Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9849, del 15-05-2024 (2024/4006)

RESOLUCIÓ de 8 de febrer de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental del Projecte parc eòlic Torre Miró III, en les parcel·les 5 i 10 del polígon 5 del terme municipal de Zorita del Maestrazgo i en les parcel·les 1 i 8 del polígon 77 del terme municipal de Morella. Expedient: (3013993) 048/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9849

Data del DOGV
:   15-05-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/4006

CVE


Data del document
:   08-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria d'Innovació, Indústria, Comerç i Turisme

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de febrer de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula una declaració d'impacte ambiental del Projecte parc eòlic Torre Miró III, en les parcel·les 5 i 10 del polígon 5 del terme municipal de Zorita del Maestrazgo i en les parcel·les 1 i 8 del polígon 77 del terme municipal de Morella. Expedient: (3013993) 048/2023/AIA. [2024/4006]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3013993) 048/2023/AIA.  
Títol: Torre Miró III.   
Promotor: Med Wind Energy, SL.   
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2020/14.  
Localització: Es localitzen en les parcel·les 5 i 10 del polígon 5 del TM de Zorita del Maestrazgo i en les parcel·les 1 i 8 del polígon 77 de Morella.  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
L'empresa Med Wind Energy, SL, promou el Projecte parc eòlic Torre Miró III, que té per objecte la construcció d'un nou parc eòlic amb una capacitat de producció total de 41,4 MW en la zona 1 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (PECV).  
L'energia elèctrica produïda es conduirà a la subestació transformadora ja construïda, denominada SET 132/12 kV Torre Miró, que compartixen els parcs eòlics que ja hi ha i que Med Wind Energy, SL, ampliarà amb dos noves posicions de transformació 132/30 kV per als parcs eòlics en desenvolupament en la zona eòlica 1 (Torre Miró III i Torre Miró IV), per la qual cosa la SET presentarà una configuració 132/30/12 kV. De la SET Torre Miró partix una estesa d'evacuació de 132 kV, ja construïda, que s'optimitzarà i s'adequarà per a permetre l'evacuació i la connexió de l'energia generada fins al punt d'entrega en la SET 400/132 kV Renomar Morella, annexa a la SET 400 kV REE Morella, a través de la qual s'incorpora a la xarxa de transport nacional que depén de Red Eléctrica de España.  
b) Característiques principals del projecte   
El projecte Torre Miró III està compost per 9 aerogeneradors: 6 d'una potència unitària de 4,5 MW amb un rotor de 150 m, i 105 m d'altura de boixa, i 3 de 4,8 MW de potència amb un rotor de 136 m i 105 m d'altura de boixa. Tal com s'indica en el projecte, tant el model com la potència unitària de la maquinària projectada s'adaptaran a la millor tecnologia disponible en el moment de la implantació a fi de millorar l'aprofitament del recurs eòlic existent.  
El parc eòlic se situa en la denominada serra de Bernús - la Talaiola, amb una altura màxima de 1.100 msnm. El parc es compon de diverses alineacions amb una orientació predominant nord-oest sud-est. Les crestes o divisòries del parc tenen unes condicions geomorfològiques d'una amplària suficient per a facilitar-ne la instal·lació.   
Els 9 aerogeneradors i l'ampliació de la SET Torre Miró es projecten en les coordenades UTM, que pertanyen als TM de Morella i Zorita del Maestrazgo:  
  
PARC EÒLIC TORRE MIRÓ III  
Aerogenerador Rotor Potència Coordenades UTM ETRS89 TM  
 X Y   
TMIII-01 Ø136 4,5 MW 742.577,43 4.510.693,12 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-02 Ø136 4,5 MW 742.959,20 4.510.930,78 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-03 Ø136 4,5 MW 743.420,97 4.510.262,74 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-04 Ø136 4,5 MW 743.825,26 4.510.491,93 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-05 Ø136 4,5 MW 744.048,30 4.509.925,09 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-06 Ø150 4,8 MW 744.497,93 4.509.896,56 Zorita del Maestrazgo / Morella  
TMIII-07 Ø150 4,8 MW 744.858,66 4.509.805,90 Morella  
TMIII-08 Ø150 4,8 MW 746.011,40 4.509.065,99 Morella  
TMIII-09 Ø136 4,5 MW 745.867,72 4.507.772,22 Morella  
  
  
Coordenades UTM de la subestació elèctrica transformadora:  
  
ÀMBIT PARC EÒLIC TORRE MIRÓ III  
Subestació Coordenades UTM ETRS89  
 X Y  
SET Torre Miró (ampliació) 746.072,00 4.506.510,00  
  
  
Dins dels aerogeneradors es disposarà d'un centre de transformació per a transformar la tensió generada de 720 V a 30 kV. Des dels transformadors partiran línies elèctriques soterrades de 30 kV, que discorreran en paral·lel als camins d'interconnexió entre els aerogeneradors i que finalitzaran en la subestació elèctrica transformadora SET Torre Miró.   
Els aerogeneradors se situen en zones de cresta de muntanya. L'obra civil del parc eòlic se centrarà en l'execució de les fonamentacions dels aerogeneradors, les plataformes de muntatge, les plataformes per a les grues, les plataformes auxiliars, els camins d'accés i les rases de canalització elèctrica. Les fonamentacions dels aerogeneradors es dissenyaran mitjançant una sabata de formigó armat de tipus troncocònica, d'una base circular de 20,5 m de diàmetre i d'una altura variable de 2,50 m. Per al cas de la torre de mesurament, la fonamentació es projecta mitjançant una sabata de formigó armat de dimensions 3 x 3 x 3 m. Les dimensions de les plataformes de muntatge seran de 35 x 40 m de mitjana.  
L'accés al parc es farà des de la carretera N-232 Vinaròs - Santander aprofitant el camí existent (via pecuària Canyada de la Talaiola) que discorre pel cim on se situen els aerogeneradors i que partix d'un tram abandonat del traçat antic de l'N-232 que connecta amb el traçat nou de l'N-232. Per a l'accés a l'aerogenerador TMIII09, s'aprofitaran els camins dels parcs eòlics Torre Miró I i Torre Miró II ja construïts, així com altres camins forestals de la zona. D'aquests accessos principals eixiran els accessos secundaris a cada alineació i/o aerogenerador que seran de nova construcció. La secció transversal dels camins es dissenyarà amb una amplària útil de la calçada de 5,00 m, amb una amplària lliure de 6,5 m, unes cunetes laterals d'1 m i un pendent màxim de 10 %. Es preveu executar 2.603 m de nous vials i l'adequació de 6.582 m. El drenatge de plataformes i camins consistirà en unes cunetes triangulars no revestides.  
Es preveuen 11.968 m de canalització subterrània amb unes rases d'entre 0,8 m i 1,5 m d'amplària i fins a 1,4 m de profunditat.  
  
En el projecte s'inclou el pla de desmantellament, que comprén la retirada de totes les estructures o els elements permanents i la restauració dels terrenys afectats una vegada finalitzada la vida útil del parc eòlic.  
Pel que fa a la infraestructura d'evacuació, es projecta la reforma en dos trams de la línia existent de 132 kV: la reforma de la línia aèria en una longitud de 12.320 m i la substitució dels suports des del suport 2B de la SET Torre Miró fins al suport 47 de la línia aèria SET Torre Miró - SET Morella, i la reforma de la línia de 132 kV d/c des del suport 48 de la línia 3 SET Torre Miró - SET Morella i de la línia 11 ST Todolella - ST Morella, amb una reforma de línia aèria de 5.025 m i la substitució dels suports existents des del suport 48 fins al suport 64.  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents i contingut de l'expedient  
El 24.01.2023, el Servei Territorial d'Energia, Indústria i Mines de Castelló dona trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. La sol·licitud s'acompanya de:  
- Projecte tècnic del parc eòlic Torre Miró III i addenda al projecte.  
  
- Projecte tècnic-administratiu d'ampliació de la subestació transformadora 30/132 kV de Torre Miró.  
- Projecte tècnic-administratiu de la reforma de la línia existent SET Torre Miró fins al suport 47 de la línia elèctrica SET Torre Miró - SET Morella.  
- Projecte tècnic-administratiu de la reforma de la línia existent D/C des del suport 48 de la línia elèctrica SET Torre Miró - SET Morella i SET Todolella - SET Morella.   
- Estudi d'impacte ambiental (inclou un estudi d'afeccions a l'avifauna i els quiròpters) i document de síntesi, així com les addendes corresponents.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Memòria justificativa del compliment dels criteris del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Pla de desmantellament i restitució ambiental.   
- Informes rebuts durant la fase d'informació pública i consultes.   
  
- Estudi anual d'avifauna del parc eòlic Torre Miró III.  
- Estudi anual de quiròpters del parc eòlic Torre Miró III.  
- Memòria per a l'autorització d'ocupacions temporals en via pecuària.  
- Plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i els treballs que es desenvolupen en el terreny forestal o en la contornada.   
El 17.02.2023, el Servei Territorial d'Energia, Indústria i Mines de Castelló remet un ofici i hi adjunta documentació complementària. Aquest s'acompanya de:  
- Al·legació d'Ana Vallibana Troncho García i contestació a l'al·legació.  
- Al·legació d'Urbano Troncho i contestació a l'al·legació.   
En data 09.03.2023, tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitzen una visita de camp a la ubicació de la planta.  
En data 30.01.2024, el Servei Territorial d'Energia, Indústria i Mines de Castelló remet un ofici i hi adjunta la documentació gràfica complementària que fa referència als perfils longitudinals i els perfils transversals del projecte.  
b) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar les informacions públiques de l'expedient mitjançant un anunci en el BOP de data 18.11.2021, el DOGV de data 17.11.2021 i el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Morella el 19.11.2021 i de Forcall, l'11.11.2021. Com a resultat d'aquesta informació pública en atenció als informes sectorials i les al·legacions presentades, es modifica la disposició d'alguns aerogeneradors i es redacta una segona versió del projecte.   
  
D'aquesta nova versió del projecte es realitza una nova informació pública, en data de 24.01.2023, en el DOGV i en el BOP de Castelló.   
Durant el primer període d'exposició pública es van presentar al·legacions per part de la Mancomunitat Comarcal els Ports; el Grup de Dones els Ports; l'Ajuntament de Zorita del Maestrazgo; M. del Mar Paris Folch, Rosa María Sebastiá Sabater, Ana Vallibana Troncho i veïns de Fraiximeno; l'Associació d'Empresaris Turístics de Morella i la Comarca; Rosel Dolz Pascual; l'associació Cap, Cor i Cua els Ports; el Morella Club de Futbol; l'Ajuntament de Morella; l'Associació Espanyola per a la Conservació i l'Estudi dels Ratpenats - SECEMU; el Club Ciclista Piño Fijo de Morella; l'Associació Sonore; l'Associació Mare de Déu de Vallivana; l'associació La Canyeta Literària de Morella; l'associació La Rondalla de Morella; Urbano Troncho Prats, i Miguel Ángel Troncho García.  
Durant el segon període d'informació pública s'han presentat al·legacions per part d'Ana Vallibana Troncho García i Urbano Troncho, veïns del mas de Fraiximeno.  
A continuació, se citen aquelles relacionades directament amb l'afecció ambiental de la segona versió del projecte:   
1. Al·legació formulada pels veïns del mas de Fraiximeno.   
S'al·lega contra l'afecció de la línia d'evacuació en zones d'especial protecció per a les aus; el promotor indica que l'actual delimitació de la ZEPA de l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana va ser determinada el 5 de juny de 2009, per la qual cosa és posterior a la construcció de la subestació de Morella i a les línies d'evacuació, per tant, no l'afectava. Tornen a indicar que no es tracta d'una línia elèctrica nova, sinó d'una reforma de les que ja hi ha, amb la qual cosa, i coneixent la vulnerabilitat ambiental de la zona declarada ZEPA i LIC, es minimitza l'impacte ambiental. Pel que fa a un espai declarat com a RN2000, indiquen que no és cert que no es puguen aprovar infraestructures, ja que la Llei 42/2007 i la Llei 21/2013, en el seu articulat, determinen els documents i els mecanismes administratius per a aprovar-los.  
  
L'al·legació conté diversos punts, entre els quals es fa referència a l'impacte sobre la salut de les persones per la radiació electromagnètica. El promotor contesta que, pel que fa a la salut i la radiació electromagnètica, igual que qualsevol altre equip o aparell que funcione amb energia elèctrica, les subestacions i les línies elèctriques d'alta tensió generen un camp elèctric i magnètic de freqüència industrial.  
En relació a l'afecció paisatgística al·legada, el promotor indica que s'ha realitzat un estudi d'integració paisatgística d'acord amb la normativa i la metodologia vigents a la Comunitat Valenciana tenint en compte la rellevància de la zona.  
2. Associació Espanyola per a la Conservació i l'Estudi dels Ratpenats, SECEMU, de data 30 de desembre de 2021. L'escrit d'al·legacions va dirigit a millorar l'estudi d'impacte ambiental presentat en relació als quiròpters. Sol·liciten la identificació dels funcionaris i la capacitació professional dels que intervinguen en la revisió de les al·legacions que han presentat. En relació a l'estudi presentat, indiquen que és exclusivament bibliogràfic i que no s'ha realitzat cap mostreig, per la qual cosa demanen la paralització de la tramitació i la inadmissió de la documentació fins que no es dispose dels estudis preceptius sobre quiròpters i els efectes acumulatius i sinèrgics.   
El promotor contesta que han presentat tota la documentació requerida pel DL 14/2020 i que, pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental, així com l'inventari ambiental de l'estudi, aquests recullen totes les consideracions determinades en la Llei 21/2013. Sobre l'estudi realitzat, assenyalen que, d'acord amb la metodologia de la Conselleria, així com la que s'ha presentat al Servei de Vida Silvestre, l'estudi anual de quiròpters es va presentar el 29 de desembre de 2021. Com a conclusió de l'estudi realitzat, assenyalen que no es preveu cap afecció sobre cap de les espècies de quiròpters que s'inclouen en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Així mateix, pel que fa als parcs eòlics adjacents que es troben en funcionament, assenyalen que únicament hi ha hagut 9 baixes des del 2007 fins al 2021, per la qual cosa l'afecció és no significativa.  
3. L'Ajuntament de Morella, en data 14 de desembre de 2021, assenyala la improcedència de l'autorització per a l'ocupació de les vies pecuàries per la instal·lació dels aerogeneradors del parc eòlic Torre Miró III. Assenyalen que la instal·lació preveu l'ocupació de vies pecuàries, per a la qual se sol·licita una concessió demanial, la qual consideren improcedent i que la instal·lació d'un aerogenerador en els voltants genera un impacte visual i acústic que no és compatible amb els usos propis de les vies pecuàries. Altres aspectes que no s'han tingut en compte en el projecte sotmés a informació pública, quant a les línies elèctriques, indiquen que en el projecte només es parla de canvi de suports, però no es definix amb claredat. Quant a la subestació transformadora, s'han de tindre en compte els paràmetres de soroll per a no afectar les masies, que el projecte s'ha de fer amb el major respecte als valors històrics de Morella i el seu entorn i, finalment, que s'afavorisca la connexió en la subestació de Morella de la xarxa elèctrica comarcal que gestiona Electra del Maestrazgo.  
El promotor, en el seu escrit de contestació, assenyala, sobre les vies pecuàries, que la tramitació s'ha de fer a través de la Llei 3/2014. En cap cas es desnaturalitzarà l'ús propi d'aquests, ja que la llei no permet el canvi d'ús ni que cap instal·lació ni element d'aquesta talle el trànsit de la via pecuària afectada. Med Wind, com a copropietària dels parcs eòlics en funcionament, compta amb concessions demanials de vies pecuàries i en cap cas s'ha tallat el trànsit de les vies. Dins de la documentació presentada s'inclou la sol·licitud d'ocupació de vies pecuàries, la qual es tramitarà mitjançant l'administració en el procediment administratiu corresponent. En relació amb les línies elèctriques d'evacuació, s'insistix que aquests no són de nova construcció, ja que són una reforma del sistema d'evacuació existent. Després de la construcció del parc, es garantix el condicionament i la reposició dels camins i les parets de pedra seca, així com una restauració ambiental que minimitzarà l'impacte que hagen pogut causar. I sobre el subministrament d'energia elèctrica, Med Wind Energy no pot subministrar l'energia produïda a causa de la legislació vigent.  
  
c) Consultes a les administracions i informes rebuts  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va formular una consulta a la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre; l'Ajuntament de Morella; l'Ajuntament del Forcall; l'Ajuntament de Zorita del Maestrazgo; la Conselleria de Política Territorial, Obres i Mobilitat; Red Eléctrica de España; la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, i la Conselleria de Cultura i Esport, entre altres.   
S'ha remés una còpia dels informes recaptats:  
- Informe del Servei de Gestió Territorial (d'ara en avant, SGT), de data 24.02.2022, en matèria de risc d'inundació i altres incidències sobre l'ordenació del territori. La proposta del projecte del PE es considera compatible condicionada a la justificació de la ubicació de diversos aerogeneradors. Aquest òrgan emet un nou informe, amb data 13.10.2022, en el qual indica que no és procedent emetre un nou informe fins que no es compte amb la informació del nou projecte d'ubicació. Respecte a la nova documentació, s'emet un informe de data 24.01.2023, en el qual es considera favorable la nova ubicació, condicionat a la justificació del moviment de terres esperable per a la implantació dels aerogeneradors.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (d'ara en avant, SIVP), de data 23.03.2022, en el qual es considera que, per a l'emissió d'un informe favorable, serà necessari l'elaboració d'un nou estudi d'integració paisatgística amb les esmenes que s'indiquen en aquest informe, per tant, són inviables les ubicacions amb un màxim de 4 dels aerogeneradors que s'han proposat en el projecte inicial per afecció a l'entorn de Morella. Respecte de la nova documentació i les ubicacions, s'emet un informe amb data de 07.10.2022, en el qual s'indica la no emissió d'un informe favorable en matèria d'infraestructura verda i paisatge fins a l'esmena de la documentació presentada. Amb data 30.12.2022, s'emet un nou informe mitjançant aquest òrgan, en el qual s'informa del projecte favorablement, condicionat al compliment de les prescripcions que s'hi indiquen.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre, emés amb data 19.02.22, en el qual es detallen les directrius a considerar per les actuacions previstes, així com el deure de complir amb la legislació d'aigües vigent, i s'enumeren una sèrie de limitacions segons la ubicació del projecte respecte a la zona de policia (actuacions dins de la zona de servitud, dins de la zona de flux preferent i dins de la zona inundable).  
- Informe de la Subdirecció General de Medi Natural de data 13.05.2022. Informe conjunt de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental i la Subdirecció General d'Espais Naturals i Biodiversitat, respecte de la nova documentació, firmat el 12.01.2023 i el 13.01.2023, respectivament, amb sentit favorable condicionat a la inclusió de mesures correctores.   
- Informe de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emés per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 23.05.2022, referent a les ubicacions inicials, en el qual s'indica que aquests podrien presentar afeccions apreciables sobre els espais de la Xarxa Natura 2000. Informe de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 referent a l'última versió del projecte emés per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental de data 30.11.2022, en el qual es conclou que el projecte no presentarà repercussions sobre la integritat dels espais de la Xarxa Natura 2000, una vegada s'hagen complit les mesures preventives i correctores que s'inclouen en l'informe i en l'estudi d'afeccions analitzat.  
- Informe del Servei Territorial d'Agricultura de Castelló, de data 20.09.2022, en sentit desfavorable al projecte inicial. Nou informe del Servei Territorial d'Agricultura de Castelló, de data 23.01.2023, en el qual s'indica que el projecte amb la nova documentació i ubicació presentades no tindrà influències negatives sobre la preservació dels valors agraris de la zona.  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de data 05.06.2023, als efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, al projecte de construcció del parc eòlic Torre Miró III. S'indica que la construcció d'aquest parc no afecta cap BIC o bé de rellevància local i que s'han de complir totes les mesures correctores que es proposen en els informes tècnics respecte del patrimoni arqueològic, etnològic i paleontològic que es puga veure afectat.  
- Informe de l'Ajuntament del Forcall, de data 07.04.2022, en el qual s'indica la compatibilitat del projecte amb la legislació vigent.  
- Informe de l'Ajuntament de Morella, de data 23.06.2022, en el qual s'insta al compliment de les al·legacions presentades durant el primer període d'informació pública, en el qual es mostrava la disconformitat amb les ubicacions més pròximes a la localitat, modificades en la documentació final en anàlisi.  
3. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que el fet d'usar-les constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i també per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, pretén aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol i plantegen com a objectiu que s'arribe fins a una potència instal·lada de 4.500 MW en energia eòlica.   
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius, per la qual cosa la implantació de parcs eòlics, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.   
  
a. Criteris territorials. Anàlisi d'alternatives  
Per a la selecció d'alternatives del parc eòlic, s'han tingut en compte criteris de producció, mediambientals, urbanístics i d'ordenació del territori. Amb aquests condicionants, s'han valorat diverses alternatives d'ubicació dins de la zona 1 del PECV, a més de l'alternativa zero o de no actuació.   
La ubicació triada es localitza en una zona classificada com a apta amb compliment de les prescripcions en estudi d'impacte ambiental per a l'aprofitament eòlic segons el PECV, presenta unes condicions apropiades per a la implantació dels aerogeneradors, ja que disposa de recurs eòlic; disposa de terreny; se situa en una cota aproximada de 1.000/1.200 msnm, per la qual cosa no s'esperen problemes meteorològics que puguen afectar el manteniment i l'empenyiment aerodinàmic de l'aerogenerador; presenta facilitat de connexió amb la SET 400 kV REE Morella (punt de connexió per a la zona eòlica 1 del PECV); és compatible amb les infraestructures construïdes o projectades; se situa sobre un àmbit territorial amb compatibilitat constructiva perquè no afecta valors naturals protegits; disposa d'accessos viaris compatibles i aprofita la xarxa de camins existent; el parc eòlic es troba a una distància suficient dels nuclis de població més pròxims perquè l'impacte acústic no siga significatiu; complix la normativa vigent a escala tècnica, administrativa, ambiental i urbanística, especialment la normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana i el Pla especial de la zona eòlica 1 i les normes urbanístiques municipals, i és compatible amb les normatives sectorials existents.  
D'acord amb l'informe del Servei de Gestió Territorial, la solució definida és compatible amb els acords i els criteris d'ocupació racional del sòl, ja que complix les determinacions de l'article 10 de la LOTUP, sobre criteris d'integració territorial i paisatgística de les infraestructures, i les directrius 129, 130 i 133 de l'ETCV sobre la implantació d'infraestructures en el territori.   
Quant a la incidència per pendents superiors al 25 %, el nou parc dissenyat es troba en un cim amb pendents del terreny elevats, entre el 30 i 50 %. Per tant, tant per a la instal·lació dels aerogeneradors (fonamentacions i plataformes de muntatge) com per a l'adequació dels camins d'accés, s'esperen grans moviments de terra; no s'inclou entre la documentació presentada cap annex tècnic de moviments de terra.   
  
De la visita de camp realitzada es desprén que la ubicació dels aerogeneradors TMIII-01, TMIII-03, TMIII-05 i TMIII-06 requerix terraplens i desmunts amplis per a l'execució de les plataformes de treball i dels camins d'accés, la qual cosa implicarà l'ocupació i l'alteració permanent de grans espais de terreny ocupats, actualment, per massa forestal, per la qual cosa, s'ha de modificar també el règim hidrològic de l'àmbit, cosa que podria provocar efectes erosius no avaluats en la documentació presentada. Pel que fa a la ubicació d'aquests aerogeneradors, des del punt de vista del territori i amb la condició de minimitzar les afeccions i els moviments de terra, s'ha de revisar i justificar-ne la ubicació i l'accés.  
El sòl afectat per la implantació dels molins en els TM de Zorita del Maestrazgo i Morella està classificat com a SNU protegit segons el PGOU de les dos poblacions.   
La reforma de la línia elèctrica d'evacuació existent implica una ocupació territorial i una obra civil inferiors davant de la implantació de noves esteses, que, al seu torn, suposaria noves afeccions ambientals.   
  
b) Espais naturals protegits. Hàbitats  
La infraestructura del projecte es desenvolupa en l'àmbit d'espais que recullen les directives europees d'Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i d'Aus (Directiva 2009/147/CE), coneguts com a XARXA NATURA 2000. Concretament a:  
- ZEPA ES0000465 de l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana. El camí d'accés a l'alineació principal que comprén els aerogeneradors del TMIII-01 al TMIII-08 es correspon amb la delimitació de la ZEPA, per la qual cosa, les plataformes i els aerogeneradors projectats queden en el límit exterior d'aquesta.   
- LIC ES5233001 de la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana. Les instal·lacions del PE més pròximes a aquest LIC es corresponen amb un tram de la línia subterrània que discorre a l'est de la carretera N-232, entre l'accés al camí d'accés principal i l'enllaç amb els camins d'accés del PE Torre Miró I.   
- LIC ES5223029 riu Bergantes. En el tram corresponent als suports 36 i 37.  
- LIC ES5223002 l'Alt Maestrat. En el tram corresponent entre els suports 50 i 59.  
Sobre aquest tema, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, en l'informe de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, resol que el projecte no presenta repercussions sobre la integritat dels espais de la Xarxa Natura 2000 sempre que es complisquen les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000 presentat i, ja que en el projecte es tenen en compte les prescripcions de l'informe anterior de la DG de Medi Natural en el qual s'instava a la reubicació dels aerogeneradors números 4, 5, 6, 7, i 8 del projecte inicial, de manera que les plataformes auxiliars o el radi d'afecció del vol de les aspes del molí no envaïsquen la zona ZEPA d'acord amb la seua delimitació en la cartografia de la GVA.  
  
El promotor assegura que, en cas que siga necessària una ampliació del camí que delimita la ZEPA, accés a l'alineació nord d'aerogeneradors, aquesta es realitzarà per la part oposada a la ZEPA, igual que ocorre amb el traçat de la rasa per a la línia elèctrica del TM, de manera que es garantix la integritat dels hàbitats en la ZEPA. No obstant això, de l'anàlisi de la documentació presentada del projecte sí que s'identifiquen desmunts puntuals en l'ampliació del camí que s'endinsen i que afecten terreny inclòs en l'àmbit de la ZEPA.   
En la fase de replantejament de les obres i abans de l'inici de les tasques d'aclarida i desbrossament, s'abalisarà la zona d'obres per a evitar els moviments de maquinària o personal fora de l'àrea d'implantació.  
  
Consultada la cartografia de la GVA (escala 1: 50000) s'observa que, en l'àmbit del projecte, no hi ha hàbitats prioritaris de l'annex IV del Decret 70/2009, de 22 de maig, ni tampoc en l'entorn de microreserves de flora. No s'afecta cap dels espais naturals que s'inclouen en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
c. Medi forestal i flora  
Les afeccions més rellevants sobre la coberta vegetal de l'entorn es donaran en la fase de construcció. L'actuació prevista es desenvolupa sobre terreny forestal, segons el que establix el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). La instal·lació d'una infraestructura de producció elèctrica en terreny forestal altera el seu valor ecològic, productiu, paisatgístic, social, científic i cultural.  
De la visita realitzada pels tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, es conclou que la zona es troba pràcticament regenerada de l'incendi que hi va haver en 1994 i es constata la presència d'una coberta vegetal densa, formada per matoll baix i peus arboris de port mitjà composta, fonamentalment, per carrasques, pinedes, eriçals mixtos i pastures, els quals construïxen un paisatge naturalitzat que presenta una continuïtat visual i paisatgística amb l'àmbit de la ZEPA de l'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana (ES0000465).  
Les actuacions proposades impliquen la desaparició d'una superfície forestal important, tant pel que fa a les plataformes, com pels desmunts i els terraplens a executar per a la implantació d'aquests.  
El projecte no afecta muntanyes d'utilitat pública gestionades per aquesta conselleria.  
En la fase de desmantellament s'han de fer els treballs de restauració del terreny forestal que garantisquen una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, sense oblidar la recuperació de la capacitat d'infiltració dels terrenys afectats per la compactació del sòl (rases de conduccions, fonamentacions, etc.).   
Consultades les citacions de les quadrícules 1 x 1 del Banc de dades de biodiversitat de la GVA, la zona on es projecta el parc mostra la presència de les espècies protegides de flora següent:  
- Lliri de neu (Galanthus nivalis), Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada (annex II, protegides no catalogades), Directiva d'hàbitats (annex V).  
- Oma (Ulmus glabra), Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada (annex II, protegides no catalogades).  
- Roure (Quercus x couthinhoi), Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades (annex II, protegides no catalogades).  
- Til·ler de fulla grossa (Tilia platyphyllos). Vulnerable. Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada.  
A fi d'evitar l'afecció a les espècies de flora que s'inclouen en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen les mesures addicionals de conservació, prèviament al començament de les obres, el promotor contactarà amb l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre per a realitzar una prospecció de camp amb l'objectiu d'identificar la presència d'espècies protegides i abalisar els punts o les zones de distribució perquè no es vegen afectades per les obres.   
Segons la cartografia de la Generalitat Valenciana, la zona d'actuació no es troba afectada per cap individu d'alt valor cultural en relació amb arbres monumentals o catalogats.  
Respecte de la reforma de la línia d'evacuació, s'aprofitaran els accessos existents, per la qual cosa no s'hi duran a terme tractaments superficials. Dels suports a substituir, se situen sobre terreny forestal els suports 42, 34, 32, 28, 27, 25, 24, 23, 22, 19, 14, 7 i 6, els quals presenten accessos existents.  
L'EsIA de la reforma de la línia elèctrica establix mesures tant de disseny com operatives per a minimitzar l'afecció a la vegetació existent i facilitar la revegetació una vegada hagen acabat els treballs.   
d. Fauna. Avifauna. Quiròpters  
El parc eòlic i la línia elèctrica aèria d'evacuació del parc eòlic se situen en una àrea prioritària de protecció d'avifauna per línies elèctriques incloses en la Resolució, de 6 de juliol de 2021, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'amplien les zones de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució. D'aquesta manera, la línia elèctrica a modificar incorporarà mesures contra la col·lisió i l'electrocució i complirà, així, les prescripcions tècniques i les mesures de prevenció descrites en els articles 6 i 7 del Reial decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'establixen mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.   
  
Els treballs en la línia elèctrica es planificaran de manera que no afecten les èpoques de cria de la fauna present en el recorregut.  
  
El seguiment de la mortalitat d'avifauna provocada per la línia elèctrica es realitzarà de manera coordinada amb el dels parcs eòlics.   
  
Consultades les citacions de les quadrícules 1 x 1 del Banc de dades de biodiversitat de la GVA, la zona en la qual es projecta el parc mostra la presència de les espècies protegides de fauna següents:  
- Àguila marcenca (Circaetus gallicus), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'aus (annex I) i Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE).  
- Àguila calçada comuna (Hieraaetus pennatus), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'aus (annex I) i LESRPE.  
- Àguila daurada o reial (Aquila chrysaetos). Categoria UICN: quasi amenaçada, Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'aus (annex I) i LESRPE.  
- Hortolà comú (Emberiza hortulana), Conveni de Berna (annex III), Directiva d'aus (annex I) i Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE).  
La zona té una importància especial a escala autonòmica per a la conservació de rapinyaires rupícoles, sobretot pel que fa al voltor comú (Gyps fulvus) i l'aufrany comú (Neophron percnopterus).  
  
En l'estudi anual d'avifauna presentat s'han albirat, en la zona d'implantació, espècimens d'àguila daurada o reial (Aquila chrysaetos), àguila cuabarrada (Aquila fasciata), falcó pelegrí (Falco peregrinus), xoriguer comú (Falco tinnunculus), voltor comú (Gyps fulvus), aufrany comú (Neophron percnopterus), trencaossos (Gypaetus barbatus), àguila marcenca (Circaetus gallicus), àguila calçada comuna (Hieraaetus pennatus), astor comú (Accipiter gentilis), aguilot comú (Buteo buteo), esparver comú (Accipiter nisus), brúfol eurasiàtic (Bubo bubo), caro euroasiàtic (Strix aluco), aguiló vesprer (Pernis apivorus), milà negre (Milvus migrans) i arpella cendrosa (Circus pygargus).   
  
Considerant l'aspecte de la nidificació, el molí TMIII-02 presenta una afecció molt alta per proximitat a un territori de nidificació d'àguila marcenca. Al seu torn, es detecta una afecció alta sobre l'espai vital del voltor comú als aerogeneradors TMIII-07 i TMIII-08 a causa de l'existència de diversos posadors habituals a menys d'1 km de les instal·lacions previstes i a la proximitat del canyet de Zorita del Maestrazgo.  
  
En els estudis presentats no es valoren les possibles alteracions que el soroll que generen els molins podrà ocasionar en el comportament de la fauna salvatge de la zona, concretament a les espècies de rapinyaires nidificants en la rodalia dels aerogeneradors TMIII-02 i TMIII-08.  
  
S'aporten dades de seguiment de la mortalitat als parcs existents, amb les quals es conclou que la mortaldat del voltor comú és elevada en la zona.  
La resta d'espècies rupícoles nidifiquen lluny de les infraestructures projectades i l'afecció que es preveu és baixa. De la mateixa manera, l'afecció a les seues àrees d'espai vital es considera baixa, igual que les taxes de creuament.  
Al parc eòlic a construir, la distància mínima entre aerogeneradors d'una mateixa alineació és d'almenys 3 rotors, de manera que quede una zona de pas entre aerogeneradors d'almenys dos vegades el rotor d'aquest. Com que es disposen els aerogeneradors a 3 rotors, sempre quedarà, entre les àrees d'escombratge d'aquests, una distància de 2 rotors (280 - 340 m, aproximadament), que pot ser utilitzada com a corredor de pas per a aquelles espècies més hàbils en el vol (rapinyaires xicotetes i àguiles).  
L'equip redactor de l'estudi d'avifauna aportat considera que el projecte presenta una bona viabilitat ambiental en relació amb les poblacions de voltor comú tenint en compte l'existència d'afeccions mitigables si s'apliquen algunes mesures com el control dels abocaments ocasionals i l'arreplega de cadàvers en les explotacions ramaderes, que en ser accions preventives, si es mantenen en el temps, poden canviar els hàbits de recerca d'aliment cap a zones menys conflictives i, així, contribuir a reduir l'afecció de les noves infraestructures sobre les àrees d'espai vital de les espècies involucrades, mesures que s'inclouen entre les mesures preventives i correctores previstes en l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000.   
Les mesures preventives i correctores proposades en l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000 en relació amb els rapinyaires identificats inclouen una prospecció prèvia per a identificar nous nius i un estudi previ dels moviments de les parelles d'àguila marcenca que nidifiquen al voltant dels aerogeneradors TMIII-02 i TMIII-08. El seguiment s'estendrà a la fase de construcció i, en funció del resultat de l'estudi, es valorarà la implantació de mesures correctores com ara sistemes de vigilància dels nius i la detecció i la parada dels aerogeneradors.   
  
D'acord amb l'estudi d'afeccions a la Xarxa Natura 2000, els gestors del parc mantindran un control sobre la presència de carronya en la zona, per al qual el promotor proposa aconseguir una sèrie d'acords amb els propietaris de les explotacions ramaderes pròximes a l'àmbit del projecte amb els quals es reculla la prohibició de deixar cadàvers d'animals en un radi de 2.000 m dels aerogeneradors i el compromís d'arreplegar-los per part dels ramaders.   
Quant als quiròpters, d'acord amb l'estudi anual de quiròpters presentat, es detecta la presència de les espècies següents:  
- Rata penada cuallarga europea (Tadarida teniotis), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de vores clares (Pipistrellus khulii), Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada pipistrel·la (Pipistrellus pipistrellus), Conveni de Berna (annex III), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de dits llargs cavernícola (Miniopterus schreibersii), Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (vulnerable), Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (annex I, vulnerable), Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annexos II i IV).  
- Myotis spp. Catàleg espanyol d'espècies amenaçades: vulnerable, Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades: annex I: vulnerable, Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annexos II-IV).  
  
- Rata penada muntanyenca (Hypsugo savii), Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada dels graners (Eptesicus serotinus), Conveni de Berna (annex II), Directiva d'hàbitats (annex IV) i LESRPE.  
- Rata penada de ferradura grossa (Rhinolophus ferrumequinum), Catàleg espanyol d'espècies amenaçades (vulnerable), Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (annex I, vulnerable), Conveni de Berna (annex II), Conveni de Bonn (annex II) i Directiva d'hàbitats (annexos II i IV).  
Com a mesura correctora en el cas dels quiròpters, el promotor proposa realitzar un seguiment de la mortaldat i un seguiment de l'activitat entorn dels aerogeneradors, segons els protocols que s'indiquen en les directrius de SECEMU (González et al., 2013) o EUROBATS (Rodrigues et al., 2015).  
Com a mesures compensatòries de caràcter general, s'instal·laran caixes niu per a aus i refugis per a quiròpters en les zones forestals pròximes, així com espais de vegetació que afavorisquen el desenvolupament de pol·linitzadors o altres insectes.  
En l'estudi anual de quiròpters i d'acord amb el seguiment fet als parcs eòlics de la zona 1, es conclou que no es preveu cap afecció sobre cap de les espècies de quiròpters que s'inclouen en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Així mateix, s'indica que als parcs eòlics adjacents que es troben en funcionament, únicament hi ha hagut 9 baixes des del 2007 fins al 2021, per la qual cosa l'afecció és no significativa.  
La Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental indica en el seu informe que l'estudi d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000 proposa una bateria de mesures correctores que, quant a la possible afecció a la flora i als hàbitats d'interés comunitari, i l'afecció a aus i quiròpters, es consideren apropiades. No obstant això, considera necessari incloure protocols d'actuació en cas que hi haja afecció a espècies incloses en la LESRPE que poden incloure la parada d'aerogeneradors fins a la implantació de noves mesures correctores. Igualment, proposa prorrogar l'estudi de les poblacions de grans rapinyaires reproductores en la zona, almenys durant els tres anys següents a la posada en funcionament.  
e. Escorrentia i infiltració   
La zona en què es preveu la implantació del parc eòlic projectat està situada en la demarcació hidrogràfica de l'Ebre, representada per les conques del Bergantes i el Monroyo. En el desenvolupament del projecte no s'estimen afeccions rellevants a la xarxa fluvial de la zona, ja que no es localitzen cursos d'aigua de caràcter temporal o permanent en l'àrea d'implantació dels aerogeneradors i les infraestructures associades, ni s'intercepten barrancs pròxims.   
L'àmbit d'emplaçament del parc eòlic no es troba en zones d'inundació segons el PATRICOVA, encara que s'ha de tindre en compte deixar lliure d'obstacles les zones de drenatge natural del terreny durant l'execució de les obres, tal com s'informa en l'informe del Servei de Gestió Territorial.   
Respecte a la hidrologia subterrània, cal indicar que el PE se situa sobre l'aqüífer núm. 55 Javalambre - Maestrat.  
Els aerogeneradors 4, 6, 7 i 8 se situen sobre sòls amb vulnerabilitat d'aqüífers mitjana i àrees estratègiques de nivell 1 per a la recàrrega d'aqüífers, i la resta d'aerogeneradors estan sobre sòls amb vulnerabilitat baixa i àrees estratègiques de nivell 2, segons la cartografia de l'IDEV.   
Les afeccions esperades es limiten als possibles abocaments que poden afectar la qualitat de les aigües superficials o subterrànies i a l'augment de la càrrega de sòlids arrossegats per les aigües d'escorrentia.  
El drenatge longitudinal de camins i plataformes es realitzarà mitjançant unes cunetes triangulars en terra, en el costat de desmunt s'incorporaran tubs de desaigüe i passos subterranis amb pous decantadors per a l'arreplega de sòlids, previ al seu abocament al terreny natural.  
Durant la fase constructiva es controlaran els apilaments, que se situaran fora de les zones de concentració d'escorrenties per a evitar arrossegaments.  
L'activitat a penes consumix recursos hídrics, els que siguen necessaris se subministraran mitjançant camins cisterna.  
f. Sòls  
L'àrea afectada és íntegrament terreny natural sense presència de superfícies amargenades o cultius agrícoles. L'àrea es troba àmpliament ocupada per matolls baixos i arbres de port mitjà, es tracta d'una àrea afectada per un incendi ocorregut el juliol de 1994, que es troba en fase de recuperació.  
Segons la cartografia de l'IDEV, els sòls on s'implanten els aerogeneradors presenten riscos d'erosió normal baixa i de potencial alt o molt alt.  
Els impactes més importants sobre el sòl es derivaran de les superfícies d'ocupació de les obres i els moviments de terres necessaris per a executar-hi totes les infraestructures, que poden generar pèrdues o degradació de sòl fèrtil i un increment dels processos erosius. Les superfícies d'ocupació del projecte comprenen les necessàries per a l'execució de les fonamentacions, les plataformes de muntatge i auxiliars, els camins d'accés i les necessàries per a l'execució de les rases de canalització elèctrica.   
En aquest aspecte, la ubicació dels aerogeneradors TMIII-01, TMIII-03 i TMIII-05 comporta l'execució de moviments elevats de terres per a l'execució dels accessos i les plataformes de treball, ja que se situen allunyats dels camins existents. En les ubicacions dels TMIII-05 i TMIII-06 destaquen altures de terraplenament de més de 30 m per a l'execució de les plataformes.   
L'informe de la Direcció General de Gestió Territorial indica que els moviments de terra s'han de justificar amb la incorporació a l'expedient d'un annex tècnic previ a l'aprovació de l'expedient.  
Segons la documentació aportada pel promotor, el moviment de terres per a l'execució de camins i plataformes dels aerogeneradors s'ha estimat en l'addenda del projecte en 175.832,39 m³ de desmunts i 191.172,66 m3 de terraplens en el cas dels camins, i en 187.262,55 m3 de desmunts i 209.710,73 m3 de terraplens per a l'execució de les plataformes dels aerogeneradors.  
Com a mesura correctora, s'establix en l'EsIA la definició d'un projecte de recuperació ambiental que inclourà el tractament de les superfícies alterades (plataformes i camins) i un pla de revegetació.   
g. Atmosfera, residus i abocaments (immissions sonores i camps elèctrics)  
En la fase d'obres s'aplicaran mesures de caràcter general per a reduir les emissions de pols i sorolls, provocades pel moviment de terres.  
No es localitzen nuclis habitats a menys de 1.000 m, condició del PECV. L'estudi d'impacte ambiental estima que a 800 m del parc l'increment sonor provocat és pràcticament indetectable i inferior, en tot cas, a 45 db. En fase d'explotació, l'EsIA preveu la realització de mesuraments periòdics dels indicadors acústics segons les condicions i les metodologies que s'establixen en la normativa vigent. En funció dels resultats obtinguts en els mesuraments a realitzar durant els dos primers anys de funcionament, es determinarà la necessitat d'aplicar mesures correctores addicionals que permeten garantir el compliment dels objectius de qualitat acústica.  
L'energia elèctrica s'extraurà de la que es produïsca en el mateix parc. L'enllumenat es limitarà a la zona de subestació i el centre de control. Els aerogeneradors tindran únicament la llum de gàlib.  
Les aigües sanitàries s'abocaran a una fossa sèptica tancada, que es legalitzarà davant la Confederació Hidrogràfica i es gestionarà mitjançant un gestor autoritzat.  
h. Patrimoni cultural  
En l'àrea d'implantació del parc eòlic no hi ha catalogat, segons la bibliografia consultada, cap element del patrimoni historicocultural que es puga veure afectat pel projecte. No obstant això, tal com s'indica en els informes de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, la zona d'estudi del projecte i el seu entorn destaca per l'extraordinària importància arqueològica, posada de manifest arran de les prospeccions i intervencions arqueològiques realitzades durant l'execució dels parcs eòlics existents a la zona. Aquest nou parc eòlic se situa prop de la carretera de Chiva i s'estén en direcció a Morella la Vella per una zona poc, o gens, prospectada.   
En aquest mateix informe s'indica: “La memòria de prospecció arqueològica aportada identifica diversos elements arqueològics i etnològics d'interés, entre els quals, a més de nombroses troballes de sílex, ceràmica i restes de la Guerra Civil aïllades, es documenta un jaciment lític anomenat Cap de la Vall, que es veurà afectat per l'aerogenerador TMIII-7, un possible jaciment denominat Els Castellans afectat per l'aerogenerador TMIII-9 i tres abrics de la Solana d'en Girona”.  
L'informe de Cultura establix com a mesures preventives la planificació de sondejos arqueològics que permeten determinar l'extensió, la potència arqueològica i les fases d'ocupació dels jaciments afectats (Cap de la Vall, Els Castellans, Alt de l'Assagador de la Gassulla, Maset de la Vila), incloent-hi la topografia i la fotogrametria de les restes i el seguiment arqueològic de les remocions del sòl en aquells punts on s'hagen localitzat troballes aïllades i al voltant dels jaciments indicats. Documentació detallada mitjançant la fotogrametria de les restes de la Guerra Civil.  
En l'apartat etnològic de l'informe respecte de la ubicació dels aerogeneradors s'indica: “S'haurà de minimitzar l'afecció a les construccions de pedra seca; en cas que hi haja un impacte sobre elements d'interés, es documentarà i es valorarà refer-los; es potenciarà l'ús d'aquesta tècnica com a solució a les obres a realitzar; en l'adequació del camí de Sorita, s'abalisaran els elements que es puguen veure afectats”.  
  
Des del punt de vista paleontològic, les formacions geològiques d'interés rellevant de la conca del Maestrat queden reduïdes a dos unitats geològiques del Cretàcic, denominades Formació Argiles de Morella (coneguda informalment com a Capes Roges de Morella) i Formació Arenas de Utrillas, pel contingut paleontològic abundant de restes de vertebrats fòssils (dinosaures i faunes associades) i nivells d'ambre amb insectes fòssils. Tal és la densitat de troballes paleontològiques que es produïxen en les Capes Roges de Morella, que poden ser considerades, en conjunt, com una de les àrees amb presència de restes de dinosaures més importants d'Europa.  
Des d'un punt de vista geològic, els aerogeneradors i les seues línies d'evacuació s'emplacen principalment sobre terrenys del Juràssic superior - Cretàcic inferior (Titonià-Barremià), constituïts per depòsits de calcàries bioclàstiques i margues d'origen marí, amb una abundant fauna fòssil invertebrada pròpia d'aigües poc profundes (petxines de mol·luscos, equinoderms, braquiòpodes, briozous, etc.), d'una presència generalitzada i de gran abundància en tota la conca dels Ports i, per tant, sense singularitat científica o valor patrimonial. Únicament es localitzen trams puntuals de les canalitzacions que poden travessar la Formació d'Argiles de Morella, trams en els quals es considera necessari fer un seguiment paleontològic dels moviments de terres.  
  
Durant les obres, es respectarà la servitud de pas ramader i els abeuradors. També serà necessari sol·licitar les modificacions pertinents i/o les autoritzacions d'ocupació necessàries segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.   
  
El promotor ha sol·licitat la concessió demanial d'ocupació en l'àmbit del projecte de les següents:  
- Canyada de la Talaiola, amb 7 metres d'amplària.  
- Colada de la Clota del Ciprer, amb una amplària legal de 7 metres.  
- Colada de la Gassulla, amb 8 metres d'amplària legal.  
Els molins de vent que es troben localitzats sobre alguna de les vies pecuàries han de modificar la seua posició per a respectar-ne els límits. En aquest aspecte, el promotor al·lega que l'ampliació de la SET Torre Miró únicament és factible cap al nord, per la qual cosa s'ha d'ocupar la via pecuària. En aquest cas, i d'acord amb la normativa vigent, se sol·licitarà la modificació de la via pecuària i es determinarà, si és el cas, un traçat alternatiu al camí actual que permetrà connectar la part est de la SET amb la part oest (mas de Gassulla), de manera que en cap moment quede cap explotació ramadera, parcel·la agrícola o masia aïllada.  
  
Després de la construcció del parc es garantix el condicionament i la reposició dels camins i les parets de pedra seca, així com una restauració ambiental de l'espai.  
i. Paisatge  
El PE es troba dins del paisatge de rellevància regional reconegut per l'ETCV, PRR 02 Entorn de la Pobla i el monestir de Benifassà. Entorn de Morella, dins del Grup 01: “Paisatges agroforestals de Castelló”. El parc eòlic se situa en la denominada serra de Bernús. La vegetació que s'observa en el terreny està composta, fonamentalment, per carrascars, pinedes, eriçals mixtos i pastures. Així mateix, el parc se situa sobre la via pecuària Vereda del Toll de Fonoll a Tronchón, que recorre el cim de la Sierra de la Naranja.  
La implantació del projecte produirà una alteració visual del paisatge a conseqüència de l'ocupació de terrenys i la presència de nous aerogeneradors a la zona.   
De la visita realitzada pels tècnics del Servei d'Avaluació Ambiental no es constata la presència d'un amargenat agrícola generalitzat en la zona, sinó que predomina, majoritàriament, una configuració natural en vessant.  
Des del punt de vista de la integració paisatgística, l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que es considera admissible l'efecte de saturació visual i l'efecte acumulatiu dels aerogeneradors, ja que la localització on s'implanta es veu afavorida per l'orografia existent i la inexistència de recorreguts escènics de primer ordre. Es considera admissible l'ordenació visual dels aerogeneradors del parc eòlic, l'aerogenerador TMIII-09 inclòs.  
Segons l'informe del Servei d'Infraestructura Verda, les mesures d'integració paisatgístiques proposades en l'estudi d'integració paisatgística es consideren insuficients. Aquest informe exposa que s'han d'implementar les mesures següents:   
- Les plantacions proposades al llarg dels camins s'han de disposar en forma de bosquets i no de manera lineal. Les plataformes dels aerogeneradors de l'alineació nord s'han de repoblar amb exemplars de port mitjà que eviten zones sense presència forestal, els laterals dels camins i les cunetes es revegetaran amb herbàcies i arbustives de port baix, i en el costat nord d'aquests es disposaran plantacions de port mitjà i es procedirà a la revegetació mitjançant la sembra o la hidrosembra, de manera que es garantisca la subjecció del sòl.  
- El replanteig dels camins i les plataformes ha de tindre en compte la morfologia enllomada del terreny per tal de recuperar-la on es trobe degradada. El vessant més exposat de les plataformes de muntatge dels aerogeneradors TMIII-1, TMIII-3, TMIII-5 i TMIII-9, que se situen sobre els cims de les llomes existents, ha d'evitar la formació de vessants amb pendents de gran inclinació, per la qual cosa se'n proposa l'amargenat.   
- La rasa per a la canalització elèctrica d'evacuació de 30 kV, que transcorre sensiblement paral·lela a la carretera N-232, s'ha de desplaçar cap a l'est, de manera que evite el seccionament de les terrasses abancalades, i transcorrerà, quan siga possible, pel camí secundari existent.  
- S'establirà el mínim clos possible. Els llastos que s'empraran seran d'unes característiques similars a les existents.  
- Quant a l'ampliació de la SET Torre Miró, l'informe proposa inserir una alineació de vegetació de port mitjà en el límit nord de la parcel·la on es projecta l'ampliació. Aquesta alineació ha d'evitar la formació d'una pantalla vegetal dissonant, per la qual cosa es crearan zones lliures d'espècies vegetals al llarg de la zona nord. L'edifici de la SET, així com els auxiliars que pertanyen al mateix grup, ha de mantindre una similitud amb les construccions de la zona i mantindre'n la simplicitat, així com una coberta de dos aiguavessos de teula i acabats exteriors enlluïts de color beix o similar.  
j. Medi antròpic i socioeconòmic  
Durant l'execució de les obres es poden produir molèsties a les poblacions pròximes per contaminació acústica i generació de pols. Aquests impactes seran de caràcter puntual i temporal, no obstant això, ateses les distàncies als nuclis de població més pròxims, no s'apliquen mesures mitigadores específiques.   
Durant la fase d'explotació, l'impacte acústic dels aerogeneradors pot generar molèsties a les explotacions ramaderes presents al voltant de l'actuació.   
El parc eòlic s'instal·larà en una superfície que, actualment, forma part dels vedats de caça CS-10007 (el Maestrat), CS-10195 (la Pobleta) i CS-10229 (el mas del Cabrer); en conseqüència, es recomana informar els titulars del canvi d'ús del sòl, de l'activitat que es desenvoluparà i les implicacions que puga tindre als efectes de l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.   
  
Els aerogeneradors que componen el parc eòlic s'eleven a una altura superior als 100 m, per la qual cosa es consideren com a obstacles i se senyalitzen i s'il·luminen per a garantir la seguretat de la navegació aèria.  
k. Efectes sinèrgics  
Actualment, hi ha, en la zona eòlica 1 del PECV, dos parcs eòlics en funcionament: Torre Miró I i Torre Miró II, amb un nombre total de 66 aerogeneradors i 99 MW de potència total instal·lada. A més de la instal·lació del parc eòlic Torre Miró III, de 9 aerogeneradors, s'està tramitant l'autorització per a la instal·lació del parc eòlic Torre Miró IV, en el qual es projecten 6 aerogeneradors. Amb els parcs projectats no se supera la capacitat i el nombre d'aerogeneradors previstos per a la zona eòlica 1 del PECV.  
Segons l'estudi de sinergies de l'EsIA, la localització del PE es considera, en general, adequada perquè no genera sinergies o efectes acumulatius importants sobre els nuclis urbans més pròxims, sobre els punts d'observació principals o els elements patrimonials de primer ordre. No s'estima l'increment d'afecció per emissions acústiques en trobar-se els parcs eòlics esmentats prou separats.  
L'increment d'aerogeneradors en la zona sí que suposarà un impacte acumulat als efectes negatius sobre les poblacions d'aus i quiròpters ja generats per les instal·lacions existents en explotació, especialment sobre el voltor comú, que s'ha d'analitzar en aplicació del pla de vigilància ambiental proposat.  
Els nous parcs en tramitació compartixen les infraestructures d'evacuació existents, per la qual cosa no es produïxen noves afeccions més enllà de les actuacions necessàries per a l'adequació de la línia, les quals no comporten cap modificació del traçat.   
l. Anàlisi de la vulnerabilitat del projecte  
En l'EsIA s'inclou una anàlisi de la vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o de catàstrofes naturals. Conclou que no s'hi preveuen efectes significatius derivats de la potencial vulnerabilitat del projecte. No obstant això, les instal·lacions projectades disposaran d'un pla d'autoprotecció i un cap d'emergències assignat en cas que hi haja accidents o incendi.   
m. Pla de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental (PVA) a fi de realitzar un seguiment en les fases d'execució i explotació que garantisca la implementació de les mesures preventives i correctores aplicades i detecte l'efectivitat que tenen. Inclourà una sèrie d'informes (ordinaris, extraordinaris, específics, previ a la recepció d'obres i final en la fase d'explotació).   
Durant la fase d'explotació, el seguiment ambiental estarà centrat en els aspectes següents:  
- Seguiment de l'impacte sobre la fauna.  
- Control de l'impacte acústic generat pels aerogeneradors.  
- Seguiment de l'efectivitat de les mesures de restauració aplicades.  
  
- Gestió dels residus generats en l'explotació.  
4. Consideracions jurídiques  
Les instal·lacions per a la utilització de la força del vent per a la producció d'energia (parcs eòlics) que es troben a menys de 2 km d'un altre parc eòlic en funcionament estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 3.i).  
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribuïx a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha esmentat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Formular aquesta declaració d'impacte ambiental del projecte de parc eòlic i la línia d'evacuació Torre Miró III de 41,4 MW de potència màxima, promogut per Med Wind Energy, SL, als termes municipals de Morella i Zorita del Maestrazgo (Castelló), en la qual s'establixen les condicions ambientals, incloent-hi les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables.   
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'establixen en els termes següents:  
i) Condicions generals.  
(1). El promotor ha de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, així com les acceptades després de la informació pública o contingudes en la informació complementària, sempre que no contradiguen el que s'establix en aquesta resolució.   
(2). Es recorda que cal complir tota la legislació rellevant que hi siga aplicable i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.   
(3). En els termes que preveu l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor ha de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
(4). De conformitat amb l'informe del Servei de Gestió Territorial, amb antelació a l'aprovació del projecte, s'ha d'incorporar a l'expedient l'annex tècnic de moviment de terres esperades, de manera que la ubicació dels aerogeneradors, des del punt de vista del territori, i amb la condició de minimitzar les afeccions i els moviments de terra, siga revisada i es justifique la ubicació i l'accés a aquests, especialment la dels aerogeneradors TMIII-01, TMIII-03, TMIII-05 i TMIII-06.   
(5). S'han d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les condicions paisatgístiques establides en l'informe emés en matèria de paisatge i recollides en el cos d'aquesta declaració (apartat i, “Paisatge”). Aquests mesures i condicions s'han d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, els plànols i el pressupost, per a l'execució real i efectiva, i es verificaran en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, prèviament a l'autorització de l'explotació.   
(6). Les mesures preventives i correctores derivades dels diversos informes emesos durant la tramitació del projecte per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la Direcció General de Cultura i Patrimoni i la Direcció General de Política Territorial i Paisatge s'han d'incloure en el projecte d'execució i pressupostar-se per a executar-les correctament.   
(7). Abans de l'inici de les obres, es contactarà amb l'òrgan competent en matèria de flora i fauna silvestre per a dur a terme una prospecció de camp a fi de detectar la presència d'espècies protegides i delimitar les zones especialment sensibles, per a evitar-ne l'afecció.  
(8). Es respectarà durant els treballs l'àmbit territorial de la ZEPA Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana (ES0000465), per la qual cosa no es podran ocupar terrenys, ni permetre el trànsit de maquinària, ni realitzar apilaments que puguen generar afeccions sobre l'entorn i els valors ambientals que l'identifiquen.   
(9). No s'ubicaran zones d'apilament, parcs de maquinària o superfícies auxiliars d'obra sobre àrees amb vegetació natural o hàbitats d'interés comunitari.  
(10). Durant l'execució de les obres, se seguiran les mesures preventives indicades en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni. Si es produïx qualsevol troballa arqueològica, paleontològica o etnogràfica, el promotor ha de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i la conservació d'aquests, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(11). Cal abalisar les construccions de pedra seca presents en l'àmbit del projecte i que es puguen veure afectades per les obres, per tal de preservar-les. En cas que l'afecció d'un tram siga inevitable per una infraestructura permanent, cal reconstruir-lo als voltants del tram afectat mitjançant la tècnica constructiva original.  
  
(12). En cas que siga necessària la construcció d'uns nous accessos per a la substitució dels suports de la línia elèctrica aèria, aquests s'executaran de manera que no afecte la massa arbrada o es minimitze l'afecció. Amb les explanacions necessàries per a l'hissat de torres s'actuarà de la mateixa manera.  
(13). Es garantirà la no afecció a cursos d'aigües superficials, formacions vegetals de ribera per farciments i abocaments. Els treballs han de respectar el traçat, la fisonomia i l'estructura del llit, sense dur a terme cap obra i retirant els residus generats. S'ha d'obtindre l'autorització prèvia de l'òrgan competent per a tots aquells treballs que afecten el domini públic hidràulic i la zona de policia de llits, de conformitat amb l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic.  
  
(14). Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema d'arreplega de possibles fuites d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i, mitjançant un gestor autoritzat, s'establiran les zones d'arreplega de residus i no se'n farà cap apilament en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.   
(15). Durant les obres, es respectarà la servitud de pas ramader i els abeuradors, per la qual cosa és necessari sol·licitar les modificacions pertinents i/o les autoritzacions d'ocupació necessàries segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
(16). S'ha de complir l'annex IX plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
(17). En la fase de desmantellament s'han de fer els treballs de restauració del terreny forestal que garantisquen una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, sense oblidar la recuperació de la capacitat d'infiltració dels terrenys afectats per la compactació del sòl (rases de conduccions, fonamentacions, etc.).  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental.  
(18). El seguiment de la sinistralitat d'avifauna i quiròpters, que han de realitzar els tècnics de camp, es complementarà amb la disposició de sistemes de detecció automàtics en els aerogeneradors TMIII-01, TMIII-02, TMIII-07 i TMIII-08, que presenten més possibilitat d'afecció d'acord amb els estudis previs realitzats. El seguiment de la sinistralitat d'avifauna provocada per la línia elèctrica es durà a terme de manera coordinada amb el dels parcs eòlics.  
(19). D'acord amb la declaració de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en cas que es detecte la mortalitat d'alguna espècie d'au inclosa en la LESRPE que puga estar afectant la viabilitat de la població local d'aquesta espècie, s'ha d'activar un protocol d'actuació en el o els aerogeneradors causants, la qual cosa implicaria la parada d'aquests fins que es valore la situació i es proposen, si són necessàries, unes noves mesures de mitigació, o bé la disposició de sistemes automàtics que desencadenen accions dissuasives o de parada d'aquests aerogeneradors.  
  
(20). A fi de valorar l'estat de les poblacions locals de grans rapinyaires, el seguiment d'avifauna reproductora en la zona, previst durant la fase de construcció del parc, s'ha de prolongar durant almenys un període de 3 anys, des de la posada en funcionament del parc, i ha de preveure l'afecció produïda pel soroll derivat del funcionament dels aerogeneradors.   
(21). Amb anterioritat al primer any de funcionament del parc eòlic, s'elaborarà un estudi acústic que incloga els mapes de soroll en situació operacional i amb diversos escenaris de vent, s'analitzaran els resultats i s'hi proposaran mesures correctores en cas que se superen els llindars legals.   
(22). Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. La documentació ha d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(23). L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu del parc eòlic obligarà el promotor a desmantellar-lo en els termes definits en el pla aportat a l'expedient.   
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu ha de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental que s'ha fet segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 8 de febrer de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9849, del 15-05-2024 (2024/4006)

RESOLUCIÓN de 8 de febrero de 2024, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto parque eólico Torre Miró III, en las parcelas 5 y 10 del polígono 5 del término municipal de Zorita del Maestrazgo, y en las parcelas 1 y 8 del polígono 77 del término municipal de Morella. Expediente: (3013993) 048/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9849

Fecha DOGV
:   15-05-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/4006

CVE


Fecha del documento
:   08-02-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Innovación, Industria, Comercio y Turismo

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de febrero de 2024, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto parque eólico Torre Miró III, en las parcelas 5 y 10 del polígono 5 del término municipal de Zorita del Maestrazgo, y en las parcelas 1 y 8 del polígono 77 del término municipal de Morella. Expediente: (3013993) 048/2023/AIA. [2024/4006]  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (3013993) 048/2023/AIA.  
Título: Torre Miró III.   
Promotor: Med Wind Energy, SL.   
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Ref. Órgano sustantivo: ATALFE/2020/14.  
Localización: Se localizan en las parcelas 5 y 10 del polígono 5 del TM de Zorita del Maestrazgo, y en las parcelas 1 y 8 del polígono 77 de Morella.  
1. Objeto y descripción del proyecto  
a) Objeto del proyecto  
La empresa Med Wind Energy, SL, promueve el proyecto parque eólico Torre Miró III que tiene por objeto la construcción de un nuevo parque eólico con una capacidad de producción total de 41,4 MW en la zona 1 del Plan eólico de la Comunitat Valenciana (PECV).  
La energía eléctrica producida se conducirá a la subestación transformadora ya construida, denominada SET 132/12 kV Torre Miró, compartida con los parques eólicos ya existentes y que se ampliará con dos nuevas posiciones de transformación 132/30 kV para los parques eólicos en desarrollo en la zona eólica 1 por Med Wind Energy, SL (Torre Miró III y Torre Miró IV) por lo que la SET presentará una configuración 132/30/12 kV. De la SET Torre Miró parte un tendido de evacuación de 132 kV, ya construido, que será optimizado y adecuado de forma que permita la evacuación y conexión de la energía generada hasta el punto de entrega en la SET 400/132 kV Renomar Morella, anexa a la SET 400 kV REE Morella, a través de la cual se incorpora a la red de transporte nacional dependiente de Red Eléctrica de España.  
b) Principales características del proyecto  
El proyecto Torre Miró III está compuesto por 9 aerogeneradores, 6 de ellos de potencia unitaria 4,5 MW con un rotor de 150 m y 105 m de altura de buje, y otros 3 de 4,8 MW de potencia con rotor de 136 m y 105 m de altura de buje. Tal y como se indica en el proyecto, tanto el modelo como la potencia unitaria de la maquinaria proyectada se adaptarán a la mejor tecnología disponible en el momento de la implantación al objeto del mejor aprovechamiento del recurso eólico existente.  
El parque eólico se ubica en la denominada Sierra de Bernús La Talayola con una altura máxima de 1.100 msnm. El parque se compone de varias alineaciones con una orientación predominante noroestesureste. Las crestas o divisorias del parque poseen unas condiciones geomorfológicas de anchura suficiente que facilitan la instalación.  
Los 9 aerogeneradores y la ampliación de la SET Torre Miró se proyectan en las coordenadas UTM, pertenecientes a los TM de Morella y Zorita del Maestrazgo:  
  
PARQUE EÓLICO TORRE MIRÓ III  
Aerogenerador Rotor Potencia Coordenadas UTM ETRS89 TM  
 X Y   
TMIII-01 Ø136 4,5 MW 742.577,43 4.510.693,12 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-02 Ø136 4,5 MW 742.959,20 4.510.930,78 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-03 Ø136 4,5 MW 743.420,97 4.510.262,74 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-04 Ø136 4,5 MW 743.825,26 4.510.491,93 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-05 Ø136 4,5 MW 744.048,30 4.509.925,09 Zorita del Maestrazgo  
TMIII-06 Ø150 4,8 MW 744.497,93 4.509.896,56 Zorita del Maestrazgo / Morella  
TMIII-07 Ø150 4,8 MW 744.858,66 4.509.805,90 Morella  
TMIII-08 Ø150 4,8 MW 746.011,40 4.509.065,99 Morella  
TMIII-09 Ø136 4,5 MW 745.867,72 4.507.772,22 Morella  
  
  
Coordenadas UTM subestación eléctrica transformadora  
  
AMBITO PARQUE EÓLICO TORRE MIRÓ III  
Subestación Coordenadas UTM ETRS89  
 X Y  
SET Torre Miró (ampliación) 746.072,00 4.506.510,00  
  
  
Dentro de los aerogeneradores se dispondrá de un centro de transformación para transformar la tensión generada de 720 V a 30 kV. Desde los transformadores partirán líneas eléctricas soterradas de 30 kV, que discurren en paralelo a los caminos de interconexión entre los aerogeneradores y que finalizarán en la subestación eléctrica transformadora SET Torre Miró.  
Los aerogeneradores se ubican en zonas de cresta de montaña. La obra civil del parque eólico se centrará en la ejecución de las cimentaciones de los aerogeneradores, las plataformas de montaje, plataformas para las grúas, plataformas auxiliares, los caminos de acceso y las zanjas de canalización eléctrica. Las cimentaciones de los aerogeneradores se diseñan mediante zapata de hormigón armado tipo troncocónica, de base circular de 20,5 m de diámetro y altura variable de 2,50 m. Para el caso de la torre de medición la cimentación se proyecta mediante una zapata de hormigón armado de dimensiones 3 x 3 x 3 m. Las dimensiones de las plataformas de montaje serán de 35 x 40 m de media.  
El acceso al parque se realizará desde la carretera N232 Vinaròs - Santander aprovechando el camino existente (vía pecuaria Colada de la Talayola) que discurre por la cima donde se ubican los aerogeneradores y que parte de un tramo abandonado del antiguo trazado de la N232 que conecta con el nuevo trazado de la N232. Para el acceso al aerogenerador TMIII09 se aprovecharán los caminos existentes de los Parques eólicos Torre Miró I y Torre Miró II ya construidos, así como otros caminos forestales de la zona. De estos accesos principales saldrán los accesos secundarios a cada alineación y/o aerogenerador que serán de nueva construcción. La sección transversal de los caminos se diseña con una anchura útil de la calzada de 5,00 m, con anchura libre de 6,5 m, cunetas laterales de 1 m y pendiente máxima de 10 %. Se prevé ejecutar 2.603 m de nuevos viales y la adecuación de 6.582 m. El drenaje de plataformas y caminos consistirá en cunetas triangulares no revestidas.  
Se prevén 11.968 m de canalización subterránea con zanjas de dimensiones entre 0,8 m y 1,5 m de anchura y hasta 1,4 m de profundidad.  
En el proyecto se incluye el plan de desmantelamiento, que comprende la retirada de todas las estructuras o elementos permanentes y la restauración de los terrenos afectados una vez finalizada la vida útil del parque eólico.  
Respecto de la Infraestructura de evacuación se proyecta la reforma en dos tramos de la línea existente de 132 kV: reforma de línea aérea en una longitud de 12.320 m y sustitución de los apoyos desde el apoyo 2B de la SET Torre Miró hasta el apoyo 47 de la línea aérea SET Torre Miró-SET Morella, y reforma de la línea de 132 kV d/c desde el apoyo 48 de la línea 3 SET Torre Miró-SET Morella y línea 11 ST Todolella-ST Morella, con reforma de línea aérea de 5.025 m y sustitución de los apoyos existentes desde el apoyo 48 al apoyo 64.  
2. Tramitación administrativa  
a) Antecedentes y contenido del expediente  
En fecha 24.01.2023, el Servicio Territorial de Energía, Industria y Minas de Castellón dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
- Proyecto técnico del parque eólico Torre Miró III así como adenda al proyecto.  
- Proyecto técnico administrativo ampliación de la subestación transformadora 30/132 kV de Torre Miró.  
- Proyecto técnico-administrativo de la reforma de la línea existente SET Torre Miró hasta el Apoyo 47 de la línea eléctrica SET Torre Miró - SET Morella.  
- Proyecto técnico-administrativo de la reforma de la línea existente D/C desde el apoyo 48 de la línea eléctrica SET Torre Miró - SET Morella y SET Todolella - SET Morella.  
- Estudio de impacto ambiental (incluye estudio de afecciones a avifauna y quirópteros) y documento de síntesis, así como sus correspondientes adendas.  
- Estudio de integración paisajística.  
- Memoria justificativa del cumplimiento de los criterios del Plan eólico de la Comunitat Valenciana.  
- Plan de desmantelamiento y restitución ambiental.  
- Informes recibidos durante la fase de información pública y consultas.  
- Estudio anual de avifauna del Parque eólico Torre Miró III.  
- Estudio anual de quirópteros del Parque eólico Torre Miró III.  
- Memoria para la autorización de ocupaciones temporales en vía pecuaria.  
- Pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
En fecha 17.02.2023, el Servicio Territorial de Energía, Industria y Minas de Castellón remite oficio adjuntando documentación complementaria. El mismo se acompaña de:  
- Alegación de Ana Vallibana Troncho García y contestación a la alegación.  
- Alegación de Urbano Troncho y contestación a la alegación.  
En fecha 09.03.2023 técnicos del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realizan visita de campo a la ubicación de la planta.  
En fecha 30.01.2024, el Servicio Territorial de Energía, Industria y Minas de Castellón remite oficio adjuntando documentación gráfica complementaria relativa a perfiles longitudinales y perfiles transversales del proyecto.  
b) Información pública  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó las informaciones públicas del expediente mediante anuncio en el BOP de fecha 18.11.2021, en el DOGV de fecha 17.11.2021, así como en el tablón de anuncios en los Ayuntamientos de Morella el 19.11.2021, y Forcall el 11.11.2021. Como resultado de esta información pública en atención a los informes sectoriales y alegaciones presentadas se modifica la disposición de algunos aerogeneradores, redactándose una segunda versión del proyecto.  
De esta nueva versión del proyecto se realiza nueva información pública en fecha de 24.01.2023, en el DOGV y en el BOP de Castellón.  
Durante el primer periodo de exposición pública se presentaron alegaciones por parte de Mancomunidad Comarcal Els Ports, Grupo de Dones Els Ports Ayuntamiento de Zorita del Maestrazgo, M.ª del Mar Paris Folch, Rosa María Sebastiá Sabater, Ana Vallibana Troncho y vecinos de Fraiximeno, Asociació Empresaris Turístics de Morella i Comarca, Rosel Dolz Pascual, Asociación Cap, Cor i Cua Els Ports, Morella Club de Futbol, Ayuntamiento de Morella, Asociación Española para la Conservación y el Estudio de los Murciélagos - SECEMU, Club Ciclista Piño Fijo de Morella, Asociación Sonore, Asociación Mare de Déu de Vallivana, Asociación La Canyeta Literaria de Morella, Asociación La Rondalla de Morella, Urbano Troncho Prats y Miguel Ángel Troncho García.  
Durante el segundo periodo de información pública se han presentado alegaciones por parte de Ana Vallibana Troncho García y Urbano Troncho, vecinos de la Masía Fraiximeno.  
A continuación, se citan aquellas directamente relacionadas con la afección ambiental de la segunda versión del proyecto:   
1. Alegación formulada por los vecinos de la Masía Fraiximeno  
Se alega contra la afección de la línea de evacuación a Zonas de Especial Protección para las Aves, el promotor indica que la actual delimitación de la ZEPA de L'Alt Maestrat, la Tinença de Benifassà, el Turmell i Vallivana fue determinada en fecha 5 de junio de 2009, por lo que es posterior a la construcción de la subestación de Morella y a las líneas de evacuación, por lo que no le afectaba. Vuelven a indicar que no se trata de una nueva línea eléctrica si no en una reforma de las ya existentes, con lo que se minimiza el impacto ambiental, conociendo la vulnerabilidad ambiental de la zona declarada ZEPA y LIC. Sobre que en un espacio declarado como RN2000 indican que no es cierto que no se puedan aprobar infraestructuras ya que la propia Ley 42/2007 y Ley 21/2013, en su articulado, determinan los documentos y mecanismos administrativos para aprobarlos.  
La alegación contiene diferentes puntos, entre ellos se refiere al impacto sobre la salud de las personas por la radiación electromagnética. El promotor contesta que por lo que concierne a la Salud y radiación electromagnética, al igual que cualquier otro equipo o aparato que funcione con energía eléctrica, las subestaciones y líneas eléctricas de alta tensión generan un campo eléctrico y magnético de frecuencia industrial.  
En relación a la afección paisajística alegada, el promotor indica que se ha realizado estudio de integración paisajística de acuerdo a la normativa y metodología vigentes en la Comunitat Valenciana teniéndose en cuenta la relevancia de la zona.  
2. Asociación Española la para la Conservación y Estudio de los Murciélagos, SECEMU, de fecha 30 de diciembre de 2021. El escrito de alegaciones va dirigido a mejorar el estudio de impacto ambiental presentado en relación a los quirópteros. Solicitan la identificación de los funcionarios y la capacitación profesional de cuantos intervengan en la revisión de las alegaciones que han presentado. En relación al estudio presentado, indican que es exclusivamente bibliográfico sin que se haya realizado muestreo alguno, por lo que piden la paralización de la tramitación e inadmisión de la documentación hasta que no se dispongan de los preceptivos estudios sobre quirópteros y sus efectos acumulativos y sinérgicos.  
El promotor contesta que han presentado toda la documentación requerida por el DL 14/2020 y en cuando al estudio de impacto ambiental así como el inventario ambiental del propio estudio recogen todas las consideraciones determinadas en la Ley 21/2013. Sobre el estudio realizado, señalan que de acuerdo a la metodología de la Conselleria así como la presentada al Servicio de Vida Silvestre, el estudio anual de quirópteros fue presentado el 29 de diciembre de 2021. Como conclusión del estudio realizado señalan que no se prevé afección sobre ninguna de las especies de quirópteros incluidas en el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas. Así mismo en los parques eólicos adyacentes que se encuentran en funcionamiento, señalan que únicamente ha habido 9 bajas desde el 2007 al 2021, por lo que la afección es no significativa.  
3. Ayuntamiento de Morella de fecha 14 de diciembre de 2021, señala que: de la improcedencia de autorización de la ocupación de las vías pecuarias por la instalación de los aerogeneradores del parque eólico Torre Miró III. Señalan que la instalación prevé la ocupación de vías pecuarias para la que se solicita concesión demanial, la cual consideran improcedente, y que la instalación de un aerogenerador en las inmediaciones genera un impacto visual y acústico que no es compatible con los usos propios de las vías pecuarias. Otros aspectos que no han sido tenidos en cuenta en el proyecto sometido a información pública, en cuanto a las líneas eléctrica indican que en el proyecto solo se habla de cambio de apoyos, pero no se define con claridad. En cuanto a la subestación transformadora, deben de tenerse en cuenta los parámetros de ruido para no afectar a las masías. Que el proyecto debe realizase con el mayor respecto a los valores históricos de Morella y su entorno, y por último que se favorezca la conexión en la subestación de Morella de la red eléctrica comarcal que gestiona Electra del Maestrazgo.  
El promotor en su escrito de contestación señala sobre las vías pecuarias, que la tramitación debe realizarse a través de la Ley 3/2014. En ningún caso se desnaturalizará el uso propio de ellas, ya que la ley no permite el cambio de uso y que ninguna instalación ni ningún elemento de ella corte el tránsito de la vía pecuaria afectada. Med Wind como copropietaria de los parques eólicos en funcionamiento cuenta con concesiones demaniales de vías pecuarias y en ningún caso se ha cortado el tránsito de las vías. Dentro de la documentación presentada se incluye la solicitud de ocupación de vías pecuarias, la cual se tramitará por la administración en el procedimiento administrativo correspondiente. En relación a las líneas eléctricas de evacuación, se incide que estas no son de nueva construcción ya que son una reforma del sistema de evacuación existente. Tras la construcción del parque se garantiza el acondicionamiento y reposición de los caminos, paredes de piedra en seco así como una restauración ambiental que minimizará el impacto que hayan podido causar. Y sobre el suministro de energía eléctrica Med Wind Energy no puede suministrar la energía producida debido a la legislación vigente.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos  
Simultáneamente, el órgano sustantivo formuló consulta a la Confederación Hidrográfica del Ebro, al Ayuntamiento de Morella, Ayuntamiento de Forcall, Ayuntamiento de Zorita a la Conselleria de Política Territorial, Obras y Movilidad, a Red Eléctrica de España y a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, a la Conselleria de Cultura y Deporte, entre otros.  
Se ha remitido copia de los informes recabados:  
- Informe del Servicio de Gestión Territorial (en adelante, SGT), de fecha 24.02.2022, en materia de riesgo de inundación y otras incidencias sobre la ordenación del territorio. La propuesta del proyecto del PE se considera compatible condicionada a la justificación de la ubicación de varios aerogeneradores. Este órgano emite nuevo informe, con fecha 13.10.2022, indicando que no procede emitir nuevo informe hasta no contar con la información del nuevo proyecto de ubicación. Respecto a la nueva documentación se emite informe de fecha 24.01.2023 en el que se considera favorable la nueva ubicación condicionado a la justificación del movimiento de tierras esperable para la implantación de los aerogeneradores.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (en adelante, SIVP), de fecha 23.03.2022, considerándose que para la emisión de un informe favorable será necesario la elaboración de un nuevo estudio de integración paisajística con las enmiendas indicadas en este informe, siendo inviables las ubicaciones de hasta 4 de los aerogeneradores propuestos en el proyecto inicial por afección al entorno de Morella. Respecto de la nueva documentación y ubicaciones se emite informe con fecha de 07.10.2022 indicando la no emisión de informe favorable en materia de infraestructura verde y paisaje hasta la subsanación de la documentación presentada. Con fecha 30.12.2022, se emite nuevo informe por este órgano, en el que se informa favorablemente al proyecto, condicionado al cumplimiento de las prescripciones indicadas en el mismo.  
- Informe de Confederación Hidrográfica del Ebro, emitido con fecha 19.02.22, en el que se detallan las directrices a considerar por las actuaciones previstas, así como el deber de cumplir con la legislación de aguas vigente y se enumeran una serie de limitaciones según la ubicación del proyecto con respecto a la zona de policía (actuaciones dentro de la zona de servidumbre, actuaciones dentro de la zona de flujo preferente, dentro de la zona inundable).  
- Informe de la Subdirección General de Medio Natural de fecha 13.05.2022. Informe conjunto de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental y la Subdirección General de Espacios Naturales y Biodiversidad, respecto de la nueva documentación, firmado el 12.01.2023 y el 13.01.2023, respectivamente, con sentido favorable condicionado a la inclusión de medidas correctoras.  
- Informe de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitido por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental de fecha 23.05.2022 al respecto de las ubicaciones iniciales indicando que las mismas podrían presentar afecciones apreciables sobre espacios de la Red Natura 2000. Informe de repercusiones sobre la Red Natura 2000 al respecto de la última versión del proyecto emitido por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental de fecha 30.11.2022 en el que se concluye que el proyecto no presentará repercusiones sobre la integridad de los espacios Red Natura 2000, una vez cumplidas las medidas preventivas y correctoras incluidas en el informe y en el estudio de afecciones analizado.  
- Informe del Servicio Territorial de Agricultura de Castellón, de fecha 20.09.2022, en sentido desfavorable al proyecto inicial. Nuevo informe del Servicio Territorial de Agricultura de Castellón, de fecha 23.01.2023, indicando que el proyecto con la nueva documentación y ubicación presentadas no tendrá influencias negativas sobre la preservación de los valores agrarios de la zona.  
- Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de fecha 05.06.2023 a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, al proyecto de construcción del Parque eólico Torre Miró III. Se indica que la construcción de este parque no afecta a ningún BIC o bien de relevancia local, y de que se deberán cumplir todas las medidas correctoras propuestas por los informes técnicos respecto del patrimonio arqueológico, etnológico y paleontológico que pudiera verse afectado.  
- Informe del Ayuntamiento de Forcall de fecha 07.04.2022 indicando la compatibilidad del proyecto con la legislación vigente.  
- Informe del Ayuntamiento de Morella, de fecha 23.06.2022. En el que se insta al cumplimiento de las alegaciones presentadas durante el primer periodo de información pública, en el que se mostraba la disconformidad con las ubicaciones más cercanas a la localidad, modificadas en la documentación final en análisis.  
3. Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero, y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo llegar hasta una potencia instalada de 4.500 MW en energía eólica.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos, por lo que la implantación de parques eólicos, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
a) Criterios territoriales. Análisis de alternativas.  
Para la selección de alternativas del parque eólico se han tenido en cuenta criterios de producción, medioambientales, urbanísticos y de ordenación del territorio. Con estos condicionantes se han valorado varias alternativas de ubicación dentro de la zona 1 del PECV, además de la alternativa cero o de no actuación.  
La ubicación escogida se localiza en una zona clasificada como apta con cumplimiento de prescripciones en estudio de impacto ambiental para el aprovechamiento eólico según el PECV, presenta condiciones apropiadas para la implantación de los aerogeneradores por disponer de recurso eólico, disponibilidad de terreno, situarse en una cota aproximada de 1.000-1.200 msnm por lo que no se esperan problemas meteorológicos que puedan afectar el mantenimiento y empuje aerodinámico del aerogenerador, presentar facilidad de conexión con la SET 400 kV REE Morella punto de conexión para la zona eólica 1 del PECV, ser compatible con las infraestructuras construidas o proyectadas, situarse sobre un ámbito territorial con compatibilidad constructiva por no afectar a valores naturales protegidos, disponer de accesos viarios compatibles y aprovechar la red de caminos existente, el parque eólico se encuentra a una distancia suficiente de los núcleos de población más cercanos para que el impacto acústico no sea significativo; cumplimiento de la normativa vigente a nivel técnico, administrativo, ambiental y urbanístico, en especial la normativa del Plan eólico de la Comunitat Valenciana y el Plan especial de la zona eólica 1 y las normas urbanísticas municipales; compatibilidad con las normativas sectoriales existentes.  
De acuerdo con el informe del Servicio de Gestión Territorial la solución definida es compatible con los acuerdos y criterios de ocupación racional del suelo, cumpliendo las determinaciones del artículo 10 de la LOTUP, sobre Criterios de integración territorial y paisajística de las infraestructuras, y las directrices 129, 130 y 133 de la ETCV sobre la implantación de infraestructuras en el territorio.  
En cuanto a la incidencia por pendientes superiores al 25 %, el nuevo parque diseñado se encuentra en una cima de Sierra con pendientes elevadas del terreno de entre el 30 y 50 %. Por tanto, tanto para la instalación de los aerogeneradores (cimentaciones y plataformas de montaje) como la adecuación de los caminos de acceso se esperan grandes movimientos de tierra; no se incluye entre la documentación presentada anejo técnico de movimientos de tierra.  
De la visita de campo realizada se desprende que la ubicación de los aerogeneradores TMIII-01, TMIII-03, TMIII-05 y TMIII-06 requieren de amplios terraplenes y desmontes para la ejecución de las plataformas de trabajo y de los caminos de acceso, lo que implicará la ocupación y alteración permanente de grandes espacios de terreno ocupados en la actualidad por masa forestal, modificándose de igual modo el régimen hidrológico del ámbito y pudiendo provocar efectos erosivos no evaluados en la documentación presentada. Por lo que la ubicación de estos aerogeneradores, desde el punto de vista del territorio, y con tal de minimizar las afecciones y los movimientos de tierra, deberá ser revisada, justificando su ubicación y acceso.  
El suelo afectado por la implantación de los molinos en los TM de Zorita del Maestrazgo y Morella está clasificado como SNU protegido según el PGOU de ambas poblaciones.  
La reforma de la línea eléctrica de evacuación existente implica una menor ocupación territorial y menor obra civil frente a la implantación de nuevos tendidos que a su vez supondría nuevas afecciones ambientales.  
b) Espacios naturales protegidos. Hábitats.  
La infraestructura del proyecto se desarrolla en el ámbito de espacios recogidos por las Directivas Europeas de Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y de Aves (Directiva 2009/147/CE), conocidos como RED NATURA 2000. Concretamente a:  
- ZEPA ES0000465 L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. El camino de acceso a la alineación principal que comprende los aerogeneradores TMIII-01 a TMIII-08 se corresponde con la delimitación de la ZEPA, quedando las plataformas y los aerogeneradores proyectados en el límite exterior de esta.  
- LIC ES5233001 Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. Las instalaciones del PE más próximas a este LIC se corresponden con un tramo de la línea subterránea que discurre al este de la carretera N-232, entre el acceso al camino de acceso principal y el enlace con los caminos de acceso del PE Torre Miró I.  
- LIC ES5223029 Riu Bergantes. En el tramo correspondiente a los apoyos 36 y 37.  
- LIC ES5223002 L'Alt Maestrat. En el tramo correspondiente entre los apoyos 50 y 59.  
Al respecto, la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, en el informe de repercusiones sobre la Red Natura 2000, resuelve que el proyecto no presenta repercusiones sobre la integridad de los espacios Red Natura 2000 siempre que se cumplan las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de afecciones a la Red Natura 2000 presentado, y dado que en el proyecto se tienen en cuenta las prescripciones de informe anterior de la DG Medio Natural en el que se instaba a la reubicación de los aerogeneradores núm. 4, 5, 6, 7, y 8 del proyecto inicial, de tal forma que las plataformas auxiliares o el radio de afección del vuelo de las aspas del molino no invadan la zona ZEPA de acuerdo a como esta se encuentra delimitada en la cartografía de la GVA.  
El promotor asegura que en caso de ser necesaria una ampliación del camino que delimita la ZEPA, acceso a la alineación norte de aerogeneradores, esta se realizará por la parte opuesta a la ZEPA, al igual que ocurre con el trazado de la zanja para la línea eléctrica de MT, garantizándose de esta manera la integridad de los hábitats en la ZEPA. No obstante, del análisis de la documentación del proyecto presentada, sí se identifican desmontes puntuales en la ampliación del camino que se adentran y que afectan a terreno incluido en el ámbito ZEPA.  
En la fase de replanteo de las obras y antes del inicio de las labores de despeje y desbroce se procederá al balizado de la zona de obras para evitar los movimientos de maquinaria o personal fuera del área de implantación  
Consultada la cartografía de la GVA (escala 1:50000) se observa que, en el ámbito del proyecto no hay hábitats prioritarios del anexo IV del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, ni tampoco existen en el entorno microrreservas de flora. No se afecta a ningún espacio natural de los incluidos en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
c) Medio forestal y flora  
Las afecciones más relevantes sobre la cubierta vegetal del entorno se darán en la fase de construcción. La actuación prevista se desarrolla sobre terreno forestal según establece el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). La instalación de una infraestructura de producción eléctrica en terreno forestal altera su valor ecológico, productivo, paisajístico, social, científico y cultural.  
De la visita realizada por los técnicos del servicio de evaluación de impacto, se concluye que la zona se encuentra prácticamente regenerada del incendio sufrido en 1994, constatándose la presencia de una cubierta vegetal densa, formada por matorral bajo y pies arbóreos de porte medio compuesta fundamentalmente por carrascales, pinares, erizales mixtos y pastizales, construyendo un paisaje naturalizado que presenta una continuidad visual y paisajística con el ámbito de la ZEPA Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana (ES0000465).  
Las actuaciones propuestas implican la desaparición de una importante superficie forestal, tanto por las plataformas en sí mismas, como por los desmontes y terraplenes a ejecutar para su implantación.  
El proyecto no afecta a montes de utilidad pública gestionados por esta Conselleria.  
En la fase de desmantelamiento se deberán realizar los trabajos de restauración del terreno forestal que garanticen una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada, sin olvidar la recuperación de la capacidad de infiltración de los terrenos afectados por la compactación del suelo (zanjas de conducciones, cimentaciones, etc.).  
Consultadas las citas de las cuadrículas 1x1 del Banco de datos de biodiversidad de la GVA, la zona en la cual se proyecta el parque muestra presencia de las siguientes especies protegidas de flora:  
- Campanilla de nieve (Galanthus nivalis) Catalogo valenciano de especies de flora amenazada (anexo II, protegidas no catalogadas), Directiva de hábitats (anexo V).  
- Olmo de montaña (Ulmus glabra) Catalogo valenciano de especies de flora amenazada (anexo II, protegidas no catalogadas).  
- Roble (Quercus x couthinhoi) Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas (anexo II, protegidas no catalogadas).  
- Tilo (Tilia platyphyllos) Vulnerable. Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas.  
Al objeto de evitar la afección a las especies de flora incluidas en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea el Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan las medidas adicionales de conservación, previamente al comienzo de las obras el promotor contactará con el órgano competente en materia de flora y fauna silvestre para realizar una prospección de campo con el objetivo de identificar la presencia de especies protegidas y balizar los puntos o zonas de distribución para que no se vean afectadas por las obras.  
Según la cartografía de la Generalitat Valenciana la zona de actuación no se encuentra afectada por ningún individuo de alto valor cultural en relación con árboles monumentales o catalogados.  
Respecto de la reforma de la línea de evacuación se aprovecharán los accesos existentes, no realizándose tratamientos superficiales sobre estos. De los apoyos a sustituir se ubican sobre terreno forestal los apoyos 42, 34, 32, 28, 27, 25, 24, 23, 22, 19, 14, 7 y 6, los cuales presentan accesos existentes.  
El EsIA de la reforma de la línea eléctrica establece medidas tanto de diseño como operativas para minimizar la afección a la vegetación existente y facilitar la revegetación una vez finalizados los trabajos.  
d) Fauna. Avifauna. Quirópteros  
El parque eólico y la línea eléctrica aérea de evacuación del parque eólico se sitúa en un área prioritaria de protección de avifauna por tendidos eléctricos incluida en la Resolución de 6 de julio de 2021, de la consejera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la cual se amplían las zonas de protección de la avifauna contra la colisión y electrocución. Por lo cual el tendido eléctrico a modificar incorporará medidas contra colisión y electrocución dando cumplimiento de las prescripciones técnicas y medidas de prevención descritas en los artículos 6 y 7 del Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto, por el cual se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en tendidos eléctricos de alta tensión.  
Los trabajos en la línea eléctrica se planificarán de forma que no se afecte a las épocas de cría de la fauna presente en el recorrido.  
El seguimiento de la mortalidad de avifauna provocada por el tendido eléctrico se realizará de forma coordinada con el de los parques eólicos.  
Consultadas las citas de las cuadrículas 1 x 1 del Banco de datos de biodiversidad de la GVA, la zona en la cual se proyecta el parque muestra presencia de las siguientes especies protegidas de fauna:  
- Águila culebrera (Circaetus gallicus), Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de Aves (anexo I) y Lista de Especies Silvestres en Régimen de Protección Especial (LESRPE).  
- Águila calzada (Hieraaetus pennatus), Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de aves (anexo I) y LESRPE.  
- Águila real (Aquila chrysaetos) Categoría UICN: casi amenazada, Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de aves (anexo I) y LESRPE.  
- Escribano hortelano (Emberiza hortolana) Convenio de Berna (anexo III), Directiva de aves (anexo I) y Listado de especies silvestres en régimen de protección especial (LESRPE).  
La zona es de especial importancia a nivel autonómico para la conservación de rapaces rupícolas con especial relevancia por lo que respecta al buitre leonado (Gyps fulvus) y el alimoche común (Neophron percnopterus).  
En el estudio anual de avifauna presentado se han avistado en la zona de implantación especímenes de Águila Real (Aquila chrysaetos), Águila-Azor Perdicera (Aquila fasciata), Halcón Peregrino (Falco peregrinus), Cernícalo Vulgar (Falco tinnunculus), Buitre Leonado (Gyps fulvus), Alimoche Común (Neophron percnopterus), Quebrantahuesos (Gypaetus barbatus), Águila Culebrera (Circaetus gallicus), Aguililla Calzada (Hieraaetus pennatus), Azor (Accipiter gentilis), Busardo Ratonero (Buteo buteo), Gavilán Común (Accipiter nisus), Búho Real (Bubo bubo), Cárabo Europeo (Strix aluco), Abejero Europeo (Pernis apivorus), Milano Negro (Milvus migrans), Aguilucho Cenizo (Circus pygargus).  
Considerando el aspecto de la nidificación, el molino TMIII-02 presenta una afección muy alta por proximidad a un territorio de nidificación de Águila culebrera. A su vez, se detecta una afección alta sobre el área de campeo del Buitre leonado en los aerogeneradores TMIII-07 y TMIII-08 debido a la existencia de varios posaderos habituales a menos de 1km de las instalaciones previstas, y a la proximidad del muladar de Zorita del Maestrazgo.  
No se valora en los estudios presentados, las posibles alteraciones que el ruido generado por los molinos podrá ocasionar en el comportamiento de la fauna salvaje de la zona, y en concreto a las especies de rapaces nidificantes en las cercanías de los aerogeneradores TMIII-02 y TMIII-08.  
Se aportan datos de seguimiento de la mortalidad en los parques existentes, concluyéndose que la mortandad del buitre leonado es elevada en la zona.  
El resto de especies rupícolas nidifican lejos de las infraestructuras proyectas y la afección prevista en baja. De igual modo la afección a sus áreas de campeo se considera baja, al igual que las tasas de cruzamiento.  
  
En el parque eólico a construir la distancia mínima entre aerogeneradores de una misma alineación es de al menos 3 rotores de manera que quede una zona de paso entre aerogeneradores de al menos dos veces el rotor del mismo. Al disponerse los aerogeneradores a 3 rotores siempre quedará entre las áreas de barrido de los mismos una distancia de 2 rotores, aproximadamente 280-340m que puede ser utilizado como pasillo de paso para aquellas especies más hábiles en el vuelo (pequeñas rapaces y águilas).  
El equipo redactor del estudio de avifauna aportado considera que el proyecto presenta una buena viabilidad ambiental en relación a las poblaciones de buitre leonado teniendo en cuenta la existencia de afecciones mitigables aplicando algunas medidas como el control de los vertidos ocasionales y la recogida de cadáveres en las explotaciones ganaderas, que al ser acciones preventivas, si se mantienen en el tiempo pueden cambiar los hábitos de busca de alimento hacia zonas menos conflictivas y así contribuir a reducir la afección de las nuevas infraestructuras sobre las áreas de campear de las especies involucradas, medidas incluidas entre las medidas preventivas y correctoras contempladas en el estudio de afecciones a la Red Natura 2000.   
Las medidas preventivas y correctoras propuestas en el estudio de afecciones a la Red Natura 2000 en relación con las rapaces identificadas, incluyen una prospección previa para identificar nuevos nidos, un estudio previo de los movimientos de las pareja de águila culebrera que nidifica en el entorno de los aerogeneradores TMIII-02 y TMIII-08, el seguimiento se extenderá a la fase de construcción y en función del resultado del estudio se valorará la implantación de medidas correctoras como sistemas de vigilancia de los nidos y detección y parada de los aerogeneradores.  
De acuerdo con el estudio de afecciones a la Red Natura 2000, los gestores del parque mantendrán un control sobre la presencia de carroña en la zona, paro lo cual el promotor propone alcanzar acuerdos con los propietarios de las explotaciones ganaderas cercanas al ámbito del proyecto en el que se recoja la prohibición de dejar cadáveres de animales en un radio de 2000 m de los aerogeneradores y el compromiso de recogida de los mismos por parte de los ganaderos.  
En cuanto a quirópteros de acuerdo con el estudio anual de quirópteros presentado, se detecta la presencia de las siguientes especies:  
- Murciélago de cola larga (Tadarida teniotis) Convenio de Berna (anexo II), Convenio de Bonn (anexo II), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
- Murciélago de bordes claros (Pipistrellus khulii) Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
- Murciélago común (Pipistrellus pipistrellus) Convenio de Berna (anexo III), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
- Murciélago de cueva (Miniopterus schreibersii) Catálogo español de especies amenazadas (Vulnerable), Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas (anexo I. Vulnerable), Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexos II e IV).  
- Myotis spp. Catálogo español de especies amenazadas: Vulnerable, Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas: anexo I: Vulnerable, Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexos II-IV).  
- Murciélago montañosa (Hypsugo savii) Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
- Murciélago de huerta (Eptesicus serotinus) Convenio de Berna (anexo II), Directiva de hábitats (anexo IV) y LESRPE.  
- Murciélago de herradura grande (Rhinolophus ferrumequinum) Catálogo español de especies amenazadas (vulnerable), Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas (anexo I. Vulnerable), Convenio de Berna (anexo II), Convenio de \*Bonn (anexo II) y Directiva de hábitats (anexos II e IV).  
En el caso de los quirópteros como medida correctora el promotor propone realizar un seguimiento de la mortandad y un seguimiento de la actividad en el entorno de los aerogeneradores, conforme a los protocolos indicados en directrices de SECEMU (González et al., 2013) o EUROBATS (Rodrigues et al., 2015).  
Como medidas compensatorias de carácter general se instalarán cajas nido para aves y refugios para quirópteros en las zonas forestales cercanas, así como espacios de vegetación que favorezcan el desarrollo de polinizadores u otros insectos.  
En el estudio anual de quirópteros y en consonancia con el seguimiento realizado en los parque eólicos de la zona 1, se concluye que no se prevé afección sobre ninguna de las especies de quirópteros incluidas en el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas. Así mismo, se indica que en los parques eólicos adyacentes, que se encuentran en funcionamiento, señalan que únicamente ha habido 9 bajas desde el 2007 al 2021, por lo que la afección es no significativa.  
La Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental en su informe indica que el estudio de afecciones sobre la Red Natura 2000 propone una batería de medidas correctoras que, en cuanto a la posible afección a la flora y a los hábitats de interés comunitario, y la afección a aves y quirópteros, se consideran apropiadas. No obstante, considera necesario incluir protocolos de actuación en caso de afección a especies incluidas en el LESRPE que pueden incluir la parada de aerogeneradores hasta la implantación de nuevas medidas correctoras. De igual modo, propone prorrogar el estudio de las poblaciones de grandes rapaces reproductoras en la zona al menos durante los tres años siguientes a la puesta en funcionamiento.  
e) Escorrentía e infiltración.  
La zona en la que se prevé la implantación del parque eólico proyectado se encuentra situada en la demarcación hidrográfica del Ebro, representada por las cuencas del Bergantes y Monroyo. En el desarrollo del proyecto no se estiman afecciones relevantes a la red fluvial de la zona, al no localizarse en el área de implantación de los aerogeneradores e infraestructuras asociadas cursos de agua de carácter temporal o permanente, ni interceptarse barrancos cercanos.  
El ámbito de emplazamiento del parque eólico no se encuentra en zonas de inundación según el PATRICOVA, aunque se deberá tener en cuenta dejar libre de obstáculos durante la ejecución de las obras las zonas de drenaje natural del terreno, tal y como se informa en el informe del Servicio de Gestión Territorial.  
Respecto a la hidrología subterránea, hay que indicar que el PE se sitúa sobre el acuífero núm. 55 Javalambre-Maestrazgo.  
Los aerogeneradores 4, 6, 7, 8 se sitúan sobre suelos con vulnerabilidad de acuíferos media y áreas estratégicas de nivel 1 para la recarga de acuíferos, estando el resto de aerogeneradores sobre suelos con vulnerabilidad baja y áreas estratégicas de nivel 2, según la cartografía del IDEV.  
Las afecciones esperadas se limitan a los posibles vertidos que pueden afectar a la calidad de las aguas superficiales o subterráneas, y al aumento de la carga de sólidos arrastrados por las aguas de escorrentía  
  
El drenaje longitudinal de caminos y plataformas se realizará mediante cunetas triangulares en tierras, en el lado desmonte se incorporarán tubos de desagüe y pasos subterráneos con pozos decantadores para recogida de sólidos, previo a su vertido al terreno natural.  
Durante la fase constructiva se controlarán los acopios situando estos fuera de las zonas de concentración de escorrentías para evitar arrastres.  
La actividad apenas consume recursos hídricos, los necesarios serán suministrados mediante caminos cisterna.  
f) Suelos.  
El área afectada es en su totalidad terreno natural sin presencia de superficies aterrazadas o cultivos agrícolas. El área se encuentra ampliamente ocupada por matorral bajo y árboles de porte medio, se trata de un área afectada por un incendio ocurrido en julio de 1994, que se encuentra en fase de recuperación.  
Según la cartografía del IDEV los suelos donde se implantan los aerogeneradores presentan riesgos de erosión normal baja y potencial alta o muy alta.  
Los impactos más importantes sobre el suelo serán los derivados de las superficies de ocupación de las obras y los movimientos de tierras necesarios para ejecutar todas las infraestructuras, que pueden generar pérdidas o degradación de suelo fértil e incremento de los procesos erosivos. Las superficies de ocupación del proyecto comprenden las necesarias para la ejecución de las cimentaciones, las plataformas de montaje y auxiliares, los caminos de acceso, y las necesarias para la ejecución de las zanjas de canalización eléctrica.  
En este aspecto la ubicación de los aerogeneradores TMIII-01, TMIII-03 y TMIII-05 conlleva la ejecución de elevados movimientos de tierras para la ejecución de los accesos y las plataformas de trabajo por situarse estos alejados de caminos existentes. En las ubicaciones TMIII-05 y TMIII-06 destacan alturas de terraplenado de más de 30 m para la ejecución de las plataformas.  
El informe de la Dirección General de Gestión Territorial indica que los movimientos de tierra deberán justificarse incorporando al expediente anejo técnico previamente a la aprobación del expediente.  
Según la documentación aportada por el promotor, el movimiento de tierras para la ejecución de caminos y plataformas de los aerogeneradores se ha estimado en la adenda del proyecto en 175.832,39 m³ de desmontes y 191.172,66 m³ de terraplenes en el caso de los caminos, y en 187.262,55 m³ de desmontes y 209.710,73 m³ de terraplenes para la ejecución de las plataformas de los aerogeneradores.  
Como medida correctora se establece en el EsIA la definición de un proyecto de recuperación ambiental que incluirá el tratamiento de las superficies alteradas (plataformas y caminos) y un plan de revegetación.  
g) Atmósfera, residuos y vertidos. (inmisiones sonoras y campos eléctricos)  
En la fase de obras se aplicarán medidas de carácter general para reducir las emisiones de polvo y ruidos, provocados por el movimiento de tierras.  
No se localizan núcleos habitados a menos de 1.000 m, condición esta del PECV. El estudio de impacto ambiental estima que a 800 m del parque el incremento sonoro provocado es prácticamente indetectable e inferior en todo caso a 45 db. En fase de explotación el EsIA contempla la realización de mediciones periódicas de los índices acústicos según las condiciones y metodologías establecidas en la normativa vigente. En función de los resultados obtenidos en las mediciones a realizar durante los dos primeros años de funcionamiento se determinará la necesidad de aplicar medidas correctoras adicionales que permitan garantizar el cumplimiento de los objetivos de calidad acústica.  
La energía eléctrica se extraerá de la producida por el propio parque. El alumbrado se limitará a la zona de subestación y centro de control. Los aerogeneradores únicamente contarán con la luz de gálibo.  
Las aguas sanitarias se verterán a fosa séptica cerrada, que se legalizará ante la Confederación Hidrográfica y se gestionará por gestor autorizado.  
h) Patrimonio cultural  
En el área de implantación del parque eólico no hay catalogado, según bibliografía consultada, ningún elemento del patrimonio histórico-cultural que pueda verse afectado por el proyecto. No obstante tal y como se indica en los informes de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, la zona de estudio del proyecto y su entorno destacan por su extraordinaria importancia arqueológica, puesta de manifiesto a raíz de las prospecciones e intervenciones arqueológicas realizadas durante la ejecución de los parques eólicos existentes en la zona. Este nuevo parque eólico se sitúa cerca de la carretera de Chiva y se extiende en dirección a Morella la Vieja por una zona poco o nada prospectada.  
En este mismo informe se indica que: La memoria de prospección arqueológica aportada identifica varios elementos arqueológicos y etnológicos de interés, entre ellos, además de numerosos hallazgos de sílex, cerámica y restos de la guerra civil aislados, se documenta un yacimiento lítico llamado Jefe del Valle que se verá afectado por el aerogenerador TMIII-7, un posible yacimiento denominado Los Castellanos afectado por el aerogenerador TMIII-9 y tres abrigos de la Solana d'En Girona.  
El informe de Cultura establece como medidas preventivas la planificación de sondeos arqueológicos que permitan determinar la extensión, potencia arqueológica y fases de ocupación de los yacimientos afectados (Cap del Valle, Los Castellons, Alto del Azagador de la Gassulla, Maset de la Vila), incluyendo topografía y fotogrametría de los restos y seguimiento arqueológico de las remociones del suelo en aquellos puntos donde se hayan localizado hallazgos aislados y en el entorno de los yacimientos indicados. Documentación detallada por fotogrametría de los restos de la Guerra Civil.  
En el apartado etnológico del informe respecto de la ubicación de los aerogeneradores se indica que: se deberá minimizar la afección a las construcciones de piedra en seco; en caso de existir impacto sobre elementos de interés se documentará y se valorará su reposición; se potenciará el uso de esta técnica como solución a las obras a realizar; en la adecuación del Camí de Sorita se balizarán los elementos que puedan verse afectados.  
Desde el punto de vista paleontológico las formaciones geológicas de interés relevante de la cuenca del Maestrazgo quedan reducidas a dos unidades geológicas del Cretácico, denominadas Formación Arcillas de Morella (conocida informalmente como Capas Rojas de Morella) y Formación Arenas de Utrillas, por su abundante contenido paleontológico de restos de vertebrados fósiles (dinosaurios y faunas asociadas) y de niveles de ámbar con insectos fósiles. Es tal la densidad de hallazgos paleontológicos que se producen en las Capas Rojas de Morella, que pueden ser considerados, en conjunto, como una de las áreas con presencia de restos de dinosaurios más importantes de Europa.  
Desde un punto de vista geológico, los aerogeneradores y sus líneas de evacuación se emplazan principalmente sobre terrenos del Jurásico superior-Cretácico inferior (Titónico-Barremiense), constituidos por depósitos de calizas bioclásticas y margas de origen marino, con una abundante fauna fósil invertebrada propia de aguas poco profundas (conchas de moluscos, equinodermos, braquiópodos, briozoos, etc..), de presencia generalizada y gran abundancia en toda la cuenca de Els Ports y, por tanto, sin singularidad científica o valor patrimonial. Únicamente se localizan tramos puntuales de las canalizaciones que pueden atravesar la formación geológica de Arcillas de Morella, tramos en los que se considera necesario realizar un seguimiento paleontológico de los movimientos de tierras.  
Durante las obras, se respetará la servidumbre de paso ganadero y los abrevaderos. También será necesario solicitar las modificaciones pertinentes y/o las autorizaciones de ocupación necesarias según la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
El promotor ha solicitado la concesión demanial de ocupación sobre las siguientes en el ámbito del proyecto:  
- Colada de la Talayola, con 7 metros de anchura.  
- Colada Clota del Cipre, con una anchura legal de 7 metros.  
- Colada de Gasulla, con 8 metros de anchura legales.  
Los molinos de viento que se encuentren localizados sobre alguna de las vías pecuarias deberán modificar su posición para respetar los límites de esta. En este aspecto el promotor alega que la ampliación de la SET Torre Miró únicamente es factible hacia el norte por lo que se deberá ocupar la vía pecuaria. En este caso y de acuerdo a la normativa vigente, se solicitará la modificación de la vía pecuaria y se determinará, en su caso, un trazado alternativo al actual camino que permitirá conecta la parte este de la SET con la parte oeste (masía La Gasulla), no dejando en ningún momento ninguna explotación ganadera, parcela agrícola o masía aislada.  
Tras la construcción del parque se garantiza el acondicionamiento y reposición de los caminos, paredes de piedra en seco así como una restauración ambiental del espacio.  
i) Paisaje.  
El PE, se encuentra dentro del paisaje de relevancia regional reconocido por la ETCV, PRR 02 - Entorno de la Pobla y Monasterio de Benifassà. Entorno de Morella-, dentro del Grupo 01: Paisajes agroforestales de Castellón. El parque eólico se ubica en la denominada Sierra de Bernús. La vegetación que se observa en el terreno está compuesta fundamentalmente por carrascales, pinares, erizales mixtos y pastizales. Así mismo, el parque se sitúa sobre la vía pecuaria Vereda del Toll de Fonoll a Tronchón que recorre la cumbrera de la Sierra de la Naranja  
La implantación del proyecto producirá una alteración visual del paisaje como consecuencia de la ocupación de terrenos y la presencia de nuevos aerogeneradores en la zona.  
De la visita realizada por los técnicos del servicio de evaluación ambiental no se constata la presencia de un aterrazado agrícola generalizado en la zona, predominando en su mayor parte una configuración natural en ladera.  
Desde el punto de vista de la integración paisajística, el informe del servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indica que se considera admisible el efecto de saturación visual y el efecto acumulativo de los aerogeneradores dado que la localización donde se implanta se ve favorecida por la orografía existente y la inexistencia de recorridos escénicos de primer orden. Se considera admisible la ordenación visual de los aerogeneradores del parque eólico incluyendo el aerogenerador TMIII-09.  
Según el informe del Servicio de Infraestructura Verde las medidas de integración paisajísticas propuestas en el estudio de integración paisajística se consideran insuficientes. Este informe expone que se deberán implementar las siguientes medidas:  
- Las plantaciones propuestas a lo largo de los caminos deben disponerse en forma de bosquetes y no de forma lineal. Las plataformas de los aerogeneradores de la alineación norte deben repoblarse con ejemplares de porte medio que eviten zonas sin presencia forestal, los laterales de los caminos y cunetas se revegetarán con herbáceas y arbustivas de porte bajo, y en el lado norte de estos se dispondrán plantaciones de porte medio, se procederá a la revegetación mediante siembra o hidrosiembra de forma que se garantice la sujeción del suelo.  
- El replanteo de los caminos y plataformas deberá tener en cuenta la morfología alomada del terreno, recuperándose la misma donde se encuentre degradada. La vertiente más expuesta de las plataformas de montaje de los aerogeneradores TMIII-1, TMIII-3, TMIII-5 y TMIII-9, que se sitúan sobre las cumbreras de las lomas existentes, deberá evitar la formación de laderas con pendientes de gran inclinación, proponiéndose el aterrazado de las mismas.  
- La zanja para la canalización eléctrica de evacuación de 30 kV, que transcurre sensiblemente paralela a la carretera N-232, deberá desplazarse hacia el este, evitando el seccionamiento de las terrazas abancaladas, y transcurrirá cuando sea posible por el camino secundario existente.  
- Se establecerá el mínimo vallado posible. Las zahorras a emplear serán de características similares a las existentes.  
- En cuanto a la ampliación de la SET Torre Miró, el Informe propone insertar una alineación de vegetación de porte medio en el linde norte de la parcela donde se proyecta la ampliación. Esta alineación deberá evitar la formación de pantalla vegetal disonante, creándose para ello zonas libres de especies vegetales a lo largo de la zona norte. El edificio de la SET, así como los auxiliares pertenecientes al mismo grupo, debe mantener una similitud con las construcciones de la zona, manteniendo su simplicidad, así como cubierta a dos aguas de teja y acabados exteriores enlucidos de color beige o similar.  
j) Medio antrópico y socioeconómico.  
Durante la ejecución de las obras se pueden producir molestias a las poblaciones cercanas por contaminación acústica y generación de polvo. Estos impactos serán de carácter puntual y temporal, no obstante, dadas las distancias a los núcleos de población más cercanos no se aplican medidas mitigadoras específicas.  
Durante la fase de explotación, el impacto acústico de los aerogeneradores puede generar molestias a las explotaciones ganaderas presentes en el entorno de la actuación.  
El parque eólico se instalará en una superficie que actualmente forma parte de los cotos de caza CS-10007 (El Maestrazgo) y CS-10195 (La Pobleta) y CS-10229 (Mas del Cabrer) en consecuencia, se recomienda informar a sus titulares del cambio de uso del suelo, de la actividad que se desarrollará y de las implicaciones que pueda tener a efectos del artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana.  
Los aerogeneradores que componen el parque eólico se elevan a una altura superior a 100 m, por lo que se consideran como obstáculos y se señalizan e iluminan para garantizar la seguridad de la navegación aérea.  
k) Efectos sinérgicos  
En la actualidad existen en la zona eólica 1 del PECV dos parques eólicos en funcionamiento: Torre Miró 1 y Torre Miró 2, con un número total de 66 aerogeneradores y 99 MW de potencia total instalada. Además de la instalación del parque eólico Torre Miró III, de 9 aerogeneradores, se está tramitando la autorización para la instalación del parque eólico Torre Miró IV en el que se proyectan 6 aerogeneradores. Con los parques proyectados no se supera la capacidad y número de aerogeneradores previstos para la zona eólica 1 del PECV.  
Según el estudio de sinergias del EsIA, la localización del PE, en general se considera adecuada, pues no genera sinergias o efectos acumulativos importantes sobre los núcleos urbanos más próximos, puntos de observación principales o sobre elementos patrimoniales de primer orden. No se estima incremento de afección por emisiones acústicas al encontrarse los parques eólicos mencionados suficientemente separados  
El incremento de aerogeneradores en la zona sí supondrá un impacto acumulado a los efectos negativos sobre las poblaciones de aves y quirópteros ya generados por las instalaciones existentes en explotación, en especial sobre el buitre leonado, que deberá analizarse en aplicación del plan de vigilancia ambiental propuesto.  
Los nuevos parques en tramitación comparten las infraestructuras de evacuación existentes, no produciéndose nuevas afecciones, más allá de las actuaciones necesarias para la adecuación de la línea, las cuales no conllevan modificación del trazado.   
l) Análisis de la vulnerabilidad del proyecto.  
En el EsIA se incluye un análisis de la vulnerabilidad del proyecto frente a riesgos de accidentes graves o de catástrofes naturales. Concluye que no es previsible efectos significativos derivados de la potencial vulnerabilidad del proyecto. No obstante, las instalaciones proyectadas contarán con un plan de autoprotección y un jefe de emergencias asignado en caso de accidentes o incendio.  
m) Plan de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental contiene un programa de vigilancia ambiental (PVA) con objeto de realizar un seguimiento en las fases de ejecución y explotación que garantice la implementación de las medidas preventivas y correctoras aplicadas y detecte la efectividad de estas. Incluirá una serie de informes (ordinarios, extraordinarios, específicos, previo a la recepción de obras y final en la fase de explotación).  
Durante la fase de explotación el seguimiento ambiental estará centrado en los siguientes aspectos:  
- Seguimiento del impacto sobre la fauna.  
- Control del impacto acústico generado por los aerogeneradores.  
- Seguimiento de la efectividad de las medidas de restauración aplicadas.  
- Gestión de los residuos generados en la explotación.  
4. Consideraciones jurídicas  
Las instalaciones para la utilización de la fuerza del viento para la producción de energía (parques eólicos) que se encuentren a menos de 2 km de otro parque eólico en funcionamiento, están sujetas a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 3.i).  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del Título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
  
Primero  
Formular la presente declaración de impacto ambiental del proyecto de parque eólico y línea de evacuación Torre Miró III de potencia máxima 41,4 MW, promovido por Med Wind Energy, SL, en los términos municipales de Morella y Zorita del Maestrazgo (Castellón), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales.  
(1). El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el EsIA, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
(2). Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
(3). En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.   
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
(4). De conformidad con el informe del Servicio de Gestión Territorial, con antelación a la aprobación del proyecto se deberá incorporar al expediente anejo técnico de movimiento de tierras esperadas, de forma que la ubicación de los aerogeneradores, desde el punto de vista del territorio, y con tal de minimizar las afecciones y los movimientos de tierra, sea revisada, justificando su ubicación y acceso, en especial la de los aerogeneradores TMIII-01, TMIII-03, TMIII-05 y TMIII-06.  
(5). Deberán implementarse las medidas de integración propuestas en el estudio de integración paisajística aportado y completarlas con las condiciones paisajísticas establecidas en el informe emitido en materia de paisaje y recogidas en cuerpo de la presente declaración (apartado i. Paisaje). Estas medidas y condiciones se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificadas en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de la explotación.  
(6). Las medidas preventivas y correctoras derivadas de los diferentes informes emitidos durante la tramitación del proyecto por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, la Dirección General de Cultura y Patrimonio y la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, deberán incluirse en el proyecto de ejecución y presupuestarse para su correcta ejecución.  
(7). Antes del inicio de las obras se contactará con el órgano competente en materia de flora y fauna silvestre para realizar una prospección de campo con objeto de detectar la presencia de especies protegidas y delimitar las zonas especialmente sensibles, para evitar su afección.  
(8) Se respetará durante los trabajos el ámbito territorial de la ZEPA Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana (ES0000465), no pudiéndose ocupar terrenos, permitir el tránsito de maquinaria, ni realizar acopios que puedan generar afecciones sobre el entorno y los valores ambientales que lo identifican.  
(9) No se ubicarán zonas de acopio, parques de maquinaria o superficies auxiliares de obra sobre áreas con vegetación natural o hábitats de interés comunitario.  
(10). Durante la ejecución de las obras, se seguirán las medidas preventivas indicadas en el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio. Si se produjese cualquier hallazgo arqueológico, paleontológico o etnográfico, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano  
(11). Las construcciones de piedra en seco presentes en el ámbito del proyecto y que pudieran verse afectadas por las obras deberán balizarse para su preservación. En caso de que la afección de un tramo sea inevitable por una infraestructura permanente, este deberá reconstruirse en las inmediaciones al tramo afectado mediante la técnica constructiva original.  
(12). En caso de ser necesario realizar nuevos accesos para la sustitución de los apoyos de la línea eléctrica aérea, estos se ejecutarán de forma que no se afecte a masa arbolada o se minimice la afección. De igual modo se actuará con las explanaciones necesarias para el izado de torres.  
(13). Se garantizará la no afección a cursos de aguas superficiales, formaciones vegetales de ribera por rellenos y vertidos. Los trabajos deberán respetar el trazado, fisonomía y estructura del cauce, sin realizar obra alguna y retirando los residuos generados. Se deberá obtener la autorización previa del órgano competente para todos aquellos trabajos que afecten al dominio público hidráulico y zona de policía de cauces, de conformidad con el artículo 9 del Reglamento del dominio público hidráulico.  
(14). Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogidas de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas o con peligrosidad de inundación.   
(15). Durante las obras se respetará la servidumbre de paso ganadero y los abrevaderos, siendo necesario solicitar las modificaciones pertinentes y/o las autorizaciones de ocupación necesarias según la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
(16). Se deberá cumplir el anexo IX pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras, trabajos y aprovechamientos que se realicen en terreno forestales o en sus inmediaciones, del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
(17). En la fase de desmantelamiento se deberán realizar los trabajos de restauración del terreno forestal que garanticen una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada, sin olvidar la recuperación de la capacidad de infiltración de los terrenos afectados por la compactación del suelo (zanjas de conducciones, cimentaciones, etc.).  
iii) Condiciones al plan de vigilancia ambiental.  
(18). El seguimiento de la siniestralidad de avifauna y quirópteros, a realizar por técnicos de campo, se complementará con la disposición de sistemas de detección automáticos en los aerogeneradores TMIII-01, TMIII-02, TMIII-07 y TMIII-08, que presentan mayor posibilidad de afección de acuerdo con los estudios previos realizados. El seguimiento de la siniestralidad de avifauna provocada por el tendido eléctrico se realizará de forma coordinada con el de los parques eólicos.  
(19). De acuerdo con la declaración de repercusiones sobre la Red Natura 2000, en el caso de detectarse una mortalidad de alguna especie de ave incluida en el LESRPE que pueda estar afectando a la viabilidad de la población local de esta especie se deberá activar un protocolo de actuación en el/los aerogeneradores causantes que implicaría la parada de estos hasta que se valore la situación y se propongan, si son necesarias, nuevas medidas de mitigación o bien la disposición de sistemas automáticos que desencadenen acciones disuasorias o de parada de estos aerogeneradores.  
(20). Al objeto de valorar el estado de las poblaciones locales de grandes rapaces, el seguimiento de avifauna reproductora en la zona, previsto durante la fase de construcción del parque, deberá prolongarse durante al menos un periodo de 3 años desde la puesta en funcionamiento del parque y deberá contemplar la afección producida por el ruido derivado del funcionamiento de los aerogeneradores.  
(21). Con anterioridad al primer año en funcionamiento del parque eólico se realizará un estudio acústico que incluya los mapas de ruido en situación operacional y con diversos escenarios de viento, analizando los resultados y proponiendo medidas correctoras en caso de superarse los umbrales legales.  
(22). Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
(23). La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo del parque eólico obligará al promotor al desmantelamiento del mismo en los términos definidos en el plan aportado en el expediente.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 8 de febrero de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML