efectuar la limpieza periódica de las naves.  
- Retirar diariamente las bajas que se produzcan en la explotación.  
- Transportar el purín mediante vehículo apropiado, evitándose pérdidas del mismo durante el trayecto. Asimismo, se efectuará la limpieza periódica de los vehículos empleados para el transporte de los purines.   
- Asegurar la correcta ventilación de la explotación.  
- Construir un drenaje perimetral a lo largo de los lindes de la parcela para impedir que se produzca la entrada de agua de escorrentía a la parcela.   
- Efectuar periódicamente, campañas de desratización y desinfección periódicas.   
- Retirar todos los residuos que se produzcan conforme a sus características y a lo establecido en la legislación vigente en la materia.   
- Disponer de vallado perimetral de la explotación mediante malla galvanizada, vado sanitario de hormigón y lazareto para los animales enfermos.   
Dada la antigüedad de las instalaciones y vistas las fotos que acompañan a la documentación, indicar que no se considera que la balsa exterior de almacenamiento de purín cumpla con las condiciones de impermeabilidad y estanqueidad exigibles a este tipo de instalaciones. Tanto las paredes como la solera de la balsa deberán contar con una impermeabilización artificial que garantice estas características. Además del drenaje perimetral de la parcela se deberá dotar a la balsa de medidas adicionales que eviten la entrada de agua de escorrentía cuya consecuencia es el aumento del volumen de residuo a tratar.   
El purín es aprovechado como abono orgánico en parcelas agrícolas dedicadas al cultivo de cereal de secano, almendro y olivo mayoritariamente. La distribución reiterada de residuos orgánicos sobre parcelas no agrícolas puede ocasionar el desplazamiento de la vegetación natural por la proliferación de especies nitrófilas. Por lo que sólo podrán emplearse parcelas que se encuentren explotadas agrícolamente, en ningún caso podrán emplearse tierras improductivas u ocupadas por vegetación natural. Por lo que se deberá eliminar del cómputo, las parcelas dentro del término municipal de La Yesa la 621 del polígono 4, la 77 del polígono 11, la 17 del polígono 14. Dentro del término municipal de Alpuente en el polígono 15, parcela 645.  
En el estudio se proponen una serie de medidas protectoras:  
- No esparcir purines en cauces públicos, perímetros de protección de las captaciones de abastecimiento urbano y en las proximidades de manantiales.  
- Aplicar los purines cuando las condiciones de los suelos de las parcelas y las condiciones climatológicas así lo aconsejen.   
- Efectuar el abonado de forma que no se apliquen dosis superiores a las indicadas, con el objeto de evitar la contaminación del suelo, y consecuentemente, la disminución de la productividad de los cultivos.  
- No aplicar purines en zonas en las que el nivel friático sea inferior a 15 metros de profundidad, o afloren materiales permeables por fisuración o karstificación.  
Esta última medida se considera adecuada pero de difícil aplicación práctica ya que supone que el agricultor debe de disponer de estudios hidrogeológicos previos del terreno.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental, no se ha realizado un desarrollo del mismo; indicándose únicamente que consistirá en un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental.   
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación porcina de cebo, situado en el polígono 5, parcela 26 en el término municipal Alpuente (Valencia) promovida por Nicolás Herrero Rodríguez. Siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el plan de vigilancia y los condicionantes y modificaciones que se establecen a continuación:   
1. Se deberá obtener el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Deberán acondicionarse todas las fosas y la balsa de almacenamiento de purín de manera que se garantice su impermeabilidad y estanqueidad.   
En el plazo de tres meses deberá aportase documentación técnica referente a las medidas que se han adoptado para garantizar el cumplimiento de este condicionante, se acompañará de un reportaje fotográfico de las obras de acondicionamiento que se lleven a cabo.  
3. Sólo podrán emplearse parcelas que se encuentren explotadas agrícolamente, en ningún caso podrán emplearse tierras improductivas u ocupadas por vegetación natural.   
En base al Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas, deberá respetarse como distancia mínima, en la distribución de estiércol sobre el terreno, la de 100 m, respecto a otras explotaciones del grupo primero, y 200 m, respecto a las explotaciones incluidas en el resto de los grupos definidos en el artículo 3.B) del Real Decreto 324/00 y a los núcleos urbanos. En relación con los cursos de agua, se respetará lo establecido en el Reglamento de Dominio Público Hidráulico, que desarrolla os títulos preliminar, I, IV, y VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, aprobado por el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, y lo dispuesto en los diferentes planes hidrológicos de cuenca.   
4. Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
5. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio presentado, deberá ser comunicado al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 24 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 133/2008 AIA  
Titulo: Autorización ambiental integrada para la ampliación de una actividad de reciclaje de chatarra y desechos de metal.   
Promotor: Compañía Fragmentadora Valenciana, SA.  
Autoridad Sustantiva: Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
Localización: partida Els Clots en Ctra. N 332 Valencia- Alicante, km. 233 del término municipal de Sollana.  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la tramitación de la autorización ambiental integrada (AAI) por ampliación de una actividad de reciclaje de chatarra y desechos de metal, conforme a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
La ampliación de la actividad industrial existente constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo II del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental debiendo someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental cuando, así, lo estime necesario el órgano ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.   
El proyecto promovido por la Compañía Fragmentadora Valenciana, SA, consiste en la sustitución de la actual maquinaria de fragmentación por una más moderna teniéndose previsto tratar 225.175 tn/año de residuos de chatarra y metales.  
La actividad se emplaza en la partida Els Clots, en Ctra. N 332 Valencia- Alicante, km.233 del término municipal de Sollana. El acceso se realiza desde la antigua carretera nacional por la nueva variante de enlace que da acceso al municipio, al sur del casco urbano de Sollana. Las coordenadas UTM (X: 726.690, Y: 4.350.469; huso 30- Datum ED50).   
La superficie total ocupada por la industria será de 21.580 m² de suelo industrial, quedando, sin ocupar, parte de la parcela que constituye suelo no urbanizable.   
La máquina de fragmentación a instalar tendrá una capacidad potencial máxima de tratamiento de residuos mayor que la producción media actual de la actividad, lo que facilitará el tratamiento de los residuos en la mitad de la jornada laboral actual, absorbiendo las puntas de trabajo y reduciéndose, al mínimo, el almacenamiento de residuos a tratar.  
Las antiguas edificaciones conservan las características constructivas de cuando se aprobó la industria en el año 1990, habiéndose remodelado recientemente en los siguientes términos:  
- Se ha pavimentado todo el suelo de la nave con 25 cm de hormigón y mallazo.  
- La cubierta que era de fibrocemento se ha sustituido por chapa de color verde.  
- El cerramiento lateral de la nave en hormigón encofrado hasta una altura de 2,4 metros y el resto chapa verde hasta llegar a la cubierta.  
- Se han creado en uno de los laterales de la nave, departamentos separados por muretes de hormigón para acopiar los metales separados.  
- Se ha eliminado el puente grúa.  
3. Alternativas.  
El estudio de impacto ambiental (EsIA) no considera alternativas a la actuación proyectada en cuanto a su ubicación, al tratarse de actividad existente y ejecutándose la ampliación en el emplazamiento actual. Las posibles alternativas frente a la solución adoptada quedan condicionadas por las características propias del proyecto y las consideraciones y soluciones adoptadas en el EsIA.  
4. Afecciones legales.  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo II de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de prevención de la contaminación y calidad ambiental, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
La actividad cuenta con licencia municipal de actividad, concedida por el Ayuntamiento de Sollana, de 25 de mayo de 1991.   
La actividad existente cuenta con declaración de impacto ambiental para el proyecto de instalación de la industria Compañía Fragmentadora Valenciana, SA, mediante Resolución del director general de la Agencia del Medio Ambiente de la Comunidad Valenciana, de 5 de diciembre de 1990.  
5. Consideraciones ambientales  
Respecto a las principales afecciones ambientales del proyecto sobre el medio ambiente, el EsIA (estudio de impacto ambiental) considera diversos impactos ambientales como consecuencia de la actuación proyectada, proponiéndose diferentes acciones correctoras, así como, un programa de vigilancia ambiental.  
La actividad se localiza en suelo urbano industrial, siendo una parte de la parcela donde no se ejercerá actividad alguna, suelo no urbanizable. Se dispone de informe municipal de compatibilidad urbanística del proyecto, de 28 de septiembre de 2006, del Ayuntamiento de Sollana.  
La parcela presenta riesgo de inundación de nivel 3 (frecuencia alta cada 25 años y calado bajo inferior a 0,8 metros) de acuerdo al Plan de Acción Territorial de Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). El informe del Servicio de Ordenación Territorial, de 16 de julio de 2008, concluye que no existen inconvenientes para la autorización del proyecto en relación al PATRICOVA, a excepción de las condiciones establecidas en los artículos 27 y 28 de la normativa del plan, cuyo cumplimiento deberá verificar el Ayuntamiento de Sollana.  
El emplazamiento de la instalación limita con el parque natural de L'Albufera, siendo éste un espacio húmedo protegido y, a su vez, área LIC (lugar de interés comunitario) y ZEPA (Zona de Especial Protección de Aves). El informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio del Área de Espacios Naturales, de 11 de junio de 2008, expone que la modificación en la maquinaria de la fragmentadora junto a las actuaciones de adecuación de las instalaciones existentes en la actividad industrial suponen una mejora en la armonización de la actividad con el entorno y el funcionamiento de la actividad, y no representa una afección negativa sobre los espacios protegidos si se llevan a cabo las medidas correctoras recogidas en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental, a fin de evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas del parque natural de L'Albufera. En cuanto al informe de la dirección del parque natural de L'Albufera, de 16 de julio de 2008, se indican una serie de medidas correctoras que recomiendan se tomen al respecto del impacto paisajístico del proyecto en su entorno, al respecto de la toma de medidas oportunas para evitar cualquier tipo de vertido al medio, en un entorno natural tan sensible, y al respecto de la posible contaminación lumínica de la actividad sobre el espacio protegido del parque natural. Estas medidas de protección propuestas se han recogido en el condicionado de la parte dispositiva de la Declaración de Impacto Ambiental (DIA).  
Además, el parque natural presenta diversos hábitats prioritarios y planes de recuperación de especies amenazas (samaruc, gaviota de Audouin). El informe del Servicio de Biodiversidad del Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación de Conservación Natural, de 16 de julio de 2008, no considera que existan afecciones directas a especies prioritarias ni a hábitats de interés comunitario, proponiendo que no se realice ningún tipo de almacenamiento de residuos en las áreas colindantes ni se realicen vertidos de efluentes contaminantes al medio.  
La sustitución de la maquinaria de fragmentación por una máquina más moderna, además de una mayor capacidad de tratamiento con la correspondiente reducción de los acopios de chatarras, incorpora una serie de ventajas desde el punto de vista del funcionamiento y de su afección al entorno. La moderna fragmentadora dispone de sistemas de captación de polvo que reduciendo su impacto y una envolvente para amortiguación de ruidos.  
El agua para consumo sanitario e industrial proviene de la red de abastecimiento de agua potable del municipio de Sollana, estimándose un consumo anual de 1.507,44 m³/año. La energía empleada en la actividad industrial se obtiene de la red general de suministro eléctrico para lo que se dispone en la propia parcela de la industria de centros de transformación.  
En cuanto a las aguas residuales, las derivadas del consumo humano se estiman en 1.485 m³/año, vertiéndose en la red de saneamiento municipal. Las aguas pluviales serán recogidas por un sistema de canalizaciones hasta un desengrasador para su vertido final a la red de alcantarillado municipal. Así, en el punto más bajo de la explanada donde se ubican las instalaciones, se dispone de un separador de hidrocarburos dimensionado para un periodo de retorno de 10 años y equipado con un by-pass, de tal manera que el separador trata el agua de lluvia de los 20 primeros minutos más contaminada, vertiéndose el exceso a la red de alcantarillado municipal.  
En cuanto a las emisiones de polvo derivadas del funcionamiento de la fragmentadora, principalmente, cuenta con sistema de desempolvado en dos etapas. La primera mediante un ciclón de aire y una segunda mediante lavadores venturi. El agua de lavado del aire se somete a un tratamiento de clarificación en circuito cerrado, eliminándose los lodos que se forman.  
Para evitar contaminación del suelo, todas las superficies de trabajo se impermeabilizan mediante solera de hormigón. Para el almacenamiento de los metales separados se han construido departamentos separados por muretes de hormigón en el interior de la nave bajo cubierta. Los residuos generados por la actividad so entregarán a gestores autorizados dependiendo del tipo de residuo.  
6. Tramitación administrativa.  
En fecha 21 de abril de 2008, desde la Unidad de Control Integrado de la Contaminación del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, solicita declaración de impacto ambiental para el proyecto, remitiendo la siguiente documentación:  
- Proyecto de Autorización Ambiental Integrada y documentación complementaria.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
- Estudio de integración paisajística.  
- Anuncio de información pública, DOCV nº 5638, de 13.11.07.  
- Certificado de información pública de Ayuntamiento de Sollana.  
- Copia de alegaciones al proyecto presentadas durante el periodo de información pública y respuesta del promotor a las alegaciones presentadas.  
- Estudio jurídico-técnico sobre la innecesariedad de nueva evaluación de impacto ambiental de la actividad desarrollada por Compañía Fragmentadora Valenciana, SA, en las instalaciones de Sollana, en el procedimiento de autorización ambiental integrada de adaptación a la Ley 2/2006, de 5 de mayo.  
Desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se solicita en fecha 15 de mayo de 2008, informes sobre la posible afección de proyecto al ámbito de sus competencias: al Área de Espacios Naturales sobre la Red Natura 2000 y el Parque Natural de L'Albufera; al Área de Planificación del Territorio y el Litoral sobre el Plan de Acción Territorial de Riesgo de Inundación de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA); al Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación de Conservación Natural sobre planes de recuperación de especies y sobre la biodiversidad.   
En respuesta a las consultas efectuadas y a la documentación remitida por el órgano sustantivo, en el expediente constan los siguientes informes:   
- Informe técnico municipal, de 19 de diciembre de 2007, del Ayuntamiento de Sollana.  
- Informe del Servicio de ordenación Sostenible del Medio del Área de Espacios Naturales, de 11 de junio de 2008.  
- Informe de la Dirección del parque natural de L'Albufera, de 16 de julio de 2008.  
- Informe del Servicio de Biodiversidad del Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación de Conservación Natural, de 16 de julio de 2008.  
- Informe del Servicio de Ordenación Territorial, sobre el PATRICOVA, de 16 de julio de 2008.  
7. Consideraciones jurídicas.   
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado del grupo 9.k) del Anexo II, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental, un supuesto fáctico en que el Órgano Ambiental ha considerado necesaria la preceptiva formulación de una declaración de impacto ambiental, previamente a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 3ª y 12º del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de solicitud de autorización ambiental integrada para la ampliación de una actividad de reciclaje de chatarra y desechos de metal, promovido por Compañía Fragmentadora Valenciana, SA, situada en la partida Els Clots, en Ctra. N- 332 Valencia- Alicante, km.233 del término municipal de Sollana (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El suelo de la parcela ocupado por la actividad industrial (incluidos los acopios, la zona de tratamiento, adecuación y almacenamiento de residuos) será impermeable y se dispondrá un bordillo perimetral de 20 cm. de altura o, en su defecto, la solera presentará una pendiente suficiente para asegurar la conducción de las aguas pluviales hacia el sistema de canalización y drenaje, evitando que discurran hacia áreas de terreno no pavimentadas o su salida fuera de los límites de la parcela. El sistema de recogida de aguas pluviales dispondrá de un tanque de tormentas previamente a su conexión al colector de alcantarillado, dotado de un sistema de desarenado y separador de hidrocarburos que asegurare el cumplimiento con los límites legales de vertido aplicables. En cuanto a las aguas sanitarias, éstas deberán verter al colector de alcantarillado municipal.   
2. La nueva fragmentadora deberá asegurar, mediante sistemas de filtrado y captación del polvo generado, el cumplimiento de los límites legales de emisión de partículas sólidas establecido en la disposición adicional primera del Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, del Consell, por el que se desarrolla la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de la Generalitat, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
3. La actividad industrial deberá cumplir con los niveles de ruido exigidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunidad Valenciana de Protección Contra la Contaminación Acústica, debiéndose realizar una auditoría acústica a la puesta en marcha de la ampliación proyectada, conforme al art. 18 del Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre.  
4. A fin de reducir el impacto paisajístico sobre el espacio protegido del parque natural de L'Albufera, se deberá:  
- Colocar una pantalla vegetal en el perímetro de la parcela con especies autóctonas.  
- Las lámparas de las luminarias exteriores serán preferentemente de vapor de sodio de baja presión o similares, debiendo orientarse de forma que el haz de luz se proyecte sobre el suelo con un ángulo inferior al 10% respecto del soporte. En cualquier caso, se evitará la emisión de luz hacia el cielo mediante el empleo pantallas adecuadas en las luminarias que lo eviten.  
5. Se deberá obtener el informe municipal al respecto del riesgo por inundación, conforme al art. 24 de las normas urbanísticas del Plan de Acción Territorial de Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), en el que se establezcan, en su caso, los condicionantes a cumplir de acuerdo a los art. 27 y 28 de la normativa urbanística del PATRICOVA.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Dirección General de Gestión del Medio Natural que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 24 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 005/2008 AIA.  
Promotor: WBB España, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial- Valencia.  
Objeto del proyecto: explotación de recursos de la Sección C) «Amparo II» nº 1622- Bis  
Localización: monte de utilidad pública «Los Pinarejos», término municipal de Andilla, Valencia.  
Coordenadas UTM, que delimitan el perímetro de la superficie a afectar.  
Descripción del proyecto:  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la ampliación de la explotación de recursos tramitados como Sección C) por la Ley de Minas, denominada «Amparo II», nº 1622- Bis. La explotación se localiza en el monte de utilidad pública (en adelante MUP) Nº 111, denominado «Pinarejos», perteneciente al municipio de Andilla (Valencia).  
Los recursos a extraer son fundamentalmente arcillas y arenas del Jurásico Superior y Cretácico inferior. Los minerales producidos se destinarán principalmente al sector cerámico. Los estériles producidos se destinarán a la restauración de las zonas afectadas por la antigua explotación.  
La superficie total solicitada es 67,2 ha. Dicha superficie se divide en dos zonas diferenciadas: la zona ya afectada (34,36 ha), que llamaremos zona de escombrera y la nueva superficie a ocupar, que llamaremos hueco de extracción. La duración total de la actividad será de 30 años, el plan de vigilancia se prolongará durante 5 años una vez terminada las labores de explotación- restauración. La explotación se realiza a cielo abierto por banqueo descendente, con desmonte previo en la zona no afectada. En la zona ya afectada aún se extraerá el mineral durante los primeros años, pero los trabajos a realizar serán principalmente de restauración: relleno de los antiguos huecos con estériles, remodelación morfológica, dotar a la zona de un sistema de drenaje que evite inestabilidades y erosión, y revegetación. La nueva zona a ocupar se destinará a la extracción de recursos mineros y su posterior restauración.  
Las operaciones básicas a realizar en la explotación son:   
Desmonte, se realizará con un tractor de cadenas. Toda la tierra vegetal se acumulará en la zona este de los terrenos de la explotación.   
Sistema de arranque: el arranque de la mayor parte del material se realizará mediante excavación mecánica, con retroexcavadora de ataque frontal sobre orugas. El arranque del material más consolidado se realizará mediante perforación y voladura.   
Carga y transporte: la carga se realizará con retroexcavadora de ataque frontal sobre orugas y para labores de apoyo se utilizará una pala frontal que realizará la carga directa sobre los camiones.  
En los distintos documentos presentados existe alguna contradicción respecto a la duración y a la descripción de los trabajos a realizar en cada una de las tres fases. Se considera como válido lo descrito en el plan de restauración integral (en adelante PRI), al ser lo más exigente:  
Fase I: Comprende los 12(\*) primeros años de vida. En la zona antigua se extraerán materiales de los taludes de la zona este. Posteriormente comenzará el relleno de los huecos y la restauración morfológica de la zona, dando a los taludes las dimensiones definidas en la documentación.  
Fase II: Durará los 10(\*) años siguientes. Se continúa con el vertido de estéril en los taludes y bermas de la escombrera.  
Fase III: Comprende los 8(\*) años restantes. Al final de esta fase toda la restauración estará terminada.  
(\*)El Programa de vigilancia ambiental se prolongará durante 5 años después de terminada cada una de las fases.  
La restauración se puede resumir en las siguientes labores:  
La reconstrucción del terreno se iniciará en los bancos superiores de la zona ya afectada, según lo indicado en la documentación presentada, rellenando los antiguos huecos y dotando a los taludes de esta zona de las siguientes dimensiones: H=5 m, Bermas=7 m, e inclinación del talud=35º. En el hueco de explotación las dimensiones finales de explotación serán las mismas que las de restauración, obteniendo un talud de restauración de 7 m de altura, 45º de inclinación y con bermas intermedias de 3 metros de ancho.  
Una vez finalizado la restauración morfológica se ejecutará la reconstrucción del yacimiento etnológico E12 Muros de contención, localizado en el interior del hueco de explotación. Para lo cual se construirán una serie de muros mediante mampostería en seco.  
Para evitar deslizamientos e inestabilidades de los taludes de restauración, así como luchar contra la erosión, se ejecutará el sistema de drenaje tal y como está diseñado en la documentación:  
a) Se construirá cunetas perimetrales de escollera que intercepten la escorrentía exterior, la conexión de las mismas a la red natural de drenaje se realizará mediante escollera, con el propósito de asegurar la retención de sedimentos. Estas conexiones se limpiarán periódicamente.   
b) La escorrentía interior se canalizará en cada banco mediante cunetas a pie de talud (las bermas de los taludes tendrán una contrapendiente mínima del 1% y máxima del 3%), conectando los niveles mediante bajantes de talud, al final de cada bajante de talud se construirá algún elemento capaz de retener los sedimentos temporalmente.  
c) En el diseño final de la restauración se genera un fondo sin salida a cauces externos, se creará una balsa para la recogida de las aguas de escorrentía y los sedimentos arrastrados. Esta balsa se limpiará al menos una vez al año durante la explotación.  
Revegetación y todas las labores previas necesarias para la misma, según lo indicado en el estudio de impacto ambiental (en adelante EIA) y en el PRI presentados.  
Resumiendo, las dimensiones de los taludes de restauración serán:  
Plan de vigilancia ambiental y plan de abandono:  
Con el fin de controlar el cumplimiento y la eficacia de lo descrito en la documentación y realizar las acciones necesarias para la recuperación del área afectada se definen el programa de vigilancia ambiental y el plan de abandono. Se llevarán a cabo durante los 30 años de duración de la explotación y se prolongarán durante 5 años después de haber finalizado la obra. La empresa promotora del proyecto será la responsable de la ejecución de los mismos, tal y como se describe en la documentación presentada.  
2. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
El EIA plantea como única justificación de la ubicación del proyecto la afección actual de la zona por una actividad minera anterior. No se ha descrito ningún estudio de alternativas.   
Someramente se justifica el diseño elegido por la viabilidad económica del mismo.  
Tramitación administrativa:  
1. Remisión del expediente, consultas y requerimientos.  
El 21 de enero de 2008 se recibe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia la siguiente documentación referente a la explotación de recursos de la Sección C) denominada «Amparo II», nº 1622- Bis, en el término municipal de Andilla (Valencia): Proyecto de explotación, Estudio de Impacto Ambiental y su documento de síntesis, plan de restauración integral, informe patrimonial favorable de 9 de mayo de 2006, informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 21.08.2006, informe forestal al Plan de restauración integral favorable de fecha 2 de enero de 2008.  
Con fecha 7 de marzo de 2008, se envía una consulta al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio sobre las normas urbanísticas vigentes que rigen en el municipio de Andilla, la clasificación y calificación del terreno afectado y la compatibilidad de la actividad solicitada con la misma.  
Con fecha 7 de marzo de 2008, se envía una consulta al Ayuntamiento de Andilla sobre la compatibilidad urbanística de la actividad solicitada con el planeamiento vigente en el municipio.  
Con fecha 21 de abril de 2008, se recibe del Ayuntamiento de Andilla contestación a la consulta urbanística, en el que se informa:  
«Que la actividad se encuentra en suelo no urbanizable de protección forestal.  
Que la ampliación se propone dentro de suelo no urbanizable de protección forestal.  
Las normas indican «como suelo no urbanizable protegido, no se permitirá ningún tipo de edificación a excepción de las que sean propias de los aprovechamiento naturales o bien edificaciones públicas acordes así mismo con el terreno y que tiendan a acondicionar este al uso por el cual ha sido protegido;»  
Que existe una sentencia del Tribunal Superior de Justicia Comunidad Valenciana Nº 1757/2002, del 3 de diciembre de 2002 mediante la cual falla en contra de las normas subsidiarias de planeamiento municipal de Andilla, solo en cuanto clasifica todo el término municipal, excluido los cascos urbanos, como no urbanizable especialmente protegido.»  
Con el propósito de aclarar qué normas urbanísticas rigen en la actualidad, la zona de estudio, con fecha 30 de abril de 2008 se envía una solicitud de certificado urbanístico expedido por fedatario público, de la clasificación y calificación vigente de los terrenos afectados por la actividad, indicando, expresamente, el planeamiento vigente por el que se regula al certificar dichos extremos.  
Con fecha de 9 de mayo de 2008, se recibe informe del Servicio Territorial de Ordenación del territorio de Valencia, sobre el planeamiento vigente de los terrenos a afectar en el que se informa de lo siguiente:  
«...Los terrenos objetos de informe se encuentran clasificados por las normas subsidiarias del planeamiento del Ayuntamiento de Andilla, como suelo no urbanizable especialmente protegido.  
1. A día de hoy, las normas urbanísticas vigentes, para el suelo urbano y urbanizable, en el municipio de Andilla son las normas subsidiarias de Andilla, cuya homologación fue aprobada definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en fecha de 21 de diciembre de 1999.  
2. Por lo que respecta al suelo no urbanizable, que es donde se encuentra el emplazamiento del expediente objeto del presente informe, las Normas subsidiarias fueron anuladas por la sentencia del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana de fecha 3 de diciembre de 2002, por lo que para el suelo no urbanizable de Andilla rige el Plan Comarcal de Villar del Arzobispo, que prevé la explotación de canteras y no establece ningún parámetro de ocupación.  
3. Por último, habrá de tenerse en cuenta la disposición transitoria segunda de la LSNU, por lo que le resulte de aplicación.»  
La disposición transitoria segunda de la LSNU dice en su punto dos: «En los municipios cuyo planeamiento urbanístico no esté adaptado a la legislación urbanística de la Comunitat Valenciana, que no contenga para el suelo no urbanizable medidas de especial protección de parte del mismo, y hasta que se aprueben definitivamente los correspondientes instrumentos de ordenación adaptados a esta ley, a todo su suelo no urbanizable se aplicará el régimen urbanístico establecido en esta ley para el suelo no urbanizable protegido. No obstante, podrán admitirse, caso por caso, aquellas actuaciones de las previstas en esta ley que cuenten con informe o, en su caso, declaración favorable de su impacto ambiental e informe favorable respecto de su compatibilidad territorial emitido por la Conselleria competente en ordenación del territorio y urbanismo»  
Con fecha de 29.05.2008 se recibe informe del Ayuntamiento de Andilla en el que certifica:  
«...los terrenos afectados por la ampliación de la explotación minera denominada «Amparo II», nº 1622- Bis, ubicada en el monte de utilidad pública «Los Pinarejos» del término municipal de Andilla, están clasificados y calificados como suelo no urbanizable de protección forestal (art. 48 de las normas subsidiarias).  
Asimismo, certifico: que la sala de lo contencioso- administrativo, sección primera, del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana mediante sentencia núm.: 1757/2002 de fecha 3 de diciembre de 2002, anuló las anteriormente citadas normas subsidiarias de planeamiento municipal de Andilla, sólo en cuanto clasifica todo el término municipal, excluido los cascos urbanos, como suelo no urbanizable especialmente protegido.»  
Con fecha 29 de mayo de 2008, se solicita al promotor, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, una ampliación de documentación con el fin de subsanar las deficiencias encontradas en la documentación.  
Con fecha 7 de julio de 2008 recibe del promotor la ampliación de documentación solicitada.  
2. Información pública:  
La documentación ha estado sometida a información pública y transcurrido el plazo de 30 días hábiles no se presentaron alegaciones. El anuncio de la solicitud se publicó en el DOCV nº 5416, de fecha 15 de febrero de 2007.  
3. Documentación adicional  
Informe sobre la actividad minera del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, de fecha 16 de enero de 2008.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El acceso a la zona a explotar se realiza por la carretera comarcal CV- 341 que comunica las poblaciones de Villar del Arzobispo y Andilla, a la altura del km 3 se toma a la izquierda un camino llamado «Camino de la Señora», que conduce en unos 2220 m, de los cuales los últimos 758 m están asfaltados, según proyecto. El mantenimiento del camino será responsabilidad de la empresa.  
La zona de estudio se halla situada en las estribaciones orientales de la cordillera Ibérica. La morfología de la zona es una combinación de zonas montañosas donde existe una sucesión de litologías dentríticas (arcillas y arenas) y calcáreas con intercalaciones margosas, con zonas de valle con recubrimientos cuaternarios. La sucesión litológica que aflora en el entorno geológico del área de estudio se puede reagrupar en cuatro unidades:  
Unidad 1 (Jurásico superior): consta de areniscas margas grises y calizas que ocupa las partes exteriores de la concesión minera.  
Unidad 2 (Cretácico inferior) predominantemente compuesta por las arcillas y arenas objeto de la actividad minera, presenta una potencia máxima estimada de 80 m.   
Unidad 3 (Cretácico inferior) presenta un importante paquete margoso con presencia de abundantes restos fósiles.  
Unidad 4 (Cuaternario): elementos de relleno que recubren en las partes de pendientes bajas los materiales del Jurásico superior y Cretácico inferior.  
Desde el punto de vista hidrogeológico la zona estudiada se encuentra administrativamente entre la unidad hidrogeológica de 08.19 Alcublas y la unidad hidrogeológica de 08.22 Llíria-Casinos.  
La red hidrológica de la zona está condicionada tanto por el material geológico sobre el que se asienta, como por la pendiente media del terreno, lo que da lugar a la aparición de cárcavas y barrancos.  
La actividad se localiza en una ladera con orientación este, por lo que la visibilidad hacia el oeste es prácticamente inexistente. La visibilidad se extiende hacia la llanura al sudeste del ámbito de estudio, en la que no existen elementos que actúen como barreras de visibilidad. Como elemento relevante de visión, destaca la carretera CV-341, carretera que se utilizará para el acceso a la explotación y que atraviesa dicha llanura agrícola. Desde el punto de vista paisajístico, se distinguen dos unidades: la unidad I «monte Pinarejos» y la unidad II «valle de Higueruelas», la primera de mayor calidad paisajística dado su carácter forestal.  
Respecto a la vegetación presente en la zona, la especie arbórea predominante es el Pinus halepensis, su origen es debido tanto a las repoblaciones como a la colonización espontánea en zonas de carrascal degradado, de cultivos abandonados o de zonas quemadas. Destaca también la densa vegetación arbustiva donde aparecen coscoja (Quercus coccifera), enebro (Juniperus communis), el lentisco (Pistacea lentiscus), el romero (Rosmarinus officinalis), la aliaga (Ulex parviflorus), el tomillo (Thymus vugaris), el espliego, entre otras. La cubierta herbácea es escasa, debido principalmente a la aridez.   
De la fauna presente en la zona de estudio y sus alrededores destacan las aves de pequeño tamaño que nidifican en los cultivos de secano, cabe mencionar también la existencia de una población de cuervos. Respecto a los demás grupos, aparecen mamíferos de pequeño tamaño, como la gineta, el zorro, el tejón y la comadreja. Aparecen también especies de anfibios y reptiles aparecen, entre otras, el sapo partero común, la rana común, lagarto ocelado, la culebra de collar.  
Los suelos en la zona son fundamentalmente de cuatro tipos: Regosoles, antrosoles, calcisoles y leptosoles.  
El piso bioclimático es el mesomediterráneo seco. Con temperaturas medias anuales alrededor de los 13- 17ºC y precipitaciones anuales sobre 538 mm. Las precipitaciones se concentran principalmente en otoño y primavera. El número medio de días de precipitación anual es sesenta. Otra característica del clima de Andilla es la gradación térmica, existiendo grandes diferencias de temperatura entre las distintas estaciones del año y también entre el día y la noche. Según los datos del proyecto la zona presenta un intervalo de sequía de, aproximadamente, dos meses y medio, coincidiendo con la época estival.  
El riesgo de erosión está muy relacionado con el material poco consolidado, como es el de la zona de estudio, por lo que se considera que al desaparecer la vegetación y crear nuevas pendientes en la zona oeste de la explotación, existirá un riesgo importante de erosión. No existe ningún riesgo de inundación.  
Desde el punto de vista socioeconómico, el término municipal de Andilla tiene una extensión de 142,8 km², se localiza en la comarca de Los Serranos. La distancia a la ciudad de Valencia es de 65 km. Los Serranos se caracterizan por pequeños núcleos de baja población en regresión poblacional. La orografía del municipio limita una red de infraestructuras óptima, lo que provoca un efecto de aislamiento. La actividad principal es la agricultura, la actividad industrial es baja. En los últimos años ha crecido la participación en otros sectores alternativos al agrario, como la construcción.  
2. Afecciones legales.  
En el ámbito del derecho minero existen dos elementos etnológicos catalogados: el E007 (Corral cañada del Moro) y E012 (Muros de contención). Éste último se encuentra también dentro del límite de explotación. El EIA describe la restitución de los muros de contención con piedra en seco, como existían en dicho ámbito antes de la explotación minera y la protección del Corral Cañada del Moro, para evitar la posible afección del mismo por parte de la explotación minera.   
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000 no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitaria denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, ni ZEPAs designadas para formar para de la Red Natura 2000. La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, espacios incluidos en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales, ni en el Catálogo de Zonas Húmedas.   
La zona a afectar pertenece al MUP Nº 111, denominado «Pinarejos» propiedad del Ayuntamiento de Andilla.  
En el término municipal de Andilla se identifican 3 vías pecuarias: «cañada real de Aragón», «colada de Segorbe», «vereda de la Losa». Siendo la «cañada real de Aragón», la que discurre más próxima al área de estudio. El proyecto no afecta a ninguna de ellas.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Los aspectos ambientales más afectados por el proyecto serán: el aire, por el aumento de ruido y de las partículas sólidas; la geomorfología, en cuanto a la variación de la topografía original; la edafología, por la destrucción, la alteración de las propiedades y la pérdida (aunque sólo sea parcialmente) del suelo; la vegetación, ya que se destruye y la fauna asociada a la misma desaparece; la hidrología superficial y los procesos erosivos, al modificar el relieve y destruir la capa de vegetación, se alteran los drenajes y se aumenta la tasa de erosión/sedimentación; el paisaje, en cuanto se pierde calidad y se produce un impacto visual muy importante  
Por otro lado, de los efectos positivos de la actividad destaca la producción de materiales utilizados en la industria de la cerámica, importante para el desarrollo económico de la Comunitat Valenciana, así como los puestos de trabajo asociados a la propia explotación. Otro efecto positivo será la restauración de la zona ya afectada utilizando los estériles de la nueva zona a explotar.  
Con el fin de evitar, minimizar y corregir los impactos se plantean una serie de medidas protectoras y correctoras. Estas medidas se describen en el EIA y en el PRI, la correcta ejecución de las mismas garantizará la eficacia de la restauración. Las medidas descritas en el mismo pueden resumirse como:  
Restauración geomorfológica: diseño del hueco combinando la rentabilidad económica de la explotación y la futura restauración, favoreciendo un sistema de drenaje compatible con la red natural del entorno. Dotando a los taludes de explotación de las dimensiones adecuadas para la futura implantación de vegetación, además de facilitar la naturalización del espacio una vez terminadas las labores mineras.  
Restauración y protección de los yacimientos etnológicos afectados.  
Diseño de la revegetación con el objeto de recuperar a largo plazo el hábitat preexistente, favoreciendo el regreso de la fauna asociada.  
Emplazamiento de los acopios temporales de material en las zonas menos sensibles, teniendo en cuenta la escorrentía, el impacto visual y los vientos predominantes.  
Realizar las reparaciones y revisiones de la maquinaria en zonas acondicionadas para estos trabajos, evitando así una posible afección o contaminación del suelo y las aguas subterráneas.  
Medidas específicas para el control del nivel de ruido, vibraciones y de polvo, optimizando el diseño y control de las voladuras, diseñando un sistema de drenaje adecuado.  
El proyecto dispone de informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, valorando la actuación propuesta favorablemente en cuanto a los siguientes aspectos: el consumo de agua estimado en 3130 m³/año queda garantizado por agua de origen pluvial y por aportación externa con camiones cisterna en épocas estivales (874 m³ a lo largo de los tres meses de verano) y en cuanto a la incidencia sobre el dominio público hidráulico, sus zonas de policía y servidumbre y al régimen de corrientes, el proyecto ha tenido en cuenta estas posibles afecciones, diseñando una red de drenaje interna que evita las posibles afecciones descritas y aplicando las medidas protectoras necesarias.  
4. Consideraciones sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
El conjunto de medidas correctoras y protectoras propuestas en el proyecto se considera adecuado, sin embargo es necesario introducir una serie de mejoras con el propósito de aumentar la integración paisajística de la restauración y corregir los impactos visuales de la explotación.   
Por otro lado, para conseguir el éxito final de la restauración se considera muy importante respetar las dimensiones de los bancos de explotación y de restauración tal y como están descritos en el proyecto, con el fin de evitar la erosión, asegurar la estabilidad de los bancos y conseguir el éxito de la revegetación. Debido a la duración de la actividad solicitada, 30 años, otro aspecto fundamental para el correcto desarrollo de la actividad, será el compromiso de la promotora para seguir los plazos descritos en el cronograma de restauración.  
El Plan de Vigilancia Ambiental y el Plan de abandono, además de garantizar el correcto desarrollo de la explotación y la aplicación de las medidas correctoras establecidas en la documentación tramitada, se implementarán de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente Declaración de Impacto Ambiental.   
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de un Declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de Impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m) del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A lo vista de lo anterior y de la propuesta técnica de Declaración de Impacto ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente dclaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la explotación de recursos de la Sección C) denominado «Amparo II» en el término municipal de Andilla (Valencia) promovido por WB B España, SA, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
El órgano competente en materia urbanística determinará, en su caso, la compatibilidad territorial de esta actuación, tal como establece la disposición transitoria segunda de la Ley de Suelo no Urbanizable, si así lo requiere la tramitación de la declaración de interés comunitario.  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Se utilizará el camino de acceso definido en el proyecto presentado. La empresa minera será la responsable del mantenimiento del mismo, así como de cualquier daño causado en los mismos o lindes de fincas limítrofes de la explotación. Se respetarán las distancias de seguridad entre la explotación y las parcelas limítrofes.  
2. Respecto a los dos yacimientos etnológicos localizados dentro del derecho minero, el E007 «corral cañada del Moro» y el E012 «muros de contención», se tomarán las siguientes medidas:  
E012 «Muros de contención»: restitución de muros de contención con piedra en seco, como existían antes de la explotación minera, tal y como se describe en la documentación presentada.  
E007 Corral Cañada del Moro: se aplicarán las medidas preventivas para su conservación tal y como se explica en la documentación.  
3. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen nuevos restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adaptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio cultural valenciano.  
4. Según lo descrito en la documentación presentada, únicamente se instalará una planta móvil de cribado en seco en la zona de estudio. Se adoptarán las medidas necesarias para controlar los niveles de polvo y ruido producidos por la misma.  
5. Se delimitará la superficie afectada por la actividad, siguiendo las coordenadas UTM dadas en el proyecto. Cuando la restauración finalice, incluyendo el período de vigilancia ambiental, y se haya asegurado el éxito de la misma se retirarán los elementos que hayan servido para delimitar el área afectada.  
6. Se introducirán medidas que aseguren una mayor integración paisajística:  
Se estudiará el lugar más adecuado donde introducir una pantalla vegetal que minimice el impacto visual desde la carretera CV- 341. Para esta pantalla se utilizarán especies que cumplan las funciones propias de una pantalla vegetal además de integrarse con la vegetación propia de la zona, siguiendo las pautas utilizadas en la selección de especies realizada en el PRI.  
Con el fin de que las plazas de cantera tengan una morfología menos uniforme y geométrica, deberán disponerse en ellas elementos integradores que expresen la diversidad paisajística y ecológica de la zona.  
7. Se garantizará que los camiones que transporten material desde la explotación a la planta de tratamiento en Higueruelas o directamente a los puntos de venta, circulen con la caja tapada por una lona.  
8. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán a lo largo de todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.  
9. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustibles y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Por otro lado, el mantenimiento de la maquinaria se realizará en lugares adecuados para tal fin.  
10. El promotor solicitará cada cinco años y cada vez que se termine cada una de las fases descritas en la documentación, a través del Servicio territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, a esta Dirección General una visita de comprobación conjunta del Servicio de impacto ambiental y del Servicio Forestal, con el fin de corroborar el cumplimiento de los condicionantes de esta declaración de impacto ambiental y de lo descrito en el estudio de impacto ambiental y en el plan de restauración integral, así como la eficacia de las medidas propuestas. Se acompañará esta solicitud con un informe en el que se describan las actuaciones llevadas a cabo, las incidencias producidas así como todo lo que se considere pertinente.  
11. El plan de vigilancia ambiental y el plan de abandono, se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 30 de julio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML