Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8581, del 01-07-2019 (2019/6414)

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2019, del director general de Relacions amb les Corts, per la qual es publica l'acord entre la Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (EPSAR) i l'Ajuntament del Campello, per a l'execució d'infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals en el municipi del Campello.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8581

Data del DOGV
:   01-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/6414

CVE


Data del document
:   20-06-2019

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 20 de juny de 2019, del director general de Relacions amb les Corts, per la qual es publica l'acord entre la Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (EPSAR) i l'Ajuntament del Campello, per a l'execució d'infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals en el municipi del Campello. [2019/6414]  
La Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (EPSAR) i l'Ajuntament del Campello han subscrit, prèvia tramitació reglamentària, el dia 6 de juny de 2019, l'acord per a l'execució d'infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals en el municipi del Campello, i conforme amb allò que preveu l'article 20 del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual es regulen els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, una vegada inscrit en el Registre de Convenis de la Generalitat amb data 19 de juny de 2019 i número 556/2019, és procedent la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'acord esmentat, que figura annex a aquesta resolució.  
  
  
València, 20 de juny de 2019.- El director general de Relacions amb les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
  
Acord de cooperació per a l'execució d'infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals en el municipi del Campello (Alacant), entre la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural; l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana; i l'Ajuntament del Campello  
  
València, 6 de juny de 2019  
  
REUNITS  
El present acord de cooperació ha sigut autoritzat pel Consell en data 26 d'abril de 2019.  
D'una part, Elena Cebrián Calvo, consellera d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en virtut del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel que s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural; modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, del Consell.  
Per una altra, Francisco Javier Quesada Ferre, vicepresident del Consell d'Administració de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (d'ara endavant EPSAR), facultat per a aquest acte en virtut de resolució de 9 de juliol de 2012, de la Presidència del Consell d'Administració de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, de delegació de competències (DOGV 6824, 23.07.2012).  
I per una altra, Benjamí Soler Palomares, com a alcalde president de l'Ajuntament del Campello, en el seu nom i representació, facultat per a aquest acte, per acord del Ple d'aquesta corporació local de data 28 de març de 2019.  
  
MANIFESTEN  
Les parts signatàries del present acord tenen un interès públic comú, en l'adequada prestació del servei de sanejament i depuració de les aigües residuals del municipi del Campello, en tant ostenten competències compartides en aquesta matèria, sent administracions i entitat pública, i no tenint, tampoc aquesta última, vocació de mercat.  
  
L'EPSAR es va crear, per la Llei 2/1992, de 26 de març, com a entitat de dret públic de la Generalitat, per a dur a terme de manera eficaç entre altres activitats, la gestió i explotació d'instal·lacions i serveis, en matèria de tractament, depuració i, si escau, reutilització de les aigües depurades, que l'administració de la Generalitat determine, així com aquelles altres que li puguen encomanar les Entitats Locals o altres organismes.  
L'EPSAR es regeix, entre unes altres, per la normativa de la llei de contractes del sector públic, i porta des de la seua creació licitant tant l'execució d'obres com l'explotació de serveis, així com les activitats associades al control posterior d'aquesta explotació, pel que disposa d'una estructura estable i especialitzada en aquesta matèria.  
  
1. Antecedents  
I. L'actual infraestructura de sanejament de les urbanitzacions situades al nord del Campello, està resolta a força d'instal·lacions unitàries en cadascun dels habitatges i amb tres xicotetes instal·lacions de depuració que solucionen el sanejament de la zona, però a mitjà termini podran presentar problemes per capacitat hidràulica i de tractament. D'altra banda, part de les aigües residuals del municipi del Campello es conduïen a l'EDAR de «Monte Orgegia», mitjançant una xarxa de col·lectors i impulsions (actualment es condueixen fins a l'EDAR d'Alacantí Nord), la qual dona servei a diversos municipis integrats en la Mancomunitat de l'Alacantí. Després de l'anàlisi tècnica i econòmic d'ampliar i connectar la xarxa de sanejament cap a una EDAR existent amb capacitat suficient, o de construir una nova infraestructura, es va deduir la necessitat de construir una nova depuradora d'aigües residuals que tractara les aigües procedents de les urbanitzacions situades al nord del casc urbà del Campello i es trobara en un punt equidistant de les mateixes, actuació planificada en el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, en la Zona XIII del seu programa d'actuacions amb la denominació del Campello (Cales).  
  
II. Amb data 10 de gener de 2006 l'EPSAR i l'Ajuntament del Campello van subscriure un conveni (CV050103) per al cofinançament de les infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals del terme municipal del Campello (Alacant), el qual va harmonitzar el procés de redacció de projecte, execució d'obres i finançament de les obres per a la construcció dels col·lectors i estació depuradora d'aigües residuals de les zones residencials al nord del casc urbà del Campello, tot açò per un import estimat de 16.020.960,98 - (IVA inclòs).  
  
En el referit conveni s'establia que l'EPSAR finançava i executava les obres descrites, no obstant açò, l'Ajuntament del Campello havia de reintegrar a l'EPSAR, mitjançant les oportunes transferències amb càrrec als compromisos de despesa de caràcter plurianual assumits per la Corporació Local, la quantitat d'1.600.000,00 ?, el que suposa un 10 % aproximat del pressupost estimat de les obres.  
III. Amb data 14 de febrer de 2008 es van adjudicar les «Obres de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del cas urbà del Campello (Alacant)» (Expedient 2006/EL/0084), per un import de 13.502.411,60 - (16 % IVA inclòs) per a l'obra i l'explotació durant un període de 2 anys coincident amb el període de garantia, signant-se el corresponent contracte el 17 de març de 2008. Amb data 25 de març es va signar l'acta de comprovació del replanteig de les obres, iniciant-se aquestes l'endemà de la seua signatura.  
  
Posteriorment, amb data 17 d'agost de 2009, per l'òrgan de contractació es va acordar la redacció de modificacions en el projecte, d'acord amb la proposta elaborada a aquest efecte per la direcció facultativa. Durant la redacció del projecte modificat, es va constatar que els cabals actuals en comparació dels previstos en el projecte inicial s'havien vist reduïts de forma important, a causa de la disminució de la demanda hidràulica derivada de la paralització del creixement urbanístic. A l'anterior, s'unia que encara no s'havia iniciat la construcció de la xarxa secundària que captaria les escomeses domiciliàries i les transportaria a la xarxa general. D'altra banda, es va comprovar que la capacitat hidràulica de transport de cabals de la xarxa de sanejament del casc urbà del Campello, permetria evacuar els nous cabals esperats en la zona nord i portar l'aigua residual a l'EDAR d'Alacantí Nord, instal·lació que compta amb les infraestructures exteriors de captació i transport ja construïdes i operatives, a més de comptar amb resguard hidràulic suficient per a permetre tractar amb garantia les noves aportacions del nord del Campello.  
IV. En la reunió del Consell d'Administració de l'EPSAR, celebrada el dia 30 de juliol de 2012, i a causa dels motius exposats amb anterioritat, es va plantejar la resolució del contracte de les «Obres de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del cas urbà del Campello (Alacant)» (Expedient 2006/EL/0084) i es va concloure que, donat l'escenari en aqueix moment, de restriccions pressupostàries, calia plantejar-se com a solució més idònia la de resoldre el contracte d'execució d'obres.  
V. Amb data 7 de juny de 2013 es va celebrar la primera reunió de la comissió mixta per al seguiment del conveni referit de 10 de gener de 2006, en la que es va arribar a les següents conclusions:  
a) Es va justificar que la construcció de l'EDAR del Campello no resultava viable en els termes que s'havia previst en el projecte de construcció, atès que es trobava sobredimensionada. A més, la tecnologia de funcionament prevista (MBR) no resultava la solució idònia.  
  
b) L'EDAR d'Alacantí Nord, recentment construïda en aqueix moment i operativa des de setembre de 2011, comptava i compta amb suficient resguard hidràulic com per a tractar les aigües procedents de la zona nord del Campello.  
c) Existia la possibilitat física de connectar la conca de la zona nord del Campello amb el sistema de sanejament d'Alacantí Nord.  
En aquesta comissió de seguiment la EPSAR va proposar, per tant, la resolució del contracte d'obres i explotació per desistiment de l'administració atès que l'actuació plantejada inicialment no resolia de manera eficaç el sanejament de l'àrea nord del casc urbà del Campello, i la seua elevació al president del Consell d'Administració de l'EPSAR.  
  
VI. Amb data 21 d'abril de 2015 es va acordar la resolució del contracte conforme a l'article 112.1 del Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny, pel que s'aprova el text refós de la llei de contractes de les administracions públiques (TRLCAP), llei per la que es regia el present contracte en virtut de la disposició transitòria primera del Reial decret legislatiu 3/2011, de 14 de novembre, pel que s'aprova el text refós de la Llei de Contractes del Sector Públic.  
VII. Amb data 5 de febrer de 2016 es van liquidar les obres per l'import total de 4.886.849,86 - (IVA inclòs), proposant així mateix la devolució i cancel·lació de la garantia definitiva. L'Ajuntament del Campello, conforme al previst en el conveni referit de 10 de gener de 2006, va abonar a l'EPSAR, en data 4 d'abril de 2017, la quantitat de 488.684,99 - (10 % de l'import suportat per l'EPSAR).  
VIII. Per tot l'anterior, l'EPSAR ha redactat el «Projecte de construcció de les obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del casc urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord», que justifica, defineix i valora les obres necessàries per a resoldre l'evacuació de les aigües generades en les aglomeracions urbanes al nord del casc urbà del Campello i el seu tractament adequat d'una manera eficaç i d'una manera eficient, en les instal·lacions de l'EDAR d'Alacantí Nord, mitjançant l'aprofitament de les infraestructures construïdes recentment i les infraestructures de sanejament operatives existents en l'àrea urbana del Campello. L'annex IV del present acord, conté un resum del projecte referit.  
  
IX. El Servei de Supervisió de Projectes de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, en data 28 de juliol de 2017, va emetre informe favorable al referit projecte.  
X. Les actuacions a executar conforme al present acord de cooperació resolen problemàtiques incloses en el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana, contemplades en la Zona XIII del seu programa d'actuacions amb la denominació del Campello (Cales).  
Les referides obres s'arrepleguen en el programa d'obres anual, aprovat pel Consell d'Administració celebrat el dia 26 d'octubre de 2017.  
  
2. Competències de les administracions i entitat signatàries  
I. El presente acord estableix la cooperació entre les parts signatàries, amb la finalitat de coordinar, cooperar i auxiliar-se en l'execució de les actuacions, per a garantir que els serveis públics que els incumbeixen es presten amb la intenció d'aconseguir els objectius d'interès públic que tenen en comú.  
II. El sanejament i depuració de les aigües és un tema d'abast global, no sent possible circumscriure les solucions al camp municipal. En aqueix sentit, correspon a la Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, la planificació i execució d'obres i instal·lacions referents a l'àmbit que ens ocupa, sense que açò tinga un caràcter excloent. Per açò l'article primer de la Llei 2/1992, de 26 de març, del Govern Valencià, sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana, considera necessari garantir una actuació coordinada i eficaç entre les diferents Administracions Públiques en matèria d'evacuació i tractament, i si escau, reutilització de les aigües residuals en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
III. La Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural té atribuïdes les competències en matèria d'infraestructures hidràuliques i de medi ambient, conforme al Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel que s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (DOGV 7620, 22.09.2015), modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, del Consell (DOGV 7822, 06.07.2016).  
El Decret 158/2015 estableix en el seu article 12 que és la Secretaria Autonòmica de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, l'òrgan al que correspon exercir les funcions en matèria de recursos hídrics i que d'aquesta depèn, entre altres organismes, la Direcció General de l'Aigua i l'EPSAR. L'article 17 d'aquest Decret estableix que la Direcció General de l'Aigua és l'òrgan directiu que assumeix, entre unes altres, les funcions en matèria de planificació, projecte, construcció i explotació d'infraestructures hidràuliques per a ús urbà, agrícola o mediambiental d'interès general comunitari; en l'elaboració de plans i execució d'obres per a la millora de les infraestructures de l'aigua; i en la cooperació amb els ens locals en la planificació i construcció d'obres de sanejament.  
  
IV. Des de la Direcció General de l'Aigua de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i desenvolupament Rural, s'ha emès informe en data 27 d'abril de 2018, favorable a l'execució per part de l'EPSAR de les obres relacionades en l'Annex I i a la subscripció del present acord.  
V. L'EPSAR, en virtut de les atribucions i funcions que li confereixen els articles 14.3, en la seua redacció donada per la Llei 10/1998, de 28 de desembre, i 16.a de la Llei 2/1992, de 26 de març, és una entitat de dret públic de la Generalitat Valenciana, amb personalitat jurídica pròpia i independent de la personalitat jurídica de la Generalitat Valenciana i plena capacitat pública i privada, creada per a dur a terme de manera eficaç entre altres activitats, l'execució de les obres de sanejament i depuració que l'administració de la Generalitat determine, així com aquelles altres que li puguen encomanar les Entitats Locals o altres organismes.  
La signatura del present acord per part de l'EPSAR, en principi correspondria a la Presidència del Consell d'Administració de l'EPSAR, de conformitat amb l'article 7 del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel que es regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, i de l'article 9 del Decret 170/1992, de 16 d'octubre, del Govern Valencià, pel que aprova l'Estatut de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (DOGV 1889, 26.10.1992), al punt 10º afegit pel Decret 116/2000, de 25 de juliol, del Govern Valencià, pel que es modifica l'Estatut de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana (DOGV 3810, 08.08.2000).  
En l'actualitat aquestes facultats estan delegades en la Vicepresidència del Consell d'Administració de l'EPSAR, per la Resolució de 9 de juliol de 2012, de la Presidència del Consell d'Administració de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, de delegació de competències (DOGV 6824, 23.07.2012).  
  
VI. L'Ajuntament del Campello actua en el marc de la competència municipal en matèria de sanejament d'aigües residuals, de conformitat a l'establit en la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les Bases del Règim Local; la Llei 8/2010, de 23 de juny, de la Generalitat, de Règim Local de la Comunitat Valenciana; així com al que disposa la Llei 2/1992.  
L'article 57 de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, de Bases del Règim Local, en la seua redacció donada per la Llei 27/2013, de 27 de desembre, de racionalització i sostenibilitat de l'Administració Local disposa que: «La cooperació econòmica, tècnica i administrativa entre l'Administració Local i les Administracions de l'Estat i de les Comunitats Autònomes, tant en serveis locals com en assumptes d'interès comú, es desenvoluparà amb caràcter voluntari, sota les formes i en els termes previstos en les lleis, podent tenir lloc, en tot cas, mitjançant els consorcis o convenis administratius que subscriguen».  
Al seu torn, l'article 140.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, estableix: «En el no previst en el present títol, les relacions entre l'Administració General de l'Estat o les administracions de les comunitats autònomes amb les entitats que integren l'Administració local es regiran per la legislació bàsica en matèria de règim local».  
VII. Tenint en compte el que es disposa en el referit Decret 176/2014, així com en la Llei 40/2015.  
VIII. Per les raons exposades s'articula el present acord que ve a harmonitzar i racionalitzar el procés de projecte, execució i finançament de les actuacions de sanejament i depuració citades, sobre la base de les següents,  
  
CLÀUSULES  
  
Primera. objecte  
Constitueix l'objecte del present acord, determinar la participació de la Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural; de l'EPSAR i; de l'Ajuntament del Campello, en el finançament i execució de les infraestructures de sanejament i depuració que s'assenyalen en l'annex I del present acord.  
En l'annex I s'especifica una relació d'actuacions de les que el cost econòmic és estimat, si bé el cost definitiu no quedarà determinat fins que es procedisca a la liquidació de les referides actuacions.  
L'annex IV conté el resum del projecte de construcció de les obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del casc urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord, objecte d'aquest acord.  
  
  
Segona. Abast econòmic de l'acord de cooperació  
L'abast econòmic del present acord es limita únicament al cost per l'execució de les obres d'acord al pressupost de licitació, així com a l'IVA aplicable al tipus vigent en l'exercici corresponent.  
  
D'acord amb la relació d'actuacions a executar incloses en l'annex I i desenvolupada en l'annex IV, l'import estimat al que ascendeix el present acord és de 3.999.515,22 - (IVA exclòs), més l'IVA aplicable al tipus vigent en el moment de la seua execució.  
Els compromisos de despesa derivats del present acord estan supeditats a l'establit en l'article 24.2 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.  
En tot cas, l'actuació de l'EPSAR en virtut del present acord, ha d'ajustar-se a la normativa reguladora del cànon de sanejament, en el marc de les competències de gestió que corresponen a la pròpia EPSAR, i a les competències de control o fiscalització d'aquesta gestió que la llei atribueix a la Intervenció de la Generalitat o, si escau, als òrgans autonòmics competents en matèria tributària, segons corresponga.  
  
  
Tercera. Seguiment de l'acord de cooperació  
Es crea una comissió mixta de seguiment copresidida per el/la director/a general de l'aigua de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, o persona en qui delegue; per el/la gerent de l'EPSAR, o persona en qui delegue; i per el/la alcalde/ssa president/a de l'Ajuntament del Campello o regidor/a en qui delegue; i integrada per un/una membre tècnic de la Direcció General de l'Aigua, per un/una membre tècnic del municipi del Campello i un/una membre tècnic de l'EPSAR.  
En la designació dels representants de la Generalitat en la comissió mixta de seguiment, donada la possibilitat de delegació, es procurarà la presència equilibrada de dones i homes, en aplicació del previst en el II Pla d'igualtat de dones i homes de l'Administració de la Generalitat, aprovat per Acord de 10 de març de 2017, del Consell.  
Quant al règim de funcionament de la comissió de seguiment, s'atendrà al que es disposa en l'article 15 i següents de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, abans referida.  
A la comissió podran assistir altres persones, amb veu però sense vot, sempre que estiguen d'acord tots els components d'aquesta.  
Aquesta comissió, es reunirà a petició de qualsevol de les parts, i les seues funcions seran, a més de les establides en l'article 9 del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, anteriorment referit; l'article 49.f de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, anteriorment referida; la de resolució dels problemes d'interpretació i compliment de les clàusules del present acord, que pogueren sorgir.  
En aquesta comissió, s'adonarà de les actuacions efectuades fins a la data exposant la idoneïtat i resultats d'aquestes.  
De la comissió mixta de seguiment que se celebre, s'alçaran tres exemplars d'acta, un per a la Direcció General de l'Aigua, un altre per a l'EPSAR, i un altre per a l'Ajuntament del Campello. Així mateix, es remetrà una còpia de l'acta a la Sotssecretària de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
Quarta. Participació de la Generalitat Valenciana  
En relació amb les actuacions objecte del present acord, correspon a la Generalitat Valenciana:  
La Direcció General de l'Aigua gestionarà la supervisió de la redacció dels projectes pel Servei de Supervisió de Projectes i Coordinació Tècnica de la Conselleria competent en la matèria.  
  
Cinquena. Participació de l'EPSAR  
En relació amb les actuacions objecte del present acord, correspon a l'EPSAR:  
a) La contractació i finançament de la redacció dels projectes de construcció.  
b) Contractar i finançar la direcció facultativa de les obres i instal·lacions descrites en els projectes de construcció.  
c) El finançament, d'acord a l'assenyalat en l'annex II, del 90 % de l'import final de les obres.  
d) Licitar, mitjançant concurs obert, contractar i executar les obres i instal·lacions descrites en els projectes de construcció, de conformitat a l'establit en la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la que es traslladen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014.  
e) Supervisar l'execució de les obres i actuacions previstes en els projectes, mitjançant l'empresa especialitzada designada a aquest efecte, amb l'objecte d'establir les unitats d'obra realment executades.  
f) Rebre les obres del contractista adjudicatari de les mateixes, una vegada concloses, de conformitat amb la Llei 9/2017, de 8 de novembre.  
  
Sexta. Participació de l'Ajuntament del Campello  
En relació amb les actuacions objecte del present acord, correspon a l'Ajuntament del Campello:  
a) Donar la seua conformitat mitjançant acord del Ple, al contingut dels projectes de construcció per a l'execució de les obres.  
b) Obtenir a la seua costa i posar a la disposició de l'EPSAR els terrenys necessaris per a l'execució de les obres, cedint la titularitat dels mateixos a la Generalitat Valenciana, mitjançant Acord Plenari de l'Ajuntament, utilitzant a tal fi la redacció de l'annex III.  
c) Realitzar les gestions necessàries i obtenir les autoritzacions i llicències que requerisca, a cada moment, la legislació aplicable i permeten l'execució de les actuacions previstes.  
d) La Corporació municipal es compromet a consignar en els seus pressupostos, en els termes indicats en els articles 166 i 174 del Reial decret legislatiu 2/2004, que aprova el text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals, les quantitats suficients per a atendre les obligacions derivades d'aquest conveni.  
e) Finançar les obres de construcció d'un import estimat de 3.999.515,22 - (IVA exclòs) en un percentatge del 10 % del cost real de l'obra, fins a la liquidació de la mateixa, mitjançant les oportunes transferències de capital a favor de l'EPSAR, amb càrrec als compromisos de despesa de caràcter plurianual assumits per la Corporació Local, de conformitat amb l'annex II del present acord.  
  
  
Setena. termini de vigència  
El present acord de cooperació entrarà en vigor a partir de la data de la seua signatura i de conformitat amb l'establit en la Llei 40/2015, tindrà una vigència de quatre anys. No obstant açò, en qualsevol moment abans de la finalització del termini previst les parts podran acordar unànimement la seua pròrroga per un període de fins a quatre anys addicionals o la seua extinció.  
Des de l'entrada en vigor del present acord, es deixa sense efecte el conveni per al cofinançament de les infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals del terme municipal del Campello, subscrit en data 10 de gener de 2006, entre l'EPSAR i l'Ajuntament del Campello, al que s'ha fet referència en el manifest II dels Antecedents del present acord.  
El present acord podrà finalitzar, abans del termini establit, sempre que haguera finalitzat l'execució de les obres objecte del mateix, fins a la seua liquidació i que l'EPSAR haguera rebut el total de l'aportació que correspon finançar a la Corporació Local.  
  
Octava. Extinció de l'acord  
El present acord s'extingirà per qualsevol de les següents causes (Llei 40/2015, 01.10.2015):  
1. Pel compliment de les actuacions que constitueixen el seu objecte, tant per part de l'EPSAR com de l'Ajuntament del Campello.  
2. Per incórrer en causa de resolució. Aquestes poden ser:  
a) El transcurs del termini de vigència de l'acord de cooperació sense haver-se acordat la pròrroga del mateix.  
b) L'acord unànime de tots els signants.  
c) L'incompliment de les obligacions i compromisos assumits per part d'algun dels signants.  
En aquest cas, qualsevol de les parts podrà notificar a la part incomplidora un requeriment perquè complisca en un determinat termini amb les obligacions o compromisos que es consideren incomplits. Aquest requeriment serà comunicat al responsable del mecanisme de seguiment, vigilància i control de l'execució de l'acord (clàusula tercera), i a les altres parts signatàries.  
Si transcorregut el termini indicat en el requeriment persistira l'incompliment, la part que ho va dirigir notificarà a les parts signatàries la concurrència de la causa de resolució i s'entendrà resolt el conveni. La resolució del conveni per aquesta causa podrà comportar la indemnització dels perjudicis ocasionats.  
d) Per decisió judicial declaratòria de la nul·litat de l'acord de cooperació.  
e) Esdeveniment de circumstàncies que facen impossible el seu compliment.  
2. Per qualsevol altra causa diferent de les anteriors prevista en l'acord de cooperació o en altres lleis.  
3. No obstant l'anterior, i conforme a l'article 11.1.f del Decret 176/2014, de 10 d'octubre i a l'article 52.3 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, si quan concórrega qualsevol de les causes de resolució de l'acord existeixen actuacions en curs d'execució, les parts, a proposta de la comissió de seguiment, vigilància i control de l'acord, podran acordar la continuació i finalització de les actuacions en curs que consideren oportunes, establint un termini improrrogable per a la seua finalització.  
  
  
Novena. Titularitat  
Les instal·lacions construïdes en virtut del present acord, així com els terrenys on se situen seran titularitat de la Generalitat Valenciana.  
L'Ajuntament procedirà a cedir a la Generalitat Valenciana la titularitat de les instal·lacions que siguen actualment de la seua titularitat i formen finalment part del sistema de sanejament complet.  
  
Desena. Règim  
El present acord té naturalesa administrativa, regint en la seua interpretació i desenvolupament l'ordenació jurídic administrativa, açò és, la Llei 40/2015; la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública del sector públic instrumental i; el Decret 176/2014, amb expressa submissió de les parts a la jurisdicció contenciós administrativa, (Tribunals de València).  
  
  
  
Onzena. Publicitat  
El text íntegre del present acord, una vegada subscrit, haurà de publicar-se en el portal de transparència de la Generalitat, gva Oberta, i en la web de l'Ajuntament del Campello, conforme a l'exigit pels articles 9.1.c i 10 de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana. Així mateix, haurà de publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV), conforme a l'article 111.3 de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de la Generalitat, de règim local de la Comunitat Valenciana.  
  
Dotzena. Remissió de l'acord a la Sindicatura de Comptes  
Conforme a l'article 53 de la Llei 40/2015, dins dels tres mesos següents a la subscripció del present acord i, atès que els compromisos econòmics assumits superen els 600.000 euros, aquest haurà de remetre's electrònicament a la Sindicatura de Comptes.  
Igualment es comunicaran a la Sindicatura de Comptes, les modificacions, pròrrogues o variacions de terminis, alteració dels imports dels compromisos econòmics assumits i l'extinció del present acord.  
  
I en prova de conformitat signen el present document per triplicat exemplar en el lloc i data indicats ut supra.  
  
Ajuntament del Campello  
Benjamí Soler Palomares  
  
Entitat de Sanejament d'Aigües  
Francisco Javier Quesada Ferre  
  
Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Elena Cebrián Calvo  
  
  
  
ANNEX I  
Actuacions incloses en el present acord de cooperació  
  
Les actuacions consisteixen en les obres hidràuliques necessàries per a la recollida i transport en alta de les aigües residuals generades en la conca de sanejament de l'àrea septentrional de la zona nord del Campello, la interconnexió amb la conca de sanejament de l'àrea meridional i les modificacions estructurals de la xarxa de sanejament existent per a la connexió amb el cas urbà del Campello i el seu transport cap a l'EBAR del Campello, des d'on s'impulsaran les aigües residuals fins a l'EDAR d'Alacantí Nord per al seu tractament adequat. Se centren en les següents instal·lacions:  
1. Estacions de bombament d'aigües residuals  
1.1. Instal·lacions en zona septentrional  
1.1.1. EBAR La Nuza  
1.1.2. EBAR Cala Baeza  
1.1.3. EBAR La Mercè  
1.1.4. EBAR Cala d'Or  
1.1.5. EBAR Aigües Baixes  
1.2. Instal·lacions de la zona meridional  
1.2.1. EBAR avinguda d'Amèrica  
1.2.2. EBAR Daya Nueva  
1.2.3. EBAR avinguda Bèlgica  
1.2.4. EBAR D. Carlos  
2. Adequació dels bombaments existents (titularitat Ajuntament del Campello) per a la connexió amb el sistema Alacantí Nord  
2.1. EBAR Amerador  
2.2. EBAR Alkabir  
2.3. EBAR Almadrava  
3. Impulsions i col·lectors  
3.1. Àrea septentrional:  
3.1.1. Traçat EBAR La Nuza-EBAR La Mercè  
3.1.2. Traçat Connexió EBAR Cala Baeza-EBAR Municipal  
3.1.3. Traçat EBAR La Mercè-EBAR Cala d'Or  
3.1.4. Traçat EBAR Cala d'Or-EBAR Aigües Baixes  
3.1.5. Traçat EBAR Aigües Baixes-EBAR avinguda Amèrica  
3.2. Àrea meridional:  
3.2.1. Traçat EBAR avinguda amèrica-EBAR Daya Nueva  
3.2.2. Traçat EBAR Daya Nueva-EBAR avinguda Bèlgica  
3.2.3. Col·lector Gravetat avinguda Central-EBAR Bèlgica  
3.2.4. Traçat EBAR avinguda Bèlgica-EBAR D. Carlos  
3.2.5. Traçat EBAR D. Carlos-EBAR l'Amerador  
3.3. Àrea urbana:  
3.3.1. Traçat EBAR l'Amerador-EBAR Alkabir (titularitat del Ajuntament)  
3.3.2. Traçat EBAR Alkabir-EBAR Almadrava (titularitat del Ajuntament)  
3.3.3. Traçat EBAR Almadrava-PR Sanejament  
3.3.4. PR Sanejament A Enric Valor i connexió amb EBAR El Campello (titularitat del Ajuntament)  
4. Automatismes i telecontrol  
5. Sistema d'eliminació de sulfhídric  
  
  
  
ANNEX II  
  
El pressupost estimat inicialment del present acord de cooperació, és de 3.999.515,22 - (IVA exclòs).  
a) Finançament per l'EPSAR  
De conformitat amb l'establit en l'apartat c de la clàusula cinquena del present acord, l'EPSAR finançarà les obres i instal·lacions descrites en els diferents projectes de construcció, en els termes del TRLCSP, recuperant un 10 % del cost real de les obres de l'Ajuntament del Campello.  
Per tant, l'EPSAR finançarà finalment, el 90 % del cost real de les obres, estimant la seua aportació inicialment en 3.599.563,70 - (IVA exclòs), si bé l'import definitiu no quedarà determinat fins a la liquidació de les obres.  
b) Finançament per l'Ajuntament del Campello  
De conformitat amb l'apartat e de la clàusula sisena del present acord, l'Ajuntament del Campello finançarà les obres de construcció que s'executen, en un percentatge del 10 % del cost real de les obres. Estimant-se l'aportació de l'Ajuntament del Campello en 399.951,52 - (IVA exclòs), si bé l'import definitiu no quedarà determinat fins a la liquidació de les obres.  
El pagament a l'EPSAR per part de l'Ajuntament del Campello es realitzarà conforme a certificació emesa, açò és, l'Ajuntament del Campello pagarà a l'EPSAR el 10 % de l'import, de la certificació o certificacions expedides mensualment, en un termini no superior a 60 dies.  
  
Les actuacions anteriors han sigut incloses en la FP-6 Annex d'Inversions Reals Previstes de l'exercici 2018, amb la següent distribució d'anualitats previstes:  
ANNEX III  
  
L'Ajuntament del Campello, mitjançant Acord que adopte el Ple o òrgan competent d'aqueix Ajuntament, i conforme al que es disposa en l'apartat b de la clàusula sisena del present acord, ha de posar a la disposició de l'EPSAR els terrenys necessaris per a l'execució de les obres (amb descripció de les parcel·les: núm., superfície, referència cadastral), utilitzant a tal fi, la següent redacció:  
- Quan es tracte d'expropiacions: «Cedir la titularitat de la propietat dels terrenys a la Generalitat Valenciana, amb caràcter indefinit mentre es complisca la destinació del bé».  
- Quan es tracte de servitud: «Cedir la titularitat del dret d'ús a la Generalitat Valenciana, amb caràcter indefinit mentre es complisca la destinació del bé».  
- Quan es tracte d'ocupació temporal: «Cedir el dret d'ús a la Generalitat Valenciana, amb caràcter indefinit mentre es complisca la destinació del bé».  
Hauran d'identificar amb exactitud l'immoble (la finca deu estar perfectament individualitzada, açò és, les dades que figuren en el registre i cadastre han de ser coincidents amb les que figuren en l'acord de cessió. Cas contrari, l'Ajuntament, com a propietari de l'immoble, haurà de realitzar les operacions registrals i cadastrals necessàries).  
  
Així mateix, haurà d'arreplegar-se l'esment, segons es tracte de béns demanials (béns i drets de domini públic de titularitat pública, que es troben afectats a l'ús general o al servei públic) o patrimonials (béns de domini privat de titularitat de l'administració i que poden ser adquirits, gravats i transmesos com si d'un particular es tractara), següent:  
  
- Quan es tracte d'un bé demanial: «S'ha tramitat l'expedient de conformitat amb el que es disposa en l'article 37 de la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de Patrimoni de la Generalitat Valenciana, així com al que es disposa en la disposició addicional 11a de la citada llei, que regula la mutació demanial».  
- Quan es tracte d'un bé patrimonial: «S'ha tramitat l'expedient de conformitat amb el que es disposa en els articles 109 i següents del Reial decret 1372/1986, de 13 de juny, pel que s'aprova el Reglament de Béns de les Entitats Locals».  
Haurà d'així mateix aprovar-se: «El compromís de l'Ajuntament de procedir, a la seua costa, a l'eliminació de qualsevol obstacle que puga impedir o dificultar l'execució de les actuacions previstes, així com a dotar al terrè objecte de cessió de la urbanització necessària perquè el mateix adquirisca la condició de solar».  
La documentació que haurà d'aportar a l'EPSAR, és:  
- Nota simple informativa o certificació registral en la que conste la descripció, titularitat i càrregues de l'immoble.  
- Plànol d'ubicació de l'immoble.  
  
  
  
ANNEX IV  
Resum del projecte  
  
Índex  
1. Antecedents  
2. Objecte i abast del projecte  
3. Situació actual  
4. Cabals de disseny  
5. Emplaçament de l'actuació  
6. Descripció de les obres  
6.1. Estacions i edificis de bombament zona septentrional  
6.2. Estacions i edificis de bombament zona meridional  
6.3 Adequació dels bombaments existents per a la connexió amb el sistema Alacantí Nord  
6.4. Impulsions i col·lectors  
6.5. Automatismes i telecontrol  
6.6. Sistema d'eliminació de sulfhídric  
  
1. Antecedents  
L'actual infraestructura de sanejament de les urbanitzacions confrontants a la vila del Campello està resolta a base d'instal·lacions unitàries en cadascuna dels habitatges i amb tres (3) xicotetes instal·lacions de depuració que solucionen el sanejament de la zona però a mitjà termini podran presentar problemes per capacitat hidràulica i de tractament. D'altra banda, part de les aigües residuals del municipi del Campello es conduïen a la EDAR de Monte Orgegia, mitjançant una xarxa de col·lectors i impulsions (actualment es condueixen fins a la EDAR de Alacantí Nord), la qual dona servei a diversos municipis integrats en la Mancomunitat de l'Alacantí. Després de l'anàlisi tècnica i econòmica d'ampliar i connectar la xarxa de sanejament cap a una EDAR existent amb capacitat suficient, o de construir una nova infraestructura, es va deduir la necessitat de construir una nova depuradora d'aigües residuals que tractara les aigües procedents de les urbanitzacions situades al nord del nucli urbà del Campello i es trobara en un punt equidistant d'aquestes, actuació planificada en l'II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana.  
  
Amb data 10 de gener de 2006 l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament del Campello van subscriure un Conveni per al cofinançament de les infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals del terme municipal del Campello (Alacant), el qual va harmonitzar el procés de redacció de projecte, execució d'obres i finançament de les obres per a la construcció dels col·lectors i estació depuradora d'aigües residuals de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello, corresponent a l'Entitat de Sanejament la redacció del projecte i l'execució de les obres.  
Les obres van ser plasmades en el «Projecte de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello (Alacant)» i contemplaven l'execució d'un sistema integral de recollida i transporte d'aigua residual que substituïa a les xicotetes depuradores existents, format per un conjunt d'estacions de bombament interconnectades mitjançant una sèrie d'impulsions i col·lectors per gravetat, dividit en la zona Sud en la qual es trobaven les següents estacions de bombament: EB2 av. Bèlgica 1, EB3 av. Bèlgica 2, EB4 c/Daya Nueva, EB5 av. Amèrica i EB6 «Far West» i la zona Nord, on es trobaven les següents estacions de bombament: EB La Nuza, EB La Mercè i EB Cala d'Or, corresponents a la seua ubicació geogràfica respecte a la nova EDAR i la construcció d'una nova Estació Depuradora d'Aigües Residuals amb una capacitat de tractament de 4.000 m³/dia.  
  
L'anunci de licitació de les obres descrites en el «Projecte de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello (Alacant)» es va publicar en el DOCE núm. S 246 de 28 de desembre de 2006, DOGV núm. 5421 de data 4 de gener de 2007 i BOE núm. 6 de data 6 de gener de 2007.  
Amb data 14 de febrer de 2008 es van adjudicar les obres a la unió temporal d'empreses BEFESA AIGUA, S. A, OCIDE CONSTRUCCIÓ, SA per un import de 12.343.990,24 - (16 % IVA inclòs) i amb data 25 de març de 2008 es va signar l'acta de comprovació del replanteig de les obres, iniciant-se aquestes l'endemà de la seua signatura.  
Amb data 17 d'agost de 2009, la Vicepresidenta del Consell d'Administració de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, va acordar la redacció de modificacions en el projecte, d'acord amb la proposta elaborada a aquest efecte per la direcció facultativa i va acordar la suspensió temporal parcial de les obres afectades per aquestes modificacions; alçant-se en data 01.09.2009 la corresponent acta de suspensió, en els termes previstos en l'article 103 del Reial decret 1098/2001 de 12 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament General de la Llei de contractes de les administracions públiques.  
  
Durant la redacció del Projecte modificat, es van recopilar les dades de cabals generats fins hui i es van comparar amb els cabals previstos en el projecte, constatant que els mateixos s'han vist reduïts de forma important a causa de disminució de la demanda hidràulica derivada de la paralització del creixement urbanístic, arribant en algun cas a quantificar-se cabals inferiors als registrats amb anterioritat. A l'anterior, s'uneix que encara no s'ha iniciat la construcció de la xarxa secundària que captarà les escomeses domiciliàries i les transportarà a la xarxa general. D'altra banda, es va comprovar que la capacitat hidràulica de transport de cabals de la xarxa de sanejament del nucli urbà del Campello, permetria evacuar els nous cabals esperats en la zona nord i portar l'aigua residual a la depuradora de Alacantí Nord, instal·lació que compta amb les infraestructures exteriors de captació i transport ja construïdes i operatives, a més de comptar amb resguard hidràulic suficient per a permetre tractar amb garantia les noves aportacions del nord del Campello.  
En la reunió del Consell d'Administració de la EPSAR celebrada el 30 de juliol de 2012, en el punt 3 de l'ordre de la reunió destinada a donar compte de les actuacions realitzades per l'Entitat de Sanejament, es va plantejar resoldre el contracte de les obres de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello (Alacant). Així mateix, es va esmentar que es va comprovar que la suma dels cabals previstos procedents de la zona nord del Campello és inferior en un 57,36 % del cabal de disseny de la depuradora prevista en el projecte primitiu i en conseqüència, cal plantejar-se un modificat amb un abast molt diferent a l'inicialment previst, deixant d'executar la depuradora projectada, i connectant els cabals de la zona nord amb la xarxa de sanejament del nucli urbà del Campello i, a través d'aquesta, amb la EDAR de Alacantí Nord. Es va concloure que donat l'actual escenari de restriccions pressupostàries, cal plantejar-se com a solució més idònia la de resoldre el contracte d'execució d'obres.  
  
Amb data 7 de juny de 2013 es va celebrar la primera reunió de la Comissió Mixta per al seguiment del Conveni subscrit el dia 10 de gener de 2006, entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament del Campello, per a l'execució de les infraestructures de sanejament i depuració en el terme municipal del Campello, en la qual es va proposar la resolució del contracte d'obres i explotació adjudicades a la UTE BEFESA AIGUA, SA, OCIDE CONSTRUCCIÓ, SA, per desistiment de l'administració atés que l'actuació plantejada inicialment no resol de manera eficaç el sanejament de l'àrea nord del nucli urbà del Campello.  
  
Amb data 21 d'abril de 2015 es va recordar de resolució del contracte d'execució d'obres conforme a l'article 112.1 del Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny, pel qual s'aprova el text refós de la llei de contractes de les administracions públiques (TRLCAP), llei per la qual es regeix el mateix en virtut de la disposició transitòria primera del Reial decret legislatiu 3/2011, de 14 de novembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de contractes del sector públic.  
Atesos els antecedents citats, i atés que les obres construïdes que formaven part del «Projecte de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello (Alacant)» són clarament insuficients per a solucionar la problemàtica de sanejament en adoptar el caràcter d'incompletes, l'Entitat de Sanejament va contractar a Proaguas Costablanca, SA, la redacció del present «Projecte de construcció de les obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb la EDAR de Alacantí Nord. Sant Joan d'Alacant (Alacant)»·  
  
  
2. Objecte i abast del projecte  
L'objecte del present projecte és la justificació, definició i valoració de les obres necessàries per a resoldre l'evacuació de les aigües generades en les aglomeracions urbanes al nord del nucli urbà del Campello i el seu tractament adequat d'una manera eficaç i d'una manera eficient, en les instal·lacions de la EDAR de Alacantí Nord, mitjançant l'aprofitament de les infraestructures construïdes recentment i les infraestructures de sanejament operatives existents en l'àrea urbana del Campello.  
  
Les obres a projectar consistiran en les obres hidràuliques necessàries per a la recollida i transport en alta de les aigües residuals generades en la conca de sanejament de l'àrea septentrional de la zona nord del Campello, centrades en La Nuza, La Mercè, Cala Baeza i Cala d'Or, la interconnexió amb la conca de sanejament de l'àrea meridional, on es realitzaran les obres hidràuliques per a la recollida i transport de les aigües residuals generades en les zones d'av. Amèrica, Daya Nueva, av. Bèlgica, plaza D. Carlos i les modificacions estructurals de la xarxa de sanejament existent per a la connexió amb el nucli urbà del Campello i el seu transport cap a la EBAR del Campello, situada en el marge de dreta del rio Montnegre i actualment operativa, des d'on s'impulsaran les aigües residuals fins a la EDAR de Alacantí Nord per al seu tractament adequat. Quedarà dins de l'abast d'aquest projecte les proves de funcionament del sistema general una vegada construït i lloc en servei per un període suficient com per a validar el correcte funcionament d'aquest.  
  
3. Situació actual  
L'actual infraestructura de sanejament de les urbanitzacions confrontants al nord de la vila del Campello està resolta en la seua àrea septentrional amb tres (3) xicotetes instal·lacions de depuració que solucionen el sanejament de la zona, però en moments puntuals presenten incompliments en els seus abocaments en excedir dels valors límit d'emissió autoritzables, o no tenen atorgada la preceptiva autorització d'abocament, i en la seua àrea meridional a base d'instal·lacions unitàries en cadascuna dels habitatges.  
Amb l'execució de les obres contemplades en el «Projecte de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello (Alacant)», es van construir part de les infraestructures necessàries per a solucionar la problemàtica descrita, però l'estudi detallat de les necessitats reals va determinar que les mateixes no solucionaven de manera eficaç i eficient la mateixa, no obstant això, gran part d'aquestes infraestructures permeten la seua reutilització en tractar-se d'elements estàtics. Amb la finalitat d'optimitzar les obres a projectar, en el present projecte s'incorporen les instal·lacions anteriorment citades dins de l'esquema de funcionament.  
Aquestes instal·lacions són les següents:  
- Obra civil EB La Nuza  
- Impulsió La Nuza- La Mercè  
- Impulsió Cala d'Or fins als voltants del Poblet  
- Impulsió av. Amèrica fins al Barranc d'Aigües  
- Obra Civil EB av. Amèrica  
- Impulsió av. Amèrica-Daya Nueva (parcial)  
- Edificació i obra civil EB Daya Nueva  
- Impulsió EB Bèlgica-EB Daya Nueva (parcial)  
- Edificació i obra civil EB D. Carlos  
  
4. Cabals de disseny  
Des de l'any 2008, s'ha observat una paralització del desenvolupament urbanístic i l'alentiment del creixement poblacional esperat, observacions confirmades pels cabals generats en la zona septentrional, única que compta amb algun sistema depuratiu.  
Per a la determinació de cabals, una vegada obtinguda la població actual, es determina el cabal d'aigua residual generat en cada zona, aplicant una dotació que s'ha obtingut a partir de les dades de consum d'aigua potable facilitats per AMAEM.  
Per al càlcul dels cabals futurs, s'ha considerat la població de disseny (a 20 anys) i la dotació real que llancen les dades de consum d'aigües per l'evolució de la població, estimada a l'hivern, ja que es considera que la població estacional no es troba censada, i corregida amb el coeficient 0,8, que tradicionalment relaciona els consums d'aigua potable amb els cabals registrats en la xarxa de sanejament, considerada aquesta separativa.  
5. Emplaçament de l'actuació  
Els col·lectors i estacions de bombament, es troben dividits en dues zones diferenciades per la seua situació respecte al Barranc d'Aigües, denominades àrea septentrional i àrea meridional, només comunicades entre si per la N-332.  
Les estacions de bombament de l'àrea septentrional s'emplaçaran en la situació de les quatre xicotetes depuradores existents abans citades, el servei de les quals quedarà anul·lat en entrar en funcionament la xarxa d'impulsions objecte del projecte. Totes dues àrees es connecten a través del paratge de lloma de Reixes, frontera natural entre aquestes, sent necessària per a la connexió l'execució d'una canonada paral·lela al xicotet barranc existent, la via interurbana N-332 i la infraestructura ferroviària FGV.  
Una vegada en la zona meridional, a aquesta xarxa es connecten els sectors d'Av. Amèrica, Daya Nueva, Bèlgica i plaça de D. Carlos, i aquests, al seu torn amb els bombaments existents de Amerador, Alkabir i Almadrava. Des d'aquest últim es projecta una nova conducció d'impulsió, de manera que no se sature la xarxa de sanejament del nucli urbà del Campello, portant les aigües generades fins a un pou de registre de la xarxa del Campello que aboca les seues aigües al pou de bombament existent pròxim al barranc del Riu Sec i pròxim al col·legi Enric Valor, amb capacitat suficient per a portar les aigües fins a la EB El Campello i des d'aquesta finalment a la EDAR de Alacantí Nord.  
  
6. Descripció de les obres  
Col·lectors zona septentrional  
Els sectors compresos en la zona septentrional són Venta La Nuza, La Mercè, Cala Baeza-Proinvasa i Cala d'Or. Actualment per a cadascuna d'aquestes urbanitzacions existeix una estació depuradora d'aigües residuals, encara que són massa xicotetes i s'han quedat obsoletes, ja que no poden absorbir l'elevat cabal que, en el seu moment, va generar el creixement urbanístic registrat en les quatre zones residencials.  
  
En aquesta zona, no serà necessària pràcticament cap modificació en la canonada ja instal·lada i que s'incorpora en el present projecte a la xarxa d'impulsions, a excepció de l'últim tram d'impulsió des de l'estació de bombament de Cala d'Or cap a la zona meridional, i que en el present projecte connectarà a través de l'estació de bombament EBAigües Baixes amb la canonada ja executada.  
Quant als equips de bombament, s'han ajustat per a la impulsió dels nous cabals esperats. Atés que els diàmetres de les canonades instal·lades estan fixats, es proposen equips de bombament de manera que s'ajusten tant al cabal generat com a la velocitat mínima de la canonada, amb la finalitat d'evitar en la mesura del possible sedimentacions i septicidades en aquestes. Així i tot, s'han instal·lat equips de la menor potència possible, tots ells amb variador de freqüència, amb el consegüent estalvi tant en equips com de consum energètic.  
Col·lectors zona meridional  
En els últims anys el creixement urbanístic no ha sigut tot el gran que s'esperava, i un dels factors que ha portat a això ha sigut la falta d'una xarxa de sanejament. En l'actualitat, les aigües residuals són portades a fosses sèptiques, tancs Imhoff i en general a xicotets sistemes de depuració, que en la majoria dels casos són individuals.  
  
En primer lloc es dissenyarà una xarxa separativa, és a dir només es recolliran les aigües residuals, amb la finalitat de no saturar els bombaments i, perquè les aigües seran tractades a l'Estació Depuradora de Alacantí Nord.  
El traçat principal discorre aproximadament paral·lel a la costa a un costat de la via del tren de rodalia Alacant'Dénia, ja que en aquest àrea estan les cotes més baixes de la zona. Així i tot el terreny té contínues pujades i baixades pel que és necessari realitzar cinc impulsions més per a elevar l'aigua residual. El sistema estarà format per sis trams d'impulsió i tres ramals de gravetat principals, dues dels quals ja estan executats encara que no han entrat en servei per la falta d'infraestructures de transport de l'aigua, més un altre tram d'impulsió, des de la EB Almadrava, ja en el nucli urbà del Campello.  
En el plantejament objecte del present projecte, la xarxa de l'àrea meridional, a causa del canvi de filosofia en el transport de les aigües generades respecte a les obres ja executades, serà necessari realitzar algunes modificacions en l'obra civil existent i ampliacions de diàmetre en els bombaments de cua  
Una vegada analitzada la viabilitat de la xarxa topològica existent, s'han determinat les possibles variacions o obres de nova execució per al compliment de la fi última, concloent que la majoria de les instal·lacions no requeriran modificacions, i seran emprades en la nova configuració. No obstant això, deuen necessàriament projectar-se les següents noves línies d'impulsió, a saber:  
Impulsió des de l'EB Av. Amèrica fins a l'EB Daya Nueva. S'executarà el col·lector d'impulsió paral·lelament al col·lector de gravetat instal·lat, quedant el col·lector de gravetat ja executat com a ramal secundari de connexió de les aigües residuals.  
Impulsió des de l'EB Daya Nueva fins a l'EB Bèlgica per les c/ Sagunt, c/ París i c/ Torrent, quedant el col·lector de gravetat ja executat com a ramal de la xarxa secundària, i al qual es poden connectar les aigües residuals de la zona.  
Impulsió des de l'EB D. Carlos a l'EB Amerador per la c/ Girona, quedant el col·lector de gravetat ja executat com a ramal de la xarxa secundària, i al qual es poden connectar les aigües residuals de la zona.  
  
Quant als equips de bombament, igual que en la zona septentrional, s'han ajustat per a la impulsió dels nous cabals esperats. Atés que els diàmetres de les canonades instal·lades estan fixats, es proposen equips de bombament de manera que s'ajusten tant al cabal generat com a la velocitat mínima de la canonada, amb la finalitat d'evitar en la mesura del possible sedimentacions i septicitats en aquestes. Encara així, és possible instal·lar equips de menor potència que els que s'havien plantejat inicialment, amb el consegüent estalvi tant en equips com de consum energètic.  
Obres de connexió amb l'EDAR de Alacantí Nord.  
Per al correcte funcionament de tots els bombaments en cascada, serà necessari reemplaçar els equips dels bombaments de Amerador, Alkabir i Almadrava, per altres capaços d'impulsar fins al nucli urbà tots els cabals generats en la zona nord, més els que ja reben de les seues pròpies conques.  
Finalment, i donada la saturació de la xarxa dins del propi nucli urbà del Campello, es proposa una nova impulsió des de EB Almadrava en uns 2.127 ml fins a trencar càrrega en els pous d'arribada a la EBAR d'Enric Valor, que a través de la EBAR el Campello arribarà fins a la EDAR de Alacantí Nord.  
  
6.1. Estacions i edificis de bombament zona septentrional  
Es disposaran quatre estacions de bombament en la zona septentrional denominades EB La Nuza, EB Cala Baeza, EB La Mercè i EB Cala d'Or. El funcionament d'aquestes estacions serà escalonat; és a dir, EB La Nuza recollirà les aigües residuals i impulsarà a EB La Mercè que rebrà aquesta aigua i les procedents de la seua pròpia conca i de EB Cala Baeza, impulsant-les a EB Cala d'Or que finalment les conduirà, creuant el Barranc d'Aigües Baixes, cap a l'estació EB Aigües Baixes, en la zona de connexió amb els bombaments meridionals.  
  
EB La Nuza  
Estació de bombament La Nuza  
Emplaçament  
L'estació de bombament de la Nuza existeix en l'actualitat i té per finalitat impulsar les aigües residuals a la EDAR de Venda La Nuza. Se situa en la c/ Gerret. El nou pou de bombament ja té executada l'obra civil.  
A causa del poc espai existent en aquest recinte per a rehabilitar l'estació de bombament a les noves dimensions, es va executar un pou nou en la vorera existent enfront de l'actual estació de bombament, la connexió del qual està pendent de la implantació dels elements electromecànics i de la posada en marxa de la instal·lació. L'actual recinte s'aprofitarà per a realitzar un edifici que allotjarà el grup electrogen i les instal·lacions d'eliminació de sulfhídric.  
Bombes  
D'acord amb la nova estimació de cabals esperats en la zona, en l'interior del pou de bombament s'allotjaran dues bombes submergibles. El seu funcionament serà 1+1; cadascuna de les bombes serà capaç d'impulsar per si sola un cabal de 13 l/sg a una altura de 28,97 m.c.a. En aquests cas de bombes en funcionament 1+1, el sistema consistirà en el funcionament a pressió constant d'una (1) bomba a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes, segons la qual corresponga en l'alternança per hores.  
Edifici La Nuza  
S'executa un edifici que albergarà el grup electrogen, i que segueix la línia d'integració arquitectònica que s'ha realitzat en els edificis de les estacions de bombament D. Carlos i Daya Nueva.  
Aquest edifici tindrà unes dimensions en planta de 7,00 x 5,00 m². En ell se situarà un grup electrogen de 20 kVA que mantindrà el bombament en funcionament quan no es dispose d'energia elèctrica. Disposarà de dues sales, la del propi grup que allotjarà a més el compressor que alimentarà al calderí, i una altra on s'executarà una cubeta de retenció, de formigó armat, on s'allotjarà el depòsit de nitrat càlcic, que si bé és una substància innòcua, evitarà que en cas de trencament, el producte es vesse pels carrers i el barranc. En ella també s'instal·laran les bombes dosificadores.  
El revestiment proposat serà mitjançant panells d'alumini estriat subjectes mitjançant fixació a travessers metàl·lics, que al seu torn aniran ancorats al propi tancament de l'edifici.  
Subministrament elèctric a EB La Nuza  
Ja que el subministrament elèctric del bombament es realitzarà a través de les xarxes de distribució d'Iberdrola, empresa encarregada del servei en la zona, s'ha tramitat la corresponent sol·licitud de punt de subministrament, amb la finalitat de conéixer les condicions sota les quals es realitzarà el mateix per part de la companyia distribuïdora, donant lloc a l'expedient i condicions tècniques per a la seua execució que es detalla a continuació:  
Expedient Iberdrola: 9033098598  
Potència sol·licitada: 13,856 kW  
Condicions del subministrament: Tensió de subministrament: 3x400/230 V  
Treballs a realitzar: Condicionament xarxa existent RSBT Estació La Nuza. Extensió de xarxa subterrània de baixa tensió fins a CGP, prenent de la línia núm. 5 del CT Estació Nuza, amb conductor 3(1x240)+1x150 mm².  
  
EB Cala Baeza  
Estació de bombament EB Cala Baeza  
Emplaçament  
L'estació de bombament de Cala Baeza se situa en l'av. Oriola, en la zona d'accés a Cala Baeza. S'executarà en el lloc de l'actual depuradora Proinvasa, la qual quedarà fora de servei. Les aigües que actualment arriben per gravetat a aquesta depuradora s'impulsaran a un bombament municipal existent, que al seu torn impulsa a la EDAR de la Mercè.  
  
Bombes  
A l'interior del pou de bombament s'allotjaran dues bombes submergibles. El seu funcionament serà 1+1; cadascuna de les bombes serà capaç d'impulsar per si sola un cabal de 7,29 l/sg a una altura de 6,55 m.c.a. En aquests casos de bombes en funcionament 1+1, el sistema consistirà en el funcionament a pressió constant d'una (1) bomba a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes, segons la qual corresponga en l'alternança per hores.  
A causa de la situació d'aquest bombament, en zona enjardinada pròxima a Cala Baeza, i a la seua proximitat amb l'EB La Mercè, per a casos de fallada de subministrament elèctric, estarà connectat amb el grup electrogen situat en EB La Mercè, calculat per a tal fi.  
Subministre elèctric a EB Cala Baeza  
En aquest cas, s'aprofita el subministrament existent que alimenta en l'actualitat a la xicoteta depuradora que s'elimina, sobre la base de les següents necessitats de potència:  
Potència necessària: 5,05 kW  
Potència instal·lada: 9,9 kW  
EB La Mercè  
Estació de bombament La Mercè  
Emplaçament  
L'estació de bombament de la Mercè s'emplaçarà en la parcel·la on actualment se situa l'EDAR de la Mercè, concretament al final d'un passeig en la c/Altea. A causa de l'estat del terreny per les fugides i enfonsaments de l'actual sistema, s'ha optat situar el pou de bombament pròpiament dit en una zona on no és necessari tocar l'actual infraestructura. El grup electrogen s'instal·larà insonoritzat a la intempèrie, i es realitzarà un edifique en forma de L de tal forma que una sala allotja el quadre elèctric i el compressor i l'altra es prolonga per a cobrir l'arqueta de vàlvules del bombament, des d'on es manejaran les comportes i la reixa de gruixos, i que allotjarà també l'equip de desodoració i el contenidor de residus. Se revestirà, igual que en l'EB D. Carlos i EB Daya Nueva, mitjançant panells d'alumini estriat subjectes mitjançant fixació a rastreles metàl·lics, que al seu torn aniran ancorats al propi tancament de blocs.  
Bombes  
A l'interior del pou de bombament es allotjarán dues bombes submergibles. El seu funcionament serà 1+1; cadascuna de les bombes serà capaç d'impulsar per si sola un cabal de 31,61 l/sg a una altura de 39,53 m.c.a. El sistema consistirà en el funcionament a pressió constant d'una (1) bomba a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes, segons la qual corresponga en l'alternança per hores.  
Edifici La Mercè  
Com s'ha citat anteriorment, se executarà un edifici en forma de L de tal forma que una sala allotja el quadre elèctric i el compressor i l'altra es prolonga per a cobrir l'arqueta de vàlvules del bombament, des d'on es manejaran les comportes i la reixa de gruixos, i que allotjarà també l'equip de desodoració i el contenidor de residus, i l'acabat exterior dels quals segueix la línia d'integració arquitectònica que s'ha realitzat en els edificis de les estacions de bombament D. Carlos i Daya Nueva.  
Atés que el grup electrogen de 60 kVA en cabina d'insonorització es situa a la intempèrie sobre una llosa de formigó armat, s'ha dissenyat un muret d'ocultació d'aquest, integrat amb el tancament exterior de l'edificació.   
L'edifici dissenyat tindrà unes dimensions en planta de 5,8 x 3,05 m² el ala que albergarà la sala de quadres i compressor, i de 7,15 x 2,40 m² l'ala situada sobre les arquetes de vàlvules. En ella també s'instal·larà l'equip de desodoració i el contenidor de residus.  
El revestiment proposat serà mitjançant panells d'alumini estriat subjectes mitjançant fixació a travessers metàl·lics, que al seu torn aniran ancorats al propi tancament de l'edifici.  
Subministrament elèctric a La Mercè  
Ja que el subministrament elèctric del bombament es realitzarà a través de les xarxes de distribució d'Iberdrola, empresa encarregada del servei en la zona, s'ha tramitat la corresponent sol·licitud de punt de subministrament, amb la finalitat de conéixer les condicions sota les quals es realitzarà el mateix per part de la companyia distribuïdora, donant lloc a l'expedient i condicions tècniques per a la seua execució que es detalla a continuació:  
Expedient Iberdrola: 9033099633  
Potència sol·licitada: 28,8 kW  
Condicions del subministrament: Tensió de subministrament: 3x400/230 V  
Treballs a realitzar: Condicionament xarxa existent RSBT MERCÈ.  
Extensió de xarxa subterrània de baixa tensió fins a CGP mitjançant abatiment de RSBT en C/ Altea, prenent de la línia núm. 1 del CT MERCÈ núm. 608150356, amb conductor 3 (1x240)+1x150 mm².  
  
EB Cala d'Or  
Estació de bombament Cala d'Or  
Emplaçament  
S'emplaçarà al final del camí al qual s'accedeix a l'actual EDAR de Cala d'Or des de la c/ Torrevella. A causa de la necessitat de mantindre en funcionament l'actual EDAR durant l'execució de les obres, s'ha optat situar el pou de bombament pròpiament dit en una zona on no és necessari tocar l'actual infraestructura, a l'esplanada que existeix als peus de les actuals instal·lacions i on actualment se situa el tractament físic-químic que serveix de suport a la depuradora en els moments d'increment de cabal, fonamentalment en els períodes vacacionals.  
Igual que en l'EB La Mercè, el grup electrogen s'instal·larà insonoritzat a la intempèrie, i es realitzarà un edifici en forma de L de tal forma que una sala allotja el quadre elèctric i el compressor i l'altra es prolonga per a cobrir l'arqueta de vàlvules del bombament, des d'on es manejaran les comportes i la reixa de gruixos, i que allotjarà també l'equip de desodoració i el contenidor de residus. Es revestirà, igual que en totes les edificacions del present projecte, mitjançant panells d'alumini estriat subjectes mitjançant fixació a travessers metàl·lics, que al seu torn aniran ancorats al propi tancament de blocs.  
  
Bombes  
A l'interior del pou de bombament s'allotjaran dues bombes submergibles. El seu funcionament serà 1+1; cadascuna de les bombes serà capaç d'impulsar per si sola un cabal de 51,13 l/sg a una altura de 68,87 m.c.a. El sistema consistirà en el funcionament a pressió constant d'una (1) bomba a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes, segons la qual corresponga en l'alternança per hores.  
Edifici Cala d'Or  
Com s'ha citat anteriorment, s'executarà un edifici en forma de L de tal forma que una sala allotja el quadre elèctric i el compressor i l'altra es prolonga per a cobrir l'arqueta de vàlvules del bombament, des d'on es manejaran les comportes i la reixa de gruixos, i que allotjarà també l'equip de desodoració i el contenidor de residus, i l'acabat exterior dels quals segueix la línia d'integració arquitectònica que s'ha realitzat en tots els edificis de les estacions de bombament del present projecte.  
  
Atés que el grup electrogen de 300 kVA en cabina d'insonorització se situa a la intempèrie sobre una llosa de formigó armat, s'ha dissenyat un muret d'ocultació d'aquest, amb blocs de formigó, integrat amb el tancament exterior de l'edificació.  
L'edifici dissenyat tindrà unes dimensions en planta de 5,8 x 3,05 m² l'ala que albergarà la sala de quadres i compressor, i de 7,15 x 2,40 m² l'ala situada sobre les arquetes de vàlvules. En ella també s'instal·larà l'equip de desodoració i el contenidor de residus.  
El revestiment proposat serà mitjançant panells d'alumini estriat subjectes mitjançant fixació a travessers metàl·lics, que al seu torn aniran ancorats al propi tancament de l'edifici.  
Subministrament elèctric a Cala d'Or  
Ja que el subministrament elèctric del bombament es realitzarà a través de les xarxes de distribució d'Iberdrola, empresa encarregada del servei en la zona, s'ha tramitat la corresponent sol·licitud de punt de subministrament, amb la finalitat de conéixer les condicions sota les quals es realitzarà el mateix per part de la companyia distribuïdora, donant lloc a l'expedient i condicions tècniques per a la seua execució que es detalla a continuació:  
Expedient Iberdrola: 9033099670  
Potència sol·licitada: 110,6 kW  
Condicions del subministrament: Tensió de subministrament: 20.000 V.  
Connexió en RSMT 20 kV D/C.  
Centre de lliurament.  
Centre de transformació d'abonat 250 kVA.  
  
EB Aigües Baixes  
Estació de bombament Aigües Baixes  
Emplaçament  
A causa de l'escarpat del perfil hidràulic resultant en la connexió entre la zona septentrional i la zona meridional, amb forts pics que provoquen que, si a partir del bombament d'Av. d'Amèrica, primer de la zona meridional, es traçara la línia d'altures piezomètriques, se verificarà que en determinats punts alts de la conducció es disposaria d'una pressió inferior a l'atmosfèrica. De les alternatives remenades, la solució hidràulicament més adequada és el trencament de càrrega en el punt de major cota, i el transport per gravetat fins a un nou bombament de reelevació que salve l'altura geomètrica de l'últim tram de la conducció. Aquest punt es correspon amb la zona més baixa del perfil, coincident amb el Barranc d'Aigües. Amb la finalitat de salvar la zona de domini públic hidràulic del citat barranc, s'ha emplaçat el bombament en una parcel·la pròxima, si bé una mica més elevada.  
Bombes  
A l'interior del pou de bombament s'allotjaran dues bombes submergibles. El seu funcionament serà 1+1; cadascuna de les bombes serà capaç d'impulsar per si sola un cabal de 51,13 l/sg a una altura de 8,18 m.c.a. El sistema consistirà en el funcionament a pressió constant d'una (1) bomba a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes, segons la qual corresponga en l'alternança per hores.  
A causa de la situació d'aquest bombament, en parcel·la rústica i pròxim al barrac i a la N-332, per a casos de fallada de subministrament elèctric, estarà connectat amb el grup electrogen situat en E.B. Av. d'Amèrica, calculat per a tal fi.  
Subministrament elèctric a Aigües Baixes  
Donada la seua situació, es contempla dins del subministrament d'energia al bombament Avinguda d'Amèrica.  
Potència necessària: 7 kW  
Potència instal·lada: 16,15 kW  
  
6.2. Estacions i edificis de bombament zona meridional  
Es disposaran cinc estacions de bombament en la zona meridional denominades, EB Av. Amèrica, EB Daya Nueva, EB Bèlgica, EB D. Carlos, i EB Amerador, aquesta última ja executada i que connecta amb la xarxa d'aigües residuals del nucli urbà del Campello, cap a la EB Almadrava, des d'on s'impulsaran les aigües residuals rebudes de tota la zona nord cap a la EDAR de Alacantí Nord.  
El funcionament d'aquestes estacions serà escalonat; és a dir, EB Av. Amèrica recollirà les aigües residuals procedents de la seua conca i les procedents de la zona septentrional a través d'Aigües Baixes, i les impulsarà a EB Daya Nueva que rebrà aquest aigua i la procedent de la seua pròpia conca, impulsant-la a EB Bèlgica i així successivament fins a arribar a la EB Amerador, ja executada i en funcionament, des d'on actualment s'impulsa cap a EB Alkabir i des d'ací fins a EB Almadrava. Des d'aquesta entra actualment al nucli urbà.  
Atés que, segons fonts municipals, la xarxa del nucli urbà es troba actualment molt saturada, es projecta la desconnexió de EB Almadrava del sanejament actual, i l'execució d'una nova canonada d'impulsió que discorre per la av. Sant Bartomeu, ja dins del nucli urbà cap a la connexió amb la EDAR de Alacantí Nord, mitjançant els bombaments existents d'Enric Valor i EB El Campello.  
  
EB Av. d'Amèrica  
Estació de bombament Av. Amèrica  
L'obra civil d'aquest pou ja està executada. No obstant això, per al correcte funcionament, és necessari demolir i tornar a executar el muret de separació del compartiment per a allotjar les bombes, i acomodar la valvuleria i caldereria del bombament, atés que, amb el nou plantejament, la direcció de impulsió va en sentit contrari al que està la canonada ja executada.  
Emplaçament  
S'emplaça en l'av. d'Amèrica, prop de la desembocadura del barranc d'Aigües Baixes.  
Bombes  
D'acord amb la nova estimació de cabals esperats en la zona, en l'interior del pou de bombament s'allotjaran tres bombes submergibles. El seu funcionament serà 2+1; les dues bombes seran capaces d'impulsar 53,64 l/s a 26,46 mca. Aquest sistema consistirà en el funcionament a pressió constant de fins a dues (2) bombes en paral·lel a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol del as tres bombes. Quan es requerisca treballar amb dues bombes, la segona s'accionarà mitjançant arrancador i treballarà a la seua freqüència nominal, realitzant-se la regulació del cabal en la primera bomba.  
Edifici grup electrogen Av. Amèrica  
S'executarà un edifici que albergarà el grup electrogen, i que segueix la línia d'integració arquitectònica que s'ha realitzat en tots els edificis del present projecte.  
Aquest edifici tindrà unes dimensions en planta de 4,00 x 5,00 m². En ell se situarà un grup electrogen de 82 kVA que mantindrà aquest bombament i el d'Aigües Baixes en funcionament quan no es dispose d'energia elèctrica. En ella també s'instal·larà el compressor que alimenta el calderí.  
El revestiment proposat serà mitjançant panells d'alumini estriat subjectes mitjançant fixació a rastreles metàl·lics, que al seu torn aniran ancorats al propi tancament de l'edifici.  
Subministrament elèctric a Av. Amèrica  
Ja que el subministrament elèctric del bombament es realitzarà a través de les xarxes de distribució d'Iberdrola, empresa encarregada del servei en la zona, s'ha tramitat la corresponent sol·licitud de punt de subministrament, amb la finalitat de conéixer les condicions sota les quals es realitzarà el mateix per part de la companyia distribuïdora, donant lloc a l'expedient i condicions tècniques per a la seua execució que es detalla a continuació:  
Expedient Iberdrola: 9033099852  
Potència sol·licitada: 42,3 kW  
Condicions del subministrament: Tensió de subministrament: 3x400/230 V  
Treballs a realitzar: Connexió i Entroncament en xarxa existent RSBT Playaguas  
Adequació de xarxa existent RSBT Playaguas.  
Extensió de xarxa subterrània de baixa tensió fins a CGP, amb conductor 3(1x150)+1x95 mm²  
  
EB Daya Nueva  
Estació de bombament Daya Nueva  
Emplaçament  
S'emplaça en un solar existent en el passeig de la c/ Daya Nueva, en la denominada Cala Piteres. El solar es troba tancat íntegrament per una tanca metàl·lica. La parcel·la disposa de porta d'accés.  
Bombes  
D'acord amb la nova estimació de cabals esperats en la zona, a l'interior del pou de bombament s'allotjaran tres bombes submergibles. El seu funcionament serà 2+1; les dues bombes seran capaces d'impulsar 56,20 l/s a 36,37 mca. Aquest sistema consistirà en el funcionament a pressió constant de fins a dues (2) bombes en paral·lel a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes. Quan es requerisca treballar amb dues bombes, la segona s'accionarà mitjançant arrancador i treballarà a la seua freqüència nominal, realitzant-se la regulació del cabal en la primera bomba.  
  
Edifici EB Daya Nueva  
L'estructura i el revestiment del edifici ja es troben executats a excepció del polispast i els acabats interiors.  
Aquest edifici està dividit en tres sales. En la primera estarà disposat un grup electrogen de 83 kVA que mantindrà el bombament en funcionament quan no es dispose d'energia elèctrica, en la segona s'allotjarà el pou de bombament al costat d'un equip de desodoració que evitarà males olors, depurant l'aire de l'interior de la sala i la tercera sala estarà destinada a allotjar els quadres elèctrics.  
Subministrament elèctric a Daya Nueva  
Ja que el subministrament elèctric del bombament es realitzarà a través de les xarxes de distribució d'Iberdrola, empresa encarregada del servei en la zona, s'ha tramitat la corresponent sol·licitud de punt de subministrament, amb la finalitat de conéixer les condicions sota les quals es realitzarà el mateix per part de la companyia distribuïdora, donant lloc a l'expedient i condicions tècniques per a la seua execució que es detalla a continuació:  
Expedient Iberdrola: 9033099943  
Potència sol·licitada: 50,8 kW  
Condicions del subministrament: Tensió de subministrament: 20.000 V  
Reforma CT Tunel - Iberdrola   
RSMT 20 kV des de CT Túnel fins a CEE.  
Centre de lliurament.  
Centre de transformació d'abonat 160 kVA.  
  
EB Av. Bèlgica  
Estació de bombament Av. Bèlgica  
Emplaçament  
Estarà emplaçada en la intersecció de l'avinguda de Bèlgica amb la c/ Zaragoza. El pou estarà enrasat amb el carrer.  
Bombes  
D'acord amb la nova estimació de cabals esperats en la zona, a l'interior del pou de bombament s'allotjaran tres bombes submergibles. El seu funcionament serà 2+1; les dues bombes seran capaces d'impulsar 58,81 l/s a 23,52 mca. Aquest sistema consistirà en el funcionament a pressió constant de fins a dues (2) bombes en paral·lel a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes. Quan es requerisca treballar amb dues bombes, la segona s'accionarà mitjançant arrancador i treballarà a la seua freqüència nominal, realitzant-se la regulació del cabal en la primera bomba.  
A causa de la situació d'aquest bombament, en una intersecció de carrers bastant estreta i molt consolidada, i donada la proximitat a la EB D. Carlos, per a casos de fallada de subministrament elèctric, estarà connectat amb el grup electrogen situat en la citada estació, calculat per a tal fi.  
Subministrament elèctric a Av. de Bèlgica  
Ja que el subministrament elèctric del bombament es realitzarà a través de les xarxes de distribució d'Iberdrola, empresa encarregada del servei en la zona, s'ha tramitat la corresponent sol·licitud de punt de subministrament, amb la finalitat de conéixer les condicions sota les quals es realitzarà el mateix per part de la companyia distribuïdora, donant lloc a l'expedient i condicions tècniques per a la seua execució que es detalla a continuació:  
Expedient Iberdrola: 9033100106  
Potència sol·licitada: 33,8 kW  
Condicions del subministrament: Tensió de subministrament: 3x400/230 V  
Treballs a realitzar: Connexió i Entroncament en xarxa existent RSBT Poveda  
Adequació de xarxa existent RSBT Poveda.  
Extensió de xarxa subterrània de baixa tensió fins a CGP, amb conductor 3(1x240)+1x150 mm²  
  
  
  
EB D. Carlos  
Estació de bombament D. Carlos  
Emplaçament  
Aquest bombament està situat en la plaça de D. Carlos, en la intersecció de l'av. de Bèlgica amb la c/Madrid. L'obra civil i el tancament de l'edifici es troban ja executats.  
Bombes  
D'acord amb la nova estimació de cabals esperats en la zona, a l'interior del pou de bombament s'allotjaran tres bombes submergibles. El seu funcionament serà 2+1; les dues bombes seran capaces d'impulsar 59,90 l/s a 26,99 mca. Aquest sistema consistirà en el funcionament a pressió constant de fins a dues (2) bombes en paral·lel a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes. Quan es requerisca treballar amb dues bombes, la segona s'accionarà mitjançant arrancador i treballarà a la seua freqüència nominal, realitzant-se la regulació del cabal en la primera bomba.  
Edifici EB D. Carlos  
Aquest edifici ja executat, té unes dimensions en planta de 15,06 x 5,00 m² i està dividit en quatre sales. En la primera estarà disposat un grup electrogen de 123 kVA que mantindrà aquest bombament i l'EB Bèlgica en funcionament quan no es dispose d'energia elèctrica, en la segona s'allotjarà el pou de bombament al costat d'un equip de desodoració mitjançant carbó activat que evitarà males olors, depurant l'aire de l'interior de la sala, la tercera sala estarà destinada a allotjar els quadres elèctrics i la quarta sala contindrà l'equip i depòsit de reactiu per a l'eliminació del sulfhídric.  
Subministrament elèctric a D. Carlos  
Ja que el subministrament elèctric del bombament es realitzarà a través de les xarxes de distribució d'Iberdrola, empresa encarregada del servei en la zona, s'ha tramitat la corresponent sol·licitud de punt de subministrament, amb la finalitat de conéixer les condicions sota les quals es realitzarà el mateix per part de la companyia distribuïdora, donant lloc a l'expedient i condicions tècniques per a la seua execució que es detalla a continuació:  
Expedient Iberdrola: 9033100210  
Potència sol·licitada: 37,2 kW  
Condicions del subministrament: Tensió de subministrament: 3x400/230 V  
Treballs a realitzar: Connexió i Entroncament en xarxa existent RSBT Don Carlos.  
Adequació de xarxa existent RSBT Don Carlos.  
Extensió de xarxa subterranea de baixa tensió fins a CGP, amb conductor 3(1x240)+1x150 mm²  
  
6.3. Adequació dels bombaments existents per a la connexió amb el sistema Alacantí Nord  
L'EB Amerador, ja executada i en funcionament, connecta amb la xarxa d'aigües residuals del nucli urbà del Campello. Actualment, únicament recull els cabals generats en la seua conca d'aportació i els impulsa cap a la EB Alkabir.  
Des d'aquest bombament, s'impulsen els cabals procedents de Amerador més els de la seua pròpia conca, amb urbanitzacions ja molt consolidades, fins a la EB Almadrava, que rep a més de l'anterior, els seus propis cabals d'aportació que són bastant elevats sobretot en èpoques vacacionals, on arriben fins i tot a produir-se abocats.  
Perquè aquests bombaments siguen capaços d'impulsar a més els cabals generats en tota la zona nord, serà necessari canviar les bombes existents en els tres, a més d'una sèrie d'actuacions d'adequació que es descriuen a continuació.  
Les característiques comunes d'aquestes labors són les següents:  
- Es procedirà al by-pass dels bombaments i al buidatge i neteja de la cántara, prenent les mesures de seguretat necessàries a l'ésser aquests espais confinats.  
- Amb la finalitat de protegir els bombaments i les arquetes de trencament de càrrega de l'atac de les aigües residuals, s'aplicarà a les parets, soleres i lloses un revestiment anticorrosiu, mitjançant escatat previ o doll d'arena de superfícies de formigó per a eliminar impureses, restes de desencofrant i obrir porus, mà de emprimació amb MC-DUR 1177 WV-A o equivalent i dues mans de silicat híbrid per a evitar la corrosió accelerada  
- A continuació es procedirà al desmuntatge i retirada dels equips existents, per a procedir al muntatge dels nous equips i el seu valvuleria associada.  
  
EB Amerador  
Obres de remodelació de Amerador  
Emplaçament  
Està emplaçada en l'av. Amerador, pròxim a la cala del mateix nom, enrasat amb el paviment.  
Actuacions en EB Amerador  
A més de les actuacions d'adequació del compartiment descrites anteriorment, s'executarà pròxima al pou de bombament existent, una arqueta de regulació i by-pass de formigó armat i dimensions interiors 2,5 m x 2,5 m, amb la finalitat d'ampliar el volum del compartiment existent, i en els cases de parada de bombes i/o excés de cabal, disposar del temps de retenció necessari per a la reparació i/o substitució dels equips abans que es puguen produir abocaments.  
Bombes  
Atés que es produirà un augment dels cabals que actualment rep, i es modificarà la longitud d'impulsió, serà necessària la substitució de les bombes existents.  
A l'interior del pou de bombament s'allotjaran tres bombes submergibles. El seu funcionament serà 2+1; les dues bombes seran capaces d'impulsar 63,16 l/s a 21,35 mca. Aquest sistema consistirà en el funcionament a pressió constant de fins a dues (2) bombes en paral·lel a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes. Quan es requerisca treballar amb dues bombes, la segona s'accionarà mitjançant arrancador i treballarà a la seua freqüència nominal, realitzant-se la regulació del cabal en la primera bomba.  
Subministrament elèctric a Amerador  
En aquest cas, s'aprofita el subministrament existent.  
Potència necessària: 27,65 kW  
Subministrament actual: CUPS: ES0021000011877753YK  
Potència instal·lada: 56 kW.  
Potència contractada: 27,71 kW  
  
EB Alkabir  
Obres de remodelació de Alkabir  
Emplaçament  
Està emplaçada en el barranc de Amerador, pròxim a c/ Cocentaina, enrasat amb la ribera del barranc.  
Actuacions en EB Alkabir  
A més de les actuacions d'adequació del compartiment descrites anteriorment, s'executarà pròxima al pou de bombament existent, una arqueta de regulació i by-pass de formigó armat i dimensions interiors 3 x 3 m, amb la finalitat d'ampliar el volum del compartiment existent, i en els cases de parada de bombes i/o excés de cabal, disposar del temps de retenció necessari per a la reparació i/o substitució dels equips abans que es puguen produir abocaments.  
Bombes  
Atés que es produirà un augment dels cabals que actualment rep, i es modificarà la longitud d'impulsió, serà necessària la substitució de les bombes existents.  
A l'interior del pou de bombament s'allotjaran tres bombes submergibles. El seu funcionament serà 2+1; les dues bombes seran capaces d'impulsar 68,43 l/s a 27,89 mca. Aquest sistema consistirà en el funcionament a pressió constant de fins a dues (2) bombes en paral·lel a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes. Quan es requerisca treballar amb dues bombes, la segona s'accionarà mitjançant arrancador i treballarà a la seua freqüència nominal, realitzant-se la regulació del cabal en la primera bomba.  
Subministrament elèctric a Alkabir  
S'aprofita el subministrament existent. En aquest cas, es tramitarà si és necessari la corresponent ampliació de contracte, sobre la base de les següents necessitats de potència:  
Potència necessària: 30,6 kW  
Subministrament actual: CUPS: ES0021000000871934PR  
Potència instal·lada: 26,4 kW.  
Potència contractada: 26,4 kW  
  
EB Almadrava  
Obres de remodelació de Almadrava  
Emplaçament  
Està emplaçada en l'av. Almadrava, dins d'un edifici construït per a tal fi.  
Actuacions en EB Almadrava  
A més de les actuacions d'adequació del compartiment descrites anteriorment, es realitzarà una adequació de l'edifici existent, procedint a la reubicació d'elements, neteja i tractament superficial contra esquitxades de les parets mitjançant farciment de clivelles i porus amb morter de baix mòdul d'elasticitat, aplicació de emprimació i capa de segellament pigmentat aplicat en dues capes de pintura a l'interior del mateix fins a una altura de 1,5 m, la resta anirà pintat amb pintura plàstica. També s'aplicarà als sòls un tractament superficial a base de resines epoxi.  
També es procedirà a la instal·lació d'un equip de desodoració mitjançant carbó activat i ventilador centrífug amb col·lectors d'aspiració DN 200 mm en polipropilè i ximenera per a eixida d'aire, dins de la sala descrita.  
Bombes  
Atés que es produirà un augment dels cabals que actualment rep, i es modificarà el traçat i la canonada d'impulsió, serà necessària la substitució de les bombes existents.  
A l'interior del pou de bombament s'allotjaran dues bombes submergibles. El seu funcionament serà 1+1; cadascuna de les bombes serà capaç d'impulsar per si sola un cabal de 89,77 l/sg a una altura de 19,18 m.c.a. El sistema consistirà en el funcionament a pressió constant d'una (1) bomba a cabal variable. Per a això s'instal·larà un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba. El variador podrà treballar amb qualsevol de les dues bombes, segons la qual corresponga en l'alternança per hores.  
Subministrament elèctric a Almadrava  
S'aprofita el subministrament existent.  
Potència necessària: 31,5 kW  
Subministrament actual: CUPS: ES0021000000874499GJ  
Potència instal·lada: 26,4 kW.  
Potència contractada: 26,4 kW  
  
6.4. Impulsions i col·lectors  
Impulsions i col·lectors àrea septentrional  
Traçat EB La Nuza - EB La Mercè  
El traçat, ja executat en la seua majoria en polímer orientat de 160 mm de diàmetre, connecta les estacions de bombament de La Nuza i La Mercè. Està format per dos trams. El primer d'impulsió i el segon de gravetat. La conducció d'impulsió té una longitud de 892,02 metres, amb un diàmetre exterior 160 mil·límetres i una grossària de 3,5 mil·límetres. D'aquesta longitud, està pendent d'executar el tram final d'entrada a la Mercè, en uns 30 m. El col·lector de gravetat té una longitud de 5,37 metres, també pendent d'executar  
Elements existents en la conducció d'impulsió:  
S'han executat arquetes amb ventoses tri funcionals d'aigües residuals de diàmetre nominal 50 mm. allotjades en pou de registre.  
S'han disposat pous de recepció de desguàs als quals escometn els desguassos dels diferents trams de la conducció d'impulsió.   
Traçat connexió EB Cala Baeza- EB Municipal  
El traçat discorre pel carrer Oriola. Actualment existeix una xarxa de col·lectors per gravetat, reflectits en els plans, que recullen les aigües dels edificis situats en l'av. Oriola, entre c/Apareguda i c/ Torrevella. Aquests col·lectors porten les aigües fins a una xicoteta depuradora compacta situada en una zona enjardinada pròxima a Cala Baeza (Proinvasa). S'eliminarà aquesta depuradora, impulsant les aigües que a ella arriben a un pou de bombament existent, que al seu torn impulsarà les aigües fins a la EB La Mercè. La canonada prevista és de PEAD-SR-11, de DN 110 mm, instal·lada en rasa, amb una longitud de 165 m.  
Traçat EB La Mercè - EB Cala d'Or  
El traçat discorre pels carrers Oriola i Torrevella. El traçat en el tram final, des del P-1.428,86 al P-1.579,45, no està executat, per la qual cosa s'instal·larà la canonada d'entrada, en PO de DN 250 mm, PN 16 atm, de les mateixes característiques que la ja executada i instal·lada en la mateixa rasa que la impulsió d'eixida de Cala d'Or. La longitud de canonada nova és d'uns 104 m.  
Elements en la conducció d'impulsió:  
Estan executades arquetes amb ventoses tri funcionals de diàmetre nominal 80 mm. allotjades en pou de registre d'1 m de diàmetre interior.  
S'han disposat pous de recepció de desguàs als quals escometen els desguassos dels diferents trams de la conducció d'impulsió al llarg de la traça. En tram a executar es disposarà un altre pou de recepció de desguàs al qual escometrà el desguàs dels diferents trams de la conducció d'impulsió.  
Traçat EB Cala d'Or - EB Aigües Baixes  
Aquest traçat ja està executat fins al PK-820,80, on es necessari desviar el traçat. El nou traçat discorre per darrere de la urbanització denominada El Poblet, a través de parcel·les rústiques no urbanitzables.  
  
La canonada prevista és de polímer orientat DN 350 mm, igual a la ja instal·lada en uns 225 m en la av. Oriola, c/ Cabeço d'Or i paratge Lloma de Reixes, fins a l'arqueta de trencament de càrrega. A partir d'aquest punt, l'aigua circularà per gravetat, i s'instal·larà una canonada de PVC corrugat DN 400mm, amb els seus corresponents pous de registre, i pous de regruix on el perfil longitudinal el fa necessari, de manera que les velocitats es mantinguen en els límits adequats per a evitar erosions.  
En arribar al PK-1.621,98, és necessari creuar una infraestructura bàsica, que, seguint els requeriments de l'organisme afectat, es realitzarà mitjançant clava. La infraestructura en qüestió és el ferrocarril Alacant-Dénia (FGV). La canonada a instal·lar a partir d'aquest punt, és de polietilé alta densitat de diàmetre nominal 400 mm, PN 6 atm, en barres de 13 m de longitud i amb juntes per soldadura de gom a gom, i discorre paral·lela a les vies d'FGV i N-332.  
El traçat s'ha disposat amb una amplària i profunditat tal que no afecte la conducció d'aigua potable que discorre pel mateix barranc, i fora de les zones de domini públic tant del ferrocarril com de carreteres. En aquest tram, la rasa serà apuntalada, excepte en els trams en roca, en tota la longitud en la qual la canonada discorre paral·lela al ferrocarril i al llit, que són uns 315 m, fins a arribar a l'encreuament amb el barranc d'Aigües, sense alterar les condicions del llit.  
El traçat del col·lector creua el llit citat instal·lat en rasa i encobert en canonada de DN800 mm, quedant la clau del tub més d'un metre per davall del llit, i farcida amb HNE-20. Els últims 30 cm s'emplenaran amb escullera col·locada de pedra calcària de 100 a 500 kg, i farcit d'intersticis amb material procedent del llit i/o excavació. El traçat continua fora de la zona de servitud, i paral·lel al llit d'Aigües Baixes en 95 metres des de l'encreuament anterior, fins a la seua arribada a l'estació de bombament prevista, dins de la zona de policia.  
Elements en la conducció d'impulsió:  
S'han executat arquetes amb ventoses trifuncionals de diàmetre nominal 80 mm allotjades en pou de registre d'1 m de diàmetre interior.  
També s'han disposat, en els trams ja executats, pous de recepció de desguàs als quals escometran els desguassos dels diferents trams de la conducció d'impulsió.  
Aquests elements passaran a realitzar la funció per a la qual estan projectats una vegada es connecten les canonades noves amb les ja executades.  
Traçat EB Aigües Baixes- EB Av. Amèrica  
Estarà format per dos trams. El primer d'impulsió i el segon de gravetat.  
La conducció d'impulsió tindrà una longitud de 758,35 metres, executada totalment, fins i tot elements de protecció. El tram de connexió des de la EB Aigües Baixes fins a la canonada instal·lada, d'uns 10 m, tindrà un diàmetre exterior de 315 mil·límetres i una grossària de 7,4 mil·límetres, en polímer orientat.  
El col·lector de gravetat s'executarà instal·lat en rasa, de PVC DN 400, i tindrà una longitud de 255 metres.  
Elements en la conducció d'impulsió:  
Es troben ja executades les arquetes amb ventoses trifuncionals de diàmetre nominal 80 mm allotjades en pou de registre d'1 m de diàmetre interior.  
També s'ha disposat d'un pou de recepció de desguàs al qual escometrà el desguàs dels diferents trams de la conducció d'impulsió.  
Aquests elements, passaran a realitzar la funció per a la qual estan projectades una vegada es connecten les canonades noves amb les ja executades.  
Elements en el col·lector de gravetat:  
En el traçat del col·lector de gravetat es realitzaran 6 pous de registre dels quals 4 seran de ressalt de formigó in situ i els altres 2 de PVC.  
  
Impulsions i col·lectors àrea meridional  
Traçat EB Av. Amèrica EB Daya Nueva  
Estarà format per dos trams. El primer d'impulsió i el segon de gravetat.  
La conducció d'impulsió tindrà una longitud de 871,27 metres, executada des del P-312,5, fins i tot elements de protecció. El tram de connexió des de la EB Av. Amèrica tindrà un diàmetre exterior de 250 mil·límetres i una grossària de 5,5 mil·límetres, de les mateixes característiques que la ja instal·lada, és a dir, polímer orientat PN16, i s'executarà paral·lela al col·lector de gravetat instal·lat que quedarà com a ramal secundari de la xarxa de sanejament. Connectarà amb la impulsió existent en el citat P-312,5.  
El col·lector de gravetat tindrà una longitud de 217,71 metres fins a la seua arribada al compartiment de EB Daya Nueva. A causa del perfil hidràulic resultant, el tram que discorre per l'esplanada de cala Piteres és necessari disposar-lo amb pendents mínims, de manera que l'arribada al compartiment, ja executada, es produïsca a una cota tal que permeta el correcte ompliment i buidatge del bombament. D'aquesta manera, els recobriments de la canonada són menors dels recomanats, preveient la protecció del col·lector en aquest tram amb formigó en massa HNE-20. S'escomet el col·lector directament a través de un trepant del diàmetre adequat en el mur lateral del compartiment perquè els pous de registre ja executats estan a una cota superior, per la qual cosa la canonada aniria en contrapendent.  
Elements en la conducció d'impulsió:  
Es troben ja executades les arquetes amb ventoses tri funcionals de diàmetre nominal 80 mm allotjades en pou de registre d'1 m de diàmetre interior.  
També s'ha disposat d'un pou de recepció de desguàs al qual escometrà el desguàs dels diferents trams de la conducció d'impulsió.  
Aquests elements, passaran a realitzar la funció per a la qual estan projectades una vegada es connecten les canonades noves amb les ja executades.  
Elements en el col·lector de gravetat:  
En el traçat del col·lector de gravetat es realitzaran 10 pous de registre dels quals 7 seran de ressalt i els altres 3 de registre de formigó in situ, atés que el nivell freàtic en aquesta zona està molt succint.  
Traçat EB Daya Nueva- EB Av. Bèlgica  
Es tracta d'un tram d'impulsió. Els carrers afectats per les obres d'aquest tram seran: c/ Sagunt, c/ Paris, c/ Torrent on es connecta amb la canonada d'impulsió ja executada en la c/ Bèlgica fins a arribar als voltants de la EB Bèlgica.  
La conducció d'impulsió tindrà una longitud total de 913,85 metres, dels quals 331,070 m ja estan executats, sent de nova execució uns 582,775 m. Tindrà un diàmetre exterior 250 mil·límetres i 5,5 mil·límetres de grossària, igual a l'existent, és a dir, polímer orientat PN16.  
  
Elements en la conducció d'impulsió:  
Es preveu la realització d'arquetes amb ventoses tri funcionals de diàmetre nominal 80 mm allotjades en pou de registre d'1 m de diàmetre interior en els perfils.  
A causa de l'estrenyiment del carrer, s'executaran pous prefabricats de PVC, connectats a les arquetes de desguàs, amb una peça ràcord, de dimensions indicades en plans, amb la finalitat que, en cas de necessitat de buidatge de la canonada, es puga acoblar la mànega d'un camió amb bomba autoaspirant.  
Col·lector gravetat av. Central-EB Bèlgica  
Aquest col·lector escometrà en EB Bèlgica. Consta d'un tram de 946,73 metres. Es troba ja instal·lat el col·lector de gravetat fins al PK-603,73. L'execució del col·lector de PEAD es devia al fet que entre el perfil PK-603,73 al P-713,04 s'aprofundeix massa en el terreny, ja que el carrer en aquest tram està en contrapendent, per la qual cosa s'estableix com a millor solució la de realitzar una perforació dirigida en la qual en un primer lloc es realitzen el fossat d'atac i el de recepció i posteriorment es clava el col·lector de 400 mm de diàmetre (PEAD) amb un pendent continu de l'1 %. En discórrer aquest col·lector per l'av. Central, en el tram més pròxim a les vies del ferrocarril, ha sigut necessari executar tota la longitud pendent amb perforació horitzontal, de manera que els fossats d'atac i el propi col·lector se situen, complint els requeriments d'FGV, fora de la zona de domini públic del tramvia. Per aquest motiu, la longitud de la PHD és de 346,82 m, des del PK-448,90 al P-800,51. La resta de la conducció per gravetat discorre pel carrer Londres, en PVC DN 400 mm, fins a la seua arribada a la EB Bèlgica.  
  
En el traçat del col·lector es realitzaran 25 pous de registre, dels quals 12 són de ressalt.  
Traçat EB Av. Bèlgica- EB D. Carlos  
El traçat d'aquest tram es troba ja executat, discorrent íntegrament per l'av. de Bèlgica. No obstant això, el diàmetre instal·lat és de 160 mm, insuficient per als cabals esperats, per la qual cosa la velocitat dins d'aquest seria excessiva, motiu pel qual és necessària la seua substitució per una altra canonada del mateix material, polímer orientat, però amb DN 250 mm. En el primer tram discorre paral·lel a la canonada de gravetat existent, que es quedarà com a col·lector de sanejament secundari.  
  
A partir del PK-2374 es trenca càrrega en una arqueta de trencament de càrrega. L'arqueta de trencament haurà de ser capaç, sense desbordar, de recollir tot el cabal que aporta el bombament de l'avinguda de Bèlgica durant el temps de buidatge del seu compartiment. Per tant, dissenyarem una arqueta de 4,1 x 4,1 m en planta amb 1,68 m d'altura, amb els pendents necessaris perquè no es produïsquen depòsits, tal com es reflecteix en plans. Des de l'arqueta de trencament es connecta mitjançant una canonada de PVC DN 400 mm amb el pou de registre que rep al col·lector que discorre per la c/ Reus que aboca a l'EB D. Carlos, i que ja es troba executat, per la qual cosa les cotes i pendents estan fixades.  
Si bé els bombaments funcionaran enclavats, amb sensors de nivell en continu i boies com a sistema redundant de seguretat per a arrencada i aturada, programant el nivell de parada de les bombes, és necessari comprovar que no es produeixen desbordes en l'hipotètic cas que no estiguen en marxa les bombes d'EB D. Carlos i sí que ho estiguen les del pou anterior, EB Bèlgica, atés que el pou de bombament D. Carlos, ja està executat i el volum del compartiment està fixat, si bé el cabal que li arribarà és superior per a aquell que va ser dissenyat.  
En aquest cas, comprovarem que l'arqueta de trencament, els pous de registre, el col·lector i el propi compartiment són capaços d'absorbir tot el volum que aporten les bombes del pou anterior sense que es produïsquen desbordes en cap punt. Amb aquestes condicions, s'ha comprovat que les dimensions i cotes de l'arqueta de trencament de càrrega són correctes.  
Elements en la conducció d'impulsió:  
S'executaran les arquetes amb ventoses trifuncionals per a aigües residuals de diàmetre nominal 50 mm allotjades en pou de registre d'1 m de diàmetre interior, en els punts assenyalats en plans.  
També es disposarà d'un pou de recepció de desguàs al qual escometrà el desguàs dels diferents trams de la conducció d'impulsió, la ubicació de la qual i dimensions es detalla en plans.  
Elements en el col·lector de gravetat:  
En el traçat del col·lector de gravetat es realitzaran 3 pous de registre de PVC.  
Traçat EB D. Carlos -EB L'Amerador  
El traçat d'aquest tram està dins de les instal·lacions ja executades. No obstant això, el diàmetre instal·lat és de 160 mm, insuficient per als cabals esperats, per la qual cosa la velocitat dins d'aquest seria excessiva, motiu pel qual és necessària la seua substitució per una altra canonada del mateix material, polímer orientat, però amb DN 250 mm. En el primer tram discorre pel c/ Girona, fins a la confluència amb el c/ Holanda i Reus, on se substituirà la impulsió instal·lada per la de diàmetre 250 mm. El col·lector ja instal·lat en el c/Reus es quedarà com a col·lector de sanejament secundari.  
El tram descarregarà en el pou de sanejament existent al final del c/ Aranjuez, i que connecta per gravetat amb l'EB Amerador. Com en els casos anteriors, si bé els bombaments funcionaran enclavats, amb sensors de nivell en continu i boies com a sistema redundant de seguretat per a arrencada i aturada, programant el nivell de parada de les bombes, és necessari comprovar que no es produeixen desbordes en l'hipotètic cas que no estiguen en marxa les bombes de EB Amerador i sí que ho estiguen les del pou anterior, EB D. Carlos. Atés que el pou de bombament Amerador, ja està executat i el volum del compartiment està fixat, com el cabal que li arribarà és superior per a aquell que va ser dissenyat, es comprova que l'arqueta de regulació, els pous de registre, el col·lector i el propi compartiment són capaços d'absorbir tot el volum que aporten les bombes del pou anterior sense que es produïsquen desbordes en cap punt. Amb aquestes condicions, s'ha constatat que les dimensions i cotes de l'arqueta de regulació a instal·lar annexa a la EB Amerador són correctes.  
Elements en la conducció d'impulsió:  
S'executaran les arquetes amb ventoses trifuncionals per a aigües residuals de diàmetre nominal 50 mm allotjades en pou de registre d'1 m de diàmetre interior, en els punts assenyalats en plans.  
També es disposarà d'un pou de recepció de desguàs al qual escometrà el desguàs dels diferents trams de la conducció d'impulsió, la ubicació de la qual i dimensions es detalla en plans.  
Impulsions i col·lectors àrea urbana  
Traçat EB L'Amerador- EB Alkabir  
El traçat d'aquest tram està dins de les instal·lacions ja executades. No obstant això, igual que el cas anterior, el diàmetre instal·lat és de 160 mm, insuficient per als cabals esperats, per la qual cosa la velocitat dins d'aquest seria excessiva, motiu pel qual és necessària la seua substitució per una altra canonada del mateix material, polímer orientat, però amb DN 250 mm. Donada l'existència d'un pas per als vianants sota les vies d'FGV, s'executarà el nou traçat per l'av. Central, portant la impulsió sota les vies d'FGV pel pas existent en el c/ Portell de Morella, c/ Els Ports, c/ la Todolella i c/ Cocentaina.  
El tram descarregarà en el pou de sanejament existent en el citat c/ Cocentaina, i que connecta per gravetat amb l'EB Alkabir. Com en els casos anteriors, si bé els bombaments funcionaran enclavats, amb sensors de nivell en continu i boies com a sistema redundant de seguretat per a arrencada i aturada, programant el nivell de parada de les bombes, és necessari comprovar que no es produeixen desbordes en l'hipotètic cas que no estiguen en marxa les bombes d'EB Alkabir i sí que ho estiguen les del pou anterior, EB L'Amerador. Atés que el pou de bombament Alkabir, ja està executat i el volum del compartiment està fixat, com el cabal que li arribarà és superior per a aquell que va ser dissenyat, es comprova que l'arqueta de regulació, els pous de registre, el col·lector i el propi compartiment són capaços d'absorbir tot el volum que aporten les bombes del pou anterior sense que es produïsquen desbordes en cap punt. Amb aquestes condicions, s'ha constatat que les dimensions i cotes de l'arqueta de regulació a instal·lar annexa a l'EB Alkabir són correctes.  
Elements en la conducció d'impulsió:  
S'executaran les arquetes amb ventoses trifuncionals per a aigües residuals de diàmetre nominal 50 mm allotjades en pou de registre d'1 m de diàmetre interior, en els punts assenyalats en plans.  
També es disposarà d'un pou de recepció de desguàs al qual escometrà el desguàs dels diferents trams de la conducció d'impulsió, la ubicació de la qual i dimensions es detalla en plans.  
Traçat EB Almadrava-PR sanejament Enric Valor i connexió amb EB El Campello  
El nou traçat parteix des de l'actual EB Almadrava paral·lela a la impulsió existent, procurant no afectar-la ja que es tracta d'una canonada de fibrociment, amb els riscos de manipulació que això implica, i perquè serà necessari el seu funcionament durant l'execució de les obres fins al moment de la connexió.  
El traçat proposat discorre pel c/ Almadrava, av. Bartomeu, creua el barranc a través del marc existent, cap al c/ Sant Francesc, c/ Carrer del Mar, c/ 25 d'Abril, c/ Joan Baptista Baset, des d'on entra al parc municipal, eixint d'aquest pel c/ Blasco Ibáñez, av. de l'Estació, on travessa la via d'FGV mitjançant clavament en la glorieta de la Mar Mediterrània, i contínua per l'av. de l'Estació fins a la seua arribada al pou de sanejament des d'on s'inicia el col·lector cap a l'EB Enric Valor, pròxima al llit del riu Sec. La connexió final amb l'EB El Campello es realitzarà per gravetat, des del pou de registre previ a l'entrada de l'EB El Campello, situat en el c/ Riu Monnegre en l'encreuament amb el c/ Camí de Fons.  
La canonada prevista és de PEAD, electrosoldada, de DN400 i PN16, amb les seues corresponents ventoses per a aigües residuals i desguassos per al manteniment i buidatge de la canonada. En la connexió amb l'EB El Campello, la canonada que serà de PEAD, SDR 11, PN 6 atmosferes, electrosoldable, segons UNE-EN 13244.  
En arribar al P-1.621,98, és necessari creuar una infraestructura bàsica, que, seguint els requeriments de l'organisme afectat, es realitzarà mitjançant clavament. La infraestructura en qüestió és el ferrocarril Alacant-Dénia (FGV) en la glorieta de la Mar Mediterranea.  
Elements en la conducció d'impulsió:  
S'han executat arquetes amb ventoses trifuncionals de diàmetre nominal 80 mm allotjades en pou de registre d'1 m de diàmetre interior  
També s'ha disposat un pou de recepció de desguàs a l que escometrà el desguàs dels diferents trams de la conducció d'impulsió.  
  
En la connexió amb l'EB El Campello, es preveu una arqueta de connexió dissenyada perquè l'aigua rebuda des de l'EB Enric Valor (Riu Seco) puga dirigir-se tant a l'EB El Campello com al sistema del cas urbà cap a Monte Orgegia.  
  
6.5. Automatismes i telecontrol  
Cada estació de bombament comptarà amb PLC de control que haurà de realitzar dues tasques bàsiques:  
- Adquisició, tractament, supervisió i maniobra del bombament, a través dels mòduls d'entrada/eixida digitals i analògics corresponents.  
  
- Comunicació amb el SCADA a instal·lar en la EDAR Alacantí Nord.  
Per a facilitar l'accés a les dades de cada bombament de forma centralitzada i senzilla, es preveu la instal·lació d'una estació remota de comunicació en cada bombament, més un sistema de gestió centralitzat en la EDAR Alacantí Nord.  
Les comunicacions seran Punt a punt, i es realitzaran mitjançant la combinació de dues (2) sistemes de comunicacions simultanis:  
- Xarxa de fibra òptica. Es planteja un anell de fibra òptica que inclourà totes les estacions de bombament de nova execució, és a dir des d'EB La Nuza fins a EB Amerador.  
- Xarxa de Radiocomunicacions WiMAX. Es planteja per als casos en què no és possible l'estesa de fibra per a connectar directament l'EB corresponent amb la EDAR. Aquest és el cas de les estacions de bombament ja en funcionament, és a dir des de Amerador fins a Enric Valor.  
  
L'EB Amerador serà l'encarregada de centralitzar les comunicacions de tot l'anell de fibra, per a realitzar l'enviament de dades cap a la EDAR.  
Per a dimensionar l'autòmat a instal·lar en cadascuna de les estacions de bombament, s'ha tingut en compte les variables que el sistema de control supervisarà en cada cas:  
Digitals  
- Funcionament Local/Remot.  
- Marxa i aturada de motors.  
- Fallada tèrmica motors.  
- Posició manual/automàtic de motors.  
- Control d'arrancadors.  
- Estat de les boies de nivell tipus flotador en el bombament.  
- Senyals d'alarma: tret de proteccions, nivell d'alleujament aconseguit, senyals cablejats del grup electrogen, detector d'intrusisme.  
Analògiques.  
- Tensió, intensitat per fase i factor de potència de la instal·lació.  
- Nivell en continu en el compartiment del bombament.  
- Control de variadors de freqüència.  
- Cabalímetres.  
- Pressió.  
- Detectors de gasos.  
A més, l'autòmat recollirà a través de les targetes de comunicació MOD BUS corresponents, totes les dades procedents tant de l'analitzador de xarxes com del grup electrogen, de manera que es podran generar alarmes i obtindre estadístiques de funcionament.  
Els equips d'automatització seleccionats es basen en controladors de la gamma Modicon M340 de Schneider Electric o equivalent. Els PLCs seran de tipus modular amb llenguatge de programació que complisca l'estàndard IEC 61131-3.  
El protocol de comunicacions local serà Modbus/TCP, i per a la comunicació amb el Centre de Control Principal serà TCP/IP.  
L'arrencada i aturada de les bombes es regirà en condicions normals pel nivell mesurat pel sensor de nivell en continu, a instal·lar en cadascun dels bombaments. Es disposarà així mateix de dues boies en cada instal·lació, per a detecció de nivells en cas de fallada del sensor analògic.  
Les estacions de bombament dissenyades comptaran amb 2 (1+1) o 3 (2+1) bombes. Les bombes treballaran alternativament, igualant les seues hores de funcionament. El variador podrà treballar amb qualsevol de les bombes, realitzant l'alternança de forma automàtica. Per a l'arrencada de les bombes en cas de fallada del variador es disposarà d'arrancadors suaus.  
Independentment del nombre de bombes que s'instal·len, el control de la bomba en funcionament es durà a terme mitjançant un variador de freqüència que serà el que assumisca les variacions de cabal, actuant sobre una bomba.  
També s'utilitzaran arrancadors per als bombaments amb funcionament 2+1, en els quals la segona s'accionarà mitjançant arrancador i treballarà a la seua freqüència nominal, realitzant-se la regulació del cabal en la primera bomba.  
A la sala de control de la EDAR Alacantí Nord s'instal·larà un PC que albergarà el programari de control SCADA específic a desenvolupar, així com la base de dades i històrics d'aquest.  
El centre de control es comunica amb els dispositius de camp i controla el procés de forma automàtica, alhora que permet la interacció amb el procés des de la pantalla de l'ordinador.  
A més de les tasques bàsiques d'adquisició de dades, supervisió de les variables de control, i control pròpiament dit, actuant bé sobre els reguladors autònoms bàsics (consignes, alarmes, menús, etc.) o directament sobre el procés; el SCADA s'encarregarà de gestionar:  
  
- La transmissió d'informació amb dispositius de camp i uns altres PC.  
- La base de dades associada al sistema.  
- La representació gràfica les dades de funcionament per a cada element del sistema.  
- L'organització de la informació per a facilitar un control estadístic, gestió de la producció i gestió administrativa i financera.  
Es desenvoluparà una interfície gràfica específica per al sistema de bombaments del Campello, representant els objectes gràfics corresponents a cadascun dels elements que componen el sistema. Les pantalles a implementar seran almenys les següents:  
- Sinòptic general de totes les EBARs.  
- Sinòptic de funcionament de cada estació de bombament.  
- Pantalles d'introducció de dades i parametrització d'estacions.  
- Sinòptic d'alarmes actives.  
- Històric d'alarmes  
- Representació gràfica de l'evolució de les diferents variables  
- Informes estadístics de les distintes variables  
- Pantalles de parametrització de les comunicacions  
- Pantalla d'assignació d'alarmes, correus electrònics, missatgeria SMS.  
- Per a la implementació del SCADA s'ha seleccionat el Programari de configuració SCADA Vijeo Citect de Schneider Electric, per la seua flexibilitat i facilitat d'integració. A més suposa un estalvi de costos en oferir una llicència de desenvolupament gratuïta i descarregable, sent necessari únicament comprar llicències runtime, que dependrà del nombre de punts a controlar. El servidor web integrat permet a l'operador del sistema accedir a tota la informació des de qualsevol dispositiu amb accés a internet.  
  
6.6. Sistema d'eliminació de sulfhídric  
El gas més problemàtic generat en aigües residuals, on es donen les circumstàncies de tindre una alta DBO, grans concentracions de sulfurs en l'aigua, altes temperatures, etc, és el sulfhídric.  
A part de ser un gas que es detecta per l'olfacte humà a baixes concentracions (0,05 ppm en l'aire), amb els problemes de rebuig per insalubritat que aquesta circumstància genera, és un gas tremendament corrosiu i perillós per a la salut humana, sense comptar amb altres problemes col·laterals de gran importància (Bacteris filamentosos, etc).  
En el cas de la xarxa projectada, a causa dels temps de retenció, la permanència de l'aigua en la xarxa i a les longituds d'impulsió, s'ha considerat important implementar la utilització d'una solució de Nitrat de Calci líquid, que inhibeix la producció de sulfhídric, tal com s'explica a continuació.  
Enfront de la naturalesa transitòria del fenomen de producció de sulfurs dissolts, és absolutament indispensable dur a terme un seguiment analític del sulfur d'hidrogen en l'aire de manera contínua i simultània en diferents punts del sistema hidràulic. D'aquesta manera es podrà comprovar l'eficàcia en l'erradicació del sulfhídric. Els mesuradors d'H2S utilitzats, registren valors cada 10 minuts en continu, amb una precisió de 0,1 ppm.  
Aquests mesuraments són molt importants per al càlcul de la dosi òptima  
El nitrat càlcic és una solució líquida que es dosa directament en l'aigua, per la qual cosa no necessita cap dilució. Tal com el producte és rebut, així es dosa.  
L'equipament standard a utilitzar en cada punt de dosatge serà el següent:  
- Un (1) depòsit de doble paret de 5.000 litres de capacitat.  
- Un (1) Controlador del dosatge  
- Dues bombes d'injecció (1+1 de reserva)  
- Vàlvula de retenció de 3 bars i filtre.  
- Armari amb panell de dosatge i portes corredisses per a instal·lació de les bombes dosificadores i conjunt de valvuleria i elements accessoris.  
- Connexions entre el depòsit i la bomba, així com des de la bomba al punt de dosatge.  
- 1 Mesurador de sulfhídric en continu.  
  
Informe de supervisió del projecte de construcció: obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb l'EDAR Alacantí Nord (Alacant).  
Exp. 2015/CM/0056 El Campello-03: 2016SP226  
  
1. Antecedents  
El projecte que s'informa va tindre entrada en aquest servei el 26 de juny de 2017, després d'esmenar-se els aspectes assenyalats en els informes d'incidències de dates 23 de novembre de 2016 i 24 de març de 2017.  
Ha sigut redactat, al març de 2016, pels enginyers Ana María Montañés Fernández, Rafael Pérez Ochoa i María Emilia Seva Cartagena pertanyents a l'empresa Proaguas Costablanca, SA, actuant com a director del projecte per part de la EPSAR l'enginyer Carlos Aliaga Fernández. Ha sigut remés pel cap de l'Àrea Tècnica de la EPSAR, Mariano López Sánchez, en la data assenyalada.  
Els principals antecedents de l'actuació projectada són els següents:  
  
- Amb data 10 de gener de 2006 l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament del Campello van subscriure un Conveni per al cofinançament de les infraestructures de sanejament i depuració d'aigües residuals en el terme municipal del Campello.  
- Les obres van ser recollides en el «Projecte de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello (Alacant)» i contemplaven l'execució d'un sistema integral de recollida i transport d'aigua residual que substituïa a les xicotetes depuradores existents, format per un conjunt d'estacions de bombament interconnectades mitjançant una sèrie d'impulsions i col·lectors de gravetat.  
- Amb data 14 de febrer de 2008 es van adjudicar les obres a la unió temporal d'empreses BEFESA AGUA, SA, -OCIDE CONSTRUCCIÓ, SA.  
- Amb data 25 de març de 2008 es va signar l'acta de comprovació de replanteig de les obres.  
- Amb data 17 d'agost de 2009, la vicepresidenta del Consell d'Administració de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, va acordar la redacció de modificacions en el projecte i va acordar la suspensió temporal parcial de les obres afectades per aquestes modificacions. Es va alçar l'1 de setembre de 2009 la corresponent acta de suspensió.  
- El 30 de juliol de 2012, en la reunió del Consell d'Administració de la EPSAR, es va plantejar resoldre el contracte de les obres. A més, pel fet que la suma dels cabals previstos de la zona nord és inferior en un 57,36 % del cabal de disseny de la depuradora prevista en el projecte primitiu, es planteja un modificat amb un abast molt diferent a l'inicialment previst, deixant d'executar la depuradora projectada, i connectant els cabals de la zona nord amb la xarxa de sanejament del nucli urbà del Campello, i a través d'aquesta, amb la EDAR de Alacantí Nord.  
  
- Amb data 21 d'abril de 2015 es va acordar per part de la EPSAR la resolució del contracte d'execució d'obres, atés que l'actuació plantejada inicialment no resol de manera eficaç el sanejament de l'àrea nord del nucli urbà del Campello.  
- Atesos els antecedents citats, i atés que les obres construïdes que formaven part del «Projecte de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello (Alacant)» són clarament insuficients per a solucionar la problemàtica de sanejament, l'Entitat de Sanejament va contractar a Proaguas Costablanca, SA, la redacció del projecte objecte d'aquest informe.  
  
2. Examen del projecte  
L'objecte del projecte és el de justificar, definir i valorar les obres necessàries relatives al «Projecte de construcció de les obres de connexió del sanejament de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello amb la EDAR de Alacantí Nord (Alacant)» amb la finalitat de resoldre l'evacuació de les aigües generades en les aglomeracions urbanes al nord del nucli urbà del Campello i el seu tractament adequat d'una manera eficaç.  
Descripció de les principals actuacions projectades:  
La solució adoptada consisteix en la implantació d'una xarxa de sanejament que, a través d'un total de 12 impulsions de funcionament en sèrie, amb trams intercalats de col·lectors per gravetat, conduirà les aigües residuals de la zona nord fins a la xarxa de sanejament municipal existent, i per tant cap a la EDAR de Alacantí Nord per al seu tractament.  
Les obres a projectar s'han desenvolupat tenint en compte que part de les infraestructures necessàries es troben ja executades, pel que el condicionant principal ha sigut l'aprofitament de les instal·lacions existents. Les principals actuacions són les següents:  
- Obres hidràuliques necessàries per a la recollida i transport en alta de les aigües residuals generades en la conca de sanejament de l'àrea septentrional de la zona nord del Campello: Estacions de bombament de la La Nuza, La Mercè, Cala Baeza i Cala d'Or.  
- Interconnexió a través del paratge Lloma de Reixes-Barranc d'Aigües amb la conca de sanejament de l'àrea meridional, on es realitzaran les obres hidràuliques per a la recollida i transport de les aigües residuals generades en les àrees corresponents a les estacions de bombament av. Amèrica, Daya Nueva, av. Bèlgica, plaça D. Carlos.  
- Modificacions estructurals de la xarxa de sanejament existent per a la connexió amb el nucli urbà del Campello i el seu transport cap a la EBAR del Campello, situada en el marge dret del riu Montnegre, i actualment operativa, des d'on s'impulsaran les aigües residuals fins a la EDAR d'Alacantí Nord per al seu tractament adequat.  
  
Documentació del projecte:  
En el punt 13 de la memòria, s'inclou l'apartat accions sísmiques, sent aplicable la norma sismorresistent NCSR-02.  
L'annex núm. 1 s'inclou el resum de les característiques principals del projecte i equips electromecànics a instal·lar en les estacions de bombament.  
L'annex núm. 2 Topografia i replanteig, figuren els treballs de camp i gabinet realitzats per a l'obtenció de la cartografia i topografia. Inclou un estudi topogràfic inicial, l'aixecament del qual va ser encarregat a l'empresa Global-Mediterrània, SL, per a l'execució del «Projecte de construcció dels col·lectors i EDAR de les zones residencials al nord del nucli urbà del Campello (Alacant)». D'altra banda, un estudi topogràfic de l'ampliació de la zona Lloma de Reixes, sol·licitant l'aixecament a l'Institut Tècnic de la Construcció, SA, per a l'execució del «Projecte modificat núm.1 de construcció de col·lectors i EDAR en la zones residenciaels a el nord del nucli urbà del Campello».  
  
En l'annex núm. 3 s'inclou l'Estudi Geotècnic, les conclusions del qual són tingudes en compte en la resta del document del projecte. S'inclou tant l'estudi realitzat en el projecte de construcció de l'obra ja executada, com el realitzat per a la caracterització del terreny dels traçats que s'han vist modificats i/o incrementats per a la redacció del present projecte.  
L'annex núm. 5 de Cabals i paràmetres de disseny, on es determina el cabal d'aigua residual generat en les zones vessants a cada estació de bombament.  
L'annex núm. 6 recull els càlculs hidràulics de la xarxa de col·lectors, impulsions i bombaments, l'annex núm. 7 els càlculs mecànics de la xarxa de col·lectors i impulsions, l'annex núm. 8 els càlculs estructurals de la xarxa de col·lectors i impulsions i l'annex núm. 10 els càlculs elèctrics. Els càlculs es realitzen per l'autor del projecte aplicant la normativa vigent. No s'ha comprovat la bondat dels càlculs.  
  
En l'annex núm. 9 d'Anàlisi de riscos i emergències, es fiten els riscos susceptibles de donar-se en el sistema que es projecta, atés que es tracta d'estacions de bombament connectades en sèrie mitjançant impulsions i col·lectors de gravetat pel que el seu funcionament ha de ser coordinat, així com les mesures que es duran a terme en cas d'emergència.  
En l'annex núm. 11 s'inclou el Sistema de control i automatització del sistema, que preveu la instal·lació d'una instal·lació remota de comunicació en cada bombament, més un sistema de gestió centralitzada en la EDAR Alacantí Nord.  
L'annex núm. 12 defineix els Costos d'explotació de la xarxa de col·lectors i impulsions, on s'inclouen els costos de personal, energia elèctrica de les estacions de bombament i lus costos de manteniment.  
En l'annex núm. 13 es realitza la justificació del càlcul dels preus adoptats, així com el càlcul del coeficient de costos indirectes (6 %).  
  
L'annex núm. 14 estableix el Pla d'obra valorat, de caràcter indicatiu, amb previsió de temps i cost.  
En l'annex núm. 15, Programa de control de qualitat, que inclou tant l'obra civil com els equips electromecànics.  
L'annex núm. 16 descriu els Serveis afectats, autoritzacions, servituds i expropiacions.  
En compliment del RD 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició, s'inclou un estudi de gestió de residus, desenvolupat en l'annex núm. 17, i constant aquest dels continguts mínims establits en l'article 4, RD 105/2008. La valoració de les mesures que en ell es proposen ascendeix a la quantitat de 249.621,77 - (d'execució material), quantitat que s'incorpora en el capítol núm. 25 «Gestió de residus» del pressupost del projecte.  
  
Atenent a l'indicat en el RD 1627/97, de 24 d'octubre, pel qual s'estableixen disposicions mínimes de seguretat i salut en les obres de construcció, s'inclou un estudi de seguretat i salut, desenvolupat en l'annex núm. 19, i constant aquest dels continguts mínims establits en l'article 5, RD 1627/97, ascendint el pressupost d'execució material de les mesures de protecció que es proposen a 51.324,09 ?, quantitat que es trasllada al capítol núm. 27, «Seguretat i salut» del pressupost del projecte.  
  
Segons s'estableix en l'article 65, TRLCSP, modificat per la Llei 14/2013, de suport als emprenedors i la seua internacionalització, la classificació del contractista serà exigible en contractes d'obres per import igual o superior a 500.000 ?. Així, l'autor proposa que la classificació que s'haurà d'exigir al contractista adjudicatari de les obres serà:  
   
- Grup E (Hidràuliques) - Subgrup 1 (Proveïments i Sanejaments) - Categoria 5 (Anualitat mitjana entre 2.400.000 i 5.000.000 euros) - Equivalent a l'antiga categoria f (Anualitat superior a 2.400.000 euros).  
  
El termini previst de l'obra és de dotze (12) mesos.  
La fórmula de revisió de preus, serà la 561, de les aprovades pel RD 1359/2011 de materials bàsics i fórmules tipus de revisió de preus dels contractes d'obres, per al cas que es complisquen els supòsits de l'article 89, TRLCSP.  
  
3. Conclusions  
El tècnic que subscriu, informa el següent:  
1. El projecte s'ha examinat en format paper i digital, sent el projecte de construcció en format electrònic, signat digitalment pels autors, el tècnic del servei gestor i el tècnic del Servei de Supervisió de Projectes que subscriu el present informe, el vàlid amb caràcter general. L'arxiu que conté aquest projecte es troba en el repositori de documents corporatius de la Generalitat Valenciana, gestionat per la DGTI i per aquest servei, amb el nom:  
Campello\_SD\_2016SP226\_PP\_ConexNorteCascoUrbEdar\_EPSAR  
2. Consta dels documents reglamentaris i constitueix una obra completa, en el sentit exigit per l'article 125 del Reglament General de la Llei de contractes de les administracions públiques (RGLCAP), per tant susceptible de ser entregada a l'ús general.  
3. Reuneix els requisits exigits pel Text refós de la Llei de contractes del sector públic i el RGLCAP, quant a exigència de documentació tècnica.  
4. S'informa favorablement en relació ambl o especificat en els subapartats 1a, 1c i 1d de l'article 136 del RGLCAP.  
5. Les següents autoritzacions i permisos definitius a obtindre podrien donar a lloc a modificacions en el projecte posteriors a l'aprovació del mateix o modificacions en obra:  
- Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relativa a l'encreuament de la conducció pel llit del Barranc d'Aigües Baixes i paral·lelisme i instal·lació en zona de servitud del domini públic hidràulic en el barranc paral·lel a la N-332.  
- Autorització del Ministeri de Foment, Demarcació de carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana, en relació al paral·lelisme de les conduccions d'impulsió amb la carretera Nacional N-332.  
- Autorització de Ferrocarrils de la Generalitat (FGV) per a l'encreuament i paral·lelisme de la conducció amb les infraestructures d'FGV mitjançant clavament en la zona de Lloma de Reixes i la glorieta de la Mar Mediterranea, i paral·lelisme i instal·lació en zona de servitud mitjançant PHD en l'av. Central.  
- Autorització de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, Servei de Patrimoni Cultural, en relació a l'actuació arqueològica.  
- Autorització de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, per l'afecció a terreny forestal en la zona de Lloma de Reixes i afecció per paral·lelisme amb la via pecuària «Vereda de la Platja».  
  
- Autorització de les corporacions municipals afectades.  
- Disponibilitat dels terrenys afectats: terrenys municipals i terrenys particulars. Expropiacions, ocupacions temporals i servituds de pas.  
  
- Autoritzacions de concessionaris/propietaris, per a la reposició de serveis afectats.  
- Autorització de la Companyia Elèctrica per a escometre els entroncaments a la xarxa per a l'alimentació de les estacions de bombament.  
6. El pressupost d'execució material és de 3.360.937,16 ?, al qual afegint el 13 % de despeses generals i el 6 % de benefici industrial es converteix en un pressupost de licitació -IVA no inclòs- de tres milions nou-cents noranta-nou mil cinc-cents quinze euros amb vint-i-dos cèntims d'euro (3.999.515,22 ?). L'import del 21 % d'IVA del pressupost anterior ascendeix a la quantitat de huit-cents trenta-nou mil huit-cents noranta-huit euros amb vint cèntims d'euro (839.898,20 ?).  
  
València, 28 de juliol de 2017  
  
El tècnic de supervisió  
Adolfo Francisco Valero Llosa  
  
Per la Unitat de Supervisió de Projectes  
Luis Cartagena Rodríguez



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8581, del 01-07-2019 (2019/6414)

RESOLUCIÓN de 20 de junio de 2019, del director general de Relaciones con Les Corts, por la que se publica el acuerdo entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana (EPSAR) y el Ayuntamiento de El Campello, para la ejecución de infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales en el municipio de El Campello.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8581

Fecha DOGV
:   01-07-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/6414

CVE


Fecha del documento
:   20-06-2019

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 20 de junio de 2019, del director general de Relaciones con Les Corts, por la que se publica el acuerdo entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana (EPSAR) y el Ayuntamiento de El Campello, para la ejecución de infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales en el municipio de El Campello. [2019/6414]  
La Generalitat, a través de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana (EPSAR) y el Ayuntamiento de El Campello han suscrito, previa tramitación reglamentaria, el día 6 de junio de 2019, el acuerdo para la ejecución de infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales en el municipio de El Campello, por lo que conforme con lo previsto en el artículo 20 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que se regulan los convenios que suscriba la Generalitat y su registro, una vez inscrito en el Registro de Convenios de la Generalitat con fecha 19 de junio de 2019 y número 556/2019, procede la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de dicho acuerdo, que figura anexo a esta resolución.  
  
València, 20 de junio de 2019.- El director general de Relaciones con Les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
  
Acuerdo de cooperación para la ejecución de infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales en el municipio de El Campello (Alicante), entre la Generalitat Valenciana, a través de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural; la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana; y el Ayuntamiento de El Campello  
  
València, 6 de junio de 2019  
  
REUNIDOS  
El presente acuerdo de cooperación ha sido autorizado por el Consell en fecha 26 de abril de 2019.  
De una parte, Elena Cebrián Calvo, consellera de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, en virtud del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural; modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, del Consell.  
Por otra, Francisco Javier Quesada Ferre, vicepresidente del Consejo de Administración de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana (en adelante EPSAR), facultado para este acto en virtud de resolución de 9 de julio de 2012, de la Presidencia del Consejo de Administración de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana, de delegación de competencias (DOGV 6824, 23.07.2012).  
Y por otra, Benjamí Soler Palomares, como alcalde'presidente del Ayuntamiento de el Campello, en su nombre y representación, facultado para este acto, por acuerdo del Pleno de dicha corporación local de fecha 28 de marzo de 2019.  
  
MANIFIESTAN  
Las partes firmantes del presente acuerdo tienen un interés público común, en la adecuada prestación del servicio de saneamiento y depuración de las aguas residuales del municipio de El Campello, en tanto ostentan competencias compartidas en esta materia, siendo administraciones y entidad pública, y no teniendo, tampoco esta última, vocación de mercado.  
La EPSAR se creó, por la Ley 2/1992, de 26 de marzo, como entidad de derecho público de la Generalitat, para llevar a cabo de modo eficaz entre otras actividades, la gestión y explotación de instalaciones y servicios, en materia de tratamiento, depuración y, en su caso, reutilización de las aguas depuradas, que la administración de la Generalitat determine, así como aquellas otras que le puedan encomendar las entidades locales u otros organismos.  
La EPSAR se rige, entre otras, por la normativa de la ley de contratos del sector público, y lleva desde su creación licitando tanto la ejecución de obras como la explotación de servicios, así como las actividades asociadas al control posterior de esta explotación, por lo que dispone de una estructura estable y especializada en esta materia.  
  
1. Antecedentes  
I. La actual infraestructura de saneamiento de las urbanizaciones situadas al norte de El Campello, está resuelta a base de instalaciones unitarias en cada una de las viviendas y con tres pequeñas instalaciones de depuración que solucionan el saneamiento de la zona, pero a medio plazo podrán presentar problemas por capacidad hidráulica y de tratamiento. Por otro lado, parte de las aguas residuales del municipio de El Campello se conducían a la EDAR de Monte Orgegia, mediante una red de colectores e impulsiones (actualmente se conducen hasta la EDAR de Alacantí Norte), la cual da servicio a varios municipios integrados en la Mancomunidad de l'Alacantí. Tras el análisis técnico y económico de ampliar y conectar la red de saneamiento hacia una EDAR existente con capacidad suficiente, o de construir una nueva infraestructura, se dedujo la necesidad de construir una nueva depuradora de aguas residuales que tratase las aguas procedentes de las urbanizaciones situadas al norte del casco urbano de El Campello y se encontrase en un punto equidistante de las mismas, actuación planificada en el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana, en la Zona XIII de su programa de actuaciones con la denominación de El Campello (Calas).  
II. Con fecha 10 de enero de 2006 la EPSAR y el Ayuntamiento de El Campello suscribieron un convenio (CV050103) para la cofinanciación de las infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales del término municipal de El Campello (Alicante), el cual armonizó el proceso de redacción de proyecto, ejecución de obras y financiación de las obras para la construcción de los colectores y estación depuradora de aguas residuales de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello, todo ello por un importe estimado de 16.020.960,98 - (IVA incluido).  
En el referido convenio se establecía que la EPSAR financiaba y ejecutaba las obras descritas, no obstante, el Ayuntamiento de El Campello debía reintegrar a la EPSAR, mediante las oportunas transferencias con cargo a los compromisos de gasto de carácter plurianual asumidos por la corporación local, la cantidad de 1.600.000,00 ?, lo que supone un 10 % aproximado del presupuesto estimado de las obras.  
III. Con fecha 14 de febrero de 2008 se adjudicaron las «Obras de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del caso urbano de El Campello (Alicante)» (Expediente 2006/EL/0084), por un importe de 13.502.411,60 - (16 % IVA incluido) para la obra y la explotación durante un periodo de 2 años coincidente con el periodo de garantía, firmándose el correspondiente contrato el 17 de marzo de 2008. Con fecha 25 de marzo se firmó el acta de comprobación del replanteo de las obras, iniciándose estas al día siguiente de su firma.  
Posteriormente, con fecha 17 de agosto de 2009, por el órgano de contratación se acordó la redacción de modificaciones en el proyecto, de acuerdo con la propuesta elaborada al efecto por la dirección facultativa. Durante la redacción del proyecto modificado, se constató que los caudales actuales en comparación con los previstos en el proyecto inicial se habían visto reducidos de forma importante, debido a la disminución de la demanda hidráulica derivada de la paralización del crecimiento urbanístico. A lo anterior, se unía que aún no se había iniciado la construcción de la red secundaria que captaría las acometidas domiciliarias y las transportaría a la red general. Por otra parte, se comprobó que la capacidad hidráulica de transporte de caudales de la red de saneamiento del casco urbano de El Campello, permitiría evacuar los nuevos caudales esperados en la zona norte y llevar el agua residual a la EDAR de Alacantí Norte, instalación que cuenta con las infraestructuras exteriores de captación y transporte ya construidas y operativas, además de contar con resguardo hidráulico suficiente para permitir tratar con garantía las nuevas aportaciones del norte de El Campello.  
IV. En la reunión del Consejo de Administración de la EPSAR, celebrada el día 30 de julio de 2012, y debido a los motivos expuestos con anterioridad, se planteó la resolución del contrato de las «Obras de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del caso urbano de El Campello (Alicante)» (Expediente 2006/EL/0084) y se concluyó que, dado el escenario en ese momento, de restricciones presupuestarias, cabía plantearse como solución más idónea la de resolver el contrato de ejecución de obras.  
V. Con fecha 7 de junio de 2013 se celebró la primera reunión de la comisión mixta para el seguimiento del convenio referido de 10 de enero de 2006, en la cual se llegó a las siguientes conclusiones:  
a) Se justificó que la construcción de la EDAR de El Campello no resultaba viable en los términos que se había previsto en el proyecto de construcción, dado que se encontraba sobredimensionada. Además, la tecnología de funcionamiento prevista (MBR) no resultaba la solución idónea.  
b) La EDAR de Alacantí Norte, recientemente construida en ese momento y operativa desde septiembre de 2011, contaba y cuenta con suficiente resguardo hidráulico como para tratar las aguas procedentes de la zona norte de El Campello.  
c) Existía la posibilidad física de conectar la cuenca de la zona norte de El Campello con el sistema de saneamiento de Alacantí Norte.  
En dicha comisión de seguimiento la EPSAR propuso, por tanto, la resolución del contrato de obras y explotación por desistimiento de la administración dado que la actuación planteada inicialmente no resolvía de manera eficaz el saneamiento del área norte del casco urbano de El Campello, y su elevación al presidente del Consejo de Administración de la EPSAR.  
VI. Con fecha 21 de abril de 2015 se acordó la resolución del contrato conforme al artículo 112.1 del Real decreto legislativo 2/2000, de 16 de junio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de contratos de las administraciones públicas (TRLCAP), ley por la que se regía el presente contrato en virtud de la disposición transitoria primera del Real decreto legislativo 3/2011, de 14 de noviembre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de contratos del sector público.  
VII. Con fecha 5 de febrero de 2016 se liquidaron las obras por el importe total de 4.886.849,86 - (IVA incluido), proponiendo asimismo la devolución y cancelación de la garantía definitiva. El Ayuntamiento de El Campello, conforme a lo previsto en el convenio referido de 10 de enero de 2006, abonó a la EPSAR, en fecha 4 de abril de 2017, la cantidad de 488.684,99 - (10 % del importe soportado por la EPSAR).  
VIII. Por todo lo anterior, la EPSAR ha redactado el «Proyecto de construcción de las obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello con la EDAR Alacantí Norte», que justifica, define y valora las obras necesarias para resolver la evacuación de las aguas generadas en las aglomeraciones urbanas al norte del casco urbano de El Campello y su tratamiento adecuado de una manera eficaz y de un modo eficiente, en las instalaciones de la EDAR de Alacantí Norte, mediante el aprovechamiento de las infraestructuras construidas recientemente y las infraestructuras de saneamiento operativas existentes en el área urbana de El Campello. El anexo IV del presente acuerdo, contiene un resumen del proyecto referido.  
IX. El Servicio de Supervisión de Proyectos de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, en fecha 28 de julio de 2017, emitió informe favorable al referido proyecto.  
X. Las actuaciones a ejecutar conforme al presente acuerdo de cooperación resuelven problemáticas incluidas en el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana, contempladas en la Zona XIII de su programa de actuaciones con la denominación de El Campello (Calas).  
Las referidas obras se recogen en el programa de obras anual, aprobado por el Consejo de Administración celebrado el día 26 de octubre de 2017.  
  
2. competencias de las administraciones y entidad firmantes  
I. El presente acuerdo establece la cooperación entre las partes firmantes, con la finalidad de coordinar, cooperar y auxiliarse en la ejecución de las actuaciones, para garantizar que los servicios públicos que les incumben se presten con miras a alcanzar los objetivos de interés público que tienen en común.  
II. El saneamiento y depuración de las aguas es un tema de alcance global, no siendo posible circunscribir las soluciones al campo municipal. En ese sentido, corresponde a la Generalitat, a través de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, la planificación y ejecución de obras e instalaciones referentes al ámbito que nos ocupa, sin que ello tenga un carácter excluyente. Por ello el artículo primero de la Ley 2/1992, de 26 de marzo, del Gobierno Valenciano, saneamiento de las aguas residuales de la Comunidad Valenciana, considera necesario garantizar una actuación coordinada y eficaz entre las distintas administraciones públicas en materia de evacuación y tratamiento, y en su caso, reutilización de las aguas residuales en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
III. La Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural tiene atribuidas las competencias en materia de infraestructuras hidráulicas y de medio ambiente, conforme al Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (DOGV 7620, 22.09.2015), modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, del Consell (DOGV 7822, 06.07.2016).  
El Decreto 158/2015 establece en su artículo 12 que es la Secretaría Autonómica de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, el órgano al que corresponde ejercer las funciones en materia de recursos hídricos y que de esta depende, entre otros organismos, la Dirección General del Agua y la EPSAR. El artículo 17 de este Decreto establece que la Dirección General del Agua es el órgano directivo que asume, entre otras, las funciones en materia de planificación, proyecto, construcción y explotación de infraestructuras hidráulicas para uso urbano, agrícola o medioambiental de interés general comunitario; en la elaboración de planes y ejecución de obras para la mejora de las infraestructuras del agua; y en la cooperación con los entes locales en la planificación y construcción de obras de saneamiento.  
IV. Desde la Dirección General del Agua de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y desarrollo Rural, se ha emitido informe en fecha 27 de abril de 2018, favorable a la ejecución por parte de la EPSAR de las obras relacionadas en el anexo I y a la subscripción del presente acuerdo.  
V. La EPSAR, en virtud de las atribuciones y funciones que le confieren los artículos 14.3, en su redacción dada por la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, y 16.a de la Ley 2/1992, de 26 de marzo, es una entidad de derecho público de la Generalitat Valenciana, con personalidad jurídica propia e independiente de la personalidad jurídica de la Generalitat Valenciana y plena capacidad pública y privada, creada para llevar a cabo de modo eficaz entre otras actividades, la ejecución de las obras de saneamiento y depuración que la administración de la Generalitat determine, así como aquellas otras que le puedan encomendar las entidades locales u otros organismos.  
La firma del presente acuerdo por parte de la EPSAR, en principio correspondería a la Presidencia del Consejo de Administración de la EPSAR, de conformidad con el artículo 7 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro, y del artículo 9 del Decreto 170/1992, de 16 de octubre, del Gobierno Valenciano, por el que aprueba el Estatuto de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana (DOGV 1889, 26.10.1992), en su punto 10º añadido por el Decreto 116/2000, de 25 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Estatuto de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana (DOGV 3810, 08.08.2000).  
En la actualidad dichas facultades están delegadas en la Vicepresidencia del Consejo de Administración de la EPSAR, por la Resolución de 9 de julio de 2012, de la Presidencia del Consejo de Administración de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana, de delegación de competencias (DOGV 6824, 23.07.2012).  
VI. El Ayuntamiento de El Campello actúa en el marco de la competencia municipal en materia de saneamiento de aguas residuales, de conformidad a lo establecido en la Ley 7/1985, de 2 de abril, reguladora de las Bases del Régimen Local; la Ley 8/2010, de 23 de junio, de la Generalitat, de Régimen Local de la Comunitat Valenciana; así como a lo que dispone la Ley 2/1992.  
El artículo 57 de la Ley 7/1985, de 2 de abril, de bases del régimen local, en su redacción dada por la Ley 27/2013, de 27 de diciembre, de racionalización y sostenibilidad de la Administración local dispone que: «La cooperación económica, técnica y administrativa entre la Administración Local y las Administraciones del Estado y de las comunidades autónomas, tanto en servicios locales como en asuntos de interés común, se desarrollará con carácter voluntario, bajo las formas y en los términos previstos en las leyes, pudiendo tener lugar, en todo caso, mediante los consorcios o convenios administrativos que suscriban».  
A su vez, el artículo 140.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, establece: «En lo no previsto en el presente título, las relaciones entre la Administración General del Estado o las administraciones de las comunidades autónomas con las entidades que integran la Administración local se regirán por la legislación básica en materia de régimen local».  
VII. Teniendo en cuenta lo dispuesto en el referido Decreto 176/2014, así como en la Ley 40/2015.  
VIII. Por las razones expuestas se articula el presente acuerdo que viene a armonizar y racionalizar el proceso de proyecto, ejecución y financiación de las actuaciones de saneamiento y depuración citadas, en base a las siguientes,  
  
CLÁUSULAS  
  
Primera. Objeto  
Constituye el objeto del presente acuerdo, determinar la participación de la Generalitat, a través de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural; de la EPSAR y; del Ayuntamiento de El Campello, en la financiación y ejecución de las infraestructuras de saneamiento y depuración que se relacionan en el anexo I del presente acuerdo.  
En el anexo I se especifica una relación de actuaciones cuyo coste económico es estimado, si bien el coste definitivo no quedará determinado hasta que se proceda a la liquidación de las referidas actuaciones.  
El anexo IV contiene el resumen del proyecto de construcción de las obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello con la EDAR Alacantí Norte, objeto de este acuerdo.  
  
Segunda. Alcance económico del acuerdo de cooperación  
El alcance económico del presente acuerdo se limita únicamente al coste por la ejecución de las obras de acuerdo al presupuesto de licitación, así como al IVA aplicable al tipo vigente en el ejercicio correspondiente.  
De acuerdo con la relación de actuaciones a ejecutar incluidas en el anexo I y desarrollada en el anexo IV, el importe estimado al que asciende el presente acuerdo es de 3.999.515,22 - (IVA excluido), más el IVA aplicable al tipo vigente en el momento de su ejecución.  
Los compromisos de gasto derivados del presente acuerdo están supeditados a lo establecido en el artículo 24.2 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones.  
En todo caso, la actuación de la EPSAR en virtud del presente acuerdo, debe ajustarse a la normativa reguladora del canon de saneamiento, en el marco de las competencias de gestión que corresponden a la propia EPSAR, y a las competencias de control o fiscalización de dicha gestión que la ley atribuye a la Intervención de la Generalitat o, en su caso, a los órganos autonómicos competentes en materia tributaria, según corresponda.  
  
Tercera. Seguimiento del acuerdo de cooperación  
Se crea una comisión mixta de seguimiento copresidida por el/la director/a general del agua de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, o persona en quien delegue; por el/la gerente de la EPSAR, o persona en quien delegue; y por el/la alcalde/sa presidente/a del Ayuntamiento de El Campello o concejal/a en quien delegue; e integrada por un/una miembro técnico de la Dirección General del Agua, por un/una miembro técnico del municipio de El Campello y un/una miembro técnico de la EPSAR.  
En la designación de los representantes de la Generalitat en la comisión mixta de seguimiento, dada la posibilidad de delegación, se procurará la presencia equilibrada de mujeres y hombres, en aplicación de lo previsto en el II Plan de Igualdad de Mujeres y Hombres de la Administración de la Generalitat, aprobado por Acuerdo de 10 de marzo de 2017, del Consell.  
En cuanto al régimen de funcionamiento de la comisión de seguimiento, se atenderá a lo dispuesto en el artículo 15 y siguientes de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, antes referida.  
A la comisión podrán asistir otras personas, con voz pero sin voto, siempre y cuando estén de acuerdo todos los componentes de la misma.  
Dicha comisión, se reunirá a petición de cualquiera de las partes, y sus funciones serán, además de las establecidas en el artículo 9 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, anteriormente referido; el artículo 49.f de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, anteriormente referida; la de resolución de los problemas de interpretación y cumplimiento de las cláusulas del presente acuerdo, que pudieran surgir.  
En esta comisión, se dará cuenta de las actuaciones efectuadas hasta la fecha exponiendo la idoneidad y resultados de las mismas.  
De la comisión mixta de seguimiento que se celebre, se levantarán tres ejemplares de acta, uno para la Dirección General del Agua, otro para la EPSAR, y otro para el Ayuntamiento de El Campello. Asimismo, se remitirá una copia del acta a la Subsecretaria de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
  
Cuarta. Participación de la Generalitat Valenciana  
En relación con las actuaciones objeto del presente acuerdo, corresponde a la Generalitat Valenciana:  
La Dirección General del Agua gestionará la supervisión de la redacción de los proyectos por el Servicio de Supervisión de Proyectos y Coordinación Técnica de la Conselleria competente en la materia.  
  
Quinta. Participación de la EPSAR  
En relación con las actuaciones objeto del presente acuerdo, corresponde a la EPSAR:  
a) La contratación y financiación de la redacción de los proyectos de construcción.  
b) Contratar y financiar la dirección facultativa de las obras e instalaciones descritas en los proyectos de construcción.  
c) La financiación, de acuerdo a lo señalado en el anexo II, del 90 % del importe final de las obras.  
d) Licitar, mediante concurso abierto, contratar y ejecutar las obras e instalaciones descritas en los proyectos de construcción, de conformidad a lo establecido en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público, por la que se transponen al ordenamiento jurídico español las Directivas del Parlamento Europeo y del Consejo 2014/23/UE y 2014/24/UE, de 26 de febrero de 2014.  
e) Supervisar la ejecución de las obras y actuaciones previstas en los proyectos, mediante la empresa especializada designada al efecto, con el objeto de establecer las unidades de obra realmente ejecutadas.  
f) Recibir las obras del contratista adjudicatario de las mismas, una vez concluidas, de conformidad con la Ley 9/2017, de 8 de noviembre.  
  
Sexta. participación del Ayuntamiento de El Campello  
En relación con las actuaciones objeto del presente acuerdo, corresponde al Ayuntamiento de El Campello:  
a) Dar su conformidad mediante acuerdo del Pleno, al contenido de los proyectos de construcción para la ejecución de las obras.  
b) Obtener a su costa y poner a disposición de la EPSAR los terrenos necesarios para la ejecución de las obras, cediendo la titularidad de los mismos a la Generalitat Valenciana, mediante Acuerdo Plenario del Ayuntamiento, utilizando a tal fin la redacción del anexo III.  
c) Realizar las gestiones necesarias y obtener las autorizaciones y licencias que requiera, en cada momento, la legislación aplicable y permitan la ejecución de las actuaciones previstas.  
d) La Corporación municipal se compromete a consignar en sus presupuestos, en los términos indicados en los artículos 166 y 174 del Real decreto legislativo 2/2004, que aprueba el texto refundido de la Ley reguladora de las haciendas locales, las cantidades suficientes para atender las obligaciones derivadas de este convenio.  
e) Financiar las obras de construcción de un importe estimado de 3.999.515,22 - (IVA excluido) en un porcentaje del 10 % del coste real de la obra, hasta la liquidación de la misma, mediante las oportunas transferencias de capital a favor de la EPSAR, con cargo a los compromisos de gasto de carácter plurianual asumidos por la corporación local, de conformidad con el anexo II del presente acuerdo.  
  
  
Séptima. Plazo de vigencia  
El presente acuerdo de cooperación entrará en vigor a partir de la fecha de su firma y de conformidad con lo establecido en la Ley 40/2015, tendrá una vigencia de cuatro años. No obstante, en cualquier momento antes de la finalización del plazo previsto las partes podrán acordar unánimemente su prórroga por un periodo de hasta cuatro años adicionales o su extinción.  
Desde la entrada en vigor del presente acuerdo, se deja sin efecto el convenio para la cofinanciación de las infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales del término municipal de El Campello, suscrito en fecha 10 de enero de 2006, entre la EPSAR y el Ayuntamiento de El Campello, al que se ha hecho referencia en el manifiesto II de los Antecedentes del presente acuerdo.  
El presente acuerdo podrá finalizar, antes del plazo establecido, siempre que hubiera finalizado la ejecución de las obras objeto del mismo, hasta su liquidación y que la EPSAR hubiera recibido el total de la aportación que corresponde financiar a la corporación local.  
  
Octava. Extinción del acuerdo  
El presente acuerdo se extinguirá por cualquiera de las siguientes causas (Ley 40/2015, 01.10.2015):  
1. Por el cumplimiento de las actuaciones que constituyen su objeto, tanto por parte de la EPSAR como del Ayuntamiento de El Campello.  
2. Por incurrir en causa de resolución. Estas pueden ser:  
a) El transcurso del plazo de vigencia del acuerdo de cooperación sin haberse acordado la prórroga del mismo.  
b) El acuerdo unánime de todos los firmantes.  
c) El incumplimiento de las obligaciones y compromisos asumidos por parte de alguno de los firmantes.  
En este caso, cualquiera de las partes podrá notificar a la parte incumplidora un requerimiento para que cumpla en un determinado plazo con las obligaciones o compromisos que se consideran incumplidos. Este requerimiento será comunicado al responsable del mecanismo de seguimiento, vigilancia y control de la ejecución del acuerdo (cláusula tercera), y a las demás partes firmantes.  
Si trascurrido el plazo indicado en el requerimiento persistiera el incumplimiento, la parte que lo dirigió notificará a las partes firmantes la concurrencia de la causa de resolución y se entenderá resuelto el convenio. La resolución del convenio por esta causa podrá conllevar la indemnización de los perjuicios ocasionados.  
d) Por decisión judicial declaratoria de la nulidad del acuerdo de cooperación.  
e) Acaecimiento de circunstancias que hagan imposible su cumplimiento.  
2. Por cualquier otra causa distinta de las anteriores prevista en el acuerdo de cooperación o en otras leyes.  
3. No obstante lo anterior, y conforme al artículo 11.1.f del Decreto 176/2014, de 10 de octubre y al artículo 52.3 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, si cuando concurra cualquiera de las causas de resolución del acuerdo existen actuaciones en curso de ejecución, las partes, a propuesta de la comisión de seguimiento, vigilancia y control del acuerdo, podrán acordar la continuación y finalización de las actuaciones en curso que consideren oportunas, estableciendo un plazo improrrogable para su finalización.  
  
Novena. Titularidad  
Las instalaciones construidas en virtud del presente acuerdo, así como los terrenos donde se ubiquen serán titularidad de la Generalitat Valenciana.  
El Ayuntamiento procederá a ceder a la Generalitat Valenciana la titularidad de las instalaciones que sean actualmente de su titularidad (anexo I) y formen finalmente parte del sistema de saneamiento completo.  
  
Décima. Régimen  
El presente acuerdo tiene naturaleza administrativa, rigiendo en su interpretación y desarrollo la ordenación jurídico administrativa, esto es, la Ley 40/2015; la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública del sector público instrumental y; el Decreto 176/2014, con expresa sumisión de las partes a la jurisdicción contencioso administrativa, (Tribunales de Valencia).  
  
  
  
Decimoprimera. Publicidad  
El texto íntegro del presente acuerdo, una vez suscrito, deberá publicarse en el portal de transparencia de la Generalitat, gva Oberta, i en la web del Ayuntamiento de El Campello, conforme a lo exigido por los artículos 9.1.c y 10 de la Ley 2/2015, de 2 de abril, de la Generalitat, de transparencia, buen gobierno y participación ciudadana de la Comunitat Valenciana. Así mismo, deberá publicarse en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV), conforme al artículo 111.3 de la Ley 8/2010, de 23 de junio, de la Generalitat, de régimen local de la Comunitat Valenciana.  
  
Decimosegunda. Remisión del acuerdo a la Sindicatura de Cuentas  
Conforme al artículo 53 de la Ley 40/2015, dentro de los tres meses siguientes a la suscripción del presente acuerdo y, dado que los compromisos económicos asumidos superan los 600.000 euros, este deberá remitirse electrónicamente a la Sindicatura de Cuentas.  
Igualmente se comunicarán a la Sindicatura de Cuentas, las modificaciones, prórrogas o variaciones de plazos, alteración de los importes de los compromisos económicos asumidos y la extinción del presente acuerdo.  
Y en prueba de conformidad firman el presente documento por triplicado ejemplar en el lugar y fecha indicados ut supra.  
  
Ayuntamiento El Campello  
Benjamí Soler Palomares  
  
Entidad de Saneamiento de Aguas  
Francisco Javier Quesada Ferre  
  
Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural  
Elena Cebrián Calvo  
  
  
  
ANEXO I  
Actuaciones incluidas en el presente acuerdo de cooperación  
  
Las actuaciones consisten en las obras hidráulicas necesarias para la recogida y transporte en alta de las aguas residuales generadas en la cuenca de saneamiento del área septentrional de la zona norte de El Campello, la interconexión con la cuenca de saneamiento del área meridional y las modificaciones estructurales de la red de saneamiento existente para la conexión con el caso urbano de El Campello y su transporte hacia la EBAR de El Campello, desde donde se impulsarán las aguas residuales hasta la EDAR de Alacantí Norte para su tratamiento adecuado. Se centran en las siguientes instalaciones:  
1. Estaciones de bombeo de aguas residuales  
1.1. Instalaciones en zona septentrional  
1.1.1. EBAR La Nuza  
1.1.2. EBAR Cala Baeza  
1.1.3. EBAR La Merced  
1.1.4. EBAR Cala d'Or  
1.1.5. EBAR Aguas Bajas  
1.2. Instalaciones de la zona meridional  
1.2.1. EBAR Avenida de América  
1.2.2. EBAR Daya Nueva  
1.2.3. EBAR Avenida Bélgica  
1.2.4. EBAR D. Carlos  
2. Adecuación de los bombeos existentes (titularidad Ayuntamiento de El Campello) para la conexión con el sistema Alacantí Norte  
2.1. EBAR Amerador  
2.2. EBAR Alkabir  
2.3. EBAR Almadrava  
3. Impulsiones y colectores  
3.1. Área septentrional:  
3.1.1. Trazado EBAR La Nuza-EBAR La Merced  
3.1.2. Trazado Conexión EBAR Cala Baeza-EBAR Municipal  
3.1.3. Trazado EBAR La Merced-EBAR Cala d'Or  
3.1.4. Trazado EBAR Cala d'Or-EBAR Aguas Bajas  
3.1.5. Trazado EBAR Aguas Bajas-EBAR Avenida América  
3.2. Área meridional:  
3.2.1. Trazado EBAR Avenida América-EBAR Daya Nueva  
3.2.2. Trazado EBAR Daya Nueva-EBAR Avenida Bélgica  
3.2.3. Colector Gravedad Avenida Central-EBAR Bélgica  
3.2.4. Trazado EBAR Avenida Bélgica-EBAR D. Carlos  
3.2.5. Trazado EBAR D. Carlos-EBAR l'Amerador  
3.3. Área urbana:  
3.3.1. Trazado EBAR l'Amerador-EBAR Alkabir (titularidad del Ayuntamiento)  
3.3.2. Trazado EBAR Alkabir-EBAR Almadrava (titularidad del Ayuntamiento)  
3.3.3. Trazado EBAR Almadrava-PR Saneamiento  
3.3.4. PR Saneamiento a Enric Valor y conexión con EBAR El Campello (titularidad del Ayuntamiento)  
4. Automatismos y telecontrol  
5. Sistema de eliminación de sulfhídrico  
  
  
  
ANEXO II  
  
El presupuesto estimado inicialmente del presente acuerdo de cooperación, es de 3.999.515,22 - (IVA excluido).  
a) Financiación por la EPSAR  
De conformidad con lo establecido en el apartado c de la cláusula quinta del presente acuerdo, la EPSAR financiará las obras e instalaciones descritas en los diferentes proyectos de construcción, en los términos del TRLCSP, recuperando un 10 % del coste real de las obras del Ayuntamiento de El Campello.  
Por tanto, la EPSAR financiará finalmente, el 90 % del coste real de las obras, estimando su aportación inicialmente en 3.599.563,70 - (IVA excluido), si bien el importe definitivo no quedará determinado hasta la liquidación de las obras.  
b) Financiación por el Ayuntamiento de El Campello  
De conformidad con el apartado e de la cláusula sexta del presente acuerdo, el Ayuntamiento de El Campello financiará las obras de construcción que se ejecuten, en un porcentaje del 10 % del coste real de las obras. Estimándose la aportación del Ayuntamiento de El Campello en 399.951,52 - (IVA excluido), si bien el importe definitivo no quedará determinado hasta la liquidación de las obras.  
El pago a la EPSAR por parte del Ayuntamiento de El Campello se realizará conforme a certificación emitida, esto es, el Ayuntamiento de El Campello pagará a la EPSAR el 10 % del importe, de la certificación o certificaciones expedidas mensualmente, en un plazo no superior a 60 días.  
Las actuaciones anteriores han sido incluidas en la FP-6 Anexo de Inversiones Reales Previstas del ejercicio 2018, con la siguiente distribución de anualidades previstas:  
ANEXO III  
  
El Ayuntamiento de El Campello, mediante Acuerdo que adopte el Pleno u órgano competente de ese Ayuntamiento, y conforme a lo dispuesto en el apartado b de la cláusula sexta del presente acuerdo, debe poner a disposición de la EPSAR los terrenos necesarios para la ejecución de las obras (con descripción de las parcelas: núm., superficie, referencia catastral), utilizando a tal fin, la siguiente redacción:  
- Cuando se trate de expropiaciones: «Ceder la titularidad de la propiedad de los terrenos a la Generalitat Valenciana, con carácter indefinido mientras se cumpla el destino del bien».  
- Cuando se trate de servidumbre: «Ceder la titularidad del derecho de uso a la Generalitat Valenciana, con carácter indefinido mientras se cumpla el destino del bien».  
- Cuando se trate de ocupación temporal: «Ceder el derecho de uso a la Generalitat Valenciana, con carácter indefinido mientras se cumpla el destino del bien».  
Deberán identificar con exactitud el inmueble (la finca debe de estar perfectamente individualizada, esto es, los datos que figuren en el registro y catastro deben ser coincidentes con los que figuren en el acuerdo de cesión. Caso contrario, el Ayuntamiento, como propietario del inmueble, deberá realizar las operaciones registrales y catastrales necesarias).  
Asimismo, deberá recogerse la mención, según se trate de bienes demaniales (bienes y derechos de dominio público de titularidad pública, que se encuentran afectados al uso general o al servicio público) o patrimoniales (bienes de dominio privado de titularidad de la administración y que pueden ser adquiridos, gravados y transmitidos como si de un particular se tratase), siguiente:  
- Cuando se trate de un bien demanial: «Se ha tramitado el expediente de conformidad con lo dispuesto en el artículo 37 de la Ley 14/2003, de 10 de abril, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana, así como a lo dispuesto en la Disposición Adicional 11ª de la citada ley, que regula la mutación demanial».  
- Cuando se trate de un bien patrimonial: «Se ha tramitado el expediente de conformidad con lo dispuesto en los artículos 109 y siguientes del Real decreto 1372/1986, de 13 de junio, por el que se aprueba el Reglamento de Bienes de las Entidades Locales».  
Deberá asimismo aprobarse: «El compromiso del Ayuntamiento de proceder, a su costa, a la eliminación de cualquier obstáculo que pueda impedir o dificultar la ejecución de las actuaciones previstas, así como a dotar al terreno objeto de cesión de la urbanización necesaria para que el mismo adquiera  la condición de solar».  
La documentación que deberá aportar a la EPSAR, es:  
- Nota simple informativa o certificación registral en la que conste la descripción, titularidad y cargas del inmueble.  
- Plano de ubicación del inmueble.  
  
  
  
ANEXO IV  
Resumen del proyecto  
  
Indice  
1. Antecedentes  
2. Objeto y alcance del proyecto  
3. Situación actual  
4. Caudales de diseño  
5. Emplazamiento de la actuación  
6. Descripción de las obras  
6.1. Estaciones y edificios de bombeo zona septentrional  
6.2. Estaciones y edificios de bombeo zona meridional  
6.3. Adecuación de los bombeos existentes para la conexión con el sistema Alacantí Nord  
6.4. Impulsiones y colectores  
6.5. Automatismos y telecontrol  
6.6. Sistema de eliminación de sulfhídrico  
  
1. Antecedentes  
La actual infraestructura de saneamiento de las urbanizaciones colindantes a la villa de El Campello está resuelta a base de instalaciones unitarias en cada una de las viviendas y con tres (3) pequeñas instalaciones de depuración que solucionan el saneamiento de la zona pero a medio plazo podrán presentar problemas por capacidad hidráulica y de tratamiento. Por otro lado, parte de las aguas residuales del municipio de El Campello se conducían a la EDAR de Monte Orgegia, mediante una red de colectores e impulsiones (actualmente se conducen hasta la EDAR de Alacantí Norte), la cual da servicio a varios municipios integrados en la Mancomunidad de l'Alacantí. Tras el análisis técnico y económico de ampliar y conectar la red de saneamiento hacia una EDAR existente con capacidad suficiente, o de construir una nueva infraestructura, se dedujo la necesidad de construir una nueva depuradora de aguas residuales que tratase las aguas procedentes de las urbanizaciones situadas al norte del casco urbano de El Campello y se encontrase en un punto equidistante de las mismas, actuación planificada en el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana.  
Con fecha 10 de enero de 2006 la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de El Campello suscribieron un Convenio para la cofinanciación de las infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales del término municipal de El Campello (Alicante), el cual armonizó el proceso de redacción de proyecto, ejecución de obras y financiación de las obras para la construcción de los colectores y estación depuradora de aguas residuales de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello, correspondiendo a la Entidad de Saneamiento la redacción del proyecto y la ejecución de las obras.  
Las obras fueron plasmadas en el «Proyecto de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello (Alicante)» y contemplaban la ejecución de un sistema integral de recogida y transporte de agua residual que sustituía a las pequeñas depuradoras existentes, formado por un conjunto de estaciones de bombeo interconectadas mediante una serie de impulsiones y colectores por gravedad, dividido en la zona Sur en la cual se encontraban las siguientes estaciones de bombeo: EB2 Avda Bélgica 1, EB3 av. Bélgica 2, EB4 C/Daia Nova, EB5 av. América y EB6 «Far West» y la zona Norte, donde se encontraban las siguientes estaciones de bombeo: EB LA Nuza, EB La Merced y EB Cala d'Or, correspondientes a su ubicación geográfica con respecto a la nueva EDAR y la construcción de una nueva Estación Depuradora de Aguas Residuales con una capacidad de tratamiento de 4.000 m³/día.  
El anuncio de licitación de las obras descritas en el «Proyecto de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello (Alicante)» se publicó en el DOCE núm. S 246 de 28 de diciembre de 2006, DOGV núm. 5421 de fecha 4 de enero de 2007 y BOE núm. 6 de fecha 6 de enero de 2007.  
Con fecha 14 de febrero de 2008 se adjudicaron las obras a la unión temporal de empresas BEFESA AGUA, SA. OCIDE CONSTRUCCIÓN, SA, por un importe de 12.343.990,24 - (16 % IVA incluido) y con fecha 25 de marzo de 2008 se firmó el acta de comprobación del replanteo de las obras, iniciándose estas al día siguiente de su firma.  
Con fecha 17 de agosto de 2009, la Vicepresidenta del Consejo de Administración de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana, acordó la redacción de modificaciones en el proyecto, de acuerdo con la propuesta elaborada al efecto por la dirección facultativa y acordó la suspensión temporal parcial de las obras afectadas por dichas modificaciones; levantándose en fecha 01.09.2009 la correspondiente acta de suspensión, en los términos previstos en el artículo 103 del Real decreto 1098/2001 de 12 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento General de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas.  
Durante la redacción del Proyecto Modificado, se recopilaron los datos de caudales generados hasta la fecha y se compararon con los caudales previstos en el proyecto, constatando que los mismos se han visto reducidos de forma importante debido a disminución de la demanda hidráulica derivada de la paralización del crecimiento urbanístico, llegando en algún caso a cuantificarse caudales inferiores a los registrados con anterioridad. A lo anterior, se une que aún no se ha iniciado la construcción de la red secundaria que captará las acometidas domiciliarias y las transportará a la red general. Por otra parte, se comprobó que la capacidad hidráulica de transporte de caudales de la red de saneamiento del casco urbano de El Campello, permitiría evacuar los nuevos caudales esperados en la zona norte y llevar el agua residual a la depuradora de Alacantí Norte, instalación que cuenta con las infraestructuras exteriores de captación y transporte ya construidas y operativas, además de contar con resguardo hidráulico suficiente para permitir tratar con garantía las nuevas aportaciones del norte de El Campello.  
En la reunión del Consejo de Administración de la EPSAR celebrada el 30 de julio de 2012, en el punto 3 del orden de la reunión destinada a dar cuenta de las actuaciones realizadas por la Entidad de Saneamiento, se planteó resolver el contrato de las obras de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello (Alicante). Asimismo, se mencionó que se comprobó que la suma de los caudales previstos procedentes de la zona norte de El Campello es inferior en un 57,36 % del caudal de diseño de la depuradora prevista en el proyecto primitivo y en consecuencia, cabe plantearse un modificado con un alcance muy distinto al inicialmente previsto, dejando de ejecutar la depuradora proyectada, y conectando los caudales de la zona norte con la red de saneamiento del casco urbano de El Campello y, a través de esta, con la EDAR de Alacantí Norte. Se concluyó que dado el actual escenario de restricciones presupuestarias, cabe plantearse como solución más idónea la de resolver el contrato de ejecución de obras.  
Con fecha 7 de junio de 2013 se celebró la primera reunión de la Comisión Mixta para el seguimiento del Convenio suscrito el día 10 de enero de 2006, entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de El Campello, para la ejecución de las infraestructuras de saneamiento y depuración en el término municipal de El Campello, en la cual se propuso la resolución del contrato de obras y explotación adjudicadas a la UTE BEFESA AGUA, SA. OCIDE CONSTRUCCIÓN, SA, por desistimiento de la administración dado que la actuación planteada inicialmente no resuelve de manera eficaz el saneamiento del área norte del casco urbano de El Campello.  
Con fecha 21 de abril de 2015 se acordó de resolución del contrato de ejecución de obras conforme al artículo 112.1 del Real decreto legislativo 2/2000, de 16 de junio, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de contratos de las administraciones públicas (TRLCAP), ley por la que se rige el mismo en virtud de la disposición transitoria primera del Real decreto legislativo 3/2011, de 14 de noviembre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Contratos del Sector Público.  
Atendiendo a los antecedentes citados, y dado que las obras construidas que formaban parte del «Proyecto de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello (Alicante)» son claramente insuficientes para solucionar la problemática de saneamiento al adoptar el carácter de incompletas, la Entidad de Saneamiento contrató a Proaguas Costablanca, SA, la redacción del presente «Proyecto de construcción de las obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello con la EDAR de Alacantí Norte. San Joan d'Alacant (Alicante)»  
  
2. Objeto y alcance del proyecto  
El objeto del presente proyecto es la justificación, definición y valoración de las obras necesarias para resolver la evacuación de las aguas generadas en las aglomeraciones urbanas al norte del casco urbano de El Campello y su tratamiento adecuado de una manera eficaz y de un modo eficiente, en las instalaciones de la EDAR de Alacantí Norte, mediante el aprovechamiento de las infraestructuras construidas recientemente y las infraestructuras de saneamiento operativas existentes en el área urbana de El Campello.  
Las obras a proyectar consistirán en las obras hidráulicas necesarias para la recogida y transporte en alta de las aguas residuales generadas en la cuenca de saneamiento del área septentrional de la zona norte de El Campello, centradas en La Nuza, La Merced, Cala Baeza y Cala d'Or, la interconexión con la cuenca de saneamiento del área meridional, donde se realizarán las obras hidráulicas para la recogida y transporte de las aguas residuales generadas en las zonas de av. América, Daya Nueva, av. Bélgica, Plaza D. Carlos y las modificaciones estructurales de la red de saneamiento existente para la conexión con el casco urbano de El Campello y su transporte hacia la EBAR de El Campello, situada en la margen de derecha del rio Montnegre y actualmente operativa, desde donde se impulsarán las aguas residuales hasta la EDAR de Alacantí Norte para su tratamiento adecuado. Quedará dentro del alcance de este proyecto las pruebas de funcionamiento del sistema general una vez construido y puesto en servicio por un periodo suficiente como para validar el correcto funcionamiento del mismo.  
  
3. Situación actual  
La actual infraestructura de saneamiento de las urbanizaciones colindantes al norte de la villa de El Campello está resuelta en su área septentrional con tres (3) pequeñas instalaciones de depuración que solucionan el saneamiento de la zona, pero en momentos puntuales presentan incumplimientos en sus vertidos al exceder de los valores límite de emisión autorizables, o no tienen otorgada la preceptiva autorización de vertido, y en su área meridional a base de instalaciones unitarias en cada una de las viviendas.  
Con la ejecución de las obras contempladas en el «Proyecto de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello (Alicante)», se construyeron parte de las infraestructuras necesarias para solucionar la problemática descrita, pero el estudio detallado de las necesidades reales determinó que las mismas no solucionaban de manera eficaz y eficiente la misma, no obstante, gran parte de estas infraestructuras permiten su reutilización al tratarse de elementos estáticos. Con el fin de optimizar las obras a proyectar, en el presente proyecto se incorporan las instalaciones anteriormente citadas dentro del esquema de funcionamiento.  
Estas instalaciones son las siguientes:  
- Obra civil E.B. La Nuza  
- Impulsión La Nuza- La Merced  
- Impulsión Cala d'Or hasta las inmediaciones de El Poblet  
- Impulsión Av. América hasta el Barranc d'Aigües  
- Obra Civil E.B. av. América  
- Impulsión Av. América-Daya Nueva (parcial)  
- Edificación y obra civil E.B. Daya Nueva  
- Impulsión E.B Bélgica-E.B. Daya Nueva (parcial)  
- Edificación y obra civil E.B. D. Carlos  
  
4. Caudales de diseño  
Desde el año 2.008, se ha observado una paralización del desarrollo urbanístico y la ralentización del crecimiento poblacional esperado, observaciones confirmadas por los caudales generados en la zona septentrional, única que cuenta con algún sistema depurativo.  
Para la determinación de caudales, una vez obtenida la población actual, se determina el caudal de agua residual generado en cada zona, aplicando una dotación que se ha obtenido a partir de los datos de consumo de agua potable facilitados por AMAEM.  
Para el cálculo de los caudales futuros, se ha considerado la población de diseño (a 20 años) y la dotación real que arrojan los datos de consumo de aguas por la evolución de la población, estimada en invierno, ya que se considera que la población estacional no se encuentra censada, y corregida con el coeficiente 0,8, que tradicionalmente relaciona los consumos de agua potable con los caudales registrados en la red de saneamiento, considerada esta separativa.  
5. Emplazamiento de la actuación  
Los colectores y estaciones de bombeo, se encuentran divididos en dos zonas diferenciadas por su situación con respecto al Barranc d'Aigües, denominadas área septentrional y área meridional, solo comunicadas entre sí por la N-332.  
Las estaciones de bombeo del área septentrional se emplazarán en la situación de las cuatro pequeñas depuradoras existentes antes citadas, cuyo servicio quedará anulado al entrar en funcionamiento la red de impulsiones objeto del proyecto. Ambas áreas se conectan a través del paraje de loma de Reixes, frontera natural entre las mismas, siendo necesaria para la conexión la ejecución de una tubería paralela al pequeño barranco existente, la vía interurbana N-332 y la infraestructura ferroviaria FGV.  
Una vez en la zona meridional, a esta red se conectan los sectores de av. América, Daia Nova, Bélgica y plaza de D. Carlos, y estos, a su vez con los bombeos existentes de Amerador, Alkabir y Almadrava. Desde este último se proyecta una nueva conducción de impulsión, de manera que no se sature la red de saneamiento del casco urbano de Campello, llevando las aguas generadas hasta un pozo de registro de la red de El Campello que vierte sus aguas al pozo de bombeo existente próximo al barranco del Río Seco y cercano al colegio Enric Valor, con capacidad suficiente para llevar las aguas hasta la E.B. El Campello y desde esta finalmente a la EDAR de Alacantí Nord.  
  
6. Descripción de las obras  
Colectores zona septentrional  
Los sectores comprendidos en la zona septentrional son Venta La Nuza, La Merced, Cala Baeza-Proinvasa y Cala d'Or. Actualmente para cada una de estas urbanizaciones existe una estación depuradora de aguas residuales, aunque son demasiado pequeñas y se han quedado obsoletas, ya que no pueden absorber el elevado caudal que, en su momento, generó el crecimiento urbanístico registrado en las cuatro zonas residenciales.  
En esta zona, no será necesaria prácticamente ninguna modificación en la tubería ya instalada y que se incorpora en el presente proyecto a la red de impulsiones, a excepción del último tramo de impulsión desde la estación de bombeo de Cala d'Or hacia la zona meridional, y que en el presente proyecto conectará a través de la estación de bombeo EB-Aigües Baixes con la tubería ya ejecutada.  
En cuanto a los equipos de bombeo, se han ajustado para la impulsión de los nuevos caudales esperados. Dado que los diámetros de las tuberías instaladas están fijados, se proponen equipos de bombeo de manera que se ajusten tanto al caudal generado como a la velocidad mínima de la tubería, con el fin de evitar en lo posible sedimentaciones y septicidades en las mismas. Aun así, se han instalado equipos de la menor potencia posible, todos ellos con variador de frecuencia, con el consiguiente ahorro tanto en equipos como de consumo energético.  
Colectores zona meridional  
En los últimos años el crecimiento urbanístico no ha sido todo lo grande que se esperaba, y uno de los factores que ha llevado a esto ha sido la falta de una red de saneamiento. En la actualidad, las aguas residuales son llevadas a fosas sépticas, tanques Imhoff y en general a pequeños sistemas de depuración, que en la mayoría de los casos son individuales.  
En primer lugar se diseñará una red separativa, es decir solo se recogerán las aguas residuales, con el fin de no saturar los bombeos y, porque las aguas serán tratadas en la Estación Depuradora de Alacantí Nord.  
El trazado principal discurre aproximadamente paralelo a la costa a un lado de la vía del tren de cercanías Alicante'Denia, ya que en este área están las cotas más bajas de la zona. Aun así el terreno tiene continuas subidas y bajadas por lo que es necesario realizar cinco impulsiones más para elevar el agua residual. El sistema estará formado por seis tramos de impulsión y tres ramales de gravedad principales, dos de los cuales ya están ejecutados aunque no han entrado en servicio por la falta de infraestructuras de transporte del agua, más otro tramo de impulsión, desde la E.B. Almadrava, ya en el casco urbano de El Campello.  
En el planteamiento objeto del presente proyecto, la red del área meridional, debido al cambio de filosofía en el transporte de las aguas generadas respecto a las obras ya ejecutadas, será necesario realizar algunas modificaciones en la obra civil existente y ampliaciones de diámetro en los bombeos de cola  
Una vez analizada la viabilidad de la red topológica existente, se han determinado las posibles variaciones u obras de nueva ejecución para el cumplimiento del fin último, concluyendo que la mayoría de las instalaciones no precisarán modificaciones, y serán empleadas en la nueva configuración. No obstante, deben necesariamente proyectarse las siguientes nuevas líneas de impulsión, a saber:  
- Impulsión desde la EB-av. América hasta la EB-Daya Nueva. Se ejecutará el colector de impulsión paralelamente al colector de gravedad instalado, quedando el colector de gravedad ya ejecutado como ramal secundario de conexión de las aguas residuales.  
- Impulsión desde la EB-Daya Nueva hasta la EB-Bélgica por las c/ Sagunto, c/ París y c/ Torrente, quedando el colector de gravedad ya ejecutado como ramal de la red secundaria, y al que se pueden conectar las aguas residuales de la zona.  
- Impulsión desde la EB- D. Carlos a la EB Amerador por la c/ Gerona, quedando el colector de gravedad ya ejecutado como ramal de la red secundaria, y al que se pueden conectar las aguas residuales de la zona.  
En cuanto a los equipos de bombeo, al igual que en la zona septentrional, se han ajustado para la impulsión de los nuevos caudales esperados. Dado que los diámetros de las tuberías instaladas están fijados, se proponen equipos de bombeo de manera que se ajusten tanto al caudal generado como a la velocidad mínima de la tubería, con el fin de evitar en lo posible sedimentaciones y septicidades en las mismas. Aun así, es posible instalar equipos de menor potencia que los que se habían planteado inicialmente, con el consiguiente ahorro tanto en equipos como de consumo energético.  
Obras de conexión con la EDAR de Alacantí Nord.  
Para el correcto funcionamiento de todos los bombeos en cascada, será necesario reemplazar los equipos de los bombeos de Amerador, Alkabir y Almadrava, por otros capaces de impulsar hasta el casco urbano todos los caudales generados en la zona norte, más los que ya reciben de sus propias cuencas.  
Por último, y dada la saturación de la red dentro del propio casco urbano de El Campello, se propone una nueva impulsión desde E.B. Almadrava en unos 2.127 ml hasta romper carga en los pozos de llegada a la EBAR de Enric Valor, que a través de la EBAR el Campello llegará hasta la EDAR de Alacantí Nord.  
  
6.1. Estaciones y edificios de bombeo zona septentrional  
Se dispondrán cuatro estaciones de bombeo en la zona septentrional denominadas EB La Nuza, EB Cala Baeza, EB La Merced y EB Cala d'Or. El funcionamiento de estas estaciones será escalonado; es decir, EB La Nuza recogerá las aguas residuales e impulsará a EB La Merced que recibirá esta agua y las procedentes de su propia cuenca y de E.B. Cala Baeza, impulsándolas a EB Cala d'Or que finalmente las conducirá, cruzando el Barranco d'Aigües Baixes, hacia la estación EB Aigües Baixes, en la zona de conexión con los bombeos meridionales.  
  
EB La Nuza  
Estación de bombeo La Nuza  
Emplazamiento  
La estación de bombeo de La Nuza existe en la actualidad y tiene por finalidad impulsar las aguas residuales a la EDAR de Venta La Nuza. Se ubica en la c/ Gerret. El nuevo pozo de bombeo ya tiene ejecutada la obra civil.  
Debido al poco espacio existente en este recinto para rehabilitar la estación de bombeo a las nuevas dimensiones, se ejecutó un pozo nuevo en la acera existente frente a la actual estación de bombeo, cuya conexión está pendiente de la implantación de los elementos electromecánicos y de la puesta en marcha de la instalación. El actual recinto se aprovechará para realizar un edificio que alojará el grupo electrógeno y las instalaciones de eliminación de sulfhídrico.  
Bombas  
De acuerdo a la nueva estimación de caudales esperados en la zona, en el interior del pozo de bombeo se alojarán dos bombas sumergibles. Su funcionamiento será 1+1; cada una de las bombas será capaz de impulsar por sí sola un caudal de 13 l/sg a una altura de 28,97 m.c.a. En estos casos de bombas en funcionamiento 1+1, el sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de una (1) bomba a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas, según la que corresponda en la alternancia por horas.  
Edificio La Nuza  
Se ejecuta un edificio que albergará el grupo electrógeno, y que sigue la línea de integración arquitectónica que se ha realizado en los edificios de las estaciones de bombeo D. Carlos y Daya Nueva.  
Este edificio tendrá unas dimensiones en planta de 7,00 x 5,00 m². En él se situará un grupo electrógeno de 20 kVA que mantendrá el bombeo en funcionamiento cuando no se disponga de energía eléctrica. Dispondrá de dos salas, la del propio grupo que alojará además el compresor que alimentará al calderín, y otra donde se ejecutará un cubeto de retención, de hormigón armado, donde se alojará el depósito de nitrato cálcico, que si bien es una sustancia inocua, evitará que en caso de rotura, el producto se derrame por las calles y el barranco. En ella también se instalarán las bombas dosificadoras.  
El revestimiento propuesto será mediante paneles de aluminio estriado sujetos mediante fijación a rastreles metálicos, que a su vez irán anclados al propio cerramiento del edificio.  
Suministro eléctrico a EB La Nuza  
Puesto que el suministro eléctrico del bombeo se realizará a través de las redes de distribución de Iberdrola, empresa encargada del servicio en la zona, se ha tramitado la correspondiente solicitud de punto de suministro, con el fin de conocer las condiciones bajo las que se realizará el mismo por parte de la compañía distribuidora, dando lugar al expediente y condiciones técnicas para su ejecución que se detalla a continuación:  
Expediente Iberdrola: 9033098598  
Potencia solicitada: 13,856 kW  
Condiciones del suministro: Tensión de suministro: 3x400/230 V  
  
Trabajos a realizar: Acondicionamiento red existente RSBT Estación La Nuza. Extensión de red subterránea de baja tensión hasta CGP, tomando de la línea núm. 5 del CT Estación Nuza, con conductor 3(1x240)+1x150 mm².  
  
EB Cala Baeza  
Estación de bombeo EB Cala Baeza  
Emplazamiento  
La estación de bombeo de Cala Baeza se ubica en la av. Oriola, en la zona de acceso a Cala Baeza. Se ejecutará en el lugar de la actual depuradora Proinvasa, la cual quedará fuera de servicio. Las aguas que actualmente llegan por gravedad a esta depuradora se impulsarán a un bombeo municipal existente, que a su vez impulsa a la EDAR de La Merced.  
Bombas  
En el interior del pozo de bombeo se alojarán dos bombas sumergibles. Su funcionamiento será 1+1; cada una de las bombas será capaz de impulsar por sí sola un caudal de 7,29 l/sg a una altura de 6,55 m.c.a. En estos casos de bombas en funcionamiento 1+1, el sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de una (1) bomba a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas, según la que corresponda en la alternancia por horas.  
Debido a la situación de este bombeo, en zona ajardinada próxima a Cala Baeza, y a su cercanía con la EB La Merced, para casos de fallo de suministro eléctrico, estará conectado con el grupo electrógeno situado en EB La Merced, calculado para tal fin.  
Suministro eléctrico a EB Cala Baeza  
En este caso, se aprovecha el suministro existente que alimenta en la actualidad a la pequeña depuradora que se elimina, en base a las siguientes necesidades de potencia:  
Potencia necesaria: 5,05 kW  
Potencia instalada: 9,9 kW  
EB La Merced  
Estación de bombeo La Merced  
Emplazamiento  
La estación de bombeo de La Merced se emplazará en la parcela donde actualmente se sitúa la EDAR de la Merced, concretamente al final de un paseo en la c/Altea. Debido al estado del terreno por las fugas y hundimientos del actual sistema, se ha optado situar el pozo de bombeo propiamente dicho en una zona donde no es necesario tocar la actual infraestructura. El grupo electrógeno se instalará insonorizado a la intemperie, y se realizará un edifico en forma de L de tal forma que una sala aloja el cuadro eléctrico y el compresor y la otra se prolonga para cubrir la arqueta de válvulas del bombeo, desde donde se manejarán las compuertas y la reja de gruesos, y que alojará también el equipo de desodorización y el contenedor de residuos. Se revestirá, al igual que en el EB-D. Carlos y EB-Daia Nova, mediante paneles de aluminio estriado sujetos mediante fijación a rastreles metálicos, que a su vez irán anclados al propio cerramiento de bloques.  
Bombas   
En el interior del pozo de bombeo se alojarán dos bombas sumergibles. Su funcionamiento será 1+1; cada una de las bombas será capaz de impulsar por sí sola un caudal de 31,61 l/sg a una altura de 39,53 m.c.a. El sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de una (1) bomba a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas, según la que corresponda en la alternancia por horas.  
Edificio La Merced  
Como se ha citado anteriormente, se ejecutará un edificio en forma de L de tal forma que una sala aloja el cuadro eléctrico y el compresor y la otra se prolonga para cubrir la arqueta de válvulas del bombeo, desde donde se manejarán las compuertas y la reja de gruesos, y que alojará también el equipo de desodorización y el contenedor de residuos, y cuyo acabado exterior sigue la línea de integración arquitectónica que se ha realizado en los edificios de las estaciones de bombeo D. Carlos y Daya Nueva.  
Dado que el grupo electrógeno de 60 kVA en cabina de insonorización se sitúa a la intemperie sobre una losa de hormigón armado, se ha diseñado un murete de ocultación del mismo, integrado con el cerramiento exterior de la edificación.  
El edificio diseñado tendrá unas dimensiones en planta de 5,8 x 3,05 m² el ala que albergará la sala de cuadros y compresor, y de 7,15 x 2,40 m² el ala situada sobre las arquetas de válvulas. En ella también se instalará el equipo de desodorización y el contenedor de residuos.  
El revestimiento propuesto será mediante paneles de aluminio estriado sujetos mediante fijación a rastreles metálicos, que a su vez irán anclados al propio cerramiento del edificio.  
Suministro eléctrico a La Merced  
Puesto que el suministro eléctrico del bombeo se realizará a través de las redes de distribución de Iberdrola, empresa encargada del servicio en la zona, se ha tramitado la correspondiente solicitud de punto de suministro, con el fin de conocer las condiciones bajo las que se realizará el mismo por parte de la compañía distribuidora, dando lugar al expediente y condiciones técnicas para su ejecución que se detalla a continuación:  
Expediente Iberdrola: 9033099633  
Potencia solicitada: 28,8 kW  
Condiciones del suministro: Tensión de suministro: 3x400/230 V  
  
Trabajos a realizar: Acondicionamiento red existente RSBT Merced.  
Extensión de red subterránea de baja tensión hasta CGP mediante abatimiento de RSBT en C/Altea, tomando de la línea núm. 1 del CT Merced núm. 608150356, con conductor 3(1x240)+1x150 mm².  
  
EB Cala d'Or  
Estación de bombeo Cala d'Or  
Emplazamiento  
Se emplazará al final del camino al cual se accede a la actual EDAR de Cala d'Or desde la c/ Torrevella. Debido a la necesidad de mantener en funcionamiento la actual EDAR durante la ejecución de las obras, se ha optado situar el pozo de bombeo propiamente dicho en una zona donde no es necesario tocar la actual infraestructura, en la explanada que existe a los pies de las actuales instalaciones y donde actualmente se sitúa el tratamiento físico-químico que sirve de apoyo a la depuradora en los momentos de incremento de caudal, fundamentalmente en los periodos vacacionales.  
Al igual que en la EB La Merced, el grupo electrógeno se instalará insonorizado a la intemperie, y se realizará un edificio en forma de L de tal forma que una sala aloja el cuadro eléctrico y el compresor y la otra se prolonga para cubrir la arqueta de válvulas del bombeo, desde donde se manejarán las compuertas y la reja de gruesos, y que alojará también el equipo de desodorización y el contenedor de residuos. Se revestirá, al igual que en todas las edificaciones del presente proyecto, mediante paneles de aluminio estriado sujetos mediante fijación a rastreles metálicos, que a su vez irán anclados al propio cerramiento de bloques.  
Bombas  
En el interior del pozo de bombeo se alojarán dos bombas sumergibles. Su funcionamiento será 1+1; cada una de las bombas será capaz de impulsar por sí sola un caudal de 51,13 l/sg a una altura de 68,87 m.c.a. El sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de una (1) bomba a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas, según la que corresponda en la alternancia por horas.  
Edificio Cala d'Or  
Como se ha citado anteriormente, se ejecutará un edificio en forma de L de tal forma que una sala aloja el cuadro eléctrico y el compresor y la otra se prolonga para cubrir la arqueta de válvulas del bombeo, desde donde se manejarán las compuertas y la reja de gruesos, y que alojará también el equipo de desodorización y el contenedor de residuos, y cuyo acabado exterior sigue la línea de integración arquitectónica que se ha realizado en todos los edificios de las estaciones de bombeo del presente proyecto.  
Dado que el grupo electrógeno de 300 kVA en cabina de insonorización se sitúa a la intemperie sobre una losa de hormigón armado, se ha diseñado un murete de ocultación del mismo, con bloques de hormigón, integrado con el cerramiento exterior de la edificación.  
El edificio diseñado tendrá unas dimensiones en planta de 5,8 x 3,05 m² el ala que albergará la sala de cuadros y compresor, y de 7,15 x 2,40 m² el ala situada sobre las arquetas de válvulas. En ella también se instalará el equipo de desodorización y el contenedor de residuos.  
El revestimiento propuesto será mediante paneles de aluminio estriado sujetos mediante fijación a rastreles metálicos, que a su vez irán anclados al propio cerramiento del edificio.  
Suministro eléctrico a Cala d'Or  
Puesto que el suministro eléctrico del bombeo se realizará a través de las redes de distribución de Iberdrola, empresa encargada del servicio en la zona, se ha tramitado la correspondiente solicitud de punto de suministro, con el fin de conocer las condiciones bajo las que se realizará el mismo por parte de la compañía distribuidora, dando lugar al expediente y condiciones técnicas para su ejecución que se detalla a continuación:  
Expediente Iberdrola: 9033099670  
Potencia solicitada: 110,6 kW  
Condiciones del suministro: Tensión de suministro: 20.000 V.  
  
Conexión en RSMT 20 kV D/C.  
Centro de Entrega.  
Centro de Transformación de abonado 250 kVA.  
  
EB Aigües Baixes  
Estación de bombeo Aigües Baixes  
Emplazamiento  
Debido a lo escarpado del perfil hidráulico resultante en la conexión entre la zona septentrional y la zona meridional, con fuertes picos que provocan que, si a partir del bombeo de av. de América, primero de la zona meridional, se trazara la línea de alturas piezométricas, se verificaría que en determinados puntos altos de la conducción se dispondría de una presión inferior a la atmosférica. De las alternativas barajadas, la solución hidráulicamente más adecuada es la rotura de carga en el punto de mayor cota, y el transporte por gravedad hasta un nuevo bombeo de reelevación que salve la altura geométrica del último tramo de la conducción. Este punto se corresponde con la zona más baja del perfil, coincidente con el Barranc d'Aigües. Con el fin de salvar la zona de dominio público hidráulico del citado barranco, se ha emplazado el bombeo en una parcela próxima, si bien algo más elevada.  
Bombas  
En el interior del pozo de bombeo se alojarán dos bombas sumergibles. Su funcionamiento será 1+1; cada una de las bombas será capaz de impulsar por sí sola un caudal de 51,13 l/sg a una altura de 8,18 m.c.a. El sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de una (1) bomba a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas, según la que corresponda en la alternancia por horas.  
Debido a la situación de este bombeo, en parcela rústica y próximo al barraco y a la N-332, para casos de fallo de suministro eléctrico, estará conectado con el grupo electrógeno situado en EB av. de América, calculado para tal fin.  
Suministro eléctrico a Aigües Baixes  
Dada su situación, se contempla dentro del suministro de energía al bombeo avenida de América.  
Potencia necesaria: 7 kW  
Potencia instalada: 16,15 kW  
  
6.2. Estaciones y edificios de bombeo zona meridional  
Se dispondrán cinco estaciones de bombeo en la zona meridional denominadas, EB av. América, EB Daya Nueva, EB Bélgica, EB D. Carlos, y EB Amerador, esta última ya ejecutada y que conecta con la red de aguas residuales del casco urbano de El Campello, hacia la EB Almadrava, desde donde se impulsarán las aguas residuales recibidas de toda la zona norte hacia la EDAR de Alacantí Nord.  
El funcionamiento de estas estaciones será escalonado; es decir, EB av. América recogerá las aguas residuales procedentes de su cuenca y las procedentes de la zona septentrional a través de Aigües Baixes, y las impulsará a EB Daya Nueva que recibirá este agua y la procedente de su propia cuenca, impulsándola a EB Bélgica y así sucesivamente hasta llegar a la EB Amerador, ya ejecutada y en funcionamiento, desde donde actualmente se impulsa hacia EB Alkabir y desde aquí hasta EB Almadrava. Desde esta entra actualmente al casco urbano.  
Dado que, según fuentes municipales, la red del casco urbano se encuentra actualmente muy saturada, se proyecta la desconexión de EB Almadrava del saneamiento actual, y la ejecución de una nueva tubería de impulsión que discurre por la av. San Bartomeu, ya dentro del casco urbano hacia la conexión con la EDAR de Alacantí Nord, mediante los bombeos existentes de Enric Valor y EB El Campello.  
  
EB av. de América  
Estación de bombeo av. América  
La obra civil de este pozo ya está ejecutada. Sin embargo, para el correcto funcionamiento, es necesario demoler y volver a ejecutar el murete de separación de la cántara para alojar las bombas, y acomodar la valvulería y calderería del bombeo, dado que, con el nuevo planteamiento, la dirección de impulsión va en sentido contrario al que está la tubería ya ejecutada.  
Emplazamiento  
Se emplaza en la av. de América, cerca de la desembocadura del barranco de Aigües Baixes.  
Bombas  
De acuerdo a la nueva estimación de caudales esperados en la zona, en el interior del pozo de bombeo se alojarán tres bombas sumergibles. Su funcionamiento será 2+1; las dos bombas serán capaces de impulsar 53,64 l/s a 26,46 mca. Este sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de hasta dos (2) bombas en paralelo a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las tres bombas. Cuando se precise trabajar con dos bombas, la segunda se accionará mediante arrancador y trabajará a su frecuencia nominal, realizándose la regulación del caudal en la primera bomba.  
Edificio grupo electrógeno av. América  
Se ejecutará un edificio que albergará el grupo electrógeno, y que sigue la línea de integración arquitectónica que se ha realizado en todos los edificios del presente proyecto.  
Este edificio tendrá unas dimensiones en planta de 4,00 x 5,00 m². En él se situará un grupo electrógeno de 82 kVA que mantendrá este bombeo y el de Aigües Baixes en funcionamiento cuando no se disponga de energía eléctrica. En ella también se instalará el compresor que alimenta el calderín.  
El revestimiento propuesto será mediante paneles de aluminio estriado sujetos mediante fijación a rastreles metálicos, que a su vez irán anclados al propio cerramiento del edificio.  
Suministro eléctrico a av. América  
Puesto que el suministro eléctrico del bombeo se realizará a través de las redes de distribución de Iberdrola, empresa encargada del servicio en la zona, se ha tramitado la correspondiente solicitud de punto de suministro, con el fin de conocer las condiciones bajo las que se realizará el mismo por parte de la compañía distribuidora, dando lugar al expediente y condiciones técnicas para su ejecución que se detalla a continuación:  
Expediente Iberdrola: 9033099852  
Potencia solicitada: 42,3 kW  
Condiciones del suministro: Tensión de suministro: 3x400/230 V  
  
Trabajos a realizar: Conexión y Entronque en red existente RSBT Playaguas  
Adecuación de red existente RSBT Playaguas.  
Extensión de red subterránea de baja tensión hasta CGP, con conductor 3(1x150)+1x95 mm²  
  
EB Daya Nueva  
Estación de bombeo Daya Nueva  
Emplazamiento  
Se emplaza en un solar existente en el paseo de la c/Daya Nueva, en la denominada Cala Piteres. El solar se encuentra cerrado en su totalidad por una valla metálica. La parcela dispone de puerta de acceso.  
Bombas  
De acuerdo a la nueva estimación de caudales esperados en la zona, en el interior del pozo de bombeo se alojarán tres bombas sumergibles. Su funcionamiento será 2+1; las dos bombas serán capaces de impulsar 56,20 l/s a 36,37 mca. Este sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de hasta dos (2) bombas en paralelo a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas. Cuando se precise trabajar con dos bombas, la segunda se accionará mediante arrancador y trabajará a su frecuencia nominal, realizándose la regulación del caudal en la primera bomba.  
  
Edificio EB Daya Nueva  
La estructura y el revestimiento del edificio ya se encuentran ejecutados a excepción del polipasto y los acabados interiores.  
Este edificio está dividido en tres salas. En la primera estará dispuesto un grupo electrógeno de 83 kVA que mantendrá el bombeo en funcionamiento cuando no se disponga de energía eléctrica, en la segunda se alojará el pozo de bombeo junto a un equipo de desodorización que evitará malos olores, depurando el aire del interior de la sala y la tercera sala estará destinada a alojar los cuadros eléctricos.  
Suministro eléctrico a Daya Nueva  
Puesto que el suministro eléctrico del bombeo se realizará a través de las redes de distribución de Iberdrola, empresa encargada del servicio en la zona, se ha tramitado la correspondiente solicitud de punto de suministro, con el fin de conocer las condiciones bajo las que se realizará el mismo por parte de la compañía distribuidora, dando lugar al expediente y condiciones técnicas para su ejecución que se detalla a continuación:  
Expediente Iberdrola: 9033099943  
Potencia solicitada: 50,8 kW  
Condiciones del suministro: Tensión de suministro: 20.000 V  
  
Reforma CT Tunel - Iberdrola  
RSMT 20 kV desde CT Túnel hasta CEE.  
Centro de Entrega.  
Centro de Transformación de abonado 160 kVA.  
  
EB av. Bélgica  
Estación de bombeo av. Bélgica  
Emplazamiento  
Estará emplazada en la intersección de la avenida de Bélgica con la c/ Zaragoza. El pozo estará enrasado con la calle.  
Bombas  
De acuerdo a la nueva estimación de caudales esperados en la zona, en el interior del pozo de bombeo se alojarán tres bombas sumergibles. Su funcionamiento será 2+1; las dos bombas serán capaces de impulsar 58,81 l/s a 23,52 mca. Este sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de hasta dos (2) bombas en paralelo a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas. Cuando se precise trabajar con dos bombas, la segunda se accionará mediante arrancador y trabajará a su frecuencia nominal, realizándose la regulación del caudal en la primera bomba.  
Debido a la situación de este bombeo, en una intersección de calles bastante angosta y muy consolidada, y dada la cercanía a la EB D. Carlos, para casos de fallo de suministro eléctrico, estará conectado con el grupo electrógeno situado en la citada estación, calculado para tal fin.  
  
Suministro eléctrico a av. de Bélgica  
Puesto que el suministro eléctrico del bombeo se realizará a través de las redes de distribución de Iberdrola, empresa encargada del servicio en la zona, se ha tramitado la correspondiente solicitud de punto de suministro, con el fin de conocer las condiciones bajo las que se realizará el mismo por parte de la compañía distribuidora, dando lugar al expediente y condiciones técnicas para su ejecución que se detalla a continuación:  
Expediente Iberdrola: 9033100106  
Potencia solicitada: 33,8 kW  
Condiciones del suministro: Tensión de suministro: 3x400/230 V  
  
Trabajos a realizar: Conexión y Entronque en red existente RSBT POVEDA  
Adecuación de red existente RSBT Poveda.  
Extensión de red subterránea de baja tensión hasta CGP, con conductor 3(1x240)+1x150 mm²   
  
  
  
EB D. Carlos  
Estación de bombeo D. Carlos  
Emplazamiento  
Este bombeo está situado en la plaza de D. Carlos, en la intersección de la avenida de Bélgica con la c/Madrid. La obra civil y el cerramiento del edificio se encuentran ya ejecutados.  
Bombas  
De acuerdo a la nueva estimación de caudales esperados en la zona, en el interior del pozo de bombeo se alojarán tres bombas sumergibles. Su funcionamiento será 2+1; las dos bombas serán capaces de impulsar 59,90 l/s a 26,99 mca. Este sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de hasta dos (2) bombas en paralelo a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas. Cuando se precise trabajar con dos bombas, la segunda se accionará mediante arrancador y trabajará a su frecuencia nominal, realizándose la regulación del caudal en la primera bomba.  
Edificio EB D. Carlos  
Este edificio ya ejecutado, tiene unas dimensiones en planta de 15,06 x 5,00 m² y está dividido en cuatro salas. En la primera estará dispuesto un grupo electrógeno de 123 kVA que mantendrá este bombeo y el EB Bélgica en funcionamiento cuando no se disponga de energía eléctrica, en la segunda se alojará el pozo de bombeo junto a un equipo de desodorización mediante carbón activado que evitará malos olores, depurando el aire del interior de la sala, la tercera sala estará destinada a alojar los cuadros eléctricos y la cuarta sala contendrá el equipo y depósito de reactivo para la eliminación del sulfhídrico.  
Suministro eléctrico a D. Carlos  
Puesto que el suministro eléctrico del bombeo se realizará a través de las redes de distribución de Iberdrola, empresa encargada del servicio en la zona, se ha tramitado la correspondiente solicitud de punto de suministro, con el fin de conocer las condiciones bajo las que se realizará el mismo por parte de la compañía distribuidora, dando lugar al expediente y condiciones técnicas para su ejecución que se detalla a continuación:  
Expediente Iberdrola: 9033100210  
Potencia solicitada: 37,2 kW  
Condiciones del suministro: Tensión de suministro: 3x400/230 V  
  
Trabajos a realizar: Conexión y Entronque en red existente RSBT Don Carlos.  
Adecuación de red existente RSBT Don Carlos.  
Extensión de red subterranea de baja tensión hasta CGP,  
con conductor 3(1x240)+1x150 mm²  
  
6.3. Adecuación de los bombeos existentes para la conexión con el sistema Alacantí Nord  
La EB Amerador, ya ejecutada y en funcionamiento, conecta con la red de aguas residuales del casco urbano de El Campello. Actualmente, únicamente recoge los caudales generados en su cuenca de aporte y los impulsa hacia la EB Alkabir.  
Desde este bombeo, se impulsan los caudales procedentes de Amerador más los de su propia cuenca, con urbanizaciones ya muy consolidadas, hasta la EB Almadrava, que recibe además de lo anterior, sus propios caudales de aporte que son bastante elevados sobre todo en épocas vacacionales, donde llegan incluso a producirse vertidos.  
Para que estos bombeos sean capaces de impulsar además los caudales generados en toda la zona norte, será necesario cambiar las bombas existentes en los tres, además de una serie de actuaciones de adecuación que se describen a continuación.  
Las características comunes de estas labores son las siguientes:  
- Se procederá al by-pass de los bombeos y al vaciado y limpieza de la cántara, tomando las medidas de seguridad necesarias al ser estos espacios confinados.  
- Con el fin de proteger los bombeos y las arquetas de rotura de carga del ataque de las aguas residuales, se aplicará a las paredes, soleras y losas un revestimiento anticorrosivo, mediante lijado previo o chorro de arena de superficies de hormigón para eliminar impurezas, restos de desencofrante y abrir poro, mano de imprimación con MC-DUR 1177 WV-A o equivalente y dos manos de silicato híbrido para evitar la corrosión acelerada  
- A continuación se procederá al desmontaje y retirada de los equipos existentes, para proceder al montaje de los nuevos equipos y su valvulería asociada.  
  
EB Amerador  
Obras de remodelación de Amerador  
Emplazamiento  
Está emplazada en la av. Amerador, próximo a la cala del mismo nombre, enrasado con el pavimento.  
Actuaciones en EB Amerador  
Además de las actuaciones de adecuación de la cántara descritas anteriormente, se ejecutará próxima al pozo de bombeo existente, una arqueta de regulación y by-pass de hormigón armado y dimensiones interiores 2,5 m x 2,5 m, con el fin de ampliar el volumen de la cántara existente, y en los casos de parada de bombas y/o exceso de caudal, disponer del tiempo de retención necesario para la reparación y/o sustitución de los equipos antes de que se puedan producir vertidos.  
Bombas  
Dado que se producirá un aumento de los caudales que actualmente recibe, y se modificará la longitud de impulsión, será necesaria la sustitución de las bombas existentes.  
En el interior del pozo de bombeo se alojarán tres bombas sumergibles. Su funcionamiento será 2+1; las dos bombas serán capaces de impulsar 63,16 l/s a 21,35 mca. Este sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de hasta dos (2) bombas en paralelo a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas. Cuando se precise trabajar con dos bombas, la segunda se accionará mediante arrancador y trabajará a su frecuencia nominal, realizándose la regulación del caudal en la primera bomba.  
Suministro eléctrico a Amerador  
En este caso, se aprovecha el suministro existente.  
Potencia necesaria: 27,65 kW  
Suministro actual: CUPS: ES0021000011877753YK  
Potencia instalada: 56 kW.  
Potencia contratada: 27,71 kW  
  
EB Alkabir  
Obras de remodelación de Alkabir  
Emplazamiento  
Está emplazada en el barranco de Amerador, próximo a c/ Cocentaina, enrasado con la ribera del barranco.  
Actuaciones en EB Alkabir  
Además de las actuaciones de adecuación de la cántara descritas anteriormente, se ejecutará próxima al pozo de bombeo existente, una arqueta de regulación y by-pass de hormigón armado y dimensiones interiores 3 x 3 m, con el fin de ampliar el volumen de la cántara existente, y en los casos de parada de bombas y/o exceso de caudal, disponer del tiempo de retención necesario para la reparación y/o sustitución de los equipos antes de que se puedan producir vertidos.  
Bombas  
Dado que se producirá un aumento de los caudales que actualmente recibe, y se modificará la longitud de impulsión, será necesaria la sustitución de las bombas existentes.  
En el interior del pozo de bombeo se alojarán tres bombas sumergibles. Su funcionamiento será 2+1; las dos bombas serán capaces de impulsar 68,43 l/s a 27,89 mca. Este sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de hasta dos (2) bombas en paralelo a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas. Cuando se precise trabajar con dos bombas, la segunda se accionará mediante arrancador y trabajará a su frecuencia nominal, realizándose la regulación del caudal en la primera bomba.  
Suministro eléctrico a Alkabir  
Se aprovecha el suministro existente. En este caso, se tramitará si es necesario la correspondiente ampliación de contrato, en base a las siguientes necesidades de potencia:  
Potencia necesaria: 30,6 kW  
Suministro actual: CUPS: ES0021000000871934PR  
Potencia instalada: 26,4 kW.  
Potencia contratada: 26,4 kW  
  
EB Almadrava  
Obras de remodelación de Almadrava  
Emplazamiento  
Está emplazada en la av. Almadrava, dentro de un edificio construido para tal fin.  
Actuaciones en EB Almadrava  
Además de las actuaciones de adecuación de la cántara descritas anteriormente, se realizará una adecuación del edificio existente, procediendo a la reubicación de elementos, limpieza y tratamiento superficial antisalpicaduras de las paredes mediante relleno de grietas y poros con mortero de bajo módulo de elasticidad, aplicación de imprimación y capa de sellado pigmentado aplicado en dos capas de pintura en el interior del mismo hasta una altura de 1,5 m, el resto irá pintado con pintura plástica. También se aplicará a los suelos un tratamiento superficial a base de resinas epoxi.  
También se procederá a la instalación de un equipo de desodorización mediante carbón activado y ventilador centrífugo con colectores de aspiración DN 200 mm en polipropileno y chimenea para salida de aire, dentro de la sala descrita.  
Bombas  
Dado que se producirá un aumento de los caudales que actualmente recibe, y se modificará el trazado y la tubería de impulsión, será necesaria la sustitución de las bombas existentes.  
En el interior del pozo de bombeo se alojarán dos bombas sumergibles. Su funcionamiento será 1+1; cada una de las bombas será capaz de impulsar por sí sola un caudal de 89,77 l/sg a una altura de 19,18 m.c.a. El sistema consistirá en el funcionamiento a presión constante de una (1) bomba a caudal variable. Para ello se instalará un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba. El variador podrá trabajar con cualquiera de las dos bombas, según la que corresponda en la alternancia por horas.  
Suministro eléctrico a Almadrava  
Se aprovecha el suministro existente.  
Potencia necesaria: 31,5 kW  
Suministro actual: CUPS: ES0021000000874499GJ  
Potencia instalada: 26,4 kW.  
Potencia contratada: 26,4 kW  
  
6.4. Impulsiones y colectores  
Impulsiones y colectores área septentrional  
Trazado EB La Nuza - EB La Merced  
El trazado, ya ejecutado en su mayoría en polímero orientado de 160 mm de diámetro, conecta las estaciones de bombeo de La Nuza y La Merced. Está formado por dos tramos. El primero de impulsión y el segundo de gravedad. La conducción de impulsión tiene una longitud de 892,02 metros, con un diámetro exterior 160 milímetros y un espesor de 3,5 milímetros. De esta longitud, está pendiente de ejecutar el tramo final de entrada a La Merced, en unos 30 m. El colector de gravedad tiene una longitud de 5,37 metros, también pendiente de ejecutar  
Elementos existentes en la conducción de impulsión:  
Se han ejecutado arquetas con ventosas trifuncionales de aguas residuales de diámetro nominal 50 mm. alojadas en pozo de registro.  
Se han dispuesto pozos de recepción de desagüe a los que acometen los desagües de los distintos tramos de la conducción de impulsión.   
Trazado conexión EB Cala Baeza- EB Municipal  
El trazado discurre por la calle Oriola. Actualmente existe una red de colectores por gravedad, reflejados en los planos, que recogen las aguas de los edificios situados en la av. Oriola, entre c/Apareguda y c/ Torrevella. Estos colectores llevan las aguas hasta una pequeña depuradora compacta situada en una zona ajardinada próxima a Cala Baeza (Proinvasa). Se eliminará esta depuradora, impulsando las aguas que a ella llegan a un pozo de bombeo existente, que a su vez impulsará las aguas hasta la E. B. La Merced. La tubería prevista es de PEAD-SR-11, de DN 110 mm, instalada en zanja, con una longitud de 165 m.  
Trazado EB La Merced - EB Cala d'Or  
El trazado discurre por las calles Oriola y Torrevella. El trazado en el tramo final, desde el P-1.428,86 al P-1.579,45, no está ejecutado, por lo que se instalará la tubería de entrada, en PO de DN 250 mm, PN 16 atm, de las mismas características que la ya ejecutada e instalada en la misma zanja que la impulsión de salida de Cala d'Or. La longitud de tubería nueva es de unos 104 m.  
Elementos en la conducción de impulsión:  
Están ejecutadas arquetas con ventosas trifuncionales de diámetro nominal 80 mm. alojadas en pozo de registro de 1 m de diámetro interior.  
Se han dispuesto pozos de recepción de desagüe a los que acometen los desagües de los distintos tramos de la conducción de impulsión a lo largo de la traza. En tramo a ejecutar se dispondrá otro pozo de recepción de desagüe al que acometerá el desagüe de los distintos tramos de la conducción de impulsión.  
Trazado EB Cala d'Or ?EB Aigües Baixes  
Este trazado ya está ejecutado hasta el PK-820,80, donde es necesario desviar el trazado. El nuevo trazado discurre por detrás de la urbanización denominada «El Poblet», a través de parcelas rústicas no urbanizables.  
La tubería prevista es de polímero orientado DN 350mm, igual a la ya instalada en unos 225 m en la av. Oriola, c/ Cabeço d'Or y paraje Loma de Reixes, hasta la arqueta de rotura de carga. A partir de este punto, el agua circulará por gravedad, y se instalará una tubería de PVC corrugado DN 400mm, con sus correspondientes pozos de registro, y pozos de resalto donde el perfil longitudinal lo hace necesario, de manera que las velocidades se mantengan en los límites adecuados para evitar erosiones.  
Al llegar al PK-1.621,98, es necesario cruzar una infraestructura básica, que, siguiendo los requerimientos del organismo afectado, se realizará mediante hinca. La infraestructura en cuestión es el ferrocarril Alicante-Denia (FGV). La tubería a instalar a partir de este punto, es de polietileno alta densidad de diámetro nominal 400 mm, PN 6 atm, en barras de 13 m de longitud y con juntas por soldadura a tope, y discurre paralela a las vías de FGV y N-332.  
El trazado se ha dispuesto con una anchura y profundidad tal que no afecte a la conducción de agua potable que discurre por el mismo barranco, y fuera de las zonas de dominio público tanto del ferrocarril como de carreteras. En este tramo, la zanja será entibada, excepto en los tramos en roca, en toda la longitud en la que la tubería discurre paralela al ferrocarril y al cauce, que son unos 315 m, hasta llegar al cruce con el barranco d'Aigües, sin alterar las condiciones del cauce.  
El trazado del colector cruza el cauce citado instalado en zanja y encamisado en tubería de DN800 mm, quedando la clave del tubo más de un metro por debajo del lecho, y rellena con HNE-20. Los últimos 30 cm se rellenarán con escollera colocada de piedra caliza de 100 a 500 kg, y relleno de intersticios con material procedente del cauce y/o excavación. El trazado continúa fuera de la zona de servidumbre, y paralelo al cauce de Aigües Baixes en 95 metros desde el cruce anterior, hasta su llegada a la estación de bombeo prevista, dentro de la zona de policía.  
Elementos en la conducción de impulsión:  
Se han ejecutado arquetas con ventosas trifuncionales de diámetro nominal 80 mm alojadas en pozo de registro de 1 m de diámetro interior  
También se han dispuesto, en los tramos ya ejecutados, pozos de recepción de desagüe a los que acometerán los desagües de los distintos tramos de la conducción de impulsión.  
Estos elementos, pasarán a realizar la función para la que están proyectadas una vez se conecten las tuberías nuevas con las ya ejecutadas.  
  
Trazado EB Aigües Baixes- EB av. América  
Estará formado por dos tramos. El primero de impulsión y el segundo de gravedad.  
La conducción de impulsión tendrá una longitud de 758,35 metros, ejecutada totalmente, incluso elementos de protección. El tramo de conexión desde la EB Aigües Baixes hasta la tubería instalada, de unos 10 m, tendrá un diámetro exterior de 315 milímetros y un espesor de 7,4 milímetros, en polímero orientado.  
El colector de gravedad se ejecutará instalado en zanja, de PVC DN 400, y tendrá una longitud de 255 metros.  
Elementos en la conducción de impulsión:  
Se encuentran ya ejecutadas las arquetas con ventosas trifuncionales de diámetro nominal 80 mm alojadas en pozo de registro de 1 m de diámetro interior.  
También se ha dispuesto de un pozo de recepción de desagüe al que acometerá el desagüe de los distintos tramos de la conducción de impulsión.  
Estos elementos, pasarán a realizar la función para la que están proyectadas una vez se conecten las tuberías nuevas con las ya ejecutadas.  
  
Elementos en el colector de gravedad:  
En el trazado del colector de gravedad se realizarán 6 pozos de registro de los cuales 4 serán de resalto de hormigón in situ y los otros 2 de PVC  
Impulsiones y colectores área meridional  
Trazado EB av. América EB Daya Nueva  
Estará formado por dos tramos. El primero de impulsión y el segundo de gravedad.  
La conducción de impulsión tendrá una longitud de 871,27 metros, ejecutada desde el P-312,5, incluso elementos de protección. El tramo de conexión desde la EB av. América tendrá un diámetro exterior de 250 milímetros y un espesor de 5,5 milímetros, de las mismas características que la ya instalada, es decir, polímero orientado PN16, y se ejecutará paralela al colector de gravedad instalado que quedará como ramal secundario de la red de saneamiento. Conectará con la impulsión existente en el citado P-312,5.  
El colector de gravedad tendrá una longitud de 217,71 metros hasta su llegada a la cántara de EB Daya Nueva. Debido al perfil hidráulico resultante, el tramo que discurre por la explanada de cala Piteres es necesario disponerlo con pendientes mínimas, de manera que la llegada a la cántara, ya ejecutada, se produzca a una cota tal que permita el correcto llenado y vaciado del bombeo. De esta manera, los recubrimientos de la tubería son menores de los recomendados, previendo la protección del colector en este tramo con hormigón en masa HNE-20. Se acomete el colector directamente a través de un taladro del diámetro adecuado en el muro lateral de la cántara porque los pozos de registro ya ejecutados están a una cota superior, por lo que la tubería iría en contrapendiente.  
Elementos en la conducción de impulsión:  
Se encuentran ya ejecutadas las arquetas con ventosas trifuncionales de diámetro nominal 80 mm alojadas en pozo de registro de 1 m de diámetro interior.  
También se ha dispuesto de un pozo de recepción de desagüe al que acometerá el desagüe de los distintos tramos de la conducción de impulsión.  
Estos elementos, pasarán a realizar la función para la que están proyectadas una vez se conecten las tuberías nuevas con las ya ejecutadas.  
Elementos en el colector de gravedad:  
En el trazado del colector de gravedad se realizarán 10 pozos de registro de los cuales 7 serán de resalto y los otros 3 de registro de hormigón in-situ, dado que el nivel freático en esta zona está muy somero.  
Trazado EB Daya Nueva- EB av. Bélgica  
Se trata de un tramo de impulsión. Las calles afectadas por las obras de este tramo serán: c/ Sagunt, c/ Paris, c/ Torrent donde se conecta con la tubería de impulsión ya ejecutada en la c/ Bélgica hasta llegar a las inmediaciones de la EB Bélgica.  
La conducción de impulsión tendrá una longitud total de 913,85 metros, de los cuales 331,070 m ya están ejecutados, siendo de nueva ejecución unos 582,775 m. Tendrá un diámetro exterior 250 milímetros y 5,5 milímetros de espesor, igual al existente, es decir, polímero orientado PN16.  
Elementos en la conducción de impulsión:  
Se prevé la realización de arquetas con ventosas trifuncionales de diámetro nominal 80 mm alojadas en pozo de registro de 1 m de diámetro interior en los perfiles.  
Debido a la estrechez de la calle, se ejecutarán pozos prefabricados de PVC, conectados a las arquetas de desagüe, con una pieza racor, de dimensiones indicadas en planos, con el fin de que, en caso de necesidad de vaciado de la tubería, se pueda acoplar la manguera de un camión con bomba autoaspirante.  
Colector gravedad av. Central-EB Bélgica  
Este colector acometerá en EB Bélgica. Consta de un tramo de 946,73 metros. Se encuentra ya instalado el colector de gravedad hasta el PK-603,73.La ejecución del colector de PEAD se debía a que entre el perfil PK-603,73 al P-713,04 se profundiza demasiado en el terreno, ya que la calle en este tramo está en contrapendiente, por lo que se establece como mejor solución la de realizar una perforación dirigida en la que en un primer lugar se realizan el foso de ataque y el de recepción y posteriormente se hinca el colector de 400 mm de diámetro (PEAD) con una pendiente continua del 1 %. Al discurrir este colector por la av. Central, en el tramo más próximo a las vías del ferrocarril, ha sido necesario ejecutar toda la longitud pendiente con perforación horizontal, de manera que los fosos de ataque y el propio colector se sitúan, cumpliendo los requerimientos de FGV, fuera de la zona de dominio público del tranvía. Por este motivo, la longitud de la PHD es de 346,82 m, desde el PK-448,90 al P-800,51. El resto de la conducción por gravedad discurre por la calle Londres, en PVC DN 400 mm, hasta su llegada a la E.B. Bélgica.  
En el trazado del colector se realizarán 25 pozos de registro, de los cuales 12 son de resalto.  
Trazado EB av. Bélgica - EB D. Carlos  
El trazado de este tramo se encuentra ya ejecutado, discurriendo en su totalidad por la av. de Bélgica. No obstante, el diámetro instalado es de 160 mm, insuficiente para los caudales esperados, por lo que la velocidad dentro del mismo sería excesiva, motivo por el cual es necesaria su sustitución por otra tubería del mismo material, polímero orientado, pero con DN 250 mm. En el primer tramo discurre paralelo a la tubería de gravedad existente, que se quedará como colector de saneamiento secundario.  
A partir del PK-2374 se rompe carga en una arqueta de rotura de carga. La arqueta de rotura deberá ser capaz, sin desbordar, de recoger todo el caudal que aporta el bombeo de la avenida de Bélgica durante el tiempo de vaciado de su cántara. Por lo tanto, diseñaremos una arqueta de 4,1 x 4,1 m en planta con 1,68 m de altura, con las pendientes necesarias para que no se produzcan depósitos, tal y como se refleja en planos. Desde la arqueta de rotura se conecta mediante una tubería de PVC DN 400 mm con el pozo de registro que recibe al colector que discurre por la c/ Reus que vierte a la EB D. Carlos, y que ya se encuentra ejecutado, por lo que las cotas y pendientes están fijadas.  
  
Si bien los bombeos funcionarán enclavados, con sensores de nivel en continuo y boyas como sistema redundante de seguridad para arranque y paro, programando el nivel de parada de las bombas, es necesario comprobar que no se producen desbordes en el hipotético caso de que no estén en marcha las bombas de EB D. Carlos y sí lo estén las del pozo anterior, EB Bélgica, dado que el pozo de bombeo D. Carlos, ya está ejecutado y el volumen de la cántara está fijado, si bien el caudal que le llegará es superior para aquel que fue diseñado.  
En este caso, comprobaremos que la arqueta de rotura, los pozos de registro, el colector y la propia cántara son capaces de absorber todo el volumen que aportan las bombas del pozo anterior sin que se produzcan desbordes en ningún punto. Con estas condiciones, se ha comprobado que las dimensiones y cotas de la arqueta de rotura de carga son correctas.  
Elementos en la conducción de impulsión:  
Se ejecutarán las arquetas con ventosas trifuncionales para aguas residuales de diámetro nominal 50 mm alojadas en pozo de registro de 1 m de diámetro interior, en los puntos señalados en planos.  
También se dispondrá de un pozo de recepción de desagüe al que acometerá el desagüe de los distintos tramos de la conducción de impulsión, cuya ubicación y dimensiones se detalla en planos.  
Elementos en el colector de gravedad:  
En el trazado del colector de gravedad se realizarán 3 pozos de registro de PVC.  
Trazado EB D. Carlos - EB L'Amerador  
El trazado de este tramo está dentro de las instalaciones ya ejecutadas. No obstante, el diámetro instalado es de 160 mm, insuficiente para los caudales esperados, por lo que la velocidad dentro del mismo sería excesiva, motivo por el cual es necesaria su sustitución por otra tubería del mismo material, polímero orientado, pero con DN 250 mm. En el primer tramo discurre por la c/ Gerona, hasta la confluencia con la c/ Holanda y Reus, donde se sustituirá la impulsión instalada por la de diámetro 250 mm. El colector ya instalado en la c/Reus se quedará como colector de saneamiento secundario.  
El tramo descargará en el pozo de saneamiento existente al final de la c/ Aranjuez, y que conecta por gravedad con la EB Amerador. Como en los casos anteriores, si bien los bombeos funcionarán enclavados, con sensores de nivel en continuo y boyas como sistema redundante de seguridad para arranque y paro, programando el nivel de parada de las bombas, es necesario comprobar que no se producen desbordes en el hipotético caso de que no estén en marcha las bombas de EB Amerador y sí lo estén las del pozo anterior, EB D. Carlos. Dado que el pozo de bombeo Amerador, ya está ejecutado y el volumen de la cántara está fijado, como el caudal que le llegará es superior para aquel que fue diseñado, se comprueba que la arqueta de regulación, los pozos de registro, el colector y la propia cántara son capaces de absorber todo el volumen que aportan las bombas del pozo anterior sin que se produzcan desbordes en ningún punto. Con estas condiciones, se ha constatado que las dimensiones y cotas de la arqueta de regulación a instalar anexa a la EB Amerador son correctas.  
Elementos en la conducción de impulsión:  
Se ejecutarán las arquetas con ventosas trifuncionales para aguas residuales de diámetro nominal 50 mm alojadas en pozo de registro de 1 m de diámetro interior, en los puntos señalados en planos.  
También se dispondrá de un pozo de recepción de desagüe al que acometerá el desagüe de los distintos tramos de la conducción de impulsión, cuya ubicación y dimensiones se detalla en planos.  
Impulsiones y colectores área urbana  
Trazado EB L'Amerador- EB Alkabir  
El trazado de este tramo está dentro de las instalaciones ya ejecutadas. No obstante, al igual que el caso anterior, el diámetro instalado es de 160 mm, insuficiente para los caudales esperados, por lo que la velocidad dentro del mismo sería excesiva, motivo por el cual es necesaria su sustitución por otra tubería del mismo material, polímero orientado, pero con DN 250 mm. Dada la existencia de un paso peatonal bajo las vías de FGV, se ejecutará el nuevo trazado por la av. Central, llevando la impulsión bajo las vías de FGV por el paso existente en la c/ Portell de Morella, c/ Els Ports, c/ Todolella y c/ Cocentaina.  
El tramo descargará en el pozo de saneamiento existente en la citada v/ Cocentaina, y que conecta por gravedad con la EB Alkabir. Como en los casos anteriores, si bien los bombeos funcionarán enclavados, con sensores de nivel en continuo y boyas como sistema redundante de seguridad para arranque y paro, programando el nivel de parada de las bombas, es necesario comprobar que no se producen desbordes en el hipotético caso de que no estén en marcha las bombas de EB Alkabir y sí lo estén las del pozo anterior, EB L'Amerador. Dado que el pozo de bombeo Alkabir, ya está ejecutado y el volumen de la cántara está fijado, como el caudal que le llegará es superior para aquel que fue diseñado, se comprueba que la arqueta de regulación, los pozos de registro, el colector y la propia cántara son capaces de absorber todo el volumen que aportan las bombas del pozo anterior sin que se produzcan desbordes en ningún punto. Con estas condiciones, se ha constatado que las dimensiones y cotas de la arqueta de regulación a instalar anexa a la EB Alkabir son correctas.  
Elementos en la conducción de impulsión:  
Se ejecutarán las arquetas con ventosas trifuncionales para aguas residuales de diámetro nominal 50 mm alojadas en pozo de registro de 1 m de diámetro interior, en los puntos señalados en planos.  
También se dispondrá de un pozo de recepción de desagüe al que acometerá el desagüe de los distintos tramos de la conducción de impulsión, cuya ubicación y dimensiones se detalla en planos.  
Trazado EB Almadrava - PR saneamiento Enric Valor y conexión con EB El Campello  
El nuevo trazado parte desde la actual EB Almadrava paralela a la impulsión existente, procurando no afectarla ya que se trata de una tubería de fibrocemento, con los riesgos de manipulación que ello implica, y porque será necesario su funcionamiento durante la ejecución de las obras hasta el momento de la conexión.  
El trazado propuesto discurre por la c/ Almadrava, av. Bartomeu, cruza el barranco a través del marco existente, hacia la c/ Sant Francesc, carrer del Mar, c/ 25 de abril, c/ Joan Baptista Baset, desde donde entra al parque municipal, saliendo del mismo por la c/ Blasco Ibáñez, av. de la Estación, donde cruza la vía de FGV mediante hinca en la glorieta de la Mar Mediterránea, y continua por la av. de la Estación hasta su llegada al pozo de saneamiento desde donde se inicia el colector hacia la EB Enric Valor, próxima al cauce del río Seco. La conexión final con la EB El Campello se realizará por gravedad, desde el pozo de registro previo a la entrada de la EB El Campello, sito en la c/ Riu Monnegre en el cruce con la c/ Camí De Fondo.  
La tubería prevista es de PEAD, electrosoldada, de DN400 y PN16, con sus correspondientes ventosas para aguas residuales y desagües para el mantenimiento y vaciado de la tubería. En la conexión con la EB El Campello, la tubería que será de PEAD, SDR 11, PN 6 atmósferas, electrosoldable, según UNE-EN 13244.  
Al llegar al P-1.621,98, es necesario cruzar una infraestructura básica, que, siguiendo los requerimientos del organismo afectado, se realizará mediante hinca. La infraestructura en cuestión es el ferrocarril Alicante-Dénia (FGV) en la glorieta de La Mar Mediterranea.  
Elementos en la conducción de impulsión:  
Se han ejecutado arquetas con ventosas trifuncionales de diámetro nominal 80 mm alojadas en pozo de registro de 1 m de diámetro interior  
También se ha dispuesto un pozo de recepción de desagüe al que acometerá el desagüe de los distintos tramos de la conducción de impulsión.  
En la conexión con la EB El Campello, se prevé una arqueta de conexión diseñada para que el agua recibida desde la EB Enric Valor (Riu Seco) pueda dirigirse tanto a la EB El Campello como al sistema del caso urbano hacia Monte Orgegia.  
  
6.5. Automatismos y telecontrol  
Cada estación de bombeo contará con PLC de control que deberá realizar dos tareas básicas:  
- Adquisición, tratamiento, supervisión y maniobra del bombeo, a través de los módulos de entrada/salida digitales y analógicos correspondientes.  
- Comunicación con el SCADA a instalar en la EDAR Alacantí Nord.  
Para facilitar el acceso a los datos de cada bombeo de forma centralizada y sencilla, se prevé la instalación de una estación remota de comunicación en cada bombeo, más un sistema de gestión centralizado en la EDAR Alacantí Nord.  
Las comunicaciones serán punto a punto, y se realizarán mediante la combinación de dos (2) sistemas de comunicaciones simultáneos:  
- Red de Fibra Óptica. Se plantea un anillo de fibra óptica que incluirá todas las estaciones de bombeo de nueva ejecución, es decir desde EB La Nuza hasta EB Amerador.  
- Red de Radiocomunicaciones WiMAX. Se plantea para los casos en que no es posible el tendido de fibra para conectar directamente la EB correspondiente con la EDAR. Este es el caso de las estaciones de bombeo ya en funcionamiento, es decir desde Amerador hasta Enric Valor.  
La EB Amerador será la encargada de centralizar las comunicaciones de todo el anillo de fibra, para realizar el envío de datos hacia la EDAR.  
Para dimensionar el autómata a instalar en cada una de las estaciones de bombeo, se ha tenido en cuenta las variables que el sistema de control supervisará en cada caso:  
Digitales  
- Funcionamiento Local/Remoto.  
- Marcha y paro de motores.  
- Fallo térmico motores.  
- Posición manual/automático de motores.  
- Control de arrancadores.  
- Estado de las boyas de nivel tipo flotador en el bombeo.  
- Señales de alarma: disparo de protecciones, nivel de alivio alcanzado, señales cableadas del grupo electrógeno, detector de intrusismo.  
Analógicas.  
- Tensión, intensidad por fase y factor de potencia de la instalación.  
- Nivel en continuo en cántara del bombeo.  
- Control de variadores de frecuencia.  
- Caudalímetros.  
- Presión.  
- Detectores de gases.  
Además, el autómata recogerá a través de las tarjetas de comunicación MOD BUS correspondientes, todos los datos procedentes tanto del analizador de redes como del grupo electrógeno, de modo que se podrán generar alarmas y obtener estadísticas de funcionamiento.  
Los equipos de automatización seleccionados se basan en controladores de la gama Modicon M340 de Schneider Electric o equivalente. Los PLCs serán de tipo modular con lenguaje de programación que cumpla el estándar IEC 61131-3.  
El protocolo de comunicaciones local será Modbus/TCP, y para la comunicación con el Centro de Control Principal será TCP/IP.  
El arranque y paro de las bombas se regirá en condiciones normales por el nivel medido por el sensor de nivel en continuo, a instalar en cada uno de los bombeos. Se dispondrá así mismo de dos boyas en cada instalación, para detección de niveles en caso de fallo del sensor analógico.  
  
Las estaciones de bombeo diseñadas contarán con 2 (1+1) ó 3 (2+1) bombas. Las bombas trabajarán alternativamente, igualando sus horas de funcionamiento. El variador podrá trabajar con cualquiera de las bombas, realizando la alternancia de forma automática. Para el arranque de las bombas en caso de fallo del variador se dispondrá de arrancadores suaves.  
Independientemente del número de bombas que se instalen, el control de la bomba en funcionamiento se llevará a cabo mediante un variador de frecuencia que será el que asuma las variaciones de caudal, actuando sobre una bomba.  
También se utilizarán arrancadores para los bombeos con funcionamiento 2+1, en los que la segunda se accionará mediante arrancador y trabajará a su frecuencia nominal, realizándose la regulación del caudal en la primera bomba.  
En la sala de control de la EDAR Alacantí Nord se instalará un PC que albergará el software de control SCADA específico a desarrollar, así como la base de datos e históricos del mismo.  
El centro de control se comunica con los dispositivos de campo y controla el proceso de forma automática, a la vez que permite la interacción con el proceso desde la pantalla del ordenador.  
Además de las tareas básicas de adquisición de datos, supervisión de las variables de control, y control propiamente dicho, actuando bien sobre los reguladores autónomos básicos (consignas, alarmas, menús, etc.) o directamente sobre el proceso; el SCADA se encargará de gestionar:  
- La transmisión de información con dispositivos de campo y otros PC.  
- La base de datos asociada al sistema.  
- La representación gráfica los datos de funcionamiento para cada elemento del sistema.  
- La organización de la información para facilitar un control estadístico, gestión de la producción y gestión administrativa y financiera.  
Se desarrollará una interfaz gráfica específica para el sistema de bombeos de El Campello, representando los objetos gráficos correspondientes a cada uno de los elementos que componen el sistema. Las pantallas a implementar serán al menos las siguientes:  
- Sinóptico general de todas las EBARs.  
- Sinóptico de funcionamiento de cada Estación de Bombeo.  
- Pantallas de introducción de datos y parametrización de estaciones.  
- Sinóptico de alarmas activas.  
- Histórico de alarmas  
- Representación gráfica de la evolución de las distintas variables  
- Informes estadísticos de las distintas variables  
- Pantallas de parametrización de las comunicaciones  
- Pantalla de asignación de alarmas, correos electrónicos, mensajería SMS.  
Para la implementación del SCADA se ha seleccionado el Software de configuración SCADA Vijeo Citect de Schneider Electric, por su flexibilidad y facilidad de integración. Además supone un ahorro de costes al ofrecer una licencia desarrollo gratuita y descargable, siendo necesario únicamente comprar licencias runtime, que dependerá del número de puntos a controlar. El servidor web integrado permite al operador del sistema acceder a toda la información desde cualquier dispositivo con acceso a internet.  
  
6.6. Sistema de eliminación de sulfhídrico  
El gas más problemático generado en aguas residuales, donde se dan las circunstancias de tener una alta DBO, grandes concentraciones de sulfuros en el agua, altas temperaturas, etc, es el sulfhídrico.  
Aparte de ser un gas que se detecta por el olfato humano a bajas concentraciones (0,05 ppm en el aire), con los problemas de rechazo por insalubridad que esta circunstancia genera, es un gas tremendamente corrosivo y peligroso para la salud humana, sin contar con otros problemas colaterales de gran importancia (Bacterias filamentosas, etc).  
En el caso de la red proyectada, debido a los tiempos de retención, la permanencia del agua en la red y a las longitudes de impulsión, se ha considerado importante implementar la utilización de una solución de Nitrato de Calcio líquido, que inhibe la producción de sulfhídrico, tal y como se explica a continuación.  
Frente a la naturaleza transitoria del fenómeno de producción de sulfuros disueltos, es absolutamente indispensable llevar a cabo un seguimiento analítico del sulfuro de hidrógeno en el aire de manera continua y simultánea en diferentes puntos del sistema hidráulico. De esta manera se podrá comprobar la eficacia en la erradicación del sulfhídrico. Los medidores de H2S utilizados, registran valores cada 10 minutos en continuo, con una precisión de 0,1 ppm.  
Estas mediciones son muy importantes para el cálculo de la dosis óptima  
El nitrato cálcico es una solución líquida que se dosifica directamente en el agua, por lo que no necesita ninguna dilución. Tal como el producto es recibido, así se dosifica.  
El equipamiento standard a utilizar en cada punto de dosificación será el siguiente:  
- Un (1) depósito de doble pared de 5.000 litros de capacidad.  
- Un (1) Controlador de la dosificación  
- Dos bombas de inyección (1+1 de reserva)  
- Válvula de retención de 3 bares y filtro.  
- Armario con panel de dosificación y puertas correderas para instalación de las bombas dosificadoras y conjunto de valvulería y elementos accesorios.  
- Conexiones entre el depósito y la bomba, así como desde la bomba al punto de dosificación.  
- 1 Medidor de sulfhídrico en continuo.  
  
Informe de supervisión del proyecto de construcción: Obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello con la EDAR Alacantí Norte (Alicante).  
Expte 2015/CM/0056 Campello-03: 2016SP226  
  
1. Antecedentes  
El proyecto que se informa tuvo entrada en este servicio el 26 de junio de 2017, tras subsanarse los aspectos señalados en los informes de incidencias de fechas 23 de noviembre de 2016 y 24 de marzo de 2017.  
  
Ha sido redactado, en marzo de 2016, por los ingenieros Ana María Montañés Fernández, Rafael Pérez Ochoa y María Emilia Seva Cartagena pertenecientes a la empresa Proaguas Costablanca, SA, actuando como director del proyecto por parte de la EPSAR el ingeniero Carlos Aliaga Fernández. Ha sido remitido por el jefe del Área Técnica de la EPSAR, Mariano López Sánchez, en la fecha señalada.  
Los principales antecedentes de la actuación proyectada son los siguientes:  
- Con fecha 10 de enero de 2006 la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de El Campello suscribieron un Convenio para la cofinanciación de las infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas residuales en el término municipal de El Campello.  
- Las obras fueron recogidas en el «Proyecto de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello (Alicante)» y contemplaban la ejecución de un sistema integral de recogida y transporte de agua residual que sustituía a las pequeñas depuradoras existentes, formado por un conjunto de estaciones de bombeo interconectadas mediante una serie de impulsiones y colectores de gravedad.  
- Con fecha 14 de febrero de 2008 se adjudicaron las obras a la unión temporal de empresas BEFESA AGUA, SA, -OCIDE CONSTRUCCIÓN, SA.  
- Con fecha 25 de marzo de 2008 se firmó el acta de comprobación de replanteo de las obras.  
- Con fecha 17 de agosto de 2009, la Vicepresidenta del Consejo de Administración de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana, acordó la redacción de modificaciones en el proyecto y acordó la suspensión temporal parcial de las obras afectadas por dichas modificaciones. Se levantó el 1 de septiembre de 2009 la correspondiente acta de suspensión.  
- El 30 de julio de 2012, en la reunión del Consejo de Administración de la EPSAR, se planteó resolver el contrato de las obras. Además, debido a que la suma de los caudales previstos de la zona norte es inferior en un 57,36 % del caudal de diseño de la depuradora prevista en el proyecto primitivo, se plantea un modificado con un alcance muy distinto al inicialmente previsto, dejando de ejecutar la depuradora proyectada, y conectando los caudales de la zona norte con la red de saneamiento del casco urbano de El Campello, y a través de esta, con la EDAR de Alacantí Norte.  
- Con fecha 21 de abril de 2015 se acordó por parte de la EPSAR la resolución del contrato de ejecución de obras, dado que la actuación planteada inicialmente no resuelve de manera eficaz el saneamiento del área norte del casco urbano de El Campello.  
- Atendiendo a los antecedentes citados, y dado que las obras construidas que formaban parte del «Proyecto de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello (Alicante)» son claramente insuficientes para solucionar la problemática de saneamiento, la Entidad de Saneamiento contrató a Proaguas Costablanca, SA, la redacción del proyecto objeto de este informe.  
  
2. Examen del proyecto  
El objeto del proyecto es el de justificar, definir y valorar las obras necesarias relativas al «Proyecto de construcción de las obras de conexión del saneamiento de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello con la EDAR de Alacantí Norte (Alicante)» con la finalidad de resolver la evacuación de las aguas generadas en las aglomeraciones urbanas al norte del casco urbano de El Campello y su tratamiento adecuado de una manera eficaz.  
Descripción de las principales actuaciones proyectadas:  
La solución adoptada consiste en la implantación de una red de saneamiento que, a través de un total de 12 impulsiones de funcionamiento en serie, con tramos intercalados de colectores por gravedad, conducirá las aguas residuales de la zona norte hasta la red de saneamiento municipal existente, y por ende hacia la EDAR de Alacantí Norte para su tratamiento.  
Las obras a proyectar se han desarrollado teniendo en cuenta que parte de las infraestructuras necesarias se encuentran ya ejecutadas, por lo que el condicionante principal ha sido el aprovechamiento de las instalaciones existentes. Las principales actuaciones son las siguientes:  
- Obras hidráulicas necesarias para la recogida y transporte en alta de las aguas residuales generadas en la cuenca de saneamiento del área septentrional de la zona norte de El Campello: Estaciones de bombeo de la La Nuza, La Merced, Cala Baeza y Cala d'Or.  
- Interconexión a través del paraje Loma de Reixes-Barranc d'Aigües con la cuenca de saneamiento del área meridional, donde se realizarán las obras hidráulicas para la recogida y transporte de las aguas residuales generadas en las áreas correspondientes a las estaciones de bombeo av. América, Daia Nova, av. Bélgica, Plaza D.Carlos.  
- Modificaciones estructurales de la red de saneamiento existente para la conexión con el casco urbano de El Campello y su transporte hacia la EBAR de El Campello, situada en la margen derecha del río Montnegre, y actualmente operativa, desde donde se impulsarán las aguas residuales hasta la EDAR de Alacantí Norte para su tratamiento adecuado.  
Documentación del proyecto:  
En el punto 13 de la memoria, se incluye el apartado acciones sísmicas, siendo de aplicación la norma sismorresistente NCSR-02.  
El anejo núm. 1 se incluye el resumen de las características principales del proyecto y equipos electromecánicos a instalar en las estaciones de bombeo.  
El anejo núm. 2 Topografía y replanteo figuran los trabajos de campo y gabinete realizados para la obtención de la cartografía y topografía. Incluye un estudio topográfico inicial, cuyo levantamiento fue encargado a la empresa Global-Mediterránea, SL, para la ejecución del «Proyecto de construcción de los colectores y EDAR de las zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello (Alicante)». Por otro lado, un estudio topográfico de la ampliación de la zona Lloma de Reixes, solicitando el levantamiento al Instituto Técnico de la Construcción, SA, para la ejecución del «Proyecto modificado nº1 de construcción de colectores y EDAR en la zonas residenciales al norte del casco urbano de El Campello».  
En el anejo núm. 3 se incluye el Estudio Geotécnico, cuyas conclusiones son tenidas en cuenta en el resto del documento del proyecto. Se incluye tanto el estudio realizado en el proyecto de construcción de la obra ya ejecutada, como el realizado para la caracterización del terreno de los trazados que se han visto modificados y/o incrementados para la redacción del presente proyecto.  
El anejo núm. 5 de Caudales y parámetros de diseño, donde se determina el caudal de agua residual generado en las zonas vertientes a cada estación de bombeo.  
El anejo núm. 6 recoge los cálculos hidráulicos de la red de colectores, impulsiones y bombeos, el anejo núm. 7 los cálculos mecánicos de la red de colectores e impulsiones, el anejo núm. 8 los cálculos estructurales de la red de colectores e impulsiones y el anejo núm. 10 los cálculos eléctricos. Los cálculos se realizan por el autor del proyecto aplicando la normativa vigente. No se ha comprobado la bondad de los cálculos.  
En el anejo núm. 9 de Análisis de riesgos y emergencias, se acotan los riesgos susceptibles de darse en el sistema que se proyecta, dado que se trata de estaciones de bombeo conectadas en serie mediante impulsiones y colectores de gravedad por lo que su funcionamiento debe ser coordinado, así como las medidas que se llevarán a cabo en caso de emergencia.  
En el anejo núm. 11 se incluye el Sistema de control y automatización del sistema, que prevé la instalación de una instalación remota de comunicación en cada bombeo, más un sistema de gestión centralizada en la EDAR Alacantí Nord.  
El anejo núm. 12 define los costes de explotación de la red de colectores e impulsiones, donde se incluyen los costes de personal, energía eléctrica de las estaciones de bombeo y los costes de mantenimiento.  
En el anejo núm. 13 se realiza la justificación del cálculo de los precios adoptados, así como el cálculo del coeficiente de costes indirectos (6 %).   
El anejo núm. 14 establece el Plan de obra valorado, de carácter indicativo, con previsión de tiempo y coste.  
En el anejo núm. 15, Programa de Control de Calidad, que incluye tanto la obra civil como los equipos electromecánicos.  
El anejo núm. 16 describe los servicios afectados, autorizaciones, servidumbres y expropiaciones.  
En cumplimiento del RD 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición, se incluye un estudio de gestión de residuos, desarrollado en el anejo núm. 17, y constando este de los contenidos mínimos establecidos en el artículo 4, RD 105/2008. La valoración de las medidas que en él se proponen asciende a la cantidad de 249.621,77 - (de ejecución material), cantidad que se incorpora en el capítulo núm. 25, «Gestión de residuos», del presupuesto del proyecto.  
Atendiendo a lo indicado en el RD 1627/97, de 24 de octubre, por el que se establecen disposiciones mínimas de seguridad y salud en las obras de construcción, se incluye un Estudio de Seguridad y Salud, desarrollado en el anejo núm. 19, y constando este de los contenidos mínimos establecidos en el artículo 5, RD 1627/97, ascendiendo el presupuesto de ejecución material de las medidas de protección que se proponen a 51.324,09 ?, cantidad que se traslada al capítulo núm. 27, «Seguridad y salud», del presupuesto del proyecto.  
Según se establece en el artículo 65, TRLCSP, modificado por la Ley 14/2013, de apoyo a los emprendedores y su internacionalización, la clasificación del contratista será exigible en contratos de obras por importe igual o superior a 500.000 ?. Así, el autor propone que la clasificación que se deberá exigir al contratista adjudicatario de las obras será:  
- Grupo E (Hidráulicas) - Subgrupo 1 (Abastecimientos y Saneamientos) - Categoría 5 (Anualidad media entre 2.400.000 y 5.000.000 euros) - Equivalente a la antigua categoría f (Anualidad superior a 2.400.000 euros).  
El plazo previsto de la obra es de doce (12) meses.  
La fórmula de revisión de precios, será la 561, de entre las aprobadas por el RD 1359/2011 de materiales básicos y fórmulas tipo de revisión de precios de los contratos de obras, para el caso de que se cumplan los supuestos del artículo 89, TRLCSP.  
  
3. Conclusiones  
El técnico que suscribe, informa lo siguiente:  
1. El proyecto se ha examinado en formato papel y digital, siendo el proyecto de construcción en formato electrónico, firmado digitalmente por los autores, el técnico del servicio gestor y el técnico del Servicio de Supervisión de Proyectos que suscribe el presente informe, el válido a todos los efectos. El archivo que contiene dicho proyecto se encuentra en el repositorio de documentos corporativos de la Generalitat Valenciana, gestionado por la DGTI y por este servicio, con el nombre:  
Campello\_SD\_2016SP226\_PP\_ConexNorteCascoUrbEdar\_EPSAR  
2. Consta de los documentos reglamentarios y constituye una obra completa, en el sentido exigido por el artículo 125 del Reglamento general de la Ley de contratos de las administraciones públicas (RGLCAP), por lo tanto susceptible de ser entregada al uso general.  
3. Reúne los requisitos exigidos por el Texto Refundido de la Ley de contratos del sector público y el RGLCAP, en cuanto a exigencia de documentación técnica.  
4. Se informa favorablemente en relación con lo especificado en los subapartados 1a, 1c y 1d del artículo 136 del RGLCAP.  
5. Las siguientes autorizaciones y permisos definitivos a obtener podrían dar a lugar a modificaciones en el proyecto posteriores a la aprobación del mismo o modificaciones en obra:  
- Autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativa al cruce de la conducción por el cauce del Barranco d'Aigües Baixes y paralelismo e instalación en zona de servidumbre del dominio público hidráulico en el barranco paralelo a la N-332.  
- Autorización del Ministerio de Fomento, Demarcación de carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana, en relación al paralelismo de las conducciones de impulsión con la carretera Nacional N-332.  
- Autorización de Ferrocarrils de la Generalitat (FGV) para el cruce y paralelismo de la conducción con las infraestructuras de FGV mediante hinca en la zona de Loma de Reixes y la glorieta de la Mar Mediterranea, y paralelismo e instalación en zona de servidumbre mediante PHD en la Avda Central.  
- Autorización de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, Servicio de Patrimonio Cultural, en relación a la actuación arqueológica.  
- Autorización de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, por la afección a terreno forestal en la zona de Loma de Reixes y afección por paralelismo con la vía pecuaria «Vereda de la Playa».  
- Autorización de las corporaciones municipales afectadas.  
- Disponibilidad de los terrenos afectados: terrenos municipales y terrenos particulares. Expropiaciones, ocupaciones temporales y servidumbres de paso.  
- Autorizaciones de concesionarios/propietarios, para la reposición de servicios afectados.  
- Autorización de la Compañía Eléctrica para acometer los entronques a la red para la alimentación de las estaciones de bombeo.  
6. El presupuesto de ejecución material es de 3.360.937,16 ?, al que añadiendo el 13 % de gastos generales y el 6 % de beneficio industrial se convierte en un presupuesto de licitación -IVA. no incluido- de tres millones novecientos noventa y nueve mil quinientos quince euros con veintidós céntimos de euro (3.999.515,22 ?). El importe del 21 % de IVA. del presupuesto anterior asciende a la cantidad de ochocientos treinta y nueve mil ochocientos noventa y ocho euros con veinte céntimos de euro (839.898,20 ?).  
  
València, 28 de julio de 2017  
  
El técnico de supervisión  
Adolfo Francisco Valero Llosa  
  
Por la Unidad de Supervisión de Proyectos  
Luis Cartagena Rodríguez



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML