Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4948, del 17-02-2005 (2005/1180)

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4948

Data del DOGV
:   17-02-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1180

CVE


Data del document
:   20-01-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Castellnovo](javascript:void(0))
    * [Benifaió](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Dos Aguas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X1180]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 218/03-AIA, 305/02-AIA, 308/02-AIA, 347/02-AIA i 374/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 de gener de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 218/03-AIA
  
Títol: Millora de la CV-426 des de Dos Aguas fins a l'encreuament amb la CV-425
  
Promotor: Diputació Provincial de València
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial de València
  
Objecte: Millora de l'accés a l'abocador de Dos Aguas
  
Localització: Terme municipal de Dos Aguas
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la millora del traçat i ferm del tram X corresponent al projecte de millora d'accessos a l'abocador de Dos Aguas. Carreteres VP-3031, VV-3085, VV-3046, CV-435 i CV-426. (B-200).
  
L'esmentat tram presenta un ferm en mal estat amb existència de flonjalls i irregularitats que redueixen la seguretat i incrementen la incomoditat al trànsit.
  
Es proposa mantenir el traçat en planta actual amb la corresponent ampliació de calçada a 6 metres, a excepció del tram entre PK 3+100 i 3+220 que s'executaran en variant. En el tram final, a partir del PK 6+100 es proposa el terraplenament del gual inundable.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 23 de juny de 2003 la Diputació Provincial de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte millora de la CV-426 des de Dos Aguas fins a l'encreuament amb la CV-425.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de millora de la CV-426 des de Dos Aguas fins a l'encreuament amb la CV-425, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el BOP núm. 86, de data 12 d'abril de 1997, i en el DOGV núm. 3015, de data 17 de juny de 1997, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'art. 2 del Reial Decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües, hi ha afecció al:
  
- Barranc de la Llosa, PK 0+500.
  
- Barranc del Bosc, PK 1+000.
  
- Barranc de la Murta, PK 4+000.
  
Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta:
  
- Assagador Reial de Castella.
  
- Assagador de Socaña i alt de Don Pedro.
  
- Segons el que especifica la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la Directiva Hàbitats (92/43/CEE), afecta el llocs d'interés comunitari (LIC), denominats serres de Martés i el Ave.
  
- La zona afectada per l'actuació va ser declarada zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) per acord del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
És evident que a part de l'afecció a la qualitat de l'aire per l'emissió de partícules i l'increment del nivell sonor a causa del moviment de terres, la fauna i la vegetació es voran afectades per l'execució de desmunts i terraplens, espècies com el coscoll, el romer o l'albada seran arrancades com a conseqüència de les operacions de desbrossament.
  
Les aus rapaces, entre les quals destaca l'àguila de panxa blanca, l'àguila daurada i el falcó pelegrí, espècies pròpies d'aquesta zona poden vore's afectades pels sorolls que es produïsquen durant les voladures i el moviment de terra.
  
També la hidrologia superficial es vorà afectada per la possible acumulació d'abocaments procedents dels desmunts en zones d'afecció dels barrancs.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància. Entre els impactes més significatius estan:
  
- Contaminació acústica ocasionada pel moviment de terres (voladures).
  
- Augment dels riscos de lliscament a causa del moviment de terres i a la implantació de la zona de descans.
  
- Alteració dels cicles de reproducció de la fauna ocasionada pel moviment de terres.
  
- Intrusió visual en el paisatge durant el moviment de terres.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha contemplat les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i l'explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.
  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.
  
- Les operacions molestes per a l'avifauna (moviment de terres, estructures i drenatges) es realitzaran fora del període comprés entre abril i juny (cicle reproductiu).
  
- En els trams on existisca risc de lliscament s'instal·laran malles de retenció en els desmunts que siguen superiors a 3 metres.
  
- Se regeneraran tots els talussos creats durant les fases de construcció, per mitjà de l'estesa de terra vegetal i plantació d'espècies arbòries i arbustives, seleccionades entre la vegetació autòctona existent en la zona en funció de la seua adequació al pendent dels terrenys i condicions edàfiques.
  
- Limitar el moviment de la maquinària d'obra als camins existents o estrictament necessaris, i de menor valor ambiental, per a l'accés als talls d'obra.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tindre per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control del reg diari d'explanacions i superfícies susceptibles de produir pols. Inspecció visual setmanal de pols dipositada sobre la vegetació en un radi de 200 m al voltant de la localització de les obres.
  
- Control de la recollida, abassegament i tractament de la terra vegetal per a la seua posterior utilització en la restauració de préstecs, abocadors i zones de carretera abandonada.
  
- Control de la maquinària d'obra, que ha de limitar-se, sempre que siga possible, als camins existents.
  
- Control de l'execució acurada dels moviments de terres en l'entorn dels llits fluvials interceptats, per a evitar la contaminació de sòlids i nutrients en les aigües.
  
- Control de la recollida i gestió de residus perillosos d'obra (olis i greixos).
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'adonarà del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de millora de la CV-426 des de Dos Aguas fins a l'encreuament amb la CV-425, promogut per la Diputació Provincial de València, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes que concernen a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. Els materials de farciment i els de rebliment que foren necessaris per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'han de sotmetre aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
3. Es prohibeix, durant el període de major sensibilitat per a les aus, és a dir de gener a juliol aquests dos inclusivament, l'execució de voladures o moviments de terra amb maquinària pesada, especialment l'excavació utilitzant martell picador o destrossador, com també l'ús de corrons compactadors, etc.
  
4. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
5. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, per a això s'han d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
6. Per l'afecció a camins ramaders, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació o reposició de pas davant la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
7. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 19 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 305/2002-AIA
  
Títol: Homologació sectorial modificativa del sector SAU-2 i Pla parcial del sector 2.1
  
Promotor: Ajuntament de Benifaió
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: A la zona sud del nucli urbà, a la partida del Rajolar
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La redelimitació i l'ampliació del sòl apte per a urbanitzar sector 2, classificat per les normes subsidiàries vigents, per mitjà de la reclassificació de sòl no urbanitzable. Se redissenya la trama viària estructural i s'ordena detalladament el sector 2.1 d'ús residencial.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- L'ampliació de la superfície inicial del sector 2 es motiva per la necessitat d'adaptar la dita delimitació als sectors 1 i 3, articulant entre ells els distints sectors que conformen la zona de creixement del municipi.
  
II- Dins del sector 2 definit pel planejament vigent es delimiten els sectors 2.1 i 2.2, d'ús principal residencial i industrial respectivament.
  
III- L'ordenació del sector 2.1, d'ús residencial, es planteja com a expansió de la trama urbana, es recolza en els vials existents que estructuren l'ordenació. El sector 2.2, d'ús industrial, abraça la totalitat de les naus existents i s'emplaça entre la zona residencial i la zona esportiva inclosa en el SAU-3. Es projecta una zona verda que pertany a la xarxa primària com a tancament d'illa de la zona esportiva i com a element separador de la zona industrial. En l'extrem del sector 2.1 confrontant al SAU-1 es projecta una illa per a equipament d'ús educatiu i cultural, al costat de la qual es disposen diverses zones verdes.
  
IV- Superfície SAU 2 segons les normes subsidiàries vigents: 175.031: m²
  
Superfície final: 194.480,8 m²
  
Superfície sector 2.1: 109.766,9 m²
  
Superfície sector 2.2: 84.713,9 m²
  
Superfície de sòl no urbanitzable que se reclassifica: 21.946,5 m²
  
V- Nombre màxim d'habitatges a la zona residencial: 433
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta alternatives de projecte. La reclassificació de sòl no urbanitzable es justifica per la necessitat d'articular el sector classificat pel planejament vigent amb la resta de sectors que conformen la zona de creixement de la població, destacant que es tracta d'un sòl que no presenta valors mereixedors de protecció i que a més es troba en la zona d'influència de creixement de la ciutat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 5 d'agost de 2002 l'Ajuntament de Benifaió va remetre els documents tècnics, estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu relatius al projecte homologació sectorial modificativa del SAU-2 i pla parcial del SAU-2.1, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de dates 13 de març i 4 d'abril de 2002 i en el DOGV núm. 4221, de 4 d'abril de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar tres al·legacions a l'homologació modificativa i al pla parcial, i no es van presentar al·legacions a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament de Benifaió. Cap de les al·legacions presentades a l'homologació modificativa i pla parcial és de caràcter ambiental.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 17 de febrer de 2003, es remet a l'Ajuntament de Benifaió un ofici pel qual es comunica la necessitat de presentar distints certificats acreditatius sobre l'existència de recursos hídrics suficients, depuració d'aigües residuals, gestió de residus, i informe favorable emés per la Conselleria de Cultura i Educació sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural.
  
En data 25 de febrer de 2003, es rep part de la documentació requerida.
  
En data 19 de maig de 2003, l'Ajuntament de Benifaió remet un ofici pel qual sol·licita l'emissió de la declaració d'impacte ambiental condicionada a l'obtenció de l'informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
En data 11 de juny de 2003, la Conselleria de Cultura, Educació i Esport emet informe desfavorable sobre el projecte de referència, i fa constar la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica prèvia.
  
En data 18 de juny de 2003, es comunica a l'Ajuntament de Benifaió el sentit de l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i la necessitat de completar i de justificar diversos aspectes de caràcter ambiental relacionats amb el contingut de la documentació presentada.
  
En data 9 de juliol de 2003, se remet un informe a la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial sobre la situació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental del projecte referenciat.
  
En data 1 d'agost de 2003, l'Ajuntament de Benifaió presenta la documentació requerida i sol·licita, prèvia presentació de la prospecció arqueològica realitzada, l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.
  
En data 2 d'octubre de 2003, l'Ajuntament de Benifaió remet informe emés per EGEVASA sobre l'abastiment d'aigua potable a les indústries existents.
  
En data 4 de novembre de 2003, l'Ajuntament de Benifaió remet per fax, una còpia de l'informe emés per la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esports de València, on es conclou que el projecte tramitat és compatible i autoritzable.
  
Informes sectorials
  
En data 11 de juny de 2003, de conformitat amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la Conselleria de Cultura, Educació i Esport remet una còpia de l'informe emés sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural valencià. L'esmentat informe, emés en sentit desfavorable, expressa que no es té documentat cap jaciment que puga vore's afectat per l'actuació proposada, no obstant això, a causa del gran moviment de terres que s'ha de realitzar durant l'execució de les obres com també a causa de l'afecció del projecte al subsòl, la Direcció General de Patrimoni Artístic considera imprescindible la realització d'una prospecció arqueològica que garantisca la correcta salvaguarda dels jaciments desconeguts. També s'informa que, consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric i artístic de la província de València, no hi ha elements arquitectònics que puguen vore's afectats per la present actuació. Es destaca el caràcter preventiu de la prospecció arqueològica per a evitar la paralització de les obres en el cas d'aparició de restes o elements mereixedors de protecció durant l'execució de les obres, i es recorda que les troballes d'índole arqueològica o paleontològica durant l'execució de les obres han de ser comunicats a l'administració protectora. D'igual forma, es recorda que qualsevol remoció de terres que puga afectar zones amb restes arqueològiques o paleontològiques ha de comptar amb la corresponent autorització per la Direcció General de Patrimoni Artístic. Aquest informe conclou que per a poder informar favorablement sobre el projecte és necessari realitzar una prospecció arqueològica de tota la zona afectada, per tal de garantir que no hi ha afecció al patrimoni arqueològic o etnològic.
  
En data 4 de novembre de 2003, l'Ajuntament de Benifaió remet via fax una còpia de l'informe tècnic emés per la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport de València sobre el projecte de referència. L'esmentat informe expressa que la prospecció arqueològica realitzada no ha localitzades restes de cultura material antiga ni de jaciments arqueològics a l'àrea d'explotació. També es recorda que qualsevol troballa produïda durant les obres ha de ser comunicada a l'administració competent. Finalment, l'esmentat informe conclou que el projecte de referència es considera compatible i autoritzable.
  
Afeccions legals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha camins ramaders afectats per l'actuació proposada.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha llits que es veuen afectats per la present actuació, i fa referència a la presència a la zona de la Séquia Reial del Xúquer.
  
La cartografia temàtica publicada per la COPUT assenyala l'existència d'un barranc al nord del sector 2, als voltants del qual hi ha risc d'inundació, encara que no afecta el sector referenciat.
  
3. Quant a l'afecció al patrimoni historicoartístic i cultural s'assenyala que, una vegada revisats els inventaris de jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics de la Comunitat Valenciana, no es té constància que existisca afecció a aquests per l'actuació proposada. S'adjunten les fitxes i plànols dels distints jaciments existents en el terme municipal.
  
Com a mesura preventiva, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que si durant els moviments de terra apareixen restes arqueològiques, l'empresa adjudicatària queda obligada a notificar la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, i a adoptar les mesures de conservació oportunes fins que l'esmentada Direcció General emeta informe respecte d'això. Es fa al·lusió al compliment de la legislació sectorial vigent.
  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental compta amb dos informes emesos per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. El contingut d'aquests ha sigut exposat en l'apartat anterior relatiu als informes sectorials.
  
4. Les línies elèctriques existents a la zona d'actuació passaran a ser soterrades amb les obres d'urbanització.
  
Consideracions ambientals
  
1. La situació actual del sector SAU-2 es troba molt condicionada per la seua proximitat al nucli urbà de Benifaió. A la zona confrontant amb el nucli urbà el sòl es troba transformat. Es tracta d'esplanades de terreny amb diverses construccions en l'interior. També s'ha de destacar l'existència de diverses naus industrials a la zona sud del sector, al costat de la zona esportiva del SAU-3, que ocupen una àmplia superfície de terreny. La resta dels terrenys inclosos en l'àmbit del projecte es troben destinats a l'activitat agrícola, principalment al cultiu de cítrics i hortalisses.
  
2. Pel que fa a les característiques geològiques de l'àrea d'actuació, l'estudi d'impacte ambiental indica que aquesta respon a dipòsits quaternaris identificats com glacis d'acumulació. També s'indica que la zona objecte del projecte està constituïda per llims argilosos rojos prou calcaris, entre els quals s'intercalen nivells de cantells de calcària angulosos.
  
Els terrenys afectats presenten un relleu pla.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que la zona objecte d'estudi pertany a la unitat hidrogeològica de la plana de València sud. S'indica que es tracta d'un aqüífer multicapa, amb dos trams permeables separats entre ells per un aqüitard format per margues i argiles. També s'indica que l'esmentat aqüífer és excedentari.
  
Pel que fa a la vulnerabilitat de les aigües subterrànies, l'estudi d'impacte ambiental expressa, de conformitat amb allò que s'ha disposat per la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, que la zona d'objecte de projecte presenta un risc de grau mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
3. La vegetació existent en els camps inclosos en l'àmbit de l'actuació és la pròpia dels cultius de regadiu, destacant principalment els cítrics i els hortícoles.
  
No s'ha definit la vegetació potencial de la zona. No obstant això, després de la visita de camp es constata la inexistència de restes de vegetació natural en l'àmbit del projecte.
  
4. Pel que fa a la fauna present a la zona, l'estudi d'impacte ambiental assenyala algunes de les aus representatives del medi constituït per camps de cultiu, especialment per fruiters. També s'indica que l'alta influència antròpica a causa de la proximitat al nucli de població i a les vies de comunicació limita la presència de nombroses espècies a la zona.
  
5. S'indica en l'estudi d'impacte ambiental que el clima a Benifaió és mediterrani, caracteritzat per hiverns suaus i estius calorosos. Així mateix s'indica que la major part de les precipitacions es produeixen a la primavera i a la tardor. Es realitza una classificació climàtica basant-se en diferents paràmetres i es conclou que el clima de Benifaió és temperat, típic de la planura litoral valenciana.
  
En relació amb els vents dominants en l'àmbit d'actuació, no s'ha analitzat com poden afectar les possibles emissions atmosfèriques i acústiques generades en la zona industrial sobre la zona residencial pròxima.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que, de conformitat amb allò que s'ha disposat per la cartografia temàtica publicada per la COPUT i pel pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, PATRICOVA, no hi ha risc d'inundació en la zona objecte del projecte. Si que hi ha risc d'inundació en els marges i zones confrontants al barranc que discorre al nord de l'actuació.
  
6. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el paisatge de la zona està marcat per una àmplia superfície horitzontal, sense presència de relleus muntanyosos, i amb una conca visual de gran amplitud. Cal destacar la continuïtat del paisatge agrícola en aquelles àrees no urbanitzades. També es fa insistència en la proximitat de l'actuació al nucli urbà i en els usos i infraestructures existents, i conclou que es tracta d'una zona periurbana amb un nivell alt d'antropització.
  
7. Quant al medi socioeconòmic, l'estudi d'impacte ambiental exposa la situació actual d'estancament que viu el municipi, entre altres, per la inexistència de sòl per a ampliar les àrees residencials i industrials. El sector econòmic dominant és el dedicat als serveis, encara que l'activitat agrícola també té importància.
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que les poblacions d'Alginet, Benifaió, Almussafes, Sollana, i el centre penitenciari València II disposen d'un abastiment d'aigua mancomunat a partir d'aigües subterrànies de l'embassament aqüífer del massís del Caroig. Els dos pous origen del subministrament es troben emplaçats en la zona del barranc Fondo en el terme municipal de Picassent, i el dipòsit de capçalera té una capacitat de 1.000 m³. Es realitza un estudi sobre les necessitats hídriques de la població abastida pels citats pous a mitjà i llarg termini. Finalment es conclou que l'any horitzó 2.016 el consum diari serà de 22.377,6 m³/dia, per la qual cosa amb un dipòsit de volum 5.000 m³ quedaria garantida la dotació.
  
L'existència d'un dipòsit amb la capacitat descrita no garanteix la disponibilitat d'un cabal suficient d'abastiment a l'esmentat dipòsit. Per aquest motiu, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Benifaió un certificat emés per l'entitat gestora de l'abastiment d'aigua potable al municipi, en el qual s'acreditara l'existència de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficients per a abastir la totalitat del sector 2. L'Ajuntament de Benifaió remet un informe emés per Carlos Soriano Galicia, en qualitat de delegat del Servei d'Aigua Potable de la població de Benifaió de l'Empresa General Valenciana del Agua, EGEVASA, en el qual s'indica que si es mantenen les condicions de l'actual abastiment a la població, per als 433 habitatges previstos i considerant que el nou abastiment suposaria un increment del 10% de la demanda, es podria assumir el creixement previst. Posteriorment, l'Ajuntament de Benifaió remet un informe emés per EGEVASA sobre els consums d'aigua potable en els últims mesos de les empreses situades en l'àmbit d'actuació. A aquest respecte, l'estudi d'impacte ambiental indica que no es produirà increment de consum d'aigua potable per l'ús industrial.
  
9. Pel que fa a la depuració de les aigües residuals generades en la totalitat del sector 2, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que es troba en construcció l'estació depuradora d'aigües residuals mancomunada finançada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport, que donarà servei amb capacitat suficient al municipi de Benifaió. També es manifesta que la posada en marxa d'aquesta es portarà a terme prèviament a les obres d'urbanització del sector SAU-2.
  
En la documentació remesa amb posterioritat per l'Ajuntament de Benifaió s'afirma que l'evacuació i la depuració de les aigües residuals generades es realitzarà a través de l'EDAR de l'Albufera sud i la seua xarxa de col·lectors de depuració integral. Així mateix, s'apunta que en l'actualitat s'instrueix el projecte constructiu d'aquesta, i ha de modificar l'esmentat projecte i sotmesa a informació pública l'esmentada modificació. Les dades aportades indiquen que el disseny de planta, amb 34.100 m³/dia, i la població servida, 199.000 habitants equivalents, resultarien suficients per a admetre les aigües residuals generades amb la nova urbanització.
  
La xarxa de sanejament es projectarà separativa. L'abocament de la xarxa de pluvials es realitzarà a la xarxa de séquies de la comunitat de regants prèvia obtenció de la corresponent autorització per l'òrgan competent.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que aquelles activitats industrials que puguen manipular olis i greixos han de construir una arqueta separadora de les esmentades substàncies prèvia al punt de connexió amb la xarxa de clavegueram.
  
10. Quant a la gestió de residus en el terme municipal de Benifaió, s'adjunta un informe emés per l'assessora municipal de medi ambient respecte d'això, com també un fragment de l'auditoria ambiental realitzada a l'Ajuntament Benifaió realitza una recollida selectiva de residus, diferencia entre residus no selectius, paper i cartó, vidre, envasos lleugers, objectes voluminosos i roba usada. S'expressa una relació dels gestors dels distints tipus de residus. Quant als residus generats durant les obres d'urbanització i edificació, l'estudi d'impacte ambiental expressa que aquells d'origen vegetal seran gestionats de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la crema d'aquests. De la mateixa manera, s'ha d'exigir el justificant d'acceptació dels residus d'obra per part del centre de tractament d'aquests.
  
11. En relació amb tot allò expressat en els punts anteriors, en el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte de les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això a aquest respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
12. En l'apartat d'identificació d'impactes, l'estudi d'impacte ambiental exposa les accions del projecte, tant en fase de construcció com de funcionament, que provocaran impactes sobre els distints factors del medi que es veuen afectats. No obstant això, dins de la fase de funcionament, no se diferencia entre els impactes produïts per la zona residencial dels generats per la zona industrial.
  
13. Es proposen mesures correctores per a minimitzar els impactes ambientals produïts sobre els distints elements del medi. Pel que fa als impactes produïts sobre el sòl es proposa, bàsicament, la reutilització de les terres afectades per les obres i es fixen les condicions d'emmagatzematge dels materials emprats i residus generats. Per a minimitzar l'impacte sobre l'atmosfera es proposa el manteniment de la maquinària i vehicles utilitzats en les obres, realitzar regs en camins i dipòsits de materials, i el compliment dels valors màxims establerts en el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) editada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Quant als impactes ambientals sobre les aigües subterrànies i superficials, es proposen com a mesures correctores, l'adopció de mesures generals d'estalvi d'aigua, optant les empreses per la reutilització o recuperació de les aigües del procés, i la prohibició d'abocaments fora de la xarxa de clavegueram. També es fixen les condicions i concentracions en què han de realitzar-se els abocaments a la xarxa de clavegueram. Respecte dels impactes sobre els factors biòtics, es proposa un control exhaustiu per a evitar que s'afecte els terrenys confrontants, com també la conservació en la mesura que es puga de l'arbratge existent, la correcta gestió dels residus vegetals i la plantació d'espècies frondoses de port arbori per tal de dotar una millora estètica al polígon.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'homologació modificativa del sector 2 i pla parcial del sector 2.1 del sòl apte per a urbanitzar de les normes subsidiàries de Planejament de Benifaió (València), promogut per l'Ajuntament de Benifaió, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- Pel que fa a l'afecció al patrimoni cultural valencià, l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental compta amb un informe favorable de la Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric i Artístic de la Direcció Territorial de Cultura, Educació i Esport de València, que modifica el sentit de l'informe desfavorable emés amb anterioritat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Ara bé, tenint en compte que ha de ser la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià qui emeta l'informe favorable a què fa referència l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris que l'esmentat departament puga establir en el marc de les seues funcions i competència en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 308/02-AIA
  
Títol: Projecte d'actuació integrada del sector núm. 9
  
Promotor: Ajuntament de Segorbe
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe
  
Objecte: Reclassificació del sector industrial l'Artelina de sòl no urbanitzable a urbanitzable industrial
  
Localització: Partida Artelina del terme municipal de Segorbe (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la urbanització d'una superfície de 122.827 m², per mitjà del tràmit d'homologació modificativa, pel qual es pretén reclassificar part del sector núm. 9, classificat com a no urbanitzable actualment pel Pla general de Segorbe en urbanitzable industrial.
  
Actualment la zona es troba ocupada per una antiga fàbrica de ceràmica i la seua pedrera d'argila denominada l'Artelina, les quals es troben tancades des de fa més de trenta anys. L'empresa Bamesa Aceros, SL és propietària del terreny, i pretén ubicar-se per a desenvolupar la seua activitat de tractament i tall de bobines d'acer.
  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació efectuada per mitjà del Pla parcial, és la següent:
  
- Parcel·les industrials: 73.696 m²
  
- Vials i aparcament: 24.647 m²
  
- Zones verdes: 24.484 m²
  
L'ordenació interior es planteja amb un únic vial perimetral. La zona verda se situarà a la part sud i est, amb la qual cosa es pretén la regeneració de la part del tossal que recau a la parcel·la.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 23 d'agost de 2002 l'Ajuntament de Segorbe va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'actuació integrada del sector núm. 9.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'actuació integrada del sector núm. 9, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el DOGV núm. 4265 de data 6 de juny de 2002, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons el que especifica la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la Directiva hàbitats (92/43/CEE), afecta el lloc d'interés comunitari denominat Curs mitjà del riu Palància.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
Pel fet que al terreny objecte d'estudi s'ubica una antiga fàbrica de ceràmica, abandonada fa 30 anys, i l'explotació d'una antiga pedrera d'argila, la zona no presenta cap tipus de fauna autòctona que poguera vore's amenaçada, i la vegetació només representa el 5% de l'actuació formada principalment per ametllers i oliveres, que s'han d'intentar incorporar a les zones enjardinades.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes més rellevants són els produïts per l'explanació a causa de la creació de desmunts i terraplens, com també les zones de recollides, fet que provocarà una modificació de la topografia de la zona.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més significatives que s'han incorporat en l'estudi són:
  
- S'han de realitzar regs periòdics per a evitar l'emissió de pols a l'atmosfera.
  
- El sòl arrancat que siga de bona qualitat, s'ha d'estendre a les zones verdes.
  
- Tots els residus d'obres s'han de transportar a abocador controlat d'inerts.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de pols, fums, sorolls, vibracions i abocaments. Comprovar la pràctica de regs freqüents en els treballs amb terres o runes.
  
- Control de residus i líquids abocats al terreny.
  
- Control de l'erosió hídrica per mitjà d'inspeccions visuals.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'informe del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 1-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'actuació integrada del sector núm. 9, promogut per l'Ajuntament de Segorbe, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. El projecte d'urbanització ha d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte d'urbanització ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. El projecte de construcció ha d'incorporar un estudi específic d'integració paisatgística on s'han d'incloure les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que queden despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, cal fixar-se molt especialment perquè les mesures, o altres addicionals que hagueren de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb l'esmentat estudi d'integració paisatgística.
  
3. Durant l'execució de les obres no es poden desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
4. La xarxa d'evacuació d'aigües pluvials dissenyada ha d'ampliar-se a la resta de l'actuació (explanació i talussos), i no només quedar-se en la construcció d'un col·lector perimetral, sinó en el disseny d'una extensa xarxa de drenatge, que reculla tota l'aigua superficial que afecte la pedrera, a causa de l'alt risc d'inundabilitat dels terrenys per tractar-se d'un sòl argilós i per tant poc permeable.
  
Aquesta aigua de pluja ha de ser canalitzada a través de la xarxa separativa d'aigües pluvials i abocada al llit més pròxim.
  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
6. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.
  
8. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte de les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport), no obstant això, a aquest respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 347/02-AIA
  
Títol: Projecte d'actuació integrada del sector industrial l'Artelina
  
Promotor: Ajuntament de Castellnovo
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Castellnovo
  
Objecte: Reclassificació del sector industrial l'Artelina de sòl no urbanitzable a urbanitzable industrial
  
Localització: Partida l'Alt del terme municipal de Castellnovo (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la urbanització d'una superfície de 76.156 m², per mitjà del tràmit d'homologació modificativa pel qual es pretén reclassificar el sector industrial l'Artelina, classificat com a no urbanitzable actualment per les normes subsidiàries de planejament de Castellnovo, en urbanitzable industrial.
  
Actualment la zona es troba ocupada per una antiga fàbrica de ceràmica i la seua pedrera d'argila denominada l'Artelina, les quals es troben tancades des de fa més de trenta anys. L'empresa propietària del terreny és Bamesa Aceros, SL i qui pretén ubicar-se per a desenvolupar la seua activitat de tractament i tall de bobines d'acer.
  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació detallada efectuada per mitjà del pla parcial, és la següent:
  
- Parcel·les Industrials: 45.694 m²
  
- Vials i aparcament: 11.464 m²
  
- Zones verdes: 18.998 m²
  
L'ordenació interior es planteja amb un únic vial perimetral ubicat al nord de l'actuació. Pel que fa a la zona verda se situarà en la part sud i est, amb la qual cosa es pretén la regeneració de la part del tossal que recau a la parcel·la.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 1 d'octubre de 2002 l'Ajuntament de Castellnovo va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'actuació integrada del sector industrial l'Artelina.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'actuació integrada del sector industrial l'Artelina, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el DOGV núm. 14923 de data 29 de maig de 2002, i en el BOP de data 1 de juny, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a
  
- Segons el que especifica la proposta del Govern Valencià (Acord d'aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la Directiva hàbitats (92/43/CEE), afecta el lloc d'interés comunitari denominats ?Curs mitjà del riu Palància?.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
Pel fet que en el terreny objecte d'estudi s'ubica una antiga fàbrica de ceràmica, abandonada fa 30 anys, i l'explotació d'una antiga pedrera d'argila, la zona no presenta cap tipus de fauna autòctona que poguera vore's amenaçada, i la vegetació només representa el 1% de l'actuació.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els impactes més rellevants són els produïts durant la construcció de l'explanació a causa de la formació de desmunts i terraplens, com també zones de recollides, fet que provocarà una modificació de la topografia de la zona.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més significatives que s'han contemplat en l'estudi són:
  
- S'han de realitzar regs periòdics per a evitar l'emissió de pols a l'atmosfera.
  
- El sòl arrancat que siga de bona qualitat, s'ha d'estendre en les zones verdes.
  
- Tots els residus d'obres s'han de transportar a abocador controlat d'inerts.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control de pols, fums, sorolls, vibracions i abocaments. Comprovar la pràctica de regs freqüents en els treballs amb terres o runes.
  
- Control de residus i líquids abocats al terreny.
  
- Control de l'erosió hídrica per mitjà d'inspeccions visuals.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una certa periodicitat la realització d'informes en els quals s'ha d'informar del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat està tipificat en l'apartat 1-g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que lsiguen d'aplicació, el projecte d'actuació integrada del sector industrial l'Artelina, promogut per l'Ajuntament de Castellnovo, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. El projecte d'urbanització ha d'incorporar tots els aspectes que concernen a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. De manera que el pressupost del projecte d'urbanització ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han de realitzar.
  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. El projecte de construcció ha d'incorporar un estudi específic d'integració paisatgística en el qual s'incloguen les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que es queden despullades, com també dels talussos generats, en els quals, a més, ha de fixar-se molt especialment que les mesures, o altres addicionals que hagueren de prendre's, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.
  
Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb l'esmentat estudi d'integració paisatgística.
  
3. Durant l'execució de les obres no es poden realitzar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
4. La xarxa d'evacuació d'aigües pluvials dissenyada ha d'ampliar-se a la resta de l'actuació (explanació i talussos), i no només quedar-se en la construcció d'un col·lector perimetral, sinó en el disseny d'una extensa xarxa de drenatge que recollira tota l'aigua superficial que afecte la pedrera, a causa de l'alt risc d'inundabilitat dels terrenys per tractar-se d'un sòl argilós i per tant poc permeable.
  
Aquesta aigua de pluja ha de ser canalitzada a través de la xarxa separativa d'aigües pluvials i abocada al llit més pròxim.
  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat de els primers mesuraments efectuats.
  
6. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
De la mateixa manera es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental.
  
8. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte de les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport), no obstant això, a aquest respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la reserva necessària a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en orde a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb les disposicions de l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 374/2002-AIA
  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana
  
Promotor: Ajuntament de Teulada
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Teulada (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La revisió del vigent instrument de planejament, el Pla General d'Ordenació Urbana aprovat en data 9 de juliol de 1986.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I- El planejament proposat reconeix que el vigent no es troba esgotat des del moment en què no s'ha materialitzat ni l'ampliació dels cascos urbans ni el desenvolupament del sòl urbanitzable no programat, a més de presentar un escàs desenvolupament del sòl no urbanitzable.
  
II- S'identifica el creixement desordenat com el principal problema del nucli urbà de Teulada que ha derivat en el col·lapse de l'estructura viària interior i la degradació de determinats espais urbans que necessiten recuperar-se. Per al cas de Moraira, es destaquen problemes com per exemple la falta de comunicació amb la resta de la Ciutat jardí i el port esportiu.
  
III- La conseqüència principal de l'anàlisi del vigent planejament no és una altra que la reducció sistemàtica del sòl urbanitzable no desenvolupat o programat i la valoració del sòl no urbanitzable amb la introducció de distintes categories com a resposta a les seues característiques ambientals i potencialitat d'ús.
  
IV- Les carències detectades en relació amb les infraestructures viàries (falta de comunicació entre els nuclis de Teulada i Moraira a més de amb les urbanitzacions de segona residència), de depuració (les urbanitzacions es van desenvolupar sense la construcció de xarxes de sanejament) i d'abastiment d'aigua (amb traçats i seccions que provoquen errors de funcionament) són altres dels aspectes sobre els quals es fonamenta el planejament proposat.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives, així enteses.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 30 de juliol de 2002 l'Ajuntament de Teulada va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic posteriorment, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 31 de juliol de 2002, en el periòdic Las Provincias, de 22 de juliol de 2002 i en el DOGV núm. 4315, de 16 d'agost de 2002. Es va rebre còpia de la documentació exposada al públic en data 11 de juliol de 2003.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 398 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Teulada, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i una menció de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades s'estructuren segons distints criteris comuns, recollits a continuació. De tots aquests criteris només es recullen aquells que s'han basat o afecten valors ambientals.
  
Sobre el sòl no urbanitzable d'especial protecció per paisatge agrícola i etnogràfic:
  
- El contingut generalitzat fa referència a l'oposició dels propietaris de les parcel·les afectades a la seua qualificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció per paisatge agrícola i etnogràfic, sol·licitant la seua consideració com a sòl no urbanitzable comú, circumstància aquesta que va estimar l'ajuntament en base a una sèrie de consideracions que es reflectiran més endavant en aquest document.
  
Sobre el sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i paisatgística:
  
- La pràctica totalitat de les al·legacions presentades en aquest sentit fan relació a la disconformitat dels propietaris amb la classificació i la qualificació proposada sobre distints barrancs i la zona de les Sorts. Se sol·licita bé la consideració dels sòls com a urbans o urbanitzables, bé com a sòls no urbanitzables de categoria comuna o agrícola però sense cap nivell especial de protecció. El consistori va resoldre acceptar part de les al·legacions per tal d'establir un major grau de definició en els límits de les distintes categories de sòl però va denegar una altra gran part, ja que va considerar els barrancs i la zona de les Sorts com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
- Altres al·legacions mostren la seua disconformitat amb els usos no agrícoles a la zona de les Sorts. L'Ajuntament les va desestimar per entendre que la resta d'usos proposats no són incompatibles amb el manteniment dels valors que han motivat la qualificació d'especial protecció en aquell sòl.
  
Sobre el sòl no urbanitzable d'especial protecció àrea d'interés arqueològic:
  
- Les al·legacions mostren la seua disconformitat amb l'esmentada qualificació, i l'ajuntament les ha desestimades.
  
Sobre els camins ramaders:
  
- Els al·legants no comparteixen el traçat de determinats camins ramaders. L'ajuntament va desestimar les al·legacions relacionades amb aquests béns de domini públic.
  
De caràcter general:
  
- Es fa referència a un conjunt de factors diversos com ara aspectes normatius relacionats principalment amb els usos, repercussió del sector les Moraires i control de masses forestals a sòl no urbanitzable. L'ajuntament va resoldre estimar parcialment excepte allò que s'ha relacionat amb matèries que escapen a l'àmbit del document urbanístic en tramitació i amb els usos permesos en el sòl no urbanitzable per la legislació vigent.
  
- Se sol·licita la protecció de les masses forestals incloses en els sòls urbans i urbanitzables, circumstància acceptada per l'ajuntament ja que es considera com una de les pretensions inicials del document.
  
Cal fer constar que cap de les al·legacions presentades fa referència explícita a l'estudi d'impacte ambiental.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 20 de febrer de 2003 es va sol·licitar l'ampliació de la documentació remesa inicialment, a més, es va indicar la necessitat de remetre còpia de la documentació degudament diligenciada després de l'aprovació provisional, incloent les al·legacions presentades durant el tràmit d'exposició al públic.
  
Els aspectes del projecte arreplegats en l'informe d'ampliació es resumeixen a continuació:
  
- No s'havia informat, ni valorat en conseqüència, l'existència de microreserves i de llocs d'interés comunitari en l'àmbit del terme municipal.
  
- No s'havien inclòs els llits i els barrancs en la categoria de sòl corresponent a aquests béns de domini públic hidràulic.
  
- Resultava convenient la revisió dels límits del sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i paisatgística segons les característiques ambientals del medi, una cosa semblant a allò que ocorria amb els terrenys situats al paratge les Sorts amb el sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i paisatgística. Tampoc es considerava com a alternativa adequada la classificació com urbanitzable del sector UZO-4 per l'afecció a zones d'interés arqueològic i per les limitacions derivades dels acusats pendents.
  
- No s'havien considerat les afeccions del PATRICOVA en el pla general d'ordenació urbana.
  
- El desenvolupament dels sòls urbanitzables hauria de supeditar-se a l'existència de recursos hídrics. Per a això s'hauria d'obtenir concessió de l'organisme de Conca o certificat d'empresa concessionària sobre el volum necessari per a satisfer la demanda.
  
- El tractament dels camins ramaders no assegurava el compliment de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- No s'arreplegaven adequadament les possibles interaccions entre els sòls urbans o urbanitzables amb els jaciments arqueològics.
  
- No es trobava degudament resolta la problemàtica de la depuració de les aigües residuals.
  
Informes sectorials
  
Durant el període de tramitació de l'expedient es va rebre informe de la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient, on s'indicava que no s'havien arreplegat una sèrie d'observacions que van ser realitzades al setembre de 1999. Per tot això, s'instava el consistori a remetre la documentació completa, corregida i degudament diligenciada amb caràcter previ a l'aprovació definitiva per a l'emissió del corresponent informe, i es procedia a notificar a l'ajuntament l'esmentada circumstància.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, en el municipi de Teulada s'han designat els llocs d'interés comunitari o LIC denominats Penya-segats de la Marina i Ifac, àrees eminentment marines que inclouen els penya-segats costers i les coves, destacant hàbitats com els de posidònia, Cymodocea, esculls, prats anuals, Limonium endèmics, coves marines submergides i pendents rocosos, principalment. A nivell d'espècies, destaquen algunes vegetals com Diplotaxis ibicensis, Helianthemum caput-felis i Silene hifacensis i animals, especialment rates penades.
  
En la documentació aportada només es fa referència a l'existència d'aquests llocs d'interés comunitari després de la requerida ampliació, però no es valora en cap cas la incidència del planejament sobre aquests.
  
Atés que d'aquests dos llocs, el conegut com Ifac té un grau d'afecció per superposició respecte del terme municipal de Teulada merament anecdòtic, concorrent a més edificacions a les àrees que no són, evidentment, penya-segats ni zona marina, s'entén que la major valoració respecte de la possible afecció del planejament als llocs d'interés comunitari es va haver de realitzar respecte del denominat Penya-segats de la Marina, almenys pel que fa a classificació i qualificació de sòl.
  
D'aquesta manera es pot comprovar com la totalitat de l'esmentat lloc d'interés comunitari es correspon amb sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i paisatgística i amb el domini públic maritimoterrestre, de forma que els usos permesos i compatibles són coherents amb el manteniment i conservació dels valors ambientals que han motivat la inclusió de determinades àrees sota d'aquesta delimitació.
  
No obstant això, cal considerar que, els valors més importants del lloc d'interés comunitari conegut com Ifac són els corresponents amb les praderies de posidònia, en magnífic estat de conservació, l'afecció del planejament general de Teulada sobre aquell radicaria majoritàriament en els abocaments que pogueren produir-se al mar i en la qualitat d'aquests, circumstància aquesta que no s'ha valorat adequadament.
  
2. També amb caràcter coster s'han identificat dues microreserves. La primera d'elles, de major superfície, es localitza sobre bona part del lloc d'interés comunitari Penya-segats de la Marina. La segona, de dimensions més xicotetes, es localitza al costat de l'entrada del port esportiu, al nord d'aquesta.
  
Sense que, de nou, es valore aquesta circumstància en la documentació remesa, ambdós microreserves es localitzen bé sobre el sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i paisatgística, bé sobre el domini públic maritimoterrestre, de manera que, igual que ocorre amb els llocs d'interés comunitari, els usos permesos i compatibles són coherents amb el manteniment i conservació dels valors ambientals que han motivat la creació de les microreserves.
  
3. Tres són els camins ramaders classificats al terme municipal: l'assagador de Fanadix (10 m), i els assagadors de la Torre (de 2 a 10 m) i de Canor (5 m).
  
Després de les modificacions realitzades en el projecte s'ha recollit no només el seu desenvolupament sinó les seues amplàries legals, si bé no s'ha reconegut l'existència ni s'han proposat mesures d'integració en totes les fitxes de planejament dels sectors afectats.
  
4. Si bé no existeixen classificades forests d'utilitat pública en l'àmbit del terme municipal de Teulada, sí que apareix catalogada d'aquesta manera una superfície localitzada a Benissa, en el límit nord-occidental de Teulada.
  
De manera coherent amb la classificació i la qualificació que ha d'abundar en una forest d'utilitat pública, al terme municipal de Teulada, per confrontament i manteniment de les característiques naturals del medi, s'ha proposat la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i paisatgística. Es corregeixen així els errors de delimitació d'aquest sòl que es van posar de manifest durant la tramitació de l'expedient a través dels informes corresponents.
  
5. Les rambles i els llits que travessaven el terme municipal no es van arreplegar adequadament en primera instància, de manera que es va motivar la seua inclusió en una nova categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció (per rambles) després de la revisió de la documentació.
  
S'exclouen, d'aquesta manera, diverses àrees que formen part d'alguns dels sectors de sòl urbanitzable. Així s'adequa a la legislació vigent i contribueix a reduir els riscos d'inundació en determinats punts.
  
6. Els jaciments arqueològics s'han grafiat com a àrees d'interés arqueològic dins de les zones d'especial protecció del sòl no urbanitzable. No obstant això, en ocasions hi ha superposició d'aquest tipus de protecció amb sectors de sòl urbanitzable.
  
Si bé no hi ha informe relatiu a la possible afecció del projecte als béns patrimonials relacionats amb les competències de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en les fitxes de planejament, com ja es va indicar durant la tramitació de l'expedient, s'inclou un articulat relacionat amb la gestió i el tractament d'aquest tipus de sòls. No obstant això, de la interpretació de l'esmentat articulat no acaba de quedar clara la gestió del sòl ni la preservació dels valors arqueològics.
  
Consideracions ambientals
  
1. En general la superfície del terme municipal presenta un bon comportament enfront de la contaminació dels aqüífers, per la qual cosa únicament existirien certes limitacions a aquest respecte en el desenvolupament de part dels sòls industrials que es localitzen a l'oest del nucli urbà de Teulada i a la zona en què en l'actualitat es desenvolupa una activitat extractiva, concretament segons el mode en què es preveuen portar a terme les labors de restauració dels talls.
  
El punt anterior no és obstacle, no obstant, perquè es millore la poc adequada situació, pel que fa al medi ambient, que caracteritza els sistemes de sanejament dels nuclis urbans de la costa.
  
Pel que fa als riscos geològics, en general, aquests apareixen coincidint amb sòls no urbanitzables d'especial protecció en què els usos es troben molt limitats. Puntualment poden arribar a afectar sòls urbans i urbanitzables així classificats segons el vigent instrument de planejament, de manera que en les labors d'urbanització han d'extremar-se les mesures de contenció de l'erosió, com també les fonamentacions de les construccions.
  
2. Des del punt de vista agrari, el municipi no destaca per les qualitats del sòl. No obstant això, cal valorar positivament la reducció del sòl urbanitzable respecte de les previsions del vigent instrument de planejament sobre àrees que presenten propietats acceptables en aquest sentit i la consideració com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i paisatgística la zona de les Sorts, coincidint amb la de major valor agrari del terme municipal.
  
Sobre aquesta última zona, el PATRICOVA reconeix un risc d'inundació de grau 4 la repercussió del qual amb la classificació i la qualificació del sòl no s'analitza adequadament en el document dins del marc establert pel mencionat pla d'acció territorial.
  
Segons la normativa urbanística d'aquesta categoria de sòl, es permet la substitució dels usos agrícoles per usos esportius a l'aire lliure i en terreny de propietat municipal sempre que això contribuïsca al manteniment de les característiques paisatgístiques tradicionals del terreny i a preservar-lo del procés urbanitzador amb utilització econòmica alternativa que permeta mantenir-lo sense urbanitzar, amb superfície mínima de parcel·la de 500.000 m², han de realitzar-se en termes ambientalment sostenibles segons acredite la corresponent avaluació d'impacte ambiental. Es permetria, igualment, la inclusió d'usos hotelers i hostalers complementaris en una porció mai superior al 5% del terreny sobre el qual es desenvolupe l'actuació.
  
En aquest sentit, podria resultar contradictòria, i per tant incompatible, la transformació dels cultius actuals amb el manteniment de les característiques paisatgístiques tradicionals que motiven la protecció elegida, tot això en funció dels usos que es pretengueren implantar, amb l'augment, segons el cas, de la vessament superficial producte de la construcció d'edificacions i amb la consegüent disminució de la capacitat de retenció del terreny. La principal conseqüència és l'augment del risc d'inundació a la zona, especialment en la part més baixa, precisament on es localitzen construccions que limiten l'evacuació de les aigües.
  
3. La vegetació predominant, per extensió, al terme municipal està constituïda per cultius de secà de vinya, ametlla i oliva que atorguen a les àrees poc urbanitzades, en conjunció amb la morfologia del terreny, un elevat atractiu visual i paisatgístic. Aquesta vegetació s'estén al nord del nucli urbà, d'una banda, i al sud d'aquest fins a arribar a les urbanitzacions de la costa, per un altre.
  
Amb menor superfície relativa però amb molta més importància des d'un punt de vista ambiental destaca el matoll termomediterrani amb presència d'exemplars arboris de pi blanc que domina les elevacions septentrionals del terme municipal. També està present aquest tipus de vegetació, pròxima a la potencial, en el límit oriental que constitueix Punta Moraira i que separa Teulada del terme municipal de El Poble Nou de Benitatxell. El planejament, de manera encertada, ha considerat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció aquestes àrees.
  
Idèntic tractament reben aquelles àrees on la presència d'hàbitats prioritaris i espècies protegides o de singular importància no fan sinó augmentar el valor ambiental del municipi, coincidint generalment amb entorns marins o penya-segats.
  
Finalment, la vegetació de barrancs i llits ha de ser objecte de preservació de complir-se les limitacions d'ús que s'estableixen en la categoria de sòl en què s'emmarquen.
  
S'aprecia, per tant, una gran transformació del medi que ha donat pas, allí on no han proliferat les urbanitzacions, al predomini de zones el valor ambiental de les quals se sustenta, principalment, en la qualitat del paisatge que li atorguen els cultius de secà, la morfologia del terreny i les construccions tradicionals que des del planejament es pretenen fomentar i recuperar. Resulta molt positiva la reducció de sòl urbanitzable no desenvolupat i no és excessivament necessària la protecció específica enfront d'habitatges unifamiliars aïllats que s'havia proposat en una primera fase de tramitació per l'estructura de parcel·les existent, on dominen de forma massiva les parcel·les inferiors a 10.000 m².
  
Resulta igualment interessant la conservació de les llengües cultivades que s'introdueixen en les urbanitzacions de la costa ja que poden funcionar com a corredors ambientals, si bé l'esmentada circumstància no s'ha tractat amb massa profunditat en la documentació remesa.
  
Tal com ja s'ha comentat, a les àrees de major interés s'han proposat figures com ara llocs d'interés comunitari o microreserves que no fan sinó certificar d'algun mode el valor ambiental de determinades zones del terme municipal.
  
4. Si bé la reducció del sòl urbanitzable que es proposa respecte de les consideracions del vigent instrument de planejament afavorirà en tots els casos la reducció potencial de la demanda d'aigua potable per a l'abastiment de la població i dels usos complementaris, no s'han aportat els certificats requerits de l'organisme de conca o de l'empresa concessionària sobre aquest aspecte, la qual cosa constitueix una limitació de cara a l'execució dels sectors de sòl urbanitzable.
  
En relació amb les xarxes de sanejament i sistemes de depuració, de la documentació remesa i disponible es desprén l'existència de grans carències estructurals tant a nivell de distribució com de funcionament i capacitat de les estacions depuradores d'aigües residuals que operen en l'actualitat. És important destacar que entre la documentació remesa no s'han inclòs certificats emesos per empreses competents en la matèria que indiquen el contrari en aquest sentit.
  
No obstant això, en les directrius de l'estratègia i l'evolució del territori, concretament en el punt quart de l'article únic, s'indica, com a solució als esmentats problemes, que l'ajuntament, durant els primers deu anys de vigència del pla general d'ordenació urbana ha de realitzar i fomentar el desenvolupament de la xarxa viària primària de les infraestructures bàsiques que sobre ella es desenvolupen segons el Pla Especial d'Infraestructures de Sanejament de Moraira - Teulada, aprovat per al Comissió Territorial d'Urbanisme en data 28 de juliol de 1997, i ha d'iniciar en el primer any de vigència de l'esmentat pla general, el pla especial d'infraestructures d'abastiment d'aigua tot això per al correcte funcionament de la zona d'habitatge aïllat, sense perjudici d'altres plans integrals d'infraestructura que foren complementaris. A aquest respecte, les fitxes de gestió de cadascun dels sectors de sòl urbans i urbanitzables pendents de desenvolupament inclouen les pertinents condicions de connexió a les distintes xarxes d'infraestructures.
  
D'altra banda, no s'ha indicat la gestió que sobre els residus sòlids inerts es porta a terme o es pretén desenvolupar al municipi.
  
5. Un dels principals impactes paisatgístics que caracteritzen el terme municipal de Teulada és l'activitat extractiva que es localitza al nord d'aquest, confrontant amb el terme municipal de Dénia. Durant la tramitació del pla general d'ordenació urbana s'han succeït distintes delimitacions del sòl apte o orientat a l'ampliació de l'esmentada activitat. El resultat és que de l'anàlisi de l'última documentació remesa, datada el 10 de novembre de 2003 i inclosa en l'expedient corresponent a l'explotació de la pedrera, s'observa que alguns dels fronts proposats resulten extremadament complicats de restaurar per la morfologia del terreny i que alguns dels talls ja realitzats, i sobre els quals s'han d'efectuar labors de restauració, queden fora de la categoria de sòl d'acord amb la seua destinació.
  
Cal indicar, en relació amb aquesta activitat extractiva, que es troba en tramitació un abocador de residus sòlids inerts com a part de la restauració dels talls, circumstància aquesta que donaria resposta a les necessitats del municipi.
  
6. Segons l'última documentació remesa per l'ajuntament, com ja es va suggerir en els informes emesos durant la tramitació, s'ha eliminat el sector UZO-4 de sòl urbanitzable que, anteriorment, es localitzava a l'est del nucli urbà en una àrea afectada pràcticament per complet per un jaciment arqueològic i amb una morfologia de pendents molt acusades que no feia sinó augmentar els impactes derivats del seu desenvolupament pel que fa a edificis, circumstància aquesta que ha de valorar-se positivament.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Teulada (Alacant), promogut per l'ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I- Els camins ramaders han de ser considerats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció o, en última instància, com béns de domini públic adscrits a la xarxa primària. En qualsevol cas, s'ha de respectar el seu traçat i amplària legal. S'han d'extraure de la superfície dels sòls urbanitzables que les afecten, sobre els quals no computaran a efectes de càlcul i aplicació dels estàndards urbanístics.
  
II- Amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del pla general d'ordenació urbana es requerirà informe, en relació amb els béns patrimonials de la seua competència, especialment per a aquells jaciments catalogats afectats per sòls urbanitzable, a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
III- L'aprovació definitiva del document ha de posposar-se igualment a la comprovació, per part de l'òrgan competent, que el pla general d'ordenació urbana s'adequa als criteris i consideracions recollits en el Pla d'Acció Territorial sobre Riscos d'Inundació a la Comunitat Valenciana.
  
IV- La concessió de cèdules d'habitabilitat en els sectors de sòl urbanitzable ha de quedar condicionada a la posada en marxa dels plans especials d'infraestructures d'abastiment i depuració i a l'existència prèvia de connexions i cabal suficient d'aigua potable com també de xarxes de sanejament i infraestructures de depuració amb capacitat suficient per a assegurar un abocament d'aigües al mar a través de l'emissari submarí existent amb característiques físiques i químiques que no minven els valors ambientals dels fons marins que rodegen la costa del terme municipal.
  
V- La delimitació del sòl apte per a activitats extractives ha d'ajustar-se al plànol annex a aquesta resolució, que exclou àrees de molt difícil restauració i inclou altres degradades com a conseqüència de l'activitat extractiva. Les labors d'extracció han de superposar-se en el temps amb la construcció i posada en marxa de les labors de restauració que inclouen, en part, la construcció d'un abocador de residus sòlids inerts que donarà servei al municipi. La urbanització dels sectors de sòl urbanitzable ha de supeditar-se a la posada en marxa de l'esmentada infraestructura o bé s'acreditarà l'adopció de mesures alternatives que asseguren el correcte tractament dels mencionats residus a través de gestors degudament autoritzats.
  
VI- S'han de soterrar totes aquelles línies elèctriques afectades per sòls urbans o urbanitzables almenys en la longitud del seu traçat que se superpose amb aquests, tot això a càrrec dels sectors afectats.
  
VII- Ha d'eliminar-se dels usos característics del sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i paisatgística la possibilitat de substituir l'ús agrícola per l'esportiu a l'aire lliure, incloent les dotacions hoteleres i hostaleres, atenent les consideracions ambientals contingudes en aquest document. Per a la realització de qualsevol dels usos no acceptats ha de modificar-se, segons el tràmit urbanístic corresponent, la qualificació del sòl motivant i raonant la pèrdua dels valors ambientals que suggereixen la seua protecció, tot això prèvia avaluació ambiental en aplicació de la vigent legislació.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4948, del 17-02-2005 (2005/1180)

RESOLUCIÓN de 20 de enero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4948

Fecha DOGV
:   17-02-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/1180

CVE


Fecha del documento
:   20-01-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Castellnovo](javascript:void(0))
    * [Benifaió](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Dos Aguas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de enero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X1180]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 218/03-AIA, 305/02-AIA, 308/02-AIA, 347/02-AIA, 374/02-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 20 de enero de 2005.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 218/03-AIA
  
Título: Mejora de la CV-426 desde Dos Aguas hasta el cruce con la CV-425.
  
Promotor: Diputación Provincial de Valencia.
  
Autoridad sustantiva: Diputación Provincial de Valencia.
  
Objeto: Mejora del acceso al vertedero de Dos Aguas.
  
Localización: Término municipal de Dos Aguas.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la mejora del trazado y firme del Tramo X correspondiente al Proyecto de ?Mejora de accesos al vertedero de Dos Aguas. Carreteras VP-3031, VV-3085, VV-3046, CV-435 y CV-426. (B-200)?.
  
Dicho tramo presenta un firme en mal estado con existencia de blandones e irregularidades que reducen la seguridad e incrementan la incomodidad al tránsito.
  
Se propone mantener el trazado en planta actual con la correspondiente ampliación de calzada a 6 metros, a excepción del tramo entre pk 3+100 y 3+220 que se ejecutarán en variante. En el tramo final, a partir del pk 6+100 se propone el terraplenado del vado inundable.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 23 de junio de 2003 la Diputación Provincial de Valencia remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto ?Mejora de la CV-426 desde Dos Aguas hasta el cruce con la CV-425?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto ?Mejora de la CV-426 desde Dos Aguas hasta el cruce con la CV-425?, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el B.O.P. nº86, de fecha 12 de abril de 1997, y en el DOGV nº3015, de fecha 17 de junio de 1997, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
Según el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:
  
Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección a:
  
- - Barranco de La Losa, pk 0+500.
  
Barranco del Bosque, pk 1+000.
  
- Barranco de la Murta, pk 4+000.
  
En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a:
  
- Cañada Real de Castilla.
  
- Colada de Socaña y Alto de Don Pedro.
  
Según lo especificado en la Propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2000), para formar parte de la Red Natura 2000 de la Directiva ?Hábitats- (92/43/CEE), se afecta al Lugares de Interés Comunitario (LIC), denominados ?Sierras de Martés y el Ave?.
  
La zona afectada por la actuación fue declarada Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) por acuerdo del Gobierno Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Es evidente que a parte de la afección a la calidad del aire por la emisión de partículas y el incremento del nivel sonoro debido al movimiento de tierras, la fauna y la vegetación se verán afectados por la ejecución de desmontes y terraplenes, especies como la coscoja, el romero o la albaida serán arrancadas como consecuencia de las operaciones de desbroce.
  
Las aves rapaces, entre las que destaca el Águila de panza blanca, el Águila real y el Halcón peregrino, especies propias de esta zona pueden verse afectados por los ruidos que se produzcan durante las voladuras y el movimiento de tierra.
  
También la hidrología superficial se verá afectada por la posible acumulación de vertidos procedentes de los desmontes en zonas de afección de los barrancos.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia. Entre los impactos más significativos están:
  
- Contaminación acústica ocasionada por el movimiento de tierras (voladuras).
  
- Aumento de los riesgos de deslizamiento debido al movimiento de tierras y a la implantación de la zona de descanso.
  
- Alteración de los ciclos de reproducción de la fauna ocasionada por el movimiento de tierras.
  
- Intrusión visual en el paisaje durante el movimiento de tierras.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.
  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.
  
- Las operaciones molestas para la avifauna (movimiento de tierras, estructuras y drenajes) se realizarán fuera del período comprendido entre abril y junio (ciclo reproductivo).
  
- En aquellos tramos donde exista riesgo de deslizamiento se instalarán mallas de retención en los desmontes que sean superiores a 3 metros.
  
- Se regenenarán todos los taludes creados durante las fase de construcción, mediante el extendido de tierra vegetal y plantación de especies arbóreas y arbustivas, seleccionadas entre la vegetación autóctona existente en la zona en función de su adecuación a la pendiente de los terrenos y condiciones edáficas.
  
- Limitar el movimiento de la maquinaria de obra a los caminos existentes o estrictamente necesarios, y de menor valor ambiental, para el acceso a los tajos de obra.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Control del riego diario de explanaciones y superficies susceptibles de producir polvo. Inspección visual semanal de polvo depositado sobre la vegetación en un radio de 200 m alrededor de la localización de las obras.
  
- Control de la recogida, acopio y tratamiento de la tierra vegetal para su posterior utilización en la restauración de préstamos, vertederos y zonas de carretera abandonada.
  
- Control de la maquinaria de obra, que deberá limitarse, siempre que sea posible, a los caminos existentes.
  
- Control de la ejecución cuidadosa de los movimientos de tierras en el entorno de los cauces fluviales interceptados, para evitar la contaminación de sólidos y nutrientes en las aguas.
  
- Control de la recogida y gestión de residuos peligrosos de obra (aceites y grasas).
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Mejora de la CV-426 desde Dos Aguas hasta el cruce con la CV-425, promovido por la Diputación Provincial de Valencia, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
3. Se prohibe, durante el período de mayor sensibilidad para las aves, es decir de enero a julio ambos inclusive, la ejecución de voladuras o movimientos de tierra con maquinaria pesada, especialmente la excavación utilizando martillo picador o rompedor, así como el uso de rodillos compactadores, etc.
  
4. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
5. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
6. Dada la afección a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación o reposición de paso ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
7. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 19 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 305/2002-AIA
  
Título: Homologación sectorial modificativa del sector SAU-2 y Plan Parcial del sector 2.1
  
Promotor: Ayuntamiento de Benifaió
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: En la zona sur del núcleo urbano, en la partida del Rajolar.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La redelimitación y ampliación del suelo apto para urbanizar sector 2, clasificado por las Normas Subsidiarias vigentes, mediante la reclasificación de suelo no urbanizable. Se rediseña la trama viaria estructural y se ordena pormenorizadamente el sector 2.1 de uso residencial.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I- La ampliación de la superficie inicial del sector 2 se motiva por la necesidad de adaptar dicha delimitación a los sectores 1 y 3, articulando entre sí los distintos sectores que conforman la zona de crecimiento del municipio.
  
II- Dentro del sector 2 definido por el planeamiento vigente se delimitan los sectores 2.1 y 2.2, de uso principal residencial e industrial respectivamente.
  
III- La ordenación del sector 2.1, de uso residencial, se plantea como expansión de la trama urbana, apoyándose en los viales existentes que estructuran la ordenación. El sector 2.2, de uso industrial, abarca la totalidad de las naves existentes y se emplaza entre la zona residencial y la zona deportiva incluida en el SAU-3. Se proyecta una zona verde perteneciente a la red primaria como cierre de manzana de la zona deportiva y como elemento separador de la zona industrial. En el extremo del sector 2.1 colindante al SAU-1 se proyecta una manzana para equipamiento de uso educativo-cultural, junto a la que se disponen diversas zonas verdes.
  
IV- Superficie SAU 2 según NN. SS. vigentes: 175.031 m²
  
Superficie final: 194.480,8 m²
  
Superficie Sector 2.1: 109.766,9 m²
  
Superficie Sector 2.2: 84.713,9 m²
  
Superficie de suelo no urbanizable que se reclasifica: 21.946,5 m²
  
V- Nº máximo de viviendas en la zona residencial: 433
  
3. Alternativas
  
El estudio de impacto ambiental no presenta alternativas de proyecto. La reclasificación suelo no urbanizable se justifica por la necesidad de articular el sector clasificado por el planeamiento vigente con el resto de sectores que conforman la zona de crecimiento de la población, destacando que se trata de un suelo que no presenta valores merecedores de protección y que además se encuentra en la zona de influencia de crecimiento de la ciudad.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 5 de agosto de 2002 el Ayuntamiento de Benifaió remitió los documentos técnicos, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo relativos al proyecto Homologación sectorial modificativa del SAU-2 y plan parcial del SAU-2.1, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público junto con el resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante-EMV, de fechas 13 de marzo y 4 de abril de 2002 y en el DOGV nº 4.221, de 4 de abril de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron tres alegaciones a la Homologación modificativa y al plan parcial, y no se presentaron alegaciones al estudio de impacto ambiental, según consta en el certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Benifaió. Ninguna de las alegaciones presentadas a la Homologación modificativa y plan parcial es de carácter ambiental.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 17 de febrero de 2003, se remite al ayuntamiento de Benifaió un oficio por el que se comunica la necesidad de presentar distintos certificados acreditativos sobre existencia de recursos hídricos suficientes, depuración de aguas residuales, gestión de residuos, e informe favorable emitido por la Conselleria de Cultura y Educación sobre la afección del proyecto al patrimonio cultural.
  
En fecha 25 de febrero de 2003, se recibe parte de la documentación requerida.
  
En fecha 19 de mayo de 2003, el Ayuntamiento de Benifaió remite un oficio por el que solicita la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental condicionada a la obtención del informe favorable emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
En fecha 11 de junio de 2003, la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte emite informe desfavorable sobre el proyecto de referencia, haciendo constar la necesidad de realizar una prospección arqueológica previa.
  
En fecha 18 de junio de 2003, se comunica al Ayuntamiento de Benifaió el sentido del informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y la necesidad de completar y justificar diversos aspectos de carácter ambiental relacionados con el contenido de la documentación presentada.
  
En fecha 9 de julio de 2003, se remite un informe a la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial sobre la situación del expediente de evaluación de impacto ambiental del proyecto referenciado.
  
En fecha 1 de agosto de 2003, el Ayuntamiento de Benifaió presenta la documentación requerida y solicita, previa presentación de la prospección arqueológica realizada, la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
En fecha 2 de octubre de 2003, el Ayuntamiento de Benifaió remite informe emitido por EGEVASA sobre el abastecimiento de agua potable a las industrias existentes.
  
En fecha 4 de noviembre de 2003, el Ayuntamiento de Benifaió remite vía fax, una copia del informe emitido por la Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico Artístico de la Dirección Territorial de Cultura, Educación y Deporte de Valencia, en el que se concluye que el proyecto tramitado es compatible y autorizable.
  
Informes sectoriales
  
En fecha 11 de junio de 2003, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte remite una copia del informe emitido sobre la afección del proyecto al Patrimonio Cultural Valenciano. Dicho informe, emitido en sentido desfavorable, expresa que no se tiene documentado yacimiento alguno que pueda verse afectado por la actuación propuesta, no obstante, debido al gran movimiento de tierras a realizar durante la ejecución de las obras así como a la afección del proyecto al subsuelo, la Dirección General de Patrimonio Artístico considera imprescindible la realización de una prospección arqueológica que garantice la correcta salvaguarda de los yacimientos desconocidos. Asimismo se informa que, consultado el Inventario de Patrimonio Arquitectónico de interés Histórico Artístico de la Provincia de Valencia, no existen elementos arquitectónicos que puedan verse afectados por la presente actuación. Se destaca el carácter preventivo de la prospección arqueológica para evitar la paralización de las obras en el caso de aparición de restos o elementos merecedores de protección durante la ejecución de las obras, y se recuerda que los hallazgos de índole arqueológica o paleontológica durante la ejecución de las obras deberán ser comunicados a la administración Protectora. De igual forma, se recuerda que cualquier remoción de tierras que pueda afectar a zonas con restos arqueológicos o paleontológicos deberá contar con la correspondiente autorización por la Dirección General de Patrimonio Artístico. Este informe concluye que para poder informar favorablemente el proyecto será necesario realizar una prospección arqueológica de toda la zona afectada, garantizando así que no existe afección al patrimonio arqueológico o etnológico.
  
En fecha 4 de noviembre de 2003, el Ayuntamiento de Benifaió remite vía fax una copia del informe técnico emitido por la Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico Artístico de la Dirección Territorial de Cultura, Educación y Deporte de Valencia sobre el proyecto de referencia. Dicho informe expresa que la prospección arqueológica realizada no ha localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de explotación. Asimismo se recuerda que cualquier hallazgo producido durante las obras deberá ser comunicado a la administración competente. Finalmente, dicho informe concluye que el proyecto de referencia se considera compatible y autorizable
  
Afecciones legales
  
1. El estudio de impacto ambiental indica que no existen vías pecuarias afectadas por la actuación propuesta.
  
2. El estudio de impacto ambiental afirma que no existen cauces que se vean afectados por la presente actuación, haciendo referencia a la presencia en la zona de la Acequia Real del Júcar.
  
La cartografía temática publicada por la COPUT señala la existencia de un barranco al norte del sector 2, en cuyas inmediaciones existe riesgo de inundación, aunque no se afecta al sector referenciado.
  
3. En lo relativo a la afección al patrimonio histórico-artístico-cultural se señala que, una vez revisados los inventarios de yacimientos arqueológicos, paleontológicos y etnológicos de la Comunidad Valenciana, no se tiene constancia de que exista afección a los mismos por la actuación propuesta. Se adjuntan las fichas y planos de los distintos yacimientos existentes en el término municipal.
  
Como medida preventiva, el estudio de impacto ambiental señala que si durante los movimientos de tierra aparecen restos arqueológicos, la empresa adjudicataria quedará obligada a notificar el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación, adoptando las medidas de conservación oportunas hasta que la citada Dirección General emita informe al respecto. Se hace alusión al cumplimiento de la legislación sectorial vigente.
  
El expediente de evaluación de impacto ambiental cuenta con dos informes emitidos por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. El contenido de los mismos ha sido expuesto en el apartado anterior relativo a los Informes Sectoriales.
  
4. Las líneas eléctricas existentes en la zona de actuación pasarán a ser enterradas con las obras de urbanización.
  
Consideraciones ambientales
  
1. La situación actual del sector SAU-2 se encuentra muy condicionada por su proximidad al núcleo urbano de Benifaió. En la zona colindante con el núcleo urbano el suelo se halla transformado. Se trata de explanadas de terreno con diversas construcciones en su interior. También es de destacar la existencia de varias naves industriales en la zona sur del sector, junto a la zona deportiva del SAU-3, que ocupan una amplia superficie de terreno. El resto de los terrenos inclusos en el ámbito del proyecto se hallan destinados a la actividad agrícola, principalmente al cultivo de cítricos y hortalizas.
  
2. En lo que respecta a las características geológicas del área de actuación, el estudio de impacto ambiental indica que ésta responde a depósitos cuaternarios identificados como glacis de acumulación. Asimismo se indica que la zona objeto del proyecto está constituida por limos arcillosos rojos bastante calcáreos, entre los que se intercalan niveles de cantos de caliza angulosos.
  
Los terrenos afectados presentan un relieve llano.
  
El estudio de impacto ambiental señala que la zona objeto de estudio pertenece a la Unidad Hidrogeológica de la Plana de Valencia Sur. Se indica que se trata de un acuífero multicapa, con dos tramos permeables separados entre sí por un acuitardo compuesto por margas y arcillas. Asimismo se indica que dicho acuífero es excedentario.
  
En lo que respecta a la vulnerabilidad de las aguas subterráneas, el estudio de impacto ambiental expresa, de conformidad con lo dispuesto por la Cartografía Temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, que la zona de objeto de proyecto presenta un riesgo de grado medio a la contaminación de las aguas subterráneas.
  
3. La vegetación existente en los campos incluidos en el ámbito de la actuación es la propia de los cultivos de regadío, destacando principalmente los cítricos y los hortícolas.
  
No se ha definido la vegetación potencial de la zona. No obstante, tras la visita de campo se constata la inexistencia de restos de vegetación natural en el ámbito del proyecto.
  
4. En lo que respecta a la fauna presente en la zona, el estudio de impacto ambiental señala algunas de las aves representativas del medio constituido por campos de cultivo, especialmente por frutales. Asimismo, se indica que la alta influencia antrópica debido a la proximidad al núcleo de población y a las vías de comunicación limita la presencia de numerosas especies en la zona.
  
5. Se indica en el estudio de impacto ambiental que el clima en Benifaió es mediterráneo, caracterizado por inviernos suaves y veranos calurosos. Asimismo se indica que la mayor parte de las precipitaciones se producen en primavera y en otoño. Se realiza una clasificación climática basándose en diferentes parámetros, concluyendo que el clima de Benifaió es templado, típico de la llanura litoral Valenciana.
  
En relación con los vientos dominantes en el ámbito de actuación, no se ha analizado cómo pueden afectar las posibles emisiones atmosféricas y acústicas generadas en la zona industrial sobre la zona residencial próxima.
  
El estudio de impacto ambiental señala que, de conformidad con lo dispuesto por la cartografía temática publicada por la COPUT y por el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana, PATRICOVA, no existe riesgo de inundación en la zona objeto del proyecto. Si que existe riesgo de inundación en las márgenes y zonas colindantes al barranco que discurre al norte de la actuación.
  
6. Según el estudio de impacto ambiental, el paisaje de la zona está marcado por una amplia superficie horizontal, sin presencia de relieves montañosos, y con una cuenca visual de gran amplitud. Es de destacar la continuidad del paisaje agrícola en aquellas áreas no urbanizadas. También se hace hincapié en la proximidad de la actuación al núcleo urbano y en los usos e infraestructuras existentes, concluyendo que se trata de una zona periurbana con un nivel alto de antropización.
  
7. En lo relativo al medio socioeconómico, el estudio de impacto ambiental expone la situación actual de estancamiento que vive el municipio debido, entre otros a la inexistencia de suelo para ampliar las áreas residenciales e industriales. El sector económico dominante es el dedicado a los servicios, aunque la actividad agrícola también tiene importancia.
  
8. El estudio de impacto ambiental señala que las poblaciones de Alginet, Benifaió, Almusafes, Sollana, y el Centro Penitenciario Valencia II disponen de un abastecimiento de agua mancomunado a partir de aguas subterráneas del embalse acuífero del Macizo del Caroch. Los dos pozos origen del suministro se hallan emplazados en la zona del Barranco Hondo en el término municipal de Picassent, y el depósito de cabecera tiene una capacidad de 1.000 m³. Se realiza un estudio sobre las necesidades hídricas de la población abastecida por los citados pozos a medio y largo plazo. Finalmente se concluye que en el año horizonte 2.016 el consumo diario será de 22.377,6 m³/día, por lo que con un depósito de volumen 5.000 m³ quedaría garantizada la dotación.
  
La existencia de un depósito con la capacidad descrita no garantiza la disponibilidad de un caudal suficiente de abastecimiento a dicho depósito. Por este motivo, se solicitó al Ayuntamiento de Benifaió un certificado emitido por la entidad gestora del abastecimiento de agua potable al municipio, en el que se acreditara la existencia de recursos hídricos en calidad y cantidad suficientes para abastecer la totalidad del sector 2. El ayuntamiento de Benifaió remite un informe emitido por D. Carlos Soriano Galicia, en calidad de Delegado del Servicio de Agua Potable de la población de Benifaió de la Empresa General Valenciana del Agua, EGEVASA, en el que se indica que si se mantienen las condiciones del actual abastecimiento a la población, para las 433 viviendas previstas y considerando que el nuevo abastecimiento supondría un incremento del 10% de la demanda, se podría asumir el crecimiento previsto. Posteriormente, el Ayuntamiento de Benifaió remite un informe emitido por EGEVASA sobre los consumos de agua potable en los últimos meses de las empresas sitas en el ámbito de actuación. A este respecto, el estudio de impacto ambiental indica que no se producirá incremento de consumo de agua potable por el uso industrial.
  
9. En lo que respecta a la depuración de las aguas residuales generadas en la totalidad del sector 2, el estudio de impacto ambiental señala que se encuentra en construcción la Estación Depuradora de Aguas Residuales mancomunada financiada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte, que dará servicio con capacidad suficiente al municipio de Benifaió. También se manifiesta que la puesta en marcha de la misma se llevará a cabo previamente a las obras de urbanización del sector SAU-2.
  
En la documentación remitida con posterioridad por el Ayuntamiento de Benifaió se afirma que la evacuación y depuración de las aguas residuales generadas se realizará a través de la EDAR de la Albufera Sur y su Red de Colectores de Depuración Integral. Asimismo, se apunta que en la actualidad está instruyéndose el proyecto constructivo de la misma, habiéndose modificado dicho proyecto y sometida a información pública dicha modificación. Los datos aportados indican que el diseño de planta, con 34.100 m³/día, y la población servida, 199.000 habitantes equivalentes, resultarían suficientes para admitir las aguas residuales generadas con la nueva urbanización.
  
La red de saneamiento se proyectará separativa. El vertido de la red de pluviales se realizará a la red de acequias de la comunidad de regantes, previa obtención de la correspondiente autorización por el órgano competente.
  
El estudio de impacto ambiental indica que aquellas actividades industriales que puedan manipular aceites y grasas deberán construir una arqueta separadora de tales sustancias previa al punto de conexión con la red de alcantarillado.
  
10. En lo relativo a la gestión de residuos en el término municipal de Benifaió, se adjunta un informe emitido por la Asesora municipal de medio ambiente al respecto, así como fragmento de la auditoría ambiental realizada en el ayuntamiento. Benifaió realiza una recogida selectiva de Residuos, diferenciando entre residuos no selectivos, papel y cartón, vidrio, envases ligeros, objetos voluminosos y ropa usada. Se expresa una relación de los gestores de los distintos tipos de residuos. En lo relativo a los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación, el estudio de impacto ambiental expresa que aquellos de origen vegetal serán gestionados de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la quema de los mismos. Asimismo, se deberá exigir el justificante de aceptación de los residuos de obra por parte del centro de tratamiento de los mismos.
  
11. En relación con lo expresado en los puntos anteriores, en el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte). No obstante a este respecto en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
12. En el apartado de identificación de impactos, el estudio de impacto ambiental expone las acciones del proyecto, tanto en fase de construcción como de funcionamiento, que provocarán impactos sobre los distintos factores del medio que se ven afectados. No obstante, dentro de la fase de funcionamiento, no se diferencia entre los impactos producidos por la zona residencial de los generados por la zona industrial.
  
13. Se proponen medidas correctoras para minimizar los impactos ambientales producidos sobre los distintos elementos del medio. En lo que respecta a los impactos producidos sobre el suelo se propone, básicamente, la reutilización de las tierras afectadas por las obras y se fijan las condiciones de almacenamiento de los materiales empleados y residuos generados. Para minimizar el impacto sobre la atmósfera se propone el mantenimiento de la maquinaria y vehículos utilizados en las obras, realizar riegos en caminos y depósitos de materiales, y el cumplimiento de los valores máximos establecidos en el Modelo de Ordenanza Municipal sobre prevención de la Contaminación acústica (Protección contra ruidos y vibraciones) editada por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. En lo relativo a los impactos ambientales sobre las aguas subterráneas y superficiales, se proponen como medidas correctoras, la adopción de medidas generales de ahorro de agua, optando las empresas por la reutilización y/o recuperación de las aguas del proceso, y la prohibición de vertidos fuera de la red de alcantarillado. Se fijan, asimismo, las condiciones y concentraciones en que deben realizarse los vertidos a la red de alcantarillado. Respecto de los impactos sobre los factores bióticos, se propone un control exhaustivo para evitar que se afecte a los terrenos colindantes, así como la conservación en la medida de lo posible del arbolado existente, la correcta gestión de los residuos vegetales y la plantación de especies frondosas de porte arbóreo con el fin de dotar una mejora estética al polígono.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Homologación Modificativa del Sector 2 y Plan Parcial del sector 2.1 del suelo apto para urbanizar de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Benifaió (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Benifaió, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I- En lo que respecta a la afección al Patrimonio Cultural Valenciano, el expediente de evaluación de impacto ambiental cuenta con un informe favorable de la Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico Artístico de la Dirección Territorial de Cultura, Educación y Deporte de Valencia, que viene a modificar el sentido del informe desfavorable emitido con anterioridad por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Ahora bien, teniendo en cuenta que debe ser la Dirección General de Política lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano la que emita el informe favorable al que hace referencia el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios que dicho departamento pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 308/02-AIA
  
Título: Proyecto de Actuación Integrada del Sector nº9.
  
Promotor: Ayuntamiento de Segorbe.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Segorbe.
  
Objeto: Reclasificación del Sector Industrial ?La Artelina- de suelo no urbanizable a urbanizable industrial.
  
Localización: Partida Artelina del termino municipal de Segorbe (Castellón).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la urbanización de una superficie de 122.827 m², mediante el trámite de homologación modificativa, por el que se pretende reclasificar parte del sector nº 9, clasificado como no urbanizable actualmente por el Plan General de Segorbe en urbanizable industrial.
  
Actualmente la zona se encuentra ocupada por una antigua fábrica de cerámica y su cantera de arcilla denominada ?La Artelina?, las cuales se encuentran cerradas desde hace más de treinta años, siendo la empresa, Bamesa Aceros, SL., propietaria del terreno, quien pretende ubicarse para desarrollar su actividad de tratamiento y corte de bobinas de acero.
  
La calificación pormenorizada del suelo, que resulta de la ordenación efectuada mediante el Plan Parcial, es la siguiente:
  
- Parcelas Industriales: 73.696 m²
  
- Viales y aparcamiento: 24.647 m²
  
- Zonas Verdes: 24.484 m²
  
La ordenación interior se plantea con un único vial perimetral, en cuanto a la zona verde se situará en la parte sur y este, con lo que se pretende la regeneración de la parte de la colina recayente a la parcela.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 23 de agosto de 2002 el Ayuntamiento de Segorbe remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al ?Proyecto de Actuación Integrada del Sector nº9?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del ?Proyecto de Actuación Integrada del Sector nº9?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº 4.265 de fecha 6 de junio de 2002, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a
  
- Según lo especificado en la Propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2000), para formar parte de la Red Natura 2000 de la Directiva ?Hábitats- (92/43/CEE), se afecta al Lugar de Interés Comunitario denominados ?Curs mitjà del riu Palància?.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Debido a que en el terreno objeto de estudio se ubica una antigua fábrica de cerámica, abandonada hace 30 años, y la explotación de una antigua cantera de arcilla, la zona no presenta ningún tipo de fauna autóctona que pudiera verse amenazada, y la vegetación sólo representa el 5% de la actuación formada principalmente por almendros y olivos, que se tratará de incorporarlos a las zonas ajardinadas.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Los impactos más relevantes serán los producidos por la explanación debido a la creación de desmontes y terraplenes, así como zonas de acopios lo que provocará una modificación de la topografía de la zona.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Las medidas correctoras más significativas que se han contemplado en el estudio son:
  
- Se realizarán riegos periódicos para evitar la emisión de polvo a la atmósfera.
  
- El suelo arrancado que sea de buena calidad, se extenderá en las zonas verdes.
  
- Todos los residuos de obras serán transportados a vertedero controlado de inertes.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Control de polvo, humos, ruidos, vibraciones y vertidos. Comprobar la práctica de riegos frecuentes en los trabajos con tierras o escombros.
  
- Control de residuos y líquidos vertidos al terreno.
  
- Control de la erosión hídrica mediante inspecciones visuales.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 1-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Actuación Integrada del Sector nº9, promovido por el Ayuntamiento de Segorbe, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. El Proyecto de Urbanización incorporará todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Urbanización incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. El Proyecto de Construcción incorporará un estudio específico de integración paisajística en el que se incluirán las medidas correctoras sobre restauración y revegetación de las áreas que vayan a quedar desnudas, así como de los taludes generados, en los que, además, habrá que fijarse muy especialmente en que tales medidas, u otras adicionales que debieran tomarse, sean efectivas contra la erosión de los mismos.
  
Una vez finalizada la obra, y dentro de los seis primeros meses siguientes, se presentará ante esta Dirección General, como parte del Programa de Vigilancia Ambiental, informe acompañado de reportaje fotográfico sobre la aplicación de las medidas de restauración y revegetación ejecutadas de acuerdo con el citado estudio de integración paisajística.
  
3. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
  
4. La red de evacuación de aguas pluviales diseñada debería ampliarse al resto de la actuación (explanación y taludes), y no solamente quedarse en la construcción de un colector perimetral, sino en el diseño de una extensa red de drenaje, que recogiese todo el agua superficial que afecte a la cantera, debido al alto riesgo de inundabilidad de los terrenos por tratarse de un suelo arcilloso y por lo tanto poco permeable.
  
Este agua de lluvia será canalizada a través de la red separativa de aguas pluviales y vertida al cauce más cercano.
  
5. El Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho Programa de Vigilancia Ambiental se presentará, ante esta Dirección General, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.
  
6. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
7. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
8. En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte), no obstante, a este respecto en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
9. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 24 noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 347/02-AIA
  
Título: Proyecto de Actuación Integrada del Sector Industrial ?La Artelina?.
  
Promotor: Ayuntamiento de Castellnovo.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Castellnovo.
  
Objeto: Reclasificación del Sector Industrial ?La Artelina- de suelo no urbanizable a urbanizable industrial.
  
Localización: Partida el Alto del termino municipal de Castellnovo (Castellón).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la urbanización de una superficie de 76.156 m², mediante el trámite de homologación modificativa, por el que se pretende reclasificar el sector industrial ?La Artelina?, clasificado como no urbanizable actualmente por las Normas Subsidiarias de planeamiento de Castellnovo, en urbanizable industrial.
  
Actualmente la zona se encuentra ocupada por una antigua fábrica de cerámica y su cantera de arcilla denominada ?La Artelina?, las cuales se encuentran cerradas desde hace más de treinta años, siendo la empresa, Bamesa Aceros, SL., propietaria del terreno, quien pretende ubicarse para desarrollar su actividad de tratamiento y corte de bobinas de acero.
  
La calificación pormenorizada del suelo, que resulta de la ordenación pormenorizada efectuada mediante el Plan Parcial, es la siguiente:
  
- Parcelas Industriales: 45.694 m²
  
- Viales y aparcamiento: 11.464 m²
  
- Zonas Verdes: 18.998 m²
  
La ordenación interior se plantea con un único vial perimetral ubicado al norte de la actuación, en cuanto a la zona verde se situará en la parte sur y este, con lo que se pretende la regeneración de la parte de la colina recayente a la parcela.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 1 de octubre de 2002 el Ayuntamiento de Castellnovo remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al ?Proyecto de Actuación Integrada del Sector Industrial La Artelina?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de ?Proyecto de Actuación Integrada del Sector Industrial La Artelina?, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el DOGV nº 14.923 de fecha 29 de mayo de 2002, y en el B.O.P. de fecha 1 de junio, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a
  
- Según lo especificado en la Propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de aprobación de 10 de julio de 2000), para formar parte de la Red Natura 2000 de la Directiva ?Hábitats- (92/43/CEE), se afecta al Lugar de Interés Comunitario denominados ?Curs mitjà del riu Palància?.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Debido a que en el terreno objeto de estudio se ubica una antigua fábrica de cerámica, abandonada hace 30 años, y la explotación de una antigua cantera de arcilla, la zona no presenta ningún tipo de fauna autóctona que pudiera verse amenazada, y la vegetación sólo representa el 1% de la actuación.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Los impactos más relevantes serán los producidos durante la construcción de la explanación debido a la formación de desmontes y terraplenes, así como zonas de acopios lo que provocará una modificación de la topografía de la zona.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Las medidas correctoras más significativas que se han contemplado en el estudio son:
  
- Se realizarán riegos periódicos para evitar la emisión de polvo a la atmósfera.
  
- El suelo arrancado que sea de buena calidad, se extenderá en las zonas verdes.
  
- Todos los residuos de obras serán transportados a vertedero controlado de inertes.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Control de polvo, humos, ruidos, vibraciones y vertidos. Comprobar la práctica de riegos frecuentes en los trabajos con tierras o escombros.
  
- Control de residuos y líquidos vertidos al terreno.
  
- Control de la erosión hídrica mediante inspecciones visuales.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 1-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Actuación Integrada del Sector Industrial ?La Artelina?, promovido por el Ayuntamiento de Castellnovo, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. El Proyecto de Urbanización incorporará todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Urbanización incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. El Proyecto de Construcción incorporará un estudio específico de integración paisajística en el que se incluirán las medidas correctoras sobre restauración y revegetación de las áreas que vayan a quedar desnudas, así como de los taludes generados, en los que, además, habrá que fijarse muy especialmente en que tales medidas, u otras adicionales que debieran tomarse, sean efectivas contra la erosión de los mismos.
  
Una vez finalizada la obra, y dentro de los seis primeros meses siguientes, se presentará ante esta Dirección General, como parte del Programa de Vigilancia Ambiental, informe acompañado de reportaje fotográfico sobre la aplicación de las medidas de restauración y revegetación ejecutadas de acuerdo con el citado estudio de integración paisajística.
  
3. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
  
4. La red de evacuación de aguas pluviales diseñada debería ampliarse al resto de la actuación (explanación y taludes), y no solamente quedarse en la construcción de un colector perimetral, sino en el diseño de una extensa red de drenaje, que recogiese todo el agua superficial que afecte a la cantera, debido al alto riesgo de inundabilidad de los terrenos por tratarse de un suelo arcilloso y por lo tanto poco permeable.
  
Este agua de lluvia será canalizada a través de la red separativa de aguas pluviales y vertida al cauce más cercano.
  
5. El Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho Programa de Vigilancia Ambiental se presentará, ante esta Dirección General, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.
  
6. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
7. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
8. En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte), no obstante, a este respecto en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 24 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 374/2002-AIA
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana
  
Promotor: Ayuntamiento de Teulada
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Término municipal de Teulada (Alicante)
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La revisión del vigente instrumento de planeamiento, el Plan General de Ordenación Urbana aprobado en fecha 9 de julio de 1986.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I- El planeamiento propuesto reconoce que el vigente no se encuentra agotado desde el momento en que no se ha materializado ni la ampliación de los cascos urbanos ni el desarrollo del suelo urbanizable no programado, además de presentar un escaso desarrollo del suelo no urbanizable.
  
II- Se identifica el crecimiento desordenado como el principal problema del casco urbano de Teulada, que ha derivado en el colapso de la estructura viaria interior y la degradación de determinados espacios urbanos que necesitan recuperarse. Para el caso de Moraira, se destacan problemas tales como la falta de comunicación con el resto de la ?Ciudad Jardín- y el puerto deportivo.
  
III- La consecuencia principal del análisis del vigente planeamiento no es otra que la reducción sistemática del suelo urbanizable no desarrollado o programado y la valoración del suelo no urbanizable introduciendo distintas categorías como respuesta a sus características ambientales y potencialidad de uso.
  
IV- Las carencias detectadas en relación con las infraestructuras viarias (falta de comunicación entre los núcleos de Teulada y Moraira, además de con las urbanizaciones de segunda residencia), de depuración (las urbanizaciones se desarrollaron sin la construcción de redes de saneamiento) y de abastecimiento de agua (con trazados y secciones que provocan fallos de funcionamiento) son otros de los aspectos en los que se fundamenta el planeamiento propuesto.
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas, entendidas como tales.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 30 de julio de 2002 el Ayuntamiento de Teulada remitió proyecto técnico, incluido estudio de impacto ambiental, relativo al Plan General de Ordenación Urbana, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público posteriormente, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario ?Información- de Alicante, de fecha 31 de julio de 2002, en el periódico Las Provincia?, de 22 de julio de 2002 y en el DOGV nº4.315, de 16 de agosto de 2002, habiéndose recibido copia de la documentación expuesta al público en fecha 11 de julio de 2003.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron 398 alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de Teulada, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y una mención de las alegaciones presentadas.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Las alegaciones presentadas se estructuran según distintos criterios comunes, recogidos a continuación. De todos estos criterios sólo se recogen aquellos que se han basado o afectan a valores ambientales.
  
Sobre el suelo no urbanizable de especial protección por paisaje agrícola y etnográfico:
  
- El contenido generalizado hace referencia a la oposición de los propietarios de las parcelas afectadas a su calificación como suelo no urbanizable de especial protección por paisaje agrícola y etnográfico, solicitando su consideración como suelo no urbanizable común, circunstancia ésta que estimó el Ayuntamiento en base a una serie de consideraciones que se reflejarán más adelante en este documento.
  
Sobre el suelo no urbanizable de especial protección agrícola - paisajística:
  
- La práctica totalidad de las alegaciones presentadas en este sentido hacen relación a la disconformidad de los propietarios con la clasificación y calificación propuesta sobre distintos barrancos y la zona de Les Sorts, solicitándose bien la consideración de los suelos como urbanos o urbanizables, bien como suelos no urbanizables de categoría común o agrícola pero sin ningún nivel especial de protección. El Consistorio resolvió aceptar parte de las alegaciones en el sentido de establecer un mayor grado de definición en los límites de las distintas categorías de suelo pero denegó otra gran parte considerando los barrancos y la zona de Les Sorts como suelo no urbanizable de especial protección.
  
- Otras alegaciones muestran su disconformidad con los usos no agrícolas en la zona de Les Sorts, siendo desestimadas por el Ayuntamiento por entender que el resto de usos propuestos no son incompatibles con el mantenimiento de los valores que han motivado la calificación de especial protección en ese suelo.
  
Sobre el suelo no urbanizable de especial protección área de interés arqueológico:
  
- Las alegaciones muestran su disconformidad con dicha calificación, desestimando las mismas el Ayuntamiento.
  
Sobre las Vías Pecuarias:
  
- Los alegantes no comparten el trazado de determinadas vías pecuarias. El Ayuntamiento desestimó las alegaciones relacionadas con estos bienes de dominio público.
  
De carácter general:
  
- Se hace referencia a un conjunto de factores diversos tales como aspectos normativos relacionados principalmente con los usos, repercusión del sector ?Les Moraires- y control de masas forestales en suelo no urbanizable. El Ayuntamiento resolvió estimar parcialmente excepto lo relacionado con materias que escapan al ámbito del documento urbanístico en tramitación y con los usos permitidos en el suelo no urbanizable por la legislación vigente.
  
- Se solicita la protección de las masas forestales incluidas en los suelos urbanos y urbanizables, circunstancia aceptada por el Ayuntamiento ya que se considera como una de las pretensiones iniciales del documento.
  
Hay que hacer constar que ninguna de las alegaciones presentadas hace referencia explícita al estudio de impacto ambiental.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 20 de febrero de 2003 se solicitó ampliación de la documentación remitida inicialmente, indicándose, además, la necesidad de remitir copia de la documentación debidamente diligenciada tras la aprobación provisional, incluyendo las alegaciones presentadas durante el trámite de exposición al público.
  
Los aspectos del proyecto recogidos en el informe de ampliación se resumen a continuación:
  
- No se había informado, ni valorado en consecuencia, la existencia de microrreservas y de lugares de interés comunitario en el ámbito del término municipal.
  
- No se habían incluido los cauces y barrancos en la categoría de suelo correspondiente a estos bienes de dominio público hidráulico.
  
- Resultaba conveniente la revisión de los límites del suelo no urbanizable de especial protección ecológico - paisajística atendiendo a las características ambientales del medio, algo similar a lo que ocurría con los terrenos situados en el paraje ?Les Sorts- con el suelo no urbanizable de especial protección agrícola - paisajística. Tampoco se consideraba como alternativa adecuada la clasificación como urbanizable del sector UZO-4 por la afección a zonas de interés arqueológico y por las limitaciones derivadas de las acusadas pendientes.
  
- No se habían considerado las afecciones del PATRICOVA en el Plan General de Ordenación Urbana.
  
- El desarrollo de los suelos urbanizables debería supeditarse a la existencia de recursos hídricos, obteniéndose para ello concesión del Organismo de Cuenca o certificado de empresa concesionaria sobre el volumen necesario para satisfacer la demanda.
  
- El tratamiento de las vías pecuarias no aseguraba el cumplimiento de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
- No se recogían adecuadamente las posibles interacciones entre los suelos urbanos o urbanizables con los yacimientos arqueológicos.
  
- No se encontraba debidamente resuelta la problemática de la depuración de las aguas residuales.
  
Informes sectoriales
  
Durante el periodo de tramitación del expediente se recibió informe de la dirección general de Costas del Ministerio de Medio Ambiente, indicándose que no se habían recogido una serie de observaciones que fueron realizadas en septiembre de 1999. Por todo ello, se instaba al Consistorio a remitir la documentación completa, corregida y debidamente diligenciada con carácter previo a la aprobación definitiva para la emisión del correspondiente informe, procediéndose a notificar al Ayuntamiento tal circunstancia.
  
Afecciones legales
  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Teulada se han designado los lugares de interés comunitario o LIC's denominados Penyasegats de La Marina e Ifac, áreas eminentemente marinas que incluyen los acantilados costeros y las cuevas, destacando hábitats como los de Posidonia, Cymodocea, arrefices, prados anuales, Limonium endémicos, cuevas marinas sumergidas y pendientes rocosas, principalmente. A nivel de especies, destacan algunas vegetales como Diplotaxis ibicensis, Helianthemum caput-felis y Silene hifacensis y animales, especialmente murciélagos.
  
En la documentación aportada sólo se hace referencia a la existencia de estos lugares de interés comunitario tras la requerida ampliación, pero no se valora en ningún caso la incidencia del planeamiento sobre los mismos.
  
Considerando que de ambos lugares el conocido como Ifac tiene un grado de afección por superposición respecto del término municipal de Teulada meramente anecdótico, concurriendo además edificaciones en las áreas que no son, evidentemente, acantilados ni zona marina, se entiende que la mayor valoración respecto de la posible afección del planeamiento a los lugares de interés comunitario deber realizarse respecto al denominado Penya-segats de la Marina, al menos en cuanto a clasificación y calificación de suelo se refiere.
  
De este modo se puede comprobar cómo la totalidad de dicho lugar de interés comunitario se corresponde con suelo no urbanizable de especial protección ecológico - paisajístico y con el dominio público marítimo - terrestre, de forma que los usos permitidos y compatibles son coherentes con el mantenimiento y conservación de los valores ambientales que han motivado la inclusión de determinadas áreas bajo esa delimitación.
  
No obstante, hay que considerar que, siendo los valores más importantes del lugar de interés comunitario conocido como Ifac los correspondientes con las praderas de Posidonia, en magnífico estado de conservación, la afección del planeamiento general de Teulada sobre aquél radicaría mayoritariamente en los vertidos que pudieran producirse al mar y en la calidad de los mismos, circunstancia ésta que no se ha valorado adecuadamente.
  
2. También con carácter costero se han identificado dos microrreservas. La primera de ellas, de mayor superficie, viene a localizarse sobre buena parte del lugar de interés comunitario Penya-segats de la Marina. La segunda, de pequeña dimensión, se localiza junto a la entrada del puerto deportivo, al norte de ésta.
  
Sin que, de nuevo, se valore tal circunstancia en la documentación remitida, ambas microrreservas se localizan bien sobre el suelo no urbanizable de especial protección ecológica - paisajística, bien sobre el dominio público marítimo - terrestre, de manera que, igual que ocurre con los lugares de interés comunitario, los usos permitidos y compatibles son coherentes con el mantenimiento y conservación de los valores ambientales que han motivado la creación de las microrreservas.
  
3. Tres son las vías pecuarias clasificadas en el término municipal: la Colada de Fanadix (10 m.), y los Azagadores de La Torre (de 2 a 10 m.) y de Canor (5 m.)
  
Tras las modificaciones realizadas en el proyecto se ha recogido no sólo su desarrollo sino sus anchuras legales, si bien no se ha reconocido la existencia ni se han propuesto medidas de integración en todas las fichas de planeamiento de los sectores afectados.
  
4. Si bien no existen clasificados montes de utilidad pública en el ámbito del término municipal de Teulada, sí aparece catalogada como tal una superficie localizada en Benissa, en el límite noroccidental de Teulada.
  
De manera coherente con la clasificación y calificación que debe primar en un monte de utilidad pública, en el término municipal de Teulada, por colindancia y mantenimiento de las características naturales del medio, se ha propuesto la clasificación de suelo no urbanizable de especial protección ecológico - paisajística. Se corrigen así los errores de delimitación de este suelo que se pusieron de manifiesto durante la tramitación del expediente a través de los informes correspondientes.
  
5. Las ramblas y los cauces que atravesaban el término municipal no se recogieron adecuadamente en primera instancia, motivándose su inclusión en una nueva categoría de suelo no urbanizable de especial protección (por ramblas) tras la revisión de la documentación.
  
Se excluyen, de esta manera, diversas áreas que forman parte de algunos de los sectores de suelo urbanizable adecuándose de este modo a la legislación vigente y contribuyendo a reducir los riesgos de inundación en determinados puntos.
  
6. Los yacimientos arqueológicos se han grafiado como áreas de interés arqueológico dentro de las zonas de especial protección del suelo no urbanizable. No obstante, en ocasiones existe superposición de este tipo de protección con sectores de suelo urbanizable.
  
Si bien no existe informe relativo a la posible afección del proyecto a los bienes patrimoniales relacionados con las competencias de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en las fichas de planeamiento, tal y como se indicó durante la tramitación del expediente, se incluye un articulado relacionado con la gestión y tratamiento de este tipo de suelos. No obstante, de la interpretación de dicho articulado no termina de quedar clara la gestión del suelo ni la preservación de los valores arqueológicos.
  
Consideraciones ambientales
  
1. En general la superficie del término municipal presenta un buen comportamiento frente a la contaminación de los acuíferos, por lo que únicamente existirían ciertas limitaciones a este respecto en el desarrollo de parte de los suelos industriales que se localizan al oeste del casco urbano de Teulada y en la zona en la que en la actualidad viene desarrollándose una actividad extractiva, concretamente según el modo en el que se prevean llevar a cabo las labores de restauración de los tajos.
  
Lo anterior no es óbice, sin embargo, para que se mejore la poco adecuada situación, ambientalmente hablando, que caracteriza a los sistemas de saneamiento de los núcleos urbanos de la costa.
  
En lo que respecta a los riesgos geológicos, en general, éstos aparecen coincidiendo con suelos no urbanizables de especial protección en los que los usos se encuentran muy limitados. Puntualmente podrían llegar a afectar a suelos urbanos y urbanizables así clasificados según el vigente instrumento de planeamiento, de manera que en las labores de urbanización deberán extremarse las medidas de contención de la erosión así como las cimentaciones de las construcciones.
  
2. Desde el punto de vista agrario, el municipio no destaca por las calidades del suelo. No obstante, hay que valorar positivamente la reducción del suelo urbanizable respecto de las previsiones del vigente instrumento de planeamiento sobre áreas que presentan propiedades aceptables en este sentido y la consideración como suelo no urbanizable de especial protección agrícola - paisajística en la zona de Les Sorts, coincidiendo con la de mayor valor agrario del término municipal.
  
Sobre esta última zona, el PATRICOVA reconoce un riesgo de inundación de grado 4 cuya repercusión con la clasificación y calificación del suelo no se analiza adecuadamente en el documento dentro del marco establecido por el mencionado Plan de Acción Territorial.
  
Según la normativa urbanística de esta categoría de suelo, se permite la sustitución de los usos agrícolas por usos deportivos al aire libre y en terreno de propiedad municipal siempre que ello contribuya al mantenimiento de las características paisajísticas tradicionales del terreno y a preservarlo del proceso urbanizador con utilización económica alternativa que permita mantenerlo sin urbanizar, con superficie mínima de parcela de 500.000 m², debiéndose realizar en términos ambientalmente sostenibles según acredite la correspondiente evaluación de impacto ambiental. Se permitiría, igualmente, la inclusión de usos hoteleros y hosteleros complementarios en una porción nunca superior al 5% del terreno sobre el que se desarrolle la actuación.
  
En ese sentido, podría resultar contradictoria, y por ende incompatible, la transformación de los cultivos actuales con el mantenimiento de las características paisajísticas tradicionales que motivan la protección elegida, todo ello en función de los usos que se pretendieran implantar, aumentándose, según el caso, la escorrentía superficial producto de la construcción de edificaciones y disminuyendo por tanto la capacidad de retención del terreno, siendo la principal consecuencia el aumento del riesgo de inundación en la zona, especialmente en su parte más baja, precisamente donde se localizan construcciones que limitan la evacuación de las aguas.
  
3. La vegetación predominante, por extensión, en el término municipal está constituida por cultivos de secano de vid, almendra y oliva que otorgan a las áreas poco urbanizadas, en conjunción con la morfología del terreno, un elevado atractivo visual y paisajístico. Esta vegetación se extiende al norte del casco urbano, por un lado, y al sur de éste hasta llegar a las urbanizaciones de la costa, por otro.
  
Con menor superficie relativa pero con mucha más importancia desde un punto de vista ambiental destaca el matorral termomediterráneo con presencia de ejemplares arbóreos de pino carrasco que domina las elevaciones septentrionales del término municipal. También está presente este tipo de vegetación, próxima a la potencial, en el límite oriental que constituye Punta Moraira y que separa Teulada del término municipal de El Poble Nou de Benitatxell. El planeamiento, de manera acertada, ha considerado como suelo no urbanizable de especial protección estas áreas.
  
Idéntico tratamiento reciben aquellas áreas donde la presencia de hábitats prioritarios y especies protegidas o de singular importancia no hacen sino aumentar el valor ambiental del municipio, coincidiendo generalmente con entornos marinos o acantilados.
  
Por último, la vegetación de barrancos y cauces será objeto de preservación de cumplirse las limitaciones de uso que se establecen en la categoría de suelo en la que se enmarcan.
  
Se aprecia, por tanto, una gran transformación del medio que ha dado paso, allí donde no han proliferado las urbanizaciones, al predominio de zonas cuyo valor ambiental se sustenta, principalmente, en la calidad del paisaje que le otorgan los cultivos de secano, la morfología del terreno y las construcciones tradicionales que desde el planeamiento se pretenden fomentar y recuperar, resultando muy positiva la reducción de suelo urbanizable no desarrollado y no siendo excesivamente necesaria la protección específica frente a viviendas unifamiliares aisladas que se había propuesto en una primera fase de tramitación dada la estructura parcelaria existente, donde dominan de forma masiva las parcelas inferiores a 10.000 m².
  
Resulta igualmente interesante la conservación de las lenguas cultivadas que se introducen en las urbanizaciones de la costa ya que pueden funcionar como corredores ambientales, si bien dicha circunstancia no se ha tratado con demasiada profundidad en la documentación remitida.
  
Tal y como ya se ha comentado, en las áreas de mayor interés se han propuesto figuras tales como lugares de interés comunitario o microrreservas que no hacen sino certificar de algún modo el valor ambiental de determinadas zonas del término municipal.
  
4. Si bien la reducción del suelo urbanizable que se propone respecto a las consideraciones del vigente instrumento de planeamiento favorecerá a todas luces la reducción potencial de la demanda de agua potable para el abastecimiento de la población y de los usos complementarios, no se han aportado las certificaciones requeridas del Organismo de Cuenca o de la empresa concesionaria sobre este aspecto, lo que constituye una limitación de cara a la ejecución de los sectores de suelo urbanizable.
  
En relación con las redes de saneamiento y sistemas de depuración, de la documentación remitida y disponible se desprende la existencia de grandes carencias estructurales tanto a nivel de distribución como de funcionamiento y capacidad de las estaciones depuradoras de aguas residuales que operan en la actualidad. Es importante destacar que entre la documentación remitida no se han incluido certificados emitidos por empresas competentes en la materia que indiquen lo contrario en este sentido.
  
No obstante, en las Directrices de la Estrategia y Evolución del Territorio, concretamente en el punto cuarto del artículo único, se indica, como solución a los mencionados problemas, que el Ayuntamiento, durante los primeros diez años de vigencia del Plan General de Ordenación Urbana deberá emprender y fomentar el desarrollo de la red viaria primaria de las infraestructuras básicas que sobre ella se desarrollan según el Plan Especial de Infraestructuras de Saneamiento de Moraira - Teulada, aprobado por al Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 28 de julio de 1997, y tendrá que iniciar en el primer año de vigencia de dicho Plan General el Plan Especial de Infraestructuras de abastecimiento de agua todo ello para el correcto funcionamiento de la zona de vivienda aislada, sin perjuicio de cualesquiera otros planes integrales de infraestructura que fueran complementarios. A este respecto, las fichas de gestión de cada uno de los sectores de suelo urbano y urbanizable pendientes de desarrollo incluyen las pertinentes condiciones de conexión a las distintas redes de infraestructuras.
  
Por otra parte, no se ha indicado la gestión que sobre los residuos sólidos inertes se viene llevando a cabo o se pretende desarrollar en el municipio.
  
5. Uno de los principales impactos paisajísticos que caracterizan al término municipal de Teulada es la actividad extractiva que se localiza al norte del mismo, en colindancia con el término municipal de Dénia. Durante la tramitación del Plan General de Ordenación Urbana se han sucedido distintas delimitaciones del suelo apto u orientado a la ampliación de la dicha actividad, resultando que del análisis de la última documentación remitida, fechada el 10 de noviembre de 2003 e incluida en el expediente correspondiente a la explotación de la cantera, se observa que algunos de los frentes propuestos resultan extremadamente complicados de restaurar por la morfología del terreno y que algunos de los tajos ya realizados, y sobre los que se deben efectuar labores de restauración, quedan fueran de la categoría de suelo acorde con su destino.
  
Hay que indicar, en relación con esta actividad extractiva, que se encuentra en tramitación un vertedero de residuos sólidos inertes como parte de la restauración de los tajos, circunstancia ésta que daría respuesta a las necesidades del municipio.
  
6. Según la última documentación remitida por el Ayuntamiento, tal y como se sugirió en los informes emitidos durante la tramitación, se ha eliminado el sector UZO-4 de suelo urbanizable que, anteriormente, se localizaba al este del casco urbano en un área afectada en su práctica totalidad por un yacimiento arqueológico y con una morfología de pendientes muy acusadas que no hacía sino aumentar los impactos derivados de su desarrollo edificatorio, circunstancia ésta que debe valorarse positivamente.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Teulada (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I- Las vías pecuarias serán consideradas como suelo no urbanizable de especial protección o, en última instancia, como bienes de domino público adscritos a la Red Primaria. En cualquier caso, se respetará su trazado y anchura legal debiéndose extraer de la superficie de los suelos urbanizables que las afectan, sobre los que no computarán a efectos de cálculo y aplicación de los estándares urbanísticos.
  
II- Con carácter previo a la aprobación definitiva del Plan General de Ordenación Urbana se requerirá informe, en relación con los bienes patrimoniales de su competencia, especialmente para aquellos yacimientos catalogados afectados por suelos urbanizables, a la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
III- La aprobación definitiva del documento deberá posponerse igualmente a la comprobación, por parte del órgano competente, de que el Plan General de Ordenación Urbana se adecua a los criterios y consideraciones recogidos en el Plan de Acción Territorial sobre Riesgos de Inundación en la Comunidad Valenciana.
  
IV- La concesión de cédulas de habitabilidad en los sectores de suelo urbanizable deberá quedar condicionada a la puesta en marcha de los Planes Especiales de Infraestructuras de Abastecimiento y Depuración y a la existencia previa de conexiones y caudal suficiente de agua potable así como de redes de saneamiento e infraestructuras de depuración con capacidad suficiente para asegurar un vertido de aguas al mar a través del emisario submarino existente con características físico - químicas que no mermen los valores ambientales de los fondos marinos que rodean la costa del término municipal.
  
V- La delimitación del suelo apto para actividades extractivas deberá ajustarse al plano anexo a esta resolución, que excluye áreas de muy difícil restauración e incluye otras degradadas como consecuencia de la actividad extractiva. Las labores de extracción deberán superponerse en el tiempo con la construcción y puesta en marcha de las labores de restauración que incluyen, en parte, la construcción de un vertedero de residuos sólidos inertes que dará servicio al municipio. La urbanización de los sectores de suelo urbanizable deberá supeditarse a la puesta en marcha de dicha infraestructura o bien se acreditará la adopción de medidas alternativas que aseguren el correcto tratamiento de los mencionados residuos a través de gestores debidamente autorizados.
  
VI- Se soterrarán todas aquellas líneas eléctricas afectadas por suelos urbanos o urbanizables al menos en la longitud de su traza que se superponga con éstos, todo ello con cargo a los sectores afectados.
  
VII- Deberá eliminarse de los usos característicos del suelo no urbanizable de especial protección agrícola - paisajística la posibilidad de sustituir el uso agrícola por el deportivo al aire libre, incluyendo las dotaciones hoteleras y hosteleras, atendiendo a las consideraciones ambientales contenidas en este documento. Para la realización de cualquiera de los usos no aceptados deberá modificarse, según el trámite urbanístico correspondiente, la calificación del suelo motivando y razonando la pérdida de los valores ambientales que sugieren su protección, todo ello previa evaluación ambiental en aplicación de la vigente legislación.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML