Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4914, del 30-12-2004 (2004/12644)

RESOLUCIÓ d'1 de desembre de 2004 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4914

Data del DOGV
:   30-12-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/12644

CVE


Data del document
:   01-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Benassal](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Vilafranca](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Sollana](javascript:void(0))
    * [Almenara](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 de desembre de 2004 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/X12644]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 458/02-AIA, 073/02-AIA, 116/01-AIA, 136/03-AIA i 324/01-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 1 de desembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 458/02-AIA
  
Títol: Urbanització de l'Av. de la Constitució i prolongació de la zona d'equipaments municipals a Sollana
  
Promotor: Ajuntament de Sollana
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Sollana
  
Objecte: Ampliació d'equipaments
  
Localització: Terme municipal de Sollana
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la creació d'una zona de dotacions municipals on es preveu la construcció d'un centre educatiu, un centre poliesportiu i un centre de dia per a la tercera edat.
  
La superfície total sobre la qual es realitza l'estudi és d'aproximadament 3 hectàrees de sòl qualificat com a no urbanitzable amb ús equipaments i vials.
  
La zona es generarà com a conseqüència de l'obertura i urbanització dels eixos viaris corresponents a la ronda de circumval·lació entre la zona urbanitzada de l'av. de la Constitució i la glorieta d'accés a Sollana pel nord a través de la carretera CN-332.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 27 de febrer de 2002 l'Ajuntament d'Onda va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la urbanització de l'Av. de la Constitució i la prolongació de la zona d'equipaments municipals a Sollana.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la urbanització de l'Av. de la Constitució i prolongació zona d'equipaments municipals a Sollana, ha sigut sotmés a informació pública des del 5 de març de 2002 fins a l'11 de maig de 2002, per mitjà d'anunci publicat en el tauler d'anuncis de la casa consistorial, i en el periòdic Diario de Valencia el dia 22 de març de 2002, i en el DOGV núm. 4221, el dia 4 d'abril de 2002, sense que s'hagen formulat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental podria existir una possible afecció al Parc Natural de l'Albufera, pels abocaments accidentals de substàncies perilloses procedents del manteniment de la maquinària, que podrien danyar les aigües subterrànies que desemboquen en l'Albufera.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona que ens ocupa està completament antropitzada, ocupada en la seua totalitat per cultius de regadiu, en particular per camps de taronger i horta.
  
La fauna està formada per espècies antropòfiles que han sabut adaptar-se als canvis introduïts per l'home. No existeix una riquesa faunística destacable, no obstant, la zona es troba pròxima a l'àrea d'influència del Parc Natural de l'Albufera, un dels principals valors ambientals del qual és la varietat de fauna avícola existent, i que, per la seua mobilitat, la podrem trobar a la zona en rares ocasions.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Les operacions de rebuig i desbrossament provocaran una eliminació de la coberta vegetal que afectarà la fauna edàfica i generarà partícules sòlides en suspensió en l'aire.
  
Atés que no hi ha llits permanents a la zona, no hi ha la possibilitat que s'hi produïsquen abocaments. Si hi ha nombroses sèquies de reg i la canalització del barranc dels Tramussers, la qual cosa obliga a prestar atenció perquè no es produïsca cap tipus d'abocament, principalment durant la construcció i l'asfaltat dels vials. L'únic abocament serà el produït per la xarxa de pluvials que desguassa en la canalització del barranc. Respecte de la xarxa de sanejament aquesta entroncarà amb la xarxa municipal existent.
  
El risc de contaminació de les aigües subterrànies és elevat, existeixen concentracions de nitrats i sulfats per damunt dels aconsellats, a causa de l'alta permeabilitat de l'aqüífer per tractar-se de materials granulars.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Es comprovarà si hi ha algun exemplar que es pot aprofitar en la posterior revegetació, es conserve en condicions adequades per al seu posterior ús, i la resta poden ser utilitzats per empreses dedicades a la venda de llenya o a la reutilització de residus forestals.
  
- Per a evitar la pèrdua de qualitat de l'aire s'han de mantenir regats els camins per mitjà de l'ús de camions cisterna, i mantenir tapats els bolquets dels camions.
  
- S'han de revegetar i enjardinar les zones que es preveuen i respectar les espècies recomanades per a la zona i els edificis han d'integrar-se el més respectuosament possible amb l'entorn.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, la urbanització de l'av. de la Constitució i prolongació de la zona d'equipaments municipals a Sollana, promogut per l'Ajuntament de Sollana, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Respecte del barranc dels Tramussers, s'ha de tenir en compte la zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic, i de cent metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen, segons l'art.6.1, de la Llei d'aigües. També es prohibeix tota edificació sobre terrenys provinents de llits, fins a vint metres de la seua aresta exterior, segons l'art. 69 de la Llei 6/1989, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.
  
2. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran en munts, amb una forma que garantisca el manteniment de les propietats naturals. D'igual forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquesta.
  
3. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
4. També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
5. S'ha d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Per a això es proposen els següents controls:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, com també del seu correcte transport i manipulat amb la presa de mesures oportunes per a la major supervivència.
  
6. Si durant l'execució de les obres es produïra qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 073/2002AIA
  
Promotor: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Ajuntaments de Vilafranca i Benasal
  
Objecte projecte: Equipament de sondejos, dipòsits i conduccions d'aigua potable
  
Localització: En els termes municipals de Vilafranca i Benasal (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és solucionar els problemes d'abastament d'aigua a les poblacions de Vilafranca i Benasal que es produeixen en èpoques de prolongada sequera. Es pretén solucionar el problema amb l'aigua procedent d'un nou sondeig realitzat en la zona de les Llergueres al barranc del riu Sec, on s'ha localitzat un gran aqüífer regional.
  
Descripció de les obres: totes les conduccions d'aigua aniran soterrades en rases, es protegiran amb formigó en els encreuaments de barrancs.
  
1. Equipaments comuns:
  
- Equipament del sondeig de les Llergueres calculat per a un cabal de 20 l/s.
  
- Accés rodat fins a dipòsit regulador per mitjà de camí de nova construcció.
  
- Connexió per a subministrament energètic: per mitjà de línia aèria de mitjana tensió fins al pou, connectada amb una altra existent a 1 km de distància. A més, la conducció de Vilafranca requereix subministrament d'energia, prolongant la línia referida fins al dipòsit intermedi.
  
- Dipòsit regulador de capçalera del pou, amb les següents característiques: dimensions 10x 10 x 3,5 m. Capacitat: 330 m3.
  
2. Conducció d'abastament a Benasal:
  
- Conducció d'impulsió des del dipòsit de capçalera fins al dipòsit de ruptura. Canonada de polietilé de 140 mm de diàmetre.
  
- Conducció de gravetat des del dipòsit de ruptura fins al dipòsit existent de regulació de Benasal. Canonada de polietilé de 200 mm de diàmetre.
  
- Arqueta de ruptura de 10 x 5 x 3,75 m.
  
3. Conducció d'abastament a Vilafranca:
  
- Conducció d'impulsió des del dipòsit de capçalera fins a dipòsit intermedi. Canonada de fosa dúctil per als trams que treballen a pressions superiors a 25 atmosferes i de polietilé d'alta densitat per a la resta. Els diàmetres aniran de 150 mm a 200 mm.
  
- Dipòsit intermedi de 150 m3. Dimensions: 7,40 x 7,40 x 3,5 m.
  
- Dipòsit de ruptura-regulació de 520 m3 de capacitat. Dimensions de 15 x 10,50 x 3,5 m.
  
- Conducció de gravetat des d'aquest últim dipòsit fins a la xarxa de distribució existent a Vilafranca. Canonada de polietilé de 200 mm de diàmetre.
  
Tramitació administrativa, resum dels informes rebuts i al·legacions
  
La Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre amb data 18 de febrer de 2002 el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i el certificat d'informació pública emesos pels secretaris dels ajuntaments afectats. En el certificat de Vilafranca s'indica que no s'hi han presentat al·legacions i en el de Benasal s'indica que s'ha presentat una al·legació.
  
L'al·legació presentada per Celestino Tena Beltrán es resumeix a continuació:
  
- Afecció al brollador Font del Marqués.
  
- La conducció discorre per la seua finca innecessàriament, però pot continuar en recte per camí ramadera.
  
- Impossibilitat que el bestiar pasture en la seua finca durant totes les obres.
  
- Possibilitat d'afecció a roures centenaris en travessar la seua finca.
  
- Proposa un traçat alternatiu.
  
Es van efectuar consultes amb data 9 d'abril de 2002 als següents organismes:
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer: en relació amb l'aprofitament dels recursos hídrics es recorda la necessitat de disposar de la corresponent concessió d'aigües. En relació amb els aspectes generals de l'obra es realitzen una sèrie de recomanacions.
  
- Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria: amb data 3 de juliol de 2002 es va remetre informe en què es ressaltaven l'existència de problemàtiques ambientals importants, que la proposta rebuda no resolia satisfactòriament: el traçat de la pista de descens des de la masia les Llergueres i la baixada de les conduccions al lloc del sondeig.
  
- Direcció General d'Interior: amb data 17 de maig de 2002 s'informa en el sentit que ha d'estudiar-se amb més detall el risc geològic de la ubicació del dipòsit de capçalera i el camí d'accés.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic: emet informe desfavorable amb data 8 de juliol de 2002 ja que l'estudi no preveu la incidència sobre el patrimoni arqueològic, arquitectònic i etnològic.
  
Es va sol·licitar ampliació al promotor amb data 16 d'abril de 2002 d'una sèrie de punts de l'estudi d'impacte ambiental. Amb data 10 de juliol de 2002 es va remetre escrit per part del promotor, responent satisfactòriament des del punt de vista ambiental només parcialment.
  
Amb data 31 de maig de 2002 es va remetre al promotor l'informe de la Direcció General d'Interior com a continuació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi. Respecte a aquest punt el promotor va remetre resposta amb data 18 de novembre de 2002, amb informe tècnic en el qual s'indicava que el risc de lliscament es concentrava en la zona d'ubicació del dipòsit regulador i inici del camí. És suficient desplaçar el dipòsit cap al SE 10 m per a evitar la forma lobulada de lliscament existent.
  
Amb data 2 d'octubre de 2003, començades les obres i en un estat prou avançat, es va remetre, a sol·licitud del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental, informe sobre les modificacions de traçat que s'havien portat a terme. Analitzades aquestes modificacions s'ha comprovat que part coincideixen amb les sol·licituds realitzades pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en el seu requeriment d'ampliació de l'estudi i que no havien sigut satisfetes, i altres, encara que no havien sigut requerides, responen a necessitats i inconvenients sorgits des del plantejament inicial. En qualsevol cas són ambientalment acceptables. Un dels canvis comporta atendre l'al·legació presentada relativa a preservar l'entorn natural a la lloma del Saulonar.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb l'informe de la Direcció Territorial s'afectarien els següents camins ramaders:
  
- Carrerada de Mosqueruela o dels Serrans.
  
- Carrerada de la Font de l'Orseta.
  
- Carrerada de la Font de Santa Bàrbara (Vilafranca)
  
El projecte afecta el domini públic hidràulic i la zona de servitud del barranc riu Sec, i aprofita recursos hidràulics d'aqüífer regional.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
Com assenyala l'informe dels serveis tècnics de la nostra Direcció Territorial el medi natural afectat per l'actuació té un gran valor des del punt de vista paisatgístic i ecològic, i en l'estudi no es fa cap descripció detallada. En l'ampliació la informació aportada continua sent superficial.
  
No obstant això, aquest punt s'ha pogut completar amb la informació disponible en aquesta Conselleria i els informes i visites dels tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental i de la Direcció Territorial.
  
Les obres es troben molt avançades, destaquen els impactes sobre els següents elements: paisatge, sòl i vegetació. La zona travessada pel traçat de les conduccions té un elevat valor ambiental: pinars madurs de pinassa (Pinus nigra), carrascars densos (Quercus rotundifolia), zones agrícoles tradicionals entremesclades amb zones amb vegetació forestal tant arborada com de matoll, que discorre, no obstant això, majoritàriament per camins o afectant a terrenys naturals amb menor valor ambiental.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
L'afecció del projecte a les aigües subterrànies s'aclareix en l'ampliació de l'estudi: tenint en compte el cabal d'extracció previst es considera que la repercussió de l'extracció sobre altres pous serà inexistent donada l'elevada distància del les Llergueres amb la resta, i igualment la influència sobre brolladors.
  
La major part del traçat de les conduccions discorre per camins existents sense afectar a penes a les formacions vegetals de major valor (pinars i carrascars). En aquests casos s'han ocasionat alguns danys a exemplars arboris en ser colpejats per la maquinària que discorria pel camí. En altres casos, en traçar la conducció i camins d'accés nou a través de terrenys naturals s'han afectat a alguns exemplars de carrasques de port arbustiu (per exemple en la lloma del Saulonar).
  
L'obertura de nous camins comporta en les zones de major pendent un risc d'erosió rellevant que pot repercutir tant en el nou camí com en el terreny adjacent, i poden, no obstant això, adoptar-se mesures correctores senzilles i eficaces.
  
Des del punt de vista paisatgístic i d'afecció al sòl, l'impacte més rellevant és l'ocasionat pel camí d'accés i traçat de conduccions al barranc del riu Sec, que descriu un traçat en zig zag visible des de lluny, sobre una vessant amb pendent transversal elevada i una coberta vegetal de matoll tipus argelagar'romer, com també el que ocasionarà el dipòsit sobre aquesta vessant. El traçat finalment executat i la possible nova ubicació del dipòsit ambientalment són millors que els inicialment plantejats, ja que requereixen desmunts i terraplens de menor entitat i eviten afectar la zona de lliscament amb forma lobulada.
  
L'impacte ambiental ocasionat per l'obra es pot qualificar de moderat en línies generals, i de sever puntualment, amb l'admissió de mesures correctores eficaces. Els canvis introduïts en l'execució de l'obra respecte a la proposta inicial són ambientalment acceptables, i en general han suposat una millora ambiental respecte al que proposa inicialment, com és el cas del tram del barranc del riu Sec o el comprés entre la masia Rubert i la masia Coll d'Uvol.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
S'estima necessari fonamentalment adoptar mesures correctores per a evitar l'aparició de fenòmens erosius en els trams de major pendent dels camins i pistes de treball oberts, i per a facilitar la colonització per la vegetació natural d'aquelles pistes de treball que no hagen de quedar com a camins permanents.
  
Respecte al tram del riu Sec s'adoptaran les mesures oportunes en el camí d'accés al dipòsit per a prevenir l'aparició de fenòmens de lliscament.
  
En relació amb l'impacte sobre el patrimoni arqueològic i etnològic, en no preveure's en l'estudi, haurà d'obtenir-se un informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
En no haver avaluat l'impacte de les línies de subministrament d'energia en l'estudi presentat hauran de sotmetre's a avaluació a part.
  
Dins del programa de vigilància ambiental ha d'establir-se un seguiment de les pistes i camins oberts, almenys un any després d'acabades totes les obres, per a determinar si és cal adoptar mesures addicionals de control de l'erosió o revegetació.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003 de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'equipament de sondejos, dipòsits i conduccions d'aigua potable sítia als termes municipals de Vilafranca i Benasal (Castelló), el promotor dels quals és la Conselleria d'Infrastructures i Transports, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Segon
  
1. Els materials procedents de les obertures de les rases, com també dels camins que no puguen reutilitzar-se en el farciment d'aquestes o en la formació dels terraplens, es retiraran a un abocador controlat.
  
2. Els materials procedents del desbrossament, en la mesura que es puga, s'estendran sobre els terraplens de major envergadura dels camins o sobre les pistes de treball que no hagen de quedar com a camins.
  
3. Es reconstruiran els marges de pedra afectats.
  
4. Les pistes de treball que no hagen de quedar-se com a camins permanents se descompactaran superficialment, i en els trams de major pendent es crearan cavallons transversals a l'eix d'aquestes.
  
5. En aquelles pistes que es queden com a camins permanents i en els camins nous, en els trams de major pendent, es crearan cunetes de desguàs al peu dels desmunts i cavallons transversals a l'eix de les pistes. L'amplària dels camins no serà superior a 3 metres.
  
En el camí d'accés al dipòsit de capçalera i sondeig s'adoptaran les mesures oportunes per a evitar l'aparició de fenòmens de lliscament.
  
6. Amb caràcter general els perfils dels desmunts dels camins es deixaran amb una superfície irregular de manera que faciliten la colonització vegetal.
  
7. En relació amb la ubicació del dipòsit de capçalera en el barranc del riu Sec, s'estima ambientalment acceptable la nova proposta situada en la marge esquerra, no obstant això, si finalment s'ubica on inicialment es tenia previst, en la marge dreta, l'emplaçament haurà de desplaçar-se aigües baix del lloc previst per a evitar la zona de risc de lliscament.
  
8. Els exemplars de pins i carrasques amb branques afectades per colps de la maquinària al costat dels camins hauran de podar-se adequadament.
  
9. Es recomana la plantació amb espècies autòctones entorn als dipòsits del projecte. S'hauria de desestimar la pintura d'aquests per a la integració paisatgística. Es recomanen les següents espècies: Juniperus phoenicea (savina comuna), Juniperus oxycedrus (càdec), Quercus rotundifolia (carrasca) i Hedera helix (hedra).
  
10. S'efectuarà un seguiment de l'aparició de fenòmens erosius i colonització vegetal natural un any després d'acabades totes les obres, per a determinar si cal adoptar mesures addicionals en aquest sentit.
  
11. S'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
12. Les línies elèctriques de subministrament d'energia s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 22 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 116/01-AIA
  
Títol: Ampliació pedrera d'àrids Peñarroya. Secció A)
  
Promotor: PAVASAL EMPRESA CONSTRUCTORA, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Conselleria d'Innovació i Competitivitat.
  
Localització: Diverses parcel·les del polígon 23 del terme municipal de Cheste (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de la pedrera d'àrids Peñarroya núm. 1105 tramitada com a recurs de la secció A de la Llei de mines. L'explotació es dedica a l'extracció, trituració i classificació d'àrids destinats per part del titular a treballs de construcció i obres públiques.
  
L'ampliació proposada comporta tant l'increment de la superfície ocupada, com el descens de la cota base d'explotació, la qual ampliarà part de les reserves explotables i millorarà el resultat final de la restauració amb un perfil final menys discordant amb l'entorn.
  
La superfície ocupada actualment i que disposa de llicència d'activitat és de 215.880 m2 mentre que l'ampliació sol·licitada suposa l'ocupació d'un total de 330.350 m2 amb un volum d'extracció previst en unes 12.500.000 t i una vida útil de 50 anys aproximadament.
  
L'explotació i la restauració de la pedrera queda definida per mitjà de fases de treball, ambdues tasques es realitzaran simultàniament tan prompte com l'avanç dels fronts d'explotació ho permeta. D'acord amb les previsions d'explotació, aquesta s'inicia en els nivells superiors i es realitza en sentit descendent. L'avanç general dels fronts dels diferents nivells en general en sentit oest- est.
  
El disseny d'explotació i restauració proposat en el projecte i els annexos, pretén integrar la pedrera als terrenys confrontants i salvar els desnivells existents per mitjà de talussos dels fronts d'explotació deixant fronts de restauració de 6 m d'alçada amb una inclinació respecte de l'horitzontal de 40º i bermes intermèdies de 6 m la qual cosa configura un talús general de pendent mitjana no superior als 25º d'inclinació respecte de l'horitzontal.
  
La revegetació de talussos i bermes intermèdies, com també la de la plaça de la pedrera queda definit en l'últim annex presentat a l'octubre de 2003, per mitjà de projecte de reforestació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Al març de 2001 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València, remet la documentació d'ampliació de la pedrera d'àrids Peñarroya núm. 1105 al terme municipal de Cheste (València) formada per l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració.
  
En data 21 de juny de 2001 el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient, indicant que publicat en el BOP núm. 82 de 6 d'abril de 2001, no han sigut presentades al·legacions al projecte.
  
Amb la documentació disponible es consulta la Direcció Territorial de Medi Ambient, Ajuntament de Cheste i Direcció General de Patrimoni Artístic, i es reben en les dates que s'indica els informes següents:
  
Direcció Territorial de Medi Ambient (febrer de 2002). Es reben tres informes, en els quals s'indica,
  
Que la pedrera es troba enclavada en un entorn agrícola i l'ampliació sol·licitada no afecta forest d'utilitat pública ni forest consorciada gestionada per Secció Forestal.
  
Que examinada la documentació aportada, es constata que l'ampliació sol·licitada pot afectar el camí ramader assagador de Castella, classificat per Ordre Ministerial de data 15.10.74, i BOP de 9.11.74. Qualsevol actuació ha de donar-se fora d'aquest sòl de domini públic propietat de la Generalitat Valenciana i que té la consideració de sòl no urbanitzable de protecció especial.
  
Que la pedrera es troba dins de l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de l'Albufera. El projecte proposat suposa l'ampliació d'una pedrera en explotació que constitueix un entorn profundament transformat i degradat que necessita l'execució d'un pla de restauració. L'entorn de la pedrera presenta algun retall de pinar i matoll amb espècies característiques com brucs, arç, coscollar, margalló, etc.
  
Direcció General de Patrimoni Artístic. S'informa favorablement sobre el projecte d'ampliació. Es recorda que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica que es produïra en el curs de les obres s'ha de comunicat immediatament a aquesta administració.
  
Revisada la documentació tramitada, se sol·licita a l'empresa promotora ampliació de la documentació (05.03.01) pel que fa a:
  
- Assenyalar parcel·les i polígon que s'afecten per l'ampliació.
  
- Desenvolupar Pla d'explotació-restauració per fases o etapes de treball reflectint-les gràficament en plànol adjunt.
  
- Reducció de l'angle de talús i ampliació de bermes intermèdies. Garantir la revegetació dels límits d'explotació i donar un aspecte més naturalitzat a la zona.
  
- Revegetar forestalment la zona amb espècies arbustives i arbòries de la zona i especificar el nombre de plançons, espècies seleccionades, densitat.
  
- Valorar la possible afecció del projecte sobre el camí ramader assagador de Castella-
  
En data 26 de novembre de 2002, la Direcció Territorial de Medi Ambient, remet informe complementari de la Unitat de Camins Ramaders en el qual s'informa que l'ampliació sol·licitada no afecta el camí ramader; això es comprova en plànols de detall.
  
En data 21 de maig de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia, remet l'ampliació de documentació sol·licitada (annexos complementaris, plànols i reportatge fotogràfic).
  
Al juliol de 2003, es requereix a l'empresa promotora l'ampliació de l'annex IV, restauració forestal. La documentació requerida s'aporta a l'octubre de 2003.
  
2. Antecedents
  
Segons projecte l'autorització inicial d'explotació va ser atorgada en data 28/05/1982.
  
Posteriorment amb data 20/11/90 va ser sol·licitada una primera ampliació. La corresponent declaració d'impacte ambiental va ser dictada pel director de l'Agència de Medi Ambient amb data 27 de maig de 1991 i autoritzada l'ampliació pel cap del Servei Territorial de Mines en data 14 de febrer de 1992 a favor de Pavimentos de Asfalto i Alquitrán, SA, actual PAVASAL Empresa Constructora, SA.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
L'accés a l'explotació es realitza des de l'autovia València - Madrid; per l'eixida en direcció a Riba-roja de Túria i posteriorment la desviació cap a Cheste, una vegada creuat el pas sobre la via del ferrocarril es continua pel camí asfaltat fins a la pedrera.
  
A l'entrada a la pedrera al costat del camí d'accés, es troben les instal·lacions de tractament i classificació d'àrids, planta asfàltica i recollides de material disposats a ser carregats.
  
La pedrera s'emplaça en una zona d'influència antròpica, però allunyada de zones habitades. L'explotació s'ubica sobre un turó que es troba pràcticament explotat i rodejat per un entorn agrícola amb vinyes, finques d'ametllers i garrofers i alguna transformació agrícola amb tarongers.
  
També es pot apreciar en llomes pròximes restes de vegetació natural on es troben alguns exemplars de pins i matoll amb espècies característiques com brucs, arç, coscoll, margalló, etc.
  
Des del punt de vista geològic els materials que constitueixen la lloma Peñarroya objecte d'explotació són calcàries dolomítiques del Muschelkalk.
  
L'explotació no intercepta cap llit d'aigües superficials ni afecta les aigües subterrànies, ja que el nivell piezomètric es troba molt per davall de la cota màxima d'explotació.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
L'ampliació proposada en la documentació tramitada no suposa la generació de nous impactes, únicament dilata en el temps els hui en dia existents.
  
Aquests són, la destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar les aigües superficials, modificació dels drenatges, producció de pols i soroll, acumulació de recollides de material de gran volum al costat del camí d'accés i caigudes de fragments de roca causades per les detonacions.
  
En principi, atés que la pedrera es troba allunyada de les vies de comunicació importants i d'habitatges rurals, les afeccions més importants derivades de l'explotació i l'ampliació proposada són l'alçament de pols generada per l'arrancada, la càrrega i el tractament de material que afecta directament els camps confrontants.
  
D'altra banda, cal destacar el risc que suposa la ubicació de recollides de material de gran volum al costat del camí d'accés ja que aquestes a causa de fenòmens erosius poden afonar-se cap al camí i afectar els vehicles que transiten per allí.
  
En conjunt, els impactes derivats de l'explotació poden considerar-se moderats i reversibles a curt - mitjà termini. La recuperació de les condicions del medi es produirà una vegada executades cadascuna de les fases d'explotació - restauració de la pedrera. Així quedarà un relleu d'acord amb l'entorn.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Com a mesures correctores, l'estudi proposa i desenvolupa una restauració que consisteix en el remodelat de la topografia alterada per l'explotació, i ajustar-la en la mesura que es puga a la topografia natural del terreny. La restauració es porta a terme de forma descendent quan s'esgoten els bancs d'explotació, es configuren bancs de 6 m d'alçada amb un pendent de talús del 40º respecte de l'horitzontal i bermes intermèdies de 6 m d'amplària que donen al talús final una inclinació del 25º respecte de l'horitzontal.
  
Es realitzarà un esponjament dels talussos seguint les corbes de nivell i s'aportarà terra vegetal en la mesura que siga necessari per a assegurar la revegetació. S'ha desenvolupat un projecte de revegetació forestal on s'indica el nombre de plançons que s'han d'utilitzar, les espècies seleccionades i la densitat d'aquestes.
  
L'estudi planteja la reubicació de la planta de tractament d'àrids, i la situa a la vora sud-est de la zona d'explotació.
  
Finalitzada l'explotació es procedirà al desmuntatge de l'esmentada planta i de les seues instal·lacions complementàries.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la present,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de la pedrera anomenada Peñarroya núm. 1105, al terme municipal de Cheste, promogut per PAVASAL Empresa Constructora SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada i els annexos posteriors com també els condicionants establerts en el següent apartat.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. Celeritat amb l'explotació del sector oest. Una vegada abastada la cota final d'explotació es condicionarà la plaça de pedrera i s'ubicaran les instal·lacions de tractament i classificació d'àrids com també les recollides de material.
  
2. S'hauran de prendre totes aquelles mesures que s'estimen oportunes per a mitigar la pols generada durant les labors d'extracció, arrencada, càrrega i tractament del material.
  
3. Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració han d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrasts excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als esmentats bancs.
  
4. La plaça de la pedrera es dotarà d'un lleuger pendent a fi de drenar les aigües cap al desguàs natural situat a la part sud-est. Si fóra necessari i a fi de minimitzar l'erosió del sòl, el desnivell de la plaça se salvaria amb bermes intermèdies amb una lleugera contrapendent i d'alçada no superior als 2 m.
  
5. Les bermes intermèdies dels talussos de restauració es dotaran d'una contrapendent del 2%, i una inclinació segons el drenatge dissenyat, que reconduirà les aigües de desguàs de cadascuna de les terrasses fins al canal de desguàs principal, aquest al mateix temps les conduirà a l'exterior de la plaça de la pedrera.
  
6. La densitat total de plançons que s'han d'utilitzar en la restitució de la cobertura vegetal d'acord amb el projecte, haurà d'incrementar-se fins a un mínim de 2500 exemplars per hectàrea.
  
7. El promotor està obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es reculla el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els farciments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 136/03-AIA
  
Títol: Ampliació del pla parcial sector sud-11, sector oest
  
Promotor: Ajuntament d'Onda
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Onda
  
Objecte: Ampliació de la superfície del Pla parcial
  
Localització: Terme municipal d'Onda
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és l'ampliació del sector sud-11 en 11.000 m2, classificats com a sòl no urbanitzable comú, per a convertir-los en sòl urbanitzable residencial, amb la qual cosa s'aconseguiria que el col·lector d'aigües residuals dissenyat entrara dins del procés urbanitzador i els costos foren assumits per l'agent urbanitzador del sector.
  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació efectuada per mitjà del pla parcial, és la següent:
  
- Sòl residencial: 79.495 m2
  
- Vials i aparcament: 48.981 m2
  
- Zones verdes: 15.796 m2
  
- Equipaments: 11.927 m2
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 9 d'abril de 2003 l'Ajuntament d'Onda va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a l'ampliació del pla parcial sector sud-11, sector oest.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'ampliació del pla parcial sector sud-11, sector oest, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el DOGV núm. 4410, de data 2 de gener de 2003, i en el Levante de Castelló, de data 14 de desembre de 2003, com també per mitjà d'avís individualitzat als propietaris i titulars dels drets del sector, sense que s'hagueren presentat al·legacions pels interessats.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea de sòl que ens ocupa presenta una estructura de bancals, adaptats per la mà de l'home per a l'explotació agrícola, en una primera etapa per a garroferes i posteriorment per a cultiu de cítrics. Actualment hi ha xicotetes hortes i zones degradades per la proximitat al nucli urbà.
  
La zona presenta una baixa varietat vegetal i animal, i no existeixen biotops rellevants per la seua singularitat o unicitat.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veu impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial, podria vore's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la seua substitució per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria la vessament superficial.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Per a reduir l'emissió de pols a l'atmosfera es procedirà a l'envelat de camions.
  
- Seria recomanable dotar les zones verdes de sistemes de reg que facilitaren la supervivència de les noves plantacions.
  
- Remodelació de talussos i terraplens perquè s'adapten de manera més natural al terreny existent.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, l'ampliació del pla parcial sector sud-11, sector oest, promogut per l'Ajuntament d'Onda, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Respecte del llit del riu Sonella, s'ha de tenir en compte la zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic, i de cent metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenvolupen, segons l'art. 6.1 de la Llei d'aigües. També es prohibeix tota edificació sobre terrenys provinents de llits, fins a vint metres de la seua aresta exterior, segons l'art. 69 de la Llei 6/1989 d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.
  
2. S'ha de comprovar per mitjà de certificat emés per l'entitat gestora del servei de depuració d'aigües residuals del municipi, la capacitat d'aquest servei per a l'eliminació de les aigües residuals generades en el sector en compliment dels requisits establerts en la legislació vigent.
  
3. També s'ha de comprovar per mitjà de certificat remés per la companyia que gestione el subministrament d'aigua, que es pot assegurar el consum en tota la zona objecte d'ampliació sense perjudicar la resta de la població.
  
4. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la seua posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'arreplegaran en munts, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals. D'igual forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsòl de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
  
5. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositades, abocades o abandonades en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
6. També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat a la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
7. S'ha d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Per a això es proposen els següents controls:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, com també del seu correcte transport i manipulat prenent les mesures oportunes per a la major supervivència.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 324/01-AIA
  
Promotor: Readymix Asland SA (Lafarge Asland SA)
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia - Mines (Castelló)
  
Objecte del projecte: Explotació de la pedrera Almenara núm. 2732
  
Localització: Termes municipals d'Almenara i la Vall d'Uixó
  
Descripció del projecte
  
El present projecte proposa l'ampliació d'una pedrera existent denominada Salt del Cavall, ubicada entre els termes municipals d'Almenara i la Vall d'Uixó. L'esmentada ampliació es realitza per mitjà d'atorgament del PI denominat Almenara, en la secció C del qual se sol·licita que passe a explotació derivada l'esmentat permís d'investigació. L'actual pedrera, autoritzada per la Direcció Territorial d'Indústria, presenta un important buit el farciment del qual s'ha proposat restaurar-lo topogràficament per mitjà d'un abocador de residus inerts derivats de la construcció.
  
En data de 3 d'agost de 2001 es va presentar la documentació corresponent a l'ampliació de la pedrera, l'expedient de la qual en el Servei d'Impacte Ambiental correspon al 324/01-AIA. La concessió derivada del permís d'investigació consta de sis quadrícules mineres, de les quals l'explotació proposada ocuparà una superfície de 36.5 ha distribuïdes en tres zones distintes denominades A, B i C. L'explotació de la denominada zona A constitueix l'explotació de la pedrera Salt del Cavall, i en la qual es proposa la restauració per mitjà de desplegament dels talussos, fins a la cota 124 i revegetació d'aquests i farcit del buit fins a la cota 124 del buit existent per mitjà d'abocador inert.
  
El projecte d'abocador inert es va presentar posteriorment i es va integrar dins del mateix expedient administratiu.
  
L'accés principal es pot realitzar des de la carretera CV-10 entre Almenara i la Vall d'Uixó. Després de recórrer 1,3 km en direcció nord es pren una altra carretera en direcció nord-oest i després d'avançar 2,5 km s'arriba a una bifurcació. Es pren la direcció cap al nord i després de recórrer uns 200 m es pren un altre camí en direcció nord-oest i a uns 300 m ens trobem en l'explotació.
  
Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental de la pedrera no es presenten alternatives, es realitza una comparació entre la situació actual i la futura, s'assumeix que els efectes negatius sobre el medi ambient es reduiran amb les mesures correctores, però que finalitzada l'explotació i la restauració aquest espai quedarà harmonitzat amb el medi circumdant.
  
En l'estudi d'impacte ambiental de l'abocador es justifica l'alternativa elegida com a millor solució per a restituir el buit miner generat a partir dels estèrils generats en l'activitat extractiva.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració i el projecte per a l'obertura de la pedrera Almenara ha sigut remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, secció de mines, de Castelló en data de 3 d'agost de 2001.
  
En data de 7 de maig de 2002, es va sol·licitar ampliació de la documentació original presentada i el promotor va informar que la restauració proposada comporta un altre tràmit administratiu amb el procediment d'impacte ambiental, el d'abocador inert, i que, per tant, ha de presentar-se per a la corresponent estimació d'impacte ambiental el projecte de construcció de l'abocador, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració d'aquest integrat en la restauració conjunta de l'ampliació de la pedrera. Com també altres aspectes de l'explotació de pedrera i de la seua restauració.
  
En data de 16 de juliol de 2002 es va rebre un annex a l'estudi d'impacte ambiental que havia de corregir alguns dels aspectes motiu de l'ampliació sol·licitada. D'altra banda, informava que es trobava en redacció el projecte i l'estudi d'impacte ambiental de l'abocador.
  
En data de 7 d'octubre de 2002 es va rebre la documentació corresponent al projecte d'abocador inert i a l'estudi d'impacte ambiental d'aquest. Es van aportar dues còpies de cadascun dels documents.
  
En data de 25 de novembre de 2002 es va rebre de nou la documentació original tramitada per la Conselleria d'Indústria i Energia, secció de mines, per a sol·licitar el tràmit de declaració d'impacte ambiental, atés que ha canviat de titularitat, passant de Readymix Asland, SA, a Lafarge Asland, SA.
  
En data de 7 de febrer de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació corresponent a l'abocador per a esmenar deficiències en el projecte observades pel Servei de Gestió de Residus.
  
En data de 7 de març de 2003, el promotor va presentar la documentació requerida per a esmenar el projecte de residus.
  
En data de 8 de juliol de 2003 es va sol·licitar una nova ampliació de la documentació com a conseqüència de l'emissió d'informe de l'Àrea de Gestió de Residus de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, a més es va adjuntar còpia de l'informe municipal de la Vall d'Uixó per mitjà del qual se suggeria la no-utilització d'espècies fruiteres per a la revegetació en nom a la millora de la vegetació potencial de la zona, per la qual cosa s'adjunten aquests dos informes perquè es presente la documentació requerida que modifica el projecte original.
  
Així mateix, es recorda que segons l'informe de l'Àrea de Gestió de Residus, l'abocador no pot ser farcit amb els materials proposats en el projecte i que si no hi ha, es limita a un altre tipus de residus generats per l'obra civil procedent d'excavacions i sobrants de grans obres, per la qual cosa no és necessària l'autorització d'abocador i se sol·licita justificant de disponibilitat de l'esmentat material procedent d'obres per a justificar la restauració proposada.
  
En data de 18 de juliol de 2003, es va presentar annex de documentació per a la sol·licitud d'ampliació de documentació d'eixida de 8 de juliol de 2003. En l'esmentada documentació s'aporta un justificant que demostra que els estèrils generats en l'explotació de la pedrera són uns 708.885 m3 i d'altra banda s'aporta un annex en el qual s'informa que el rebliment del buit previst per mitjà d'abocament inert es procedirà per mitjà del rebliment dels estèrils de l'extracció juntament amb els materials procedents de grans obres. D'altra banda s'ha adaptat el pla de revegetació, encara que no s'han eliminat les espècies fruiteres com es va indicar ni tampoc la restauració topogràfica segons els volums d'estèrils que es disposen.
  
En data de 9 de setembre de 2003 es va tornar la documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i projecte d'abocador atés que la Direcció General de Qualitat Ambiental no ha considerat l'esmentada activitat com a abocador.
  
Informes sectorials
  
Després de les consultes realitzades s'han rebut els següents informes referents a l'explotació de la pedrera Almenara:
  
Ajuntament d'Almenara
  
En data de 17 d'octubre de 2001 es va rebre informe municipal referent al projecte d'ampliació de pedrera pel que fa al terme municipal d'Almenara. Segons informa el tècnic, atés que al terme municipal d'Almenara es troba pràcticament explotat, no procedeixen consideracions ambientals, excepte la necessitat d'iniciar de forma simultània a l'explotació les labors de restauració d'aquesta.
  
Ajuntament de la Vall d'Uixó
  
En data de 20 de novembre de 2002 es rep informe municipal corresponent a l'explotació del polígon industrial Almenara promogut per Readymix Asland, SL.
  
Es valora que l'impacte paisatgísitic és un dels majors produïts en aquest projecte, conforme avance la tala de l'explotació, l'esmentat angle creixerà i serà major la visibilitat, crearà buits de notable importància i forts contrastos cromàtics respecte de l'entorn. L'esmentada explotació serà especialment visible des de les construccions de la muntanya del Mussol. Es parla d'un impacte sobre les aigües subterrànies per eliminació de recarrega derivada de l'eliminació del sòl i de la coberta vegetal.
  
D'altra banda l'eliminació del relleu suposa un impacte considerable, encara que en l'informe es diu que s'elimina gran part de la muntanya del Mussol, amb una cota màxima de 231 m i pendent del 20%.
  
Els impactes sobre la vegetació són de gran importància, encara que gran part de la vegetació es correspon amb cultius de secà en abandó i presència de matoll.
  
No obstant això, aquest informe resulta un tant contradictori perquè afirma que la qualificació urbanística segons el PGOU és sòl no urbanitzable comú, on no existeixen restes arqueològiques conegudes. Per tant, les normes municipals no la protegeixen paisatgísticament, però diuen que té valors ambientals que s'han de conservar, sobretot a causa de les pressions per part d'urbanitzacions no autoritzades i de transformacions de finques a regadiu.
  
Pel que fa a la restauració de la flora i la vegetació de la zona afectada, tal com es reflecteix en l'estudi, la vegetació actual és una substitució del carrascar litoral, a causa de l'agressió de l'entorn per antropització del medi. Per la qual cosa és molt important la recuperació de la coberta vegetal per la seua doble funció de protecció del sòl com també per la rellevància en la conservació i millora de l'estat de la successió vegetal que podria evolucionar a partir de l'etapa actual. Per això es recomana l'eliminació de les espècies de cultius proposades per les espècies de coscoll, llentiscle, bruc, càdec, coroneta de frare, timó, margalló, aladern i arçot; pel que fa a l'arbratge cabria la possibilitat d'algun pi blanc.
  
Amb tot això conclou que l'informe sol·licitat és negatiu a l'efecte ambiental.
  
Direcció General de Patrimoni Artístic
  
En data de 25 d'abril de 2002 es va rebre informe de patrimoni vinculant desfavorable. Es va sol·licitar la prospecció arqueològica de les quadrícules a més de la possible afecció a les construccions de pedra en sec ?casetes de volta?. Per aquest motiu es requereix que realitzen la prospecció arqueològica i la possible afecció a aquest tipus de construccions i quedem a l'espera de rebre aquestes prospeccions per a poder emetre un nou informe.
  
En data de 22 de novembre de 2003 es rep informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic, després d'haver demanat els oportuns informes una vegada realitzada la prospecció arqueològica per part de l'empresa promotora.
  
Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló
  
El tècnic territorial informa que la present explotació és l'ampliació de la pedrera existent en el denominat buit A en la cartografia presentada.
  
La metodologia d'explotació és:
  
- Recollida de terra vegetal
  
- Desmunt i arrancada de la roca, per mitjà de voladures.
  
- Creació de talussos amb inclinació 3:1, bermes intermèdies de 22,7 m i talús general d'explotació de 30º. A la zona A els talussos seran majors i les bermes més amples.
  
- Es proposa farcit per mitjà d'inerts, però sense un projecte que assegure el control d'aquests.
  
- S'estima una vida útil de 45 anys.
  
La tipologia dels terrenys als quals ha d'afectar l'explotació es correspon amb relleus carbonatats amb forma de lloma. Els materials presents a la zona es corresponen amb dolomies, carnioles i calcàries bioclàstiques d'edat juràssica.
  
L'ús d'aquests terrenys ha sigut agrícola, encara que el seu valor és mes bé marginal, per la presència de nombrosos afloraments lítics en superfície que limiten el gruix de la capa edafològica. Encara hi ha peus de garrofer cultivat als bancals de pedra utilitzats per a la retenció del poc sòl disponible.
  
L'aqüífer existent presenta una gran permeabilitat per fissuració i carstificació la qual cosa suposa un risc de contaminació amb el farciment proposat.
  
La vegetació que ha envaït els bancals semiabandonats és una màquia termòfila típica, amb presència d'elements que denoten sequedat.
  
De la visita de camp realitzada i de l'observació del mapa topogràfic es pot deduir que els valors més importants que s'han de considerar són dos, un els possibles impactes sobre els habitatges existents en la banda alta de l'explotació. D'altra banda, en el cas d'explotar la zona C es considera molt important en el sector més septentrional per la possible visibilitat des del nucli urbà de la Vall d'Uixó.
  
Com a conclusions no resulta recomanable l'ampliació de la pedrera a la zona C per l'acusada afecció visual des del municipi de la Vall d'Uixó.
  
Quant als habitatges annexes a la zona d'actuació, es recomana que la cota de l'afecció a la vessant per part de l'explotació, siga menor amb l'objecte de fer compatible el seu ús amb el manteniment d'habitabilitat d'aquestes edificacions.
  
Es considera que segons el parer d'aquests serveis tècnics la pedrera no hauria de sobrepassar la cota 160 en les zones A i B.
  
Respecte de la resta de mesures correctores que s'han d'observar, a part de les expressades en la documentació, s'afegeix que haurà de realitzar-se una revegetació en els talussos amb espècies cespitoses després de l'extensió de terra vegetal.
  
Quant als farciments del buit amb materials inerts, es recorda que qualsevol material exogen a l'explotació haurà de ser rigorosament controlat. Es restauraren els camins d'accés que resulten danyats pel trasbals de maquinària cap a l'explotació.
  
Afeccions legals
  
Tal com ha informat l'ajuntament, el projecte proposat s'ubica en sòl no urbanitzable comú, i segons informe de l'ajuntament no presenta cap problema des del punt de vista urbanístic, però també s'ubica part en sòl no urbanitzable de protecció del domini públic hidràulic, per la qual cosa s'haurà de sol·licitar autorització a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'inici de l'activitat.
  
Consideracions ambientals
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que cap factor ambiental es vorà afectat de forma significant, només la modificació de la morfologia i paisatge i l'impacte sobre la coberta vegetal.
  
Es portarà a terme l'explotació de la pedrera en els buits B i C en els quals es portarà a terme l'explotació considerant que pel que fa a l'explotació del buit A i la seua restauració, es portarà a terme com s'haja tingut en compte en la resolució que va autoritzar la Direcció General d'Indústria i Energia.
  
Quant als possibles impactes, s'ha de considerar que l'explotació no pareix que serà visible des del nucli urbà de la Vall D'Uixó, al contrari de com s'informa en l'escrit de l'ajuntament de la Vall d'Uixó; encara que la proximitat dels habitatges situats a la part superior d'aquesta ha de tindre's en compte. Des del punt de vista que el soroll, vibracions i pols no els afecten, per la qual cosa es creu oportú que s'augmente la distància respecte d'aquests, encara que l'òrgan competent en matèria minera determinarà si les distàncies són suficients per a les mesures correctores que s'han inclòs en el projecte.
  
La revegetació proposada en la restauració no és la més apropiada, ja que com es va comunicar per part de l'ajuntament al promotor, no es permetrà la plantació de fruiters, i aquesta es realitzarà segons s'ha posat de manifest en l'ampliació de l'estudi que modifica l'esmentada restauració, d'entrada en data de 18 de juliol de 2003, per la qual cosa les espècies de fruiters se substituiran per espècies arbòries de pi blanc.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental anterior a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que siguen preceptives, el projecte per a l'explotació Almenara núm. 2732, localitzada als termes municipals de la Vall d'Uixó i Almenara (Castelló) el promotor del qual és Readymix Asland, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental, com també les condicions establertes en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
1. Els camins i accessos seran reparats per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deterioració d'aquests respecte de l'estat actual.
  
2. En cap cas es permetrà l'excavació fora dels límits de la concessió. S'han de mantenir les distàncies proposades en les mesures correctores.
  
3. El transport es realitzarà sempre amb lones, i els regs es produiran periòdicament.
  
4. No es portarà a terme l'extracció del buit B fins no tenir complida la restauració del 70% de la superfície del buit A. I l'explotació del buit C no començarà fins no tenir el 80% del buit B.
  
5. L'explotació del buit C es recomana que no es porte a terme cap a la cota proposada, llevat que en el moment d'inici de l'explotació es demostre que no és visible des del nucli urbà de la Vall d'Uixó, per la qual cosa haurà d'aportar un nou estudi de visuals actualitzat a l'època d'inici de l'activitat.
  
6. Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració portada a terme en els buits per mitjà d'informe i reportatge fotogràfic passats els tres primers mesos de la finalització.
  
7. El promotor haurà de comptar amb el vistiplau de la Divisió de Carreteres per a ubicar i senyalitzar convenientment l'accés i eixida de camions des de la carretera CV-10, principal accés a l'actual explotació.
  
8. En el cas de trobar-se restes arqueològiques o afectar-se algun jaciment o altres restes de valor o interés per al patrimoni històric artístic espanyol, ha de comunicar-se a la Direcció General de Patrimoni Artístic i paralitzar l'activitat.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4914, del 30-12-2004 (2004/12644)

RESOLUCIÓN de 1 de diciembre de 2004 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4914

Fecha DOGV
:   30-12-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/12644

CVE


Fecha del documento
:   01-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Cheste](javascript:void(0))
    * [Benassal](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Villafranca del Cid](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Sollana](javascript:void(0))
    * [Almenara](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de diciembre de 2004 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/X12644]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 458/02-AIA, 073/02-AIA, 116/01-AIA, 136/03-AIA, y 324/01-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 1 de diciembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 458/02-AIA
  
Título: Urbanización de la av. Constitución y prolongación zona de equipamientos municipales en Sollana.
  
Promotor: Ayuntamiento de Sollana.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sollana.
  
Objeto: Ampliación de equipamientos.
  
Localización: Término municipal de Sollana.
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la creación de una zona de dotaciones municipales en la que se prevé la construcción de un centro educativo, un centro polideportivo y un centro de día para la tercera edad.
  
La superficie total sobre la que se realiza el estudio es de aproximadamente 3 hectáreas de suelo calificado como no urbanizable con uso equipamientos y viales.
  
La zona se generará como consecuencia de la apertura y urbanización de los ejes viarios correspondientes a la Ronda de circunvalación entre la zona urbanizada de la av. de la Constitución y la glorieta de acceso a Sollana por el norte a través de la carretera CN-332.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 27 de febrero de 2002 el Ayuntamiento de Onda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la ?Urbanización de la av. Constitución y prolongación zona de equipamientos municipales en Sollana?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la urbanización de la av. Constitución y prolongación zona de equipamientos municipales en Sollana, ha sido sometido a información pública desde el 5 de marzo de 2002 hasta el 11 de mayo de 2002, mediante anuncio publicado en el tablón de anuncios de la Casa Consistorial, y en el periódico Diario de Valencia el día 22 de marzo de 2002, y en el DOGV nº 4.221, el día 4 de abril de 2002, sin que se hayan formulado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
Según el Estudio de Impacto Ambiental podría existir una posible afección al Parque Natural de la Albufera, debida a vertidos accidentales de sustancias peligrosas procedentes del mantenimiento de la maquinaria, que podrían dañar a las aguas subterráneas que desembocan en la Albufera.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La zona que nos ocupa está completamente antropizada, ocupada en su totalidad por cultivos de regadío, en particular por campos de naranjo y huerta.
  
La fauna está formada por especies antropófilas que han sabido adaptarse a los cambios introducidos por el hombre, no existiendo una riqueza faunística destacable, no obstante la zona se encuentra próxima al área de influencia del Parque Natural de la Albufera, uno de cuyos principales valores ambientales es la variedad de fauna avícola existente, y que, dada su movilidad, la podremos encontrar en la zona en raras ocasiones.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Las operaciones de despeje y desbroce provocarán una eliminación de la cubierta vegetal, afectando a la fauna edáfica y generando partículas sólidas en suspensión en el aire.
  
Dado que no existen cauces permanentes en la zona, no existe la posibilidad de que se produzcan vertidos a ellos. Si existen numerosas acequias de riego y el encauzamiento del Barranco dels Tramussers, lo que obligará a prestar atención para que no se produzca ningún tipo de vertido, principalmente durante la construcción y el asfaltado de los viales. El único vertido será el producido por la red de pluviales que desaguará en el encauzamiento del barranco. Respecto a la red de saneamiento esta entroncará a la red municipal existente.
  
El riesgo de contaminación de las aguas subterráneas es elevado, existiendo concentraciones de nitratos y sulfatos por encima de los aconsejados, debido a la alta permeabilidad del acuífero por tratarse de materiales granulares.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Como medidas protectoras y correctoras que eviten o minimicen los efectos negativos causados, cabe destacar:
  
- Se comprobará si existe algún ejemplar que se pudiera aprovechar en la posterior revegetación, se conserve en condiciones adecuadas para su posterior uso, y el resto pueden ser utilizados por empresas dedicadas a la venta de leña o a la reutilización de residuos forestales.
  
- Para evitar la pérdida de calidad del aire se deberán mantener regados los caminos mediante el uso de camiones cisterna, y mantener tapados el volquete de los camiones.
  
- Se revegetarán y ajardinarán las zonas que se prevean respetando las especies recomendadas para la zona y los edificios deberán integrarse lo más respetuosamente posible con el entorno.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Urbanización de la av. Constitución y prolongación zona de equipamientos municipales en Sollana, promovido por el Ayuntamiento de Sollana, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Respecto al Barranco dels Tramussers, se deberá tener en cuenta la zona de servidumbre de cinco metros de anchura para uso público, y de cien metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen, según el art.6.1 de la Ley de Aguas. También se prohibe toda edificación sobre terrenos provenientes de cauces, hasta veinte metros de su arista exterior, según el art.69 de la Ley 6/1989 de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana.
  
2. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en la misma.
  
3. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
4. Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
5. Se deberá elaborar un Programa de Vigilancia Ambiental, el cual tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. Para ello se proponen los siguientes controles:
  
- Control de polvo sobre la vegetación adyacente.
  
- Control de la aparición de procesos erosivos.
  
- Control de los vertidos de residuos de obras, plantaciones, etc.
  
- Control de niveles sonoros en edificio habitado más cercano.
  
- Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.
  
- Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.
  
- Control de las especies arbóreas y arbustivas utilizadas en la constitución de la zona verde, así como de su correcto transporte y manipulado tomando las medidas oportunas para su mayor supervivencia.
  
6. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 17 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 073/2002AIA
  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamientos de Villafranca del Cid y Benasal
  
Objeto proyecto: Equipamiento de sondeos, depósitos y conducciones de agua potable.
  
Localización: En los términos municipales de Villafranca del Cid y Benasal (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es solucionar los problemas de abastecimiento de agua a las poblaciones de Villafranca del Cid y Benasal que se producen en épocas de prolongada sequía. Se pretende solucionar el problema con el agua procedente de un nuevo sondeo realizado en la zona de ?Les Llergueres- en el barranco del río Seco, habiendo localizado un gran acuífero regional.
  
Descripción de las obras: todas las conducciones de agua irán enterradas en zanjas, protegiéndose con hormigón en los cruces de barrancos.
  
1. Equipamientos comunes:
  
- Equipamiento del sondeo de ?Les Llergueres- calculado para un caudal de.
  
- Acceso rodado hasta depósito regulador mediante camino de nueva construcción.. .
  
- Acometida para suministro energético: mediante línea aérea de media tensión hasta el pozo, conectando con otra existente a 1 km. de distancia. Además la conducción de Villafranca precisa de suministro de energía, prolongando la línea referida hasta el depósito intermedio.
  
- Depósito regulador de cabecera del pozo, con las siguientes características: dimensiones 10 x 10 x 3,5 m. Capacidad: 330 m3.
  
2. Conducción de abastecimiento a Benasal:
  
- Conducción de impulsión desde el depósito de cabecera hasta el depósito de rotura. Tubería de polietileno de 140 mm de diámetro.
  
- Conducción de gravedad desde el depósito de rotura hasta el depósito existente de regulación de Benasal. Tubería de polietileno de 200 mm de diámetro.
  
- Arqueta de rotura de 10 x 5 x 3,75 m.
  
3. Conducción de abastecimiento a Villafranca del Cid:
  
- Conducción de impulsión desde el depósito de cabecera hasta depósito intermedio. Tubería de fundición dúctil para los tramos que trabajan a presiones superiores a 25 atmósferas y de polietileno de alta densidad para el resto. Los diámetros irán de 150 mm a 200 mm.
  
- Depósito intermedio de 150 m3. Dimensiones: 7,40 x 7,40 x 3,5 m.
  
- Depósito de rotura-regulación de 520 m3 de capacidad. Dimensiones de 15 x 10,50 x 3,5 m.
  
- Conducción de gravedad desde este último depósito hasta la red de distribución existente en Villafranca. Tubería de polietileno de 200 mm de diámetro.
  
Tramitación administrativa, resumen de los informes recibidos y alegaciones
  
Se remitió con fecha 18 de febrero de 2002 por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes el proyecto, Estudio de Impacto ambiental y certificado de información pública emitidos por los secretarios de los ayuntamientos afectados. En el Certificado de Villafranca del Cid se indica que no se han presentado alegaciones y en el de Benasal se indica que se ha presentado una alegación.
  
La alegación presentada por D. Celestino Tena Beltrán se resume a continuación:
  
- Afección al manantial Font del Marqués.
  
- La conducción discurre por su finca innecesariamente, pudiendo continuar en recto por cañada ganadera.
  
- Imposibilidad de que el ganado paste en su finca durante todas las obras.
  
- Posibilidad de afección a robles centenarios al atravesar su finca.
  
- Propone un trazado alternativo.
  
Se efectuaron consultas con fecha 9 de abril de 2002 a los siguientes organismos:
  
- Confederación Hidrográfica del Júcar: en relación con el aprovechamiento de los recursos hídricos se recuerda la necesidad de disponer de la correspondiente concesión de aguas. En relación con los aspectos generales de la obra se realizan una serie de recomendaciones.
  
- Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria: con fecha 3 de julio de 2002 se remitió informe en el que se resaltaban la existencia de problemáticas ambientales importantes, que la propuesta recibida no resolvía satisfactoriamente: el trazado de la pista de descenso desde la Masía de Les Llergueres y la bajada de las conducciones al lugar del sondeo.
  
- Dirección General de Interior: con fecha 17 de mayo de 2002 se informa en el sentido de que debe estudiarse con más detalle el riesgo geológico de la ubicación del depósito de cabecera y el camino de acceso.
  
- Dirección General de Patrimonio Artístico: informa desfavorablemente con fecha 8 de julio de 2002 al no contemplar el estudio la incidencia sobre el patrimonio arqueológico, arquitectónico y etnológico.
  
Se solicitó ampliación al promotor con fecha 16 de abril de 2002 de una serie de puntos del estudio de impacto ambiental. Con fecha 10 de julio de 2002 se remitió escrito por parte del promotor, respondiendo satisfactoriamente desde el punto de vista ambiental sólo parcialmente.
  
Con fecha 31 de mayo de 2002 se remitió al promotor el informe de la Dirección General de Interior como continuación a la solicitud de ampliación del Estudio. Respecto a este punto el promotor remitió respuesta con fecha 18 de noviembre de 2002, con informe técnico en el que se indicaba que el riesgo de deslizamiento se concentraba en la zona de ubicación del depósito regulador e inicio del camino, siendo suficiente con desplazar el depósito hacia el SE 10 m. para evitar la forma lobulada de deslizamiento existente.
  
Con fecha 2 de octubre de 2003, comenzadas las obras y en un estado bastante avanzado, se remitió, a solicitud del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental, informe sobre las modificaciones de trazado que se habían llevado a cabo. Analizadas estas modificaciones se ha comprobado que parte coinciden con las solicitudes realizadas por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en su requerimiento de ampliación del Estudio y que no habían sido satisfechas, y otras, aunque no habían sido requeridas, responden a necesidades e inconvenientes surgidos desde el planteamiento inicial, siendo en cualquier caso ambientalmente aceptables. Uno de los cambios supone atender la alegación presentada relativa a preservar el entorno natural en la Loma del Saulonar.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el informe de la Dirección Territorial se afectarían las siguientes vías pecuarias:
  
- La Cañada de Mosqueruela o de los Serranos.
  
- Colada de la Font de la Orseta.
  
- Colada de la Fuente de Santa Bárbara (Villafranca del Cid).
  
El proyecta afecta al dominio público hidráulico y a la zona de servidumbre del barranco Río Seco, y aprovecha recursos hidráulicos de acuífero regional.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
Tal y como señala el informe de los servicios técnicos de nuestra Dirección Territorial el medio natural afectado por la actuación tiene un gran valor desde el punto de vista paisajístico y ecológico, no llevándose a cabo en el estudio una descripción detallada. En la ampliación la información aportada sigue siendo superficial.
  
No obstante, este punto se ha podido completar con la información disponible en esta Conselleria y los informes y visitas de los técnicos del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental y de la Dirección Territorial.
  
Las obras se encuentran muy avanzadas destacándose los impactos sobre los siguientes elementos: paisaje, suelo y vegetación. La zona atravesada por el trazado de las conducciones tiene un elevado valor ambiental: pinares maduros de pino negral (Pinus nigra), carrascales densos (Quercus rotundifolia), zonas agrícolas tradicionales entremezcladas con zonas con vegetación forestal tanto arbolada como de matorral, discurriendo, no obstante, mayoritariamente por caminos o afectando a terrenos naturales con menor valor ambiental.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
La afección del proyecto a las aguas subterráneas se aclara en la ampliación del Estudio: teniendo en cuenta el caudal de extracción previsto se considera que la repercusión de la extracción sobre otros pozos será inexistente dada la elevada distancia del de los Llergueres con el resto, e igualmente la influencia sobre manantiales.
  
La mayor parte del trazado de las conducciones discurre por caminos existentes sin afectar apenas a las formaciones vegetales de mayor valor (pinares y carrascales). En estos casos se han ocasionado algunos daños a ejemplares arbóreos al ser golpeados por la maquinaria que discurría por el camino. En otros casos, al trazar la conducción y caminos de acceso nuevo a través de terrenos naturales se han afectado a algunos ejemplares de carrascas de porte arbustivo (por ejemplo en la Loma del Saulonar).
  
La apertura de nuevos caminos supone en las zonas de mayor pendiente un riesgo de erosión relevante que puede repercutir tanto en el nuevo camino como en el terreno adyacente, pudiendo, no obstante, adoptarse medidas correctoras sencillas y eficaces.
  
Desde el punto de vista paisajístico y de afección al suelo, el impacto más relevante es el ocasionado por el camino de acceso y trazado de conducciones al barranco del río Seco, que describe un trazado zigzagueante visible desde lejos, sobre una ladera con pendiente transversal elevada y una cubierta vegetal de matorral tipo aliagar-romeral, así como el que ocasionará el depósito sobre esta ladera. El trazado finalmente ejecutado y la posible nueva ubicación del depósito ambientalmente son mejores que los inicialmente planteados, ya que requieren desmontes y terraplenes de menor entidad y evitan afectar a la zona de deslizamiento con forma lobulada.
  
El impacto ambiental ocasionado por la obra se puede calificar de moderado en líneas generales, y de severo puntualmente, admitiendo medidas correctoras eficaces. Los cambios introducidos en la ejecución de la obra respecto a la propuesta inicial son ambientalmente aceptables, y en general han supuesto una mejora ambiental respecto a lo propuesto inicialmente, como es el caso del tramo del barranco del río Seco o el comprendido entre la Masía Rubert y la Masía Coll d'Uvol.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Se estima necesario fundamentalmente adoptar medidas correctoras para evitar la aparición de fenómenos erosivos en los tramos de mayor pendiente de los caminos y pistas de trabajo abiertos, y para facilitar la colonización por la vegetación natural de aquellas pistas de trabajo que no vayan a quedar como caminos permanentes.
  
Respecto al tramo del río Seco se adoptarán las medidas oportunas en el camino de acceso al depósito para prevenir la aparición de fenómenos de deslizamiento.
  
En relación con el impacto sobre el patrimonio arqueológico y etnológico, al no contemplarse en el estudio deberá obtenerse un informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
Al no haberse evaluado el impacto de las líneas de suministro de energía en el estudio presentado deberán someterse a evaluación a parte.
  
Dentro del Programa de vigilancia ambiental debe establecerse un seguimiento de las pistas y caminos abiertos, al menos un año después de terminadas todas las obras, para determinar si es necesario adoptar medidas adicionales de control de la erosión o revegetación.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003 de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección general de Gestión del Medio natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de equipamiento de sondeos, depósitos y conducciones de agua potable sita en los términos municipales de Villafranca del Cid y Benasal (Castellón), cuyo promotor es la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Segundo
  
1. Los materiales procedentes de las aperturas de las zanjas, así como de los caminos que no puedan reutilizarse en el relleno de las mismas o en la formación de los terraplenes, se retirarán a vertedero controlado.
  
2. Los materiales procedentes del desbroce, en la medida de lo posible, se extenderán sobre los terraplenes de mayor envergadura de los caminos o sobre las pistas de trabajo que no vayan a quedar como caminos.
  
3. Se procederá a la reconstrucción de los márgenes de piedra afectados.
  
4. Las pistas de trabajo que no vayan a quedarse como caminos permanentes se descompactarán superficialmente, y en los tramos de mayor pendiente se crearán caballones transversales al eje de las mismas.
  
5. En aquellas pistas que vayan a quedarse como caminos permanentes y en los caminos nuevos, en los tramos de mayor pendiente, se crearán cunetas de desagüe al pie de los desmontes y caballones transversales al eje de las pistas. La anchura de los caminos no será superior a 3 metros.
  
En el camino de acceso al depósito de cabecera y sondeo se adoptarán las medidas oportunas para evitar la aparición de fenómenos de deslizamiento.
  
6. Con carácter general los perfiles de los desmontes de los caminos se dejarán con una superficie irregular de manera que faciliten la colonización vegetal.
  
7. En relación con la ubicación del depósito de cabecera en el barranco del río Seco, se estima ambientalmente aceptable la nueva propuesta situada en la margen izquierda, no obstante, si finalmente se ubica donde inicialmente se tenía previsto, en la margen derecha, el emplazamiento deberá desplazarse aguas abajo del lugar previsto para evitar la zona de riesgo de deslizamiento.
  
8. Los ejemplares de pinos y carrascas con ramas afectadas por golpes de la maquinaria junto a los caminos deberán podarse adecuadamente.
  
9. Se recomienda la plantación con especies autóctonas entorno a los depósitos del proyecto, debiendo desestimarse la pintura de los mismos para su integración paisajística. Se recomiendan las siguientes especies: Juniperus phoenicea (sabina negral), Juniperus oxycedrus (enebro de miera), Quercus rotundifolia (carrasca) y Hedera helix (hiedra).
  
10. Se efectuará un seguimiento de la aparición de fenómenos erosivos y colonización vegetal natural un año después de terminadas todas las obras, para determinar si es necesario adoptar medidas adicionales en este sentido.
  
11. Se obtendrá informe favorable de la Conselleria de Cultura.
  
12. Las líneas eléctricas de suministro de energía se deberán someter a evaluación de impacto ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 22 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 116/01-AIA
  
Título: Ampliación cantera de áridos ?Peñarroya?. Sección A).
  
Promotor: PAVASAL EMPRESA CONSTRUCTORA, SA.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia. Conselleria de Innovación y Competitividad.
  
Localización: Varias parcelas del Polígono 23 del Término Municipal de Cheste (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la ampliación de la cantera de áridos ?Peñarroya nº 1.105- tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas. La explotación se dedica a la extracción, trituración y clasificación de áridos destinados por parte del titular a trabajos de construcción y obras públicas.
  
La ampliación propuesta comporta tanto el incremento de la superficie ocupada, como el descenso de la cota base de explotación, la cual ampliará parte de las reservas explotables y mejorará el resultado final de la restauración con un perfil final menos discordante con el entorno.
  
La superficie ocupada actualmente y que dispone de Licencia de Actividad es de 215.880 m2 mientras que la ampliación solicitada supone la ocupación de un total de 330.350 m2 con un volumen de extracción previsto en unas 12.500.000 tn y una vida útil de alrededor de 50 años.
  
La explotación y restauración de la cantera queda definida mediante fases de trabajo, ambas tareas se irán realizando simultáneamente tan pronto como el avance de los frentes de explotación lo permita. De acuerdo a las previsiones de explotación, ésta se inicia en los niveles superiores realizándose en sentido descendente y el avance general de los frentes de los diferentes niveles en general en sentido Oeste- Este.
  
El diseño de explotación y restauración propuesto en el proyecto y sus anexos, pretende integrar la cantera a los terrenos colindantes salvando los desniveles existentes mediante el ataluzado de los frentes de explotación dejando frentes de restauración de 6 m. de altura con una inclinación respecto a la horizontal de 40º y bermas intermedias de 6 m. lo cual configura un talud general de pendiente media no superior a los 25º de inclinación respecto a la horizontal.
  
La revegetación de taludes y bermas intermedias, así como la de la plaza de la cantera queda definido en el último anexo presentado en octubre 2003, mediante proyecto de reforestación.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En marzo de 2001 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia, remite la documentación de ampliación de la cantera de áridos ?Peñarroya nº 1.105- en el término municipal de Cheste (Valencia) formada por Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración.
  
En fecha 21 de junio de 2001 el Servicio Territorial de Industria y Energía remite el certificado del resultado de información pública del expediente, indicando que publicado en el B.O.P. nº 82 de 6 de abril de 2001, no han sido presentadas alegaciones al proyecto.
  
Con la documentación disponible se consulta a la Dirección Territorial de Medio, Ayuntamiento de Cheste y Dirección General de Patrimonio Artístico, recibiéndose en las fechas que se indica los siguientes informes:
  
Dirección Territorial de Medio Ambiente (febrero de 2002). Se reciben tres informes, en ellos se indica,
  
Que la cantera se encuentra enclavada en un entorno agrícola y la ampliación solicitada no afecta Monte de Utilidad Pública ni Monte consorciado gestionado por la Sección Forestal.
  
Que examinada la documentación aportada, se constata que la ampliación solicitada puede afectar a la vía pecuaria ?Cordel de Castilla, clasificada por O.M. de fecha 15.10.74, y B.O.P. de 9.11.74. Cualquier actuación deberá darse fuera de este suelo de dominio público propiedad de la Generalitat Valenciana y que tiene la consideración de Suelo No Urbanizable de Protección Especial.
  
Que la cantera se encuentra dentro del ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Albufera. El proyecto propuesto supone la ampliación de una cantera en explotación que constituye un entorno profundamente transformado y degradado que precisa la ejecución de un Plan de Restauración. El entorno de la cantera presenta algún retazo de pinar y matorral con especies características como brezos, espino, coscoja, palmito, etc.
  
Dirección General de Patrimonio Artístico. Se informa favorablemente el proyecto de ampliación, recordando que cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica que se produjera en el curso de las obras deberá ser comunicado inmediatamente a esa administración.
  
Revisada la documentación tramitada, se solicita a la empresa promotora ampliación de la documentación (05/03/01) en lo que se refiere a:
  
- Señalar parcelas y polígono a afectar por la ampliación.
  
- Desarrollar Plan de Explotación-Restaruación por fases o etapas de trabajo reflejándolas gráficamente en plano adjunto.
  
- Reducción del ángulo de talud y ampliación de bermas intermedias. Garantizar la revegetación de los límites de explotación y dar un aspecto más naturalizado a la zona.
  
- Revegetar forestalmente la zona con especies arbustivas y arbóreas de la zona especificando el número de plantones, especies seleccionadas, densidad...
  
- Valorar la posible afección del proyecto sobre la vía pecuaria ?Cordel de Castilla-
  
En fecha 26 de noviembre de 2002, la Dirección Territorial de Medio Ambiente, remite informe complementario de la Unidad de Vías Pecuarias en el que se informa que la ampliación solicitada no afecta a la vía pecuaria, comprobándolo en planos de detalle.
  
En fecha 21 de mayo de 2003, el Servicio Territorial de Industria y Energía, remite la ampliación de documentación solicitada (Anexos complementarios, planos y reportaje fotográfico).
  
En julio de 2003, se requiere a la empresa promotora la ampliación del anexo IV ?Restauración forestal?, aportándose en octubre de 2003 la documentación requerida.
  
2. Antecedentes:
  
Según proyecto la autorización inicial de explotación fue otorgada en fecha 28/05/1982.
  
Posteriormente con fecha 20/11/90 fue solicitada una primera ampliación, siendo dictada la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental por el director de la Agencia de Medio Ambiente con fecha 27 de mayo de 1991 y autorizada la ampliación por el Jefe del Servicio Territorial de Minas en fecha 14 de febrero de 1992 a favor de Pavimentos de Asfalto y Alquitrán, SA., actual Pavasal Empresa constructora, SA.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
El acceso a la explotación se realiza desde la autovía Valencia - Madrid, tomando la salida en dirección a Riba-roja de Túria y posteriormente el desvío hacia Cheste, una vez cruzado el paso sobre la vía del ferrocarril se continúa por el camino asfaltado hasta la cantera.
  
En la entrada a la cantera junto al camino de acceso, se encuentran las instalaciones de tratamiento y clasificación de áridos, planta asfáltica y acopios de material dispuestos a ser cargados.
  
La cantera se emplaza en una zona de influencia antrópica, pero alejada de zonas habitadas. La explotación se ubica sobre un cerro que se encuentra prácticamente explotado y rodeado por un entorno agrícola con viñedos, fincas de almendros y algarrobos y alguna transformación agrícola con naranjos.
  
También se puede apreciar en lomas cercanas restos de vegetación natural donde se encuentran algunos ejemplares de pinos y matorral con especies características como brezos, espino, coscoja, palmito, etc.
  
Des del punto de vista geológico los materiales que constituyen la loma Peñarroya objeto de explotación son calizas dolomíticas del Muschelkalk.
  
La explotación no intercepta ningún cauce de aguas superficiales ni afecta las aguas subterráneas, puesto que el nivel piezométrico se encuentra muy por debajo de la cota máxima de explotación.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
La ampliación propuesta en la documentación tramitada no supone la generación de nuevos impactos, únicamente dilata en el tiempo los hoy en día existentes.
  
Estos son, la destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, posibilidad de contaminar las aguas superficiales, modificación de los drenajes, producción de polvo y ruido, acumulación de acopios de material de gran volumen junto al camino de acceso y caídas de fragmentos de roca causadas por las detonaciones.
  
En principio, dado que la cantera se encuentra alejada de las vías de comunicación importantes y de viviendas rurales, las afecciones más importantes derivadas de la explotación y la ampliación propuesta son el levantamiento de polvo generado por el arranque, carga y tratamiento de material que afecta directamente a los campos colindantes.
  
Por otra parte, hay que destacar el riesgo que supone la ubicación de acopios de material de gran volumen junto al camino de acceso puesto que éstos debido a fenómenos erosivos pueden desmoronarse hacia el camino afectando a los vehículos que transitan por él.
  
En conjunto, los impactos derivados de la explotación pueden considerarse moderados y reversibles a corto - medio plazo. La recuperación de las condiciones del medio se producirá una vez ejecutadas cada una de las fases de explotación - restauración de la cantera quedando así un relieve acorde con el entorno.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de Vigilancia Ambiental.
  
Como medidas correctoras, el estudio propone y desarrolla una restauración que consiste en el remodelado de la topografía alterada por la explotación, ajustándola en lo posible a la topografía natural del terreno. La restauración se lleva a cabo de forma descendente tan pronto como se agoten los bancos de explotación, se configurarán bancos de 6 m. de altura con una pendiente de talud del 40º respecto a la horizontal y bermas intermedias de 6 m. de ancho que darán al talud final una inclinación del 25º respecto a la horizontal.
  
Se realizará un esponjamiento de los taludes siguiendo las curvas de nivel y se aportará tierra vegetal en la medida que sea preciso para asegurar la revegetación. Se ha desarrollado un proyecto de revegetación forestal donde se indican el nº de plantones a utilizar, las especies seleccionadas y la densidad de las mismas.
  
El estudio plantea la reubicación de la planta de tratamiento de áridos, situándola en el borde Sudeste de la zona de explotación.
  
Finalizada la explotación se procederá al desmontaje de la citada Planta y de sus instalaciones complementarias.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la cantera llamada ?Peñarroya- Nº 1.105, en el término municipal de Cheste, promovido por Pavasal Empresa Constructora SL., siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación inicialmente tramitada y los anexos posteriores así como los condicionantes establecidos en el siguiente apartado.
  
Segundo
  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:
  
1. Celeridad con la explotación del sector oeste. Una vez alcanzada la cota final de explotación se acondicionará la plaza de cantera y se ubicarán las instalaciones de tratamiento y clasificación de áridos así como los acopios de material.
  
2. Se deberán tomar todas aquellas medidas que se estimen oportunas para mitigar el polvo generado durante las labores de extracción, arranque, carga y tratamiento del material.
  
3. Hacia los límites laterales de la explotación, los taludes de los bancos y las bermas del perfil de restauración deberán adaptarse progresiva y suavemente a la topografía del terreno circundante, sin ocasionar formas ni contrastes excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos para dichos bancos.
  
4. La plaza de la cantera se dotará de una ligera pendiente con el fin de drenar las aguas hacia el desagüe natural situado en la parte sudeste. Si fuese necesario y con el fin de minimizar la erosión del suelo, el desnivel de la plaza se salvaría con bermas intermedias con una ligera contrapendiente y de altura no superior a los 2 m.
  
5. Las bermas intermedias de los taludes de restauración se dotarán de una contrapendiente del 2%, y una inclinación en función del drenaje diseñado, que reconducirá las aguas de desagüe de cada una de las terrazas hasta el canal de desagüe principal, éste a su vez las conducirá al exterior de la plaza de la cantera.
  
6. La densidad total de plantones a utilizar en la restitución de la cobertura vegetal de acuerdo al proyecto, deberá incrementarse hasta un mínimo de 2.500 ejemplares por hectárea.
  
7. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechables, con los rellenos realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración - Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio deberá remitir una de las copias a esta Dirección General.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 136/03-AIA
  
Título: Ampliación del Plan Parcial Sector Sur-11, Sector Oeste.
  
Promotor: Ayuntamiento de Onda.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Onda.
  
Objeto: Ampliación de la superficie del Plan Parcial.
  
Localización: Término municipal de Onda.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la ampliación del Sector SUR-11 en 11.000 m2, clasificados como suelo no urbanizable común, para convertirlos en suelo urbanizable residencial, con lo que se conseguiría que el colector de aguas residuales diseñado entrara dentro del proceso urbanizador y fueran sus costes asumidos por el agente urbanizador del sector.
  
La calificación pormenorizada del suelo, que resulta de la ordenación efectuada mediante el Plan Parcial, es la siguiente:
  
- Suelo residencial: 79.495 m2
  
- Viales y aparcamiento: 48.981 m2
  
- Zonas Verdes: 15.796 m2
  
- Equipamientos: 11.927 m2
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 9 de abril de 2003 el Ayuntamiento de Onda remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la ?Ampliación del Plan Parcial Sector Sur-11, Sector Oeste?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?Ampliación del Plan Parcial Sector Sur-11, Sector Oeste?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº 4410, de fecha 2 de enero de 2003, y en el Levante de Castellón, de fecha 14 de diciembre de 2003, así como mediante aviso individualizado a los propietarios y titulares de los derechos del sector, sin que se hubieran presentado alegaciones por los interesados.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
El área de suelo que nos ocupa presenta una estructura de bancales aterrazadas, adaptados por la mano del hombre para la explotación agrícola, en una primera etapa para algarrobos y posteriormente para cultivo de cítricos. Actualmente existen pequeñas huertas y zonas degradadas por su proximidad al casco urbano.
  
La zona presenta una baja variedad vegetal y animal, no existiendo biotopos relevantes por su singularidad o unicidad.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
La morfología del terreno es uno de los aspectos que más directamente se verá impactado, debido a los movimientos de tierras necesarios para la urbanización de los terrenos.
  
La hidrología superficial, podría verse afectada como consecuencia de la retirada de la cubierta vegetal, y su sustitución por una superficie lisa, lo que aumentaría la escorrentía superficial.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Como medidas protectoras y correctoras que eviten o minimicen los efectos negativos causados, cabe destacar:
  
- Para reducir la emisión de polvo a la atmósfera se procederá al entoldado de camiones.
  
- Sería recomendable dotar a las zonas verdes de sistemas de riego que facilitasen la supervivencia de las nuevas plantaciones.
  
- Remodelación de taludes y terraplenes para que se adapten de manera más natural al terreno existente.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Ampliación del Plan Parcial Sector Sur-11, Sector Oeste, promovido por el Ayuntamiento de Onda, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Respecto al cauce del río Sonella, se deberá tener en cuenta la zona de servidumbre de cinco metros de anchura para uso público, y de cien metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen, según el art. 6.1 de la Ley de Aguas. También se prohíbe toda edificación sobre terrenos provenientes de cauces, hasta veinte metros de su arista exterior, según el art. 69 de la Ley 6/1989 de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana.
  
2. Se deberá comprobar mediante certificado emitido por la entidad gestora del servicio de depuración de aguas residuales del municipio, la capacidad de este servicio para la eliminación de las aguas residuales generadas en el sector en cumplimiento de los requisitos establecidos en la legislación vigente.
  
3. También se deberá comprobar mediante certificado remitido por la compañía que gestione el suministro de agua, que se podrá asegurar el consumo en toda la zona objeto de ampliación sin perjudicar al resto de la población.
  
4. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en la misma.
  
5. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
6. Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
7. Se deberá elaborar un Programa de Vigilancia Ambiental, el cual tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. Para ello se proponen los siguientes controles:
  
- Control de polvo sobre la vegetación adyacente.
  
- Control de la aparición de procesos erosivos.
  
- Control de los vertidos de residuos de obras, plantaciones, etc.
  
- Control de niveles sonoros en edificio habitado más cercano.
  
- Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.
  
- Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.
  
- Control de las especies arbóreas y arbustivas utilizadas en la constitución de la zona verde, así como de su correcto transporte y manipulado tomando las medidas oportunas para su mayor supervivencia.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 23 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 324/01-AIA
  
Promotor: Readymix Asland SA. (Lafarge Asland SA.)
  
Autoridad sustantiva: Servei Territorial d'Industria i Energia - Mines (Castelló)
  
Objeto del proyecto: Explotación de la Cantera ?Almenara- Nº 2732
  
Localización: Términos municipales de Almenara y la Vall d'Uixó.
  
Descripción del proyecto
  
El presente proyecto viene a proponer la ampliación de una cantera existente denominada Salto del Caballo, ubicada entre los términos municipales de Almenara y Vall d'Uixó. Dicha ampliación se realiza mediante otorgación del P.I. denominado ?Almenara?, en la sección ?C- del cual se solicita pase a explotación derivada de dicho Permiso de Investigación. La actual cantera, autorizada por la Dirección Territorial de Industria, presenta un importante hueco cuyo relleno se ha propuesto restaurarlo topográficamente mediante un vertedero de residuos inertes derivados de la construcción.
  
En fecha de 3 de agosto de 2001 se presentó la documentación correspondiente a la ampliación de Cantera, cuyo expediente en el servicio de impacto ambiental corresponde al 324/01-AIA. La concesión derivada del Permiso de Investigación consta de seis cuadrículas mineras, de las cuales la explotación propuesta ocupara una superficie de 36.5 Has. Distribuidas en tres zonas distintas denominadas ?A?; ?B- y ?C?. La explotación de la denominada zona ?A- constituye la explotación de la cantera Salto del Caballo, y en la que se propone la restauración mediante desdoble de los taludes, hasta la cota 124 y revegetación de los mismos y relleno del hueco hasta la cota 124 del hueco existente mediante Vertedero de Inertes.
  
El proyecto de vertedero de inertes se presentó posteriormente y se integró dentro del mismo expediente administrativo.
  
El acceso principal se puede realizar desde la carretera CV-10 entre Almenara y Vall d'Uixó. Tras recorrer 1,3 km en dirección norte se toma otra carretera en dirección noroeste y tras avanzar 2,5 km se llega a una bifurcación. Se toma la dirección hacia el norte y tras recorrer unos 200 m se toma otro camino en dirección noroeste y a unos 300 m nos encontramos en la explotación.
  
Alternativas
  
En el estudio de impacto ambiental de la cantera no se presentan alternativas, se realiza una comparación entre la situación actual y la futura, asumiendo que los efectos negativos sobre el medio ambiente se reducirán con las medidas correctoras, pero que finalizada la explotación y la restauración este espacio quedará armonizado con el medio circundante.
  
En el estudio de impacto ambiental del vertedero se justifica la alternativa elegida como mejor solución para restituir el hueco minero generado a partir de los estériles generados en la propia actividad extractiva.
  
Tramitación Administrativa
  
La documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental y plan de restauración y el proyecto para la apertura de la cantera ?Almenara- ha sido remitida por el Servicio Territorial de Industria y Energía, sección de Minas, de Castellón en fecha de 3 de agosto de 2001.
  
En fecha de 7 de mayo de 2002, se solicitó ampliación de la documentación original presentada informando al promotor que la restauración propuesta conlleva otro trámite administrativo con el procedimiento de impacto ambiental, el de vertedero de inertes, y que, por tanto, deberá presentarse para la correspondiente estimación de impacto ambiental el proyecto de construcción del vertedero, el estudio de impacto ambiental y el plan de restauración del mismo, integrado en la restauración conjunta de la ampliación de la cantera. Así como otros aspectos de la explotación de cantera y de su restauración.
  
En fecha de 16 de julio de 2002 se recibió un anexo al estudio de impacto ambiental que venia a corregir algunos de los aspectos motivo de la ampliación solicitada, informando por otro lado que se encuentra en redacción el proyecto y estudio de impacto ambiental del vertedero.
  
En fecha de 7 de octubre de 2002 se recibió la documentación correspondiente al proyecto de vertedero de inertes y al estudio de impacto ambiental del mismo, aportando dos copias de cada uno de los documentos.
  
En fecha de 25 de noviembre de 2002 se recibió de nuevo la documentación original tramitada por la Conselleria de Industria y Energía, sección de minas, para solicitar el trámite de declaración de impacto ambiental, dado que ha cambiado de titularidad, pasando de Readymix Asland SA. a Lafarge Asland SA.
  
En fecha de 7 de febrero de 2003 se solicitó ampliación de la documentación correspondiente al vertedero para subsanar deficiencias en el proyecto observadas por el servicio de gestión de Residuos.
  
En fecha de 7 de marzo de 2003, el promotor presentó la documentación requerida para subsanar el proyecto de residuos.
  
En fecha de 8 de julio 2003 se solicitó una nueva ampliación de la documentación como consecuencia de la emisión de informe del Área de Gestión de Residuos de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental, además se adjuntó copia del informe municipal de Vall d'Uixó mediante el cual se sugería la no utilización de especies frutales para la revegetación en aras a la mejora de la vegetación potencial de la zona, por lo que se adjuntan ambos informes para que se presente la documentación requerida que modifica el proyecto original.
  
Asimismo, se recuerda que según el informe del Área de Gestión de Residuos, el vertedero no puede ser rellenado con los materiales propuestos en el proyecto y que en su defecto se limita a otro tipo de residuos generados por la obra civil procedente de excavaciones y sobrantes de grandes obras, por lo que no es necesaria la autorización de vertedero y se solicita justificante de disponibilidad de dicho material procedente de obras para justificar la restauración propuesta.
  
En fecha de 18 de julio de 2003, se presentó anexo de documentación para la solicitud de ampliación de documentación de salida de 8 de julio de 2003, en dicha documentación se aporta un justificante de que los estériles generados en la propia explotación de la cantera son unos 708.885 m3. Y por otro lado se aporta un anexo en el cual se informa que el relleno del hueco previsto mediante vertido de inertes se procederá mediante el relleno de los estériles de la extracción junto con los materiales procedentes de grandes obras. Por otro lado se ha adaptado el plan de revegetación, aunque no se han eliminado las especies frutales como se indicó ni tampoco la restauración topográfica en función de los volúmenes de estériles que se disponen.
  
En fecha de 9 de septiembre de 2003 se devolvió la documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental y proyecto de vertedero dado que la Dirección General de Calidad Ambiental no ha considerado dicha actividad como vertedero.
  
Informes sectoriales
  
Tras las consultas realizadas se han recibido los siguientes informes referentes a la explotación de la cantera ?Almenara?:
  
Ayuntamiento de Almenara
  
En fecha de 17 de octubre de 2001 se recibió informe municipal referente al proyecto de ampliación de cantera en lo referente al término municipal de Almenara. Según informa el técnico, dado que en el término municipal de Almenara se encuentra prácticamente explotado, no proceden consideraciones ambientales, salvo la necesidad de iniciar de forma simultanea a la explotación las labores de restauración de la misma.
  
Ayuntamiento de la Vall d'Uixó
  
En fecha de 20 de noviembre de 2002 se recibe informe municipal correspondiente a la explotación del P.I. ?Almenara- promovido por Readymix Asland SL.
  
Se valora que el impacto paisajísitco es uno de los mayores producidos en este proyecto, conforme avance la corta de la explotación dicho ángulo crecerá siendo mayor su visibilidad, creando huecos de notable importancia y fuertes contrastes cromáticos respecto al entorno. Dicha explotación será especialmente visible desde las construcciones de la Muntanya del Musol. Se habla de un impacto sobre las aguas subterráneas por eliminación de recarga derivada de la eliminación del suelo y de la cubierta vegetal.
  
Por otro lado la eliminación del relieve supone un impacto considerable, aunque en el informe se dice que se elimina gran parte de la montaña del Mussol, con una cota máxima de 231 m y pendiente del 20%.
  
Los impactos sobre la vegetación son de gran importancia, aunque gran parte de la vegetación se corresponde con cultivos de secano en abandono y presencia de matorral.
  
Sin embargo este informe resulta un tanto contradictorio en tanto que afirma que la calificación urbanística según el PGOU es Suelo No Urbanizable Común, no existiendo restos arqueológicos conocidos. Por tanto las propias normas municipales no la protege paisajísticamente, pero dice que tiene valores ambientales a conservar, sobretodo debido a las presiones por parte de urbanizaciones no autorizadas y de transformaciones de fincas a regadío.
  
En cuanto a la restauración de la flora y la vegetación de la zona afectada, tal y como se refleja en el estudio, la vegetación actual es una sustitución del carrascal litoral, debido a la agresión del entorno por antropización del medio. Por lo que es muy importante la recuperación de la cubierta vegetal por su doble función de protección del suelo así como por su relevancia en la conservación y mejora del estado de la sucesión vegetal que podría evolucionar a partir de la etapa actual. Por lo que se recomienda que se eliminen las especies de cultivos propuestas por las especies de coscoja, lentisco, brezo, cade, la coronilla de fraile, el tomillo, el palmito, el aladierno y el espino negro, en cuanto al arbolado cabria la posibilidad de algún pino carrasco.
  
Con todo ello concluye que el informe solicitado es negativo a los solos efectos ambientales.
  
Dirección General de Patrimonio Artístico.
  
En fecha de 25 de abril de 2002 se recibió informe de Patrimonio vinculante Desfavorable, solicitando la prospección arqueológica de las cuadrículas además de la posible afección a las construcciones de piedra en seco ?casetas de volta?. Por lo que se requiere realicen la prospección arqueológica y la posible afección a este tipo de construcciones. Quedando a la espera de recibir estas prospecciones para poder emitir un nuevo informe.
  
En fecha de 22 de noviembre de 2003 se recibe informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Artístico, tras haber recabado los oportunos informes una vez realizada la prospección arqueológica por parte de la empresa promotora.
  
Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón
  
El técnico territorial informa que la presente explotación viene a ser la ampliación de la cantera existente en el denominado Hueco A en la cartografía presentada.
  
La metodología de explotación es:
  
- Acopio de tierra vegetal
  
- Desmonte y arranque de la roca, mediante voladuras.
  
- Creación de taludes con inclinación 3:1, bermas intermedias de 22,7 m y talud general de explotación de 30º. En la zona A los taludes serán mayores y las bermas más anchas.
  
- Se propone relleno mediante inertes, pero sin un proyecto que asegure el control de los mismos.
  
- Se estima una vida útil de 45 años.
  
La tipología de los terrenos a afectar por la explotación se corresponde con relieves carbonatados con forma alomada. Los materiales presentes en la zona se corresponden con dolomías, carniolas y calizas bioclásticas de edad jurásica.
  
El uso de estos terrenos ha sido agrícola, aunque su valor es mas bien marginal, dad la presencia de numerosos afloramientos líticos en superficie que limitan el espesor de la capa edafológica. Todavía existen pies de algarrobo cultivados en los bancales de piedra utilizados para la retención del poco suelo disponible.
  
El acuífero existente presenta una gran permeabilidad por fisuración y karstificación lo cual supone un riesgo de contaminación del mismo con el relleno propuesto.
  
La vegetación que ha invadido los bancales semiabandonados es una maquia termófila típica, con presencia de elementos que denotan xericidad.
  
De la visita de campo realizada y de la observación del mapa topográfico se puede deducir que los valores más importantes a considerar son dos, uno los posibles impactos sobre las viviendas existentes en l aparte alta de la explotación. Por otro lado, en el caso de explotar la zona C se considera muy importante en el sector más septentrional por su posible visibilidad desde el núcleo urbano de la Vall d'Uixó.
  
Como conclusiones no resulta recomendable la ampliación de la cantera en la zona C dada la acusada afección visual a causar desde el municipio de la Vall d'Uixó.
  
En cuanto a las viviendas anexas a la zona de actuación, se recomienda que la cota de la afección a la ladera por parte de la explotación, sea menor, con el objeto de hacer compatible su uso con el mantenimiento de habitabilidad de estas edificaciones.
  
Se considera que a juicio de estos servicios técnicos la cantera no debería rebasar la cota 160 en las zonas A y B.
  
Con respecto al resto de medidas correctoras a observar, a parte de las expresadas en la documentación, se añade que deberá realizarse una revegetación en los taludes con especies cespitosas previa extensión de tierra vegetal.
  
En cuanto al rellenos del hueco con materiales inertes, se recuerdas que cualquier aterial exógeno a la explotación deberá ser rigurosamente controlado. Se restauraran los caminos de acceso que pudieran resultar dañados por el trasiego de maquinaria hacia la explotación.
  
Afecciones legales
  
Tal y como ha informado el ayuntamiento, el proyecto propuesto se ubica en suelo no urbanizable común, y según informe del propio ayuntamiento no presenta ningún problema desde el punto de vista urbanístico, pero también se ubica parte en Suelo No Urbanizable de Protección del Dominio Público Hidráulico, por lo que se deberá solicitar autorización a la Confederación Hidrográfica del Júcar para el inicio de la actividad.
  
Consideraciones ambientales
  
En el estudio de impacto ambiental se indica que ningún factor ambiental se va a ver afectado de forma significante, y tan sólo la modificación de la morfología y paisaje y el impacto sobre la cobertera vegetal.
  
Se va a llevar a cabo la explotación de la cantera en los huecos ?B- y ?C- en las cuales se llevará a cabo la explotación considerando que lo que respecta a la explotación del hueco ?A- y su restauración, se llevará a cabo tal y como se haya tenido en cuenta en la resolución que autorizó la Dirección General de Industria y Energía.
  
En cuanto a los posibles impactos, se ha de considerar que la explotación no parece que vaya a resultar visible desde el núcleo urbano de la Vall d'Uixó, al contrario de cómo se informa en el escrito del ayuntamiento de la Vall d'Uixó; aunque la proximidad de las viviendas situadas en la parte superior de la misma deberá tenerse en cuenta desde el punto de vista que el ruido, vibraciones y polvo no afecten a las mismas, por lo que se cree oportuno que se aumente la distancia respecto a las mismas, aunque el órgano competente en materia minera determinará si las distancias son suficientes para las medidas correctoras que se han incluido en el proyecto.
  
La revegetación propuesta en la restauración no es la mas apropiada, en cuanto que tal y como se comunicó por parte del ayuntamiento al promotor, no se permitirá la plantación de frutales, y ésta se realizará según se ha puesto de manifiesto en la ampliación del estudio que modifica dicha restauración, de entrada en fecha de 18 de julio de 2003, por lo que las especies de frutales se sustituirán por especies arbóreas de Pino Halepo.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el Anexo I apartado 3C1) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar Aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto para la explotación ?Almenara- nº 2732, localizada en los términos municipales de Vall d'Uixó y Almenara (Castellón) cuyo promotor es Readymix Asland SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental, así como las condiciones establecidas en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
1. Los caminos y accesos serán reparados por la empresa promotora siempre que se produzca un deterioro de los mismos respecto al estado actual.
  
2. En ningún caso se permitirá la excavación fuera de los límites de la concesión, manteniendo las distancias propuestas en las medidas correctoras.
  
3. El transporte se realizará siempre con lonas, y los riegos se producirán periódicamente.
  
4. No se llevará a cabo la extracción del hueco ?B- hasta no tener cumplida la restauración del 70% de la superficie del hueco ?A?,. y la explotación del hueco ?C- no comenzará hasta no tener el 80% del hueco ?B-
  
5. La explotación del hueco ?C- se recomienda que no se lleve a cabo hacia la cota propuesta, salvo que en el momento de inicio de la explotación se demuestre que no es visible desde el núcleo urbano de la Vall d'Uixó, por lo que deberá aportar un nuevo estudio de visuales actualizado a la época de inicio de la actividad.
  
6. Se presentará en esta Dirección General la restauración llevada a cabo en los huecos mediante informe y reportaje fotográfico pasados los tres primeros meses de la finalización.
  
7. El promotor deberá contar con el visto bueno de la División de Carreteras para ubicar y señalizar convenientemente el acceso y salida de camiones desde la carretera CV-10, principal acceso a la actual explotación.
  
8. En el caso de encontrarse restos arqueológicos o afectarse algún yacimiento u otros restos de valor o interés para el patrimonio histórico artístico español deberá comunicarse a la Direcció General de Patrimoni Artístic y paralizar la actividad.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML