Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4981, del 08-04-2005 (2005/3010)

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2005 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4981

Data del DOGV
:   08-04-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/3010

CVE


Data del document
:   10-03-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Altea](javascript:void(0))
    * [Elda](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Pedralba](javascript:void(0))
    * [Olleria, l'](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de març de 2005 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X3010]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 041/03-AIA, 049/03-AIA, 067/03-AIA, 070/03-AIA i 071/03-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 10 de març de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 41/03-AIA
  
Títol: Vial de connexió de l'av. de Ronda amb l'autovia del Mediterrani
  
Promotor: Ajuntament d'Elda
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Elda
  
Objecte: Connectar l'av. de Ronda amb l'autovia del Mediterrani
  
Localització: Terme municipal d'Elda (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és definir les obres necessàries per a la connexió de l'av. de Ronda amb l'autovia del Mediterrani a través de la ronda sud d'Elda, que es troba en construcció.
  
L'esmentada connexió es materialitza amb l'execució d'un vial bidireccional que parteix d'una rotonda situada en l'av. de Ronda, supera la rambla del Bateig i a continuació es bifurca en dos vials unidireccionals, un per a cada sentit de circulació, que enllacen amb la ronda sud. Per a això, el ramal en sentit cap a l'autovia ha de passar sobre la ronda sud a distint nivell, i girar a continuació a l'esquerra continuant fins a convergir amb la calçada de la ronda, per mitjà d'un carril addicional, fins a arribar a la rotonda de l'est, amb l'optimització de les condicions de circulació i seguretat vial.
  
En el pas sobre la rambla de Bateig es projecta un pont de 51 m de longitud, compost per dos buits isostàtics. El tauler recolza sobre els dos estreps i un suport intermedi compost per tres piles. El tauler té ample variable entre 12 i 14,5 m.
  
Per al pas sobre la ronda sud d'Elda es construeix un pont de 14,90 m de longitud, compost per un sol buit isostàtic recolzat sobre els dos estreps. El tauler té 12,30 m d'ample, superior al necessari en previsió de futures ampliacions del viari, fet que permetrà el pas en el seu dia de dos carrils de calçada més voreres.
  
La secció tipus del ramal bidireccional està formada per calçada de 7 m (un carril de 3,50 m per sentit de circulació), voreres d'emergència d'1,50 m i bermes de 0,5 m. La secció tipus dels ramals unidireccionals està formada per calçada de 4 m en recta i 4,3 m en revolta, vorera d'emergència dreta d'1,5 m, vorera d'emergència esquerra de 0,5 m i bermes de 0,5 m.
  
Per a millora de l'esplanada se sobreexcavarà 50 cm en els desmunts i s'estendrà una capa de 50 cm de sòl seleccionat sobre tots els fons de l'excavació i en la coronació de tots els terraplens.
  
S'han obtingut les següents quantitats:
  
- Excavacions en desmunt: 14.240 m3
  
- Terraplens: 21.560 m3 dels quals s'ha previst que uns 6.990 m3 provinguen de la mateixa excavació i 14.570 m3 de préstecs
  
- Sòl seleccionat: 3.460 m3, procedents de préstecs
  
Per a la categoria de trànsit T2 i classificació de l'esplanada E2, s'ha seleccionat la secció de ferm 222, formada per les següents capes:
  
- 20 cm de mescles bituminoses
  
- 25 cm de base granular de rebliment artificial
  
- 25 cm de subbase granular
  
2. Alternatives
  
S'han considerat diverses alternatives de traçat per al vial de connexió, que difereixen pel que fa a la incidència sobre la ronda Sud, incidència sobre la rotonda en l'origen de la ronda Sud, localització, longitud i esbiaixada del pont sobre la rambla del Bateig i característiques del traçat dels vials.
  
Les diferents alternatives s'han proposat i discutit tant amb l'Ajuntament d'Elda com amb l'oficina del pla de carreteres i amb el Servei de Construcció de la Divisió de Carreteres de la COPUT, i la solució proposada és aquella que salva la rambla de Bateig més cap a l'oest, d'aquesta forma la convergència amb la ronda es produeix a alguna distància de la rotonda de l'est per mitjà d'un carril addicional, de manera que es millora la seguretat vial.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 14 de febrer de 2003 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte vial de connexió de l'av. de Ronda amb l'autovia del Mediterrani.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, vial de connexió de l'av. de Ronda amb l'autovia del Mediterrani, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el BOP núm. 293 de data 23 de desembre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions i informes corresponents.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 28 d'abril de 2003 es va efectuar consulta al Servei Municipal d'Arqueologia d'Elda, el qual exposa que:
  
?La zona on es projecten les obres no sembla inclosa en cap de les denominades zones d'interés arqueològic del Pla general d'ordenació urbana d'Elda (1985). Les dades històriques i arqueològiques de l'entorn geogràfic s'associen a jaciments i àrees no relacionats directament amb el lloc on s'han projectat les obres.-
  
Afeccions legals
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- Segons l'art. 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció a la rambla del Bateig.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- La circulació de maquinària provocarà un augment temporal de la contaminació atmosfèrica a causa de la pols, fums i soroll.
  
- La construcció també afectarà a la textura del sòl ja que produeix una compactació pel pes d'aquestes. Aquesta alteració del nivell edàfic anirà acompanyada d'una eliminació d'espècies vegetals i de fauna present.
  
- El paisatge es veurà alterat per la intrusió visual deguda a la presència de maquinària i al moviment de terres.
  
- La hidrologia superficial també es veurà afectada, a causa de la disminució de la capacitat de desguàs de la rambla del Bateig, per l'ocupació parcial del llit a conseqüència de l'execució dels terraplens que s'han de realitzar en ambdues riberes del llit.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretén recalcar els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
En línia amb l'anterior, ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més destacables de cadascuna d'elles.
  
- Els treballs de condicionament del terreny i demolició dels habitatges afectats generaran un augment de la contaminació atmosfèrica, pols i sorolls, a més d'escombreres.
  
- La vegetació afectada correspon aproximadament al 20% a hortes i camps de cultiu d'oliveres i ametllers, també cal tenir en compte la presència d'alguns exemplars de figueres i altres arbres fruiters, a més d'arbres ornamentals com xiprers (Cupressus Sempervirens), pins (Pinus Halepensis), pebrers bords (Schinus Molle) i moreres (Morus Alba).
  
També hi ha terrenys incultes d'antics oliverars que han sigut abandonats, la vegetació del qual és la pròpia d'aquestes zones.
  
- El moviment de terres provocarà la desaparició de nius i caus, tant en espècies de vertebrats de vida subterrània com d'espècies d'aus. Aquestes modificacions puntuals en l'hàbitat terrestres suposarà el desplaçament d'aquestes espècies a llocs de les mateixes característiques situats en les proximitats.
  
L'escassa superfície afectada i les característiques de la zona molt humanitzada i degradada no requereixen un exhaustiu inventari de fauna, per la qual cosa s'han considerat les següents espècies i subespècies catalogades d'interés especial segons l'annex II del Reial decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades.
  
- Amfibis com:
  
- Gripau corredor (Bufo calamita)
  
- Rèptils com:
  
- Sargantana cua-roja (Acanthodacthylus)
  
- Sargantana cuallarga (Psammodromus algirus)
  
- Aus com:
  
- Cuereta blanca (Motacilla alba)
  
- Durant aquesta fase el curs natural de les aigües superficials podria veure's afectat tant pel moviment de terres com per la implantació d'instal·lacions auxiliars en el mateix llit de la rambla de Bateig.
  
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren i valoren seguidament:
  
- Durant aquesta fase es produirà un augment de la contaminació acústica i atmosfèrica com a conseqüència del trànsit que es concentrarà principalment en les hores d'entrada i eixida dels llocs de treball dels polígons industrials pròxims.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores tenen per objecte minimitzar els impactes residuals que no poden ser evitats. A continuació s'indiquen les mesures més significatives que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental:
  
- Es proposa el reg de totes aquelles zones de l'obra on es produïsca un important moviment de maquinària pesant, especialment en aquelles zones limítrofes a les cases de camp.
  
- Les labors de reparació i manteniment de vehicles i maquinària s'han de realitzar en tallers apropiats fora del recinte de les obres.
  
- S'ha d'evitar l'acumulació de residus, runes, restes de materials, etc., com també la dispersió d'aquests pel terreny. Els residus han de ser retirats a un abocador controlat.
  
- Es recomana trasplantar els arbres que necessàriament hagen de ser eliminats a les zones perimetrals de l'esmentada carretera, respectant en la mesura que es puga els peus arboris que no calga eliminar.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'ha d'informar del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de construcció del vial de connexió de l'av. de ronda amb l'autovia del Mediterrani, promogut per l'Ajuntament d'Elda, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a realitzar.
  
També s'han de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En el cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o escombrera, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
3. Durant l'execució de les obres no es poden desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
4. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
5. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'arreplegar al llarg de la traça en munts, l'alçada dels quals ha de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma que es garantisca el manteniment de les propietats naturals.
  
6. S'han d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, amb l'adequació i reestructuració necessàries per al desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de forma que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
8. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present estimació d'impacte ambiental, per a això s'han d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de requerir que s'informe favorablement sobre aquest per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià
  
10. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'ha de comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 049/2003-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial sector Baló
  
Promotor: Ajuntament de Riba-roja de Túria
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: En l'extrem sud-oest del terme municipal, afrontant amb Loriguilla, Cheste i Chiva, al costat de la rambla del Poio
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es persegueix l'objectiu d'atendre la demanda de sòl industrial que es genera com a conseqüència de les importants vies de comunicació existents en la zona com són l'autovia de Madrid i la circumval·lació de València.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La superfície del sector és de 875.218 m², qualificats pel vigent instrument de planejament com a sòl no urbanitzable de règim comú o de grau 0.
  
II. El sector s'ordena detalladament segons la documentació presentada.
  
III. L'ús global principal és l'industrial en polígon II, segons els articles 10.2.B i 10.6 de les normes urbanístiques del Pla general d'ordenació urbana, i resulta incompatible l'ús residencial excepte habitatges de guarda o conserge vinculades a activitats industrials del menys 1.000 m².
  
IV. S'estableix la necessitat d'implantar una estació depuradora d'aigües residuals. Aquesta infrastructura ha d'arreplegar les aigües residuals del sector i una vegada depurades les abocarà a la rambla del Poio. Les aigües pluvials, en utilitzar-se una xarxa separativa, es conduiran directament a aquesta rambla.
  
V. Les connexions viàries s'articularan en dos punts. El primer aquests permetrà la connexió amb l'autovia de Madrid per mitjà de la prolongació de la xarxa viària interior dels sectors Bassa i 12 i la carretera de Loriguilla. El segon permetrà la connexió amb l'autovia de Madrid d'una manera directa per mitjà de la construcció d'un pont sobre la rambla del Poio.
  
VI. El subministrament d'aigua potable es realitzarà per mitjà de la prolongació de la xarxa dels sectors 12, 13, 15 i Bassa, preveient la portada d'una conducció directa des de la carretera de Loriguilla fins al dipòsit a construir en el sector masia de Baló. El subministrament elèctric s'efectuarà igualment per mitjà de la prolongació de les infrastructures dels sòls industrials confrontants.
  
3. Alternatives
  
S'han estudiat tres alternatives de localització per a un nou sòl industrial, si bé únicament s'han identificat els noms de les propostes i el per què s'han desestimat dues d'aquestes; profunditat en aquest sentit es perceb una profunditat escassa.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 25 de febrer de 2003 el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació modificativa i Pla parcial sector Baló, amb la incoació del corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4382, de 20 de novembre de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar sis al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
Per la seua banda, les tres unitats d'execució en què sembla es pretén dividir el sector es van exposar al públic de manera independent en el diari El Mundo de data 12 de març de 2002, 12 d'abril de 2002 i 11 de març de 2002 respectivament, com també en els DOGV núm. 4210, 4226 i 4210, de dates 14 de març de 2002 el primer i l'últim i d'11 d'abril de 2002 el segon, també respectivament.
  
En la primera ocasió es van presentar vuit al·legacions, i es van recollir onze en la segona i, finalment, altres vuit en la tercera.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Tant l'exposició al públic de l'homologació i pla parcial com de la unitat d'execució núm. 1 van registrar una única al·legació de caràcter ambiental que posseïa el mateix sentit, que feia referència a l'afecció de la depuradora al cementiri que es localitza entre el sòl urbanitzable proposat i la rambla del Poio.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 6 d'octubre de 2003 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Riba-roja de Túria ampliació de la documentació remesa inicialment per entendre que alguns dels aspectes recollits en aquesta no aclarien suficientment la situació ambiental de la proposta.
  
Atés que la documentació que es va remetre en data 3 de novembre de 2003 no esmenava la totalitat dels aspectes relacionats en el primer informe, i que a més aquella no s'havia remés degudament diligenciada, en data 11 de novembre de 2003 es va posar en coneixement de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria aquesta circumstància, i es va rebre contestació en data 25 de novembre de 2003.
  
Informes sectorials
  
En data 2 de febrer de 2004, i en relació amb l'afecció del projecte als camins ramaders, es va rebre informe de la Unitat de Camins Ramaders emés després de la consulta efectuada per l'Ajuntament.
  
Afeccions legals
  
1. El sector de sòl urbanitzable es veu travessat de nord a sud en la part central pel camí ramader classificat com assagador d'Andalusia, de 37'61 m d'amplària legal i 15 m d'amplària necessària.
  
El projecte proposa una modificació del traçat original, amb una adaptació a l'ordenació urbanística del sector industrial i oferint una compensació patrimonial dels sobrants alienables per mitjà de l'aportació de terrenys perimetrals amb una superfície de 21.777 m², ubicats al sud del sector masia de Baló al costat de la N-III i confrontants amb l'esmentat camí ramader.
  
2. Pel límit sud del sector discorre la rambla del Poio; s'entén que la totalitat de les edificacions proposades es troba a més de 20 metres de l'aresta superior del llit si bé el polígon s'introdueix puntualment en la zona de policia de llits de 100 metres, circumstància aquesta que haurà de motivar la corresponent autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
No s'aprecia risc d'inundació segons el PATRICOVA a l'alçada del llit on es pretén desenvolupar l'actuació, però sí que aigües avall, de manera que l'increment dels vessaments superficials com també la construcció d'un pont per a permetre l'accés directe a la nacional N-III podrien introduir canvis en el comportament hidrològic de la citada rambla.
  
Desconeguda la solució constructiva del pont, però advertida la situació de l'increment del risc derivat de l'augment dels vessaments superficials a l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, acompanyada d'un suggeriment tècnic en aquest sentit, en l'escrit de contestació s'informa de les capacitats de desguàs de la rambla del Poio i es conclou que l'increment de cabal que ocasiona l'actuació no incrementa el cabal punta de la subconca i que l'increment del cabal es produeix a l'inici de l'hidrograma de la subconca, moments en què els llits tenen prou capacitat, i es considera adequada la solució de drenatge prevista en el document urbanístic.
  
3. Segons la informació recollida en l'estudi d'impacte ambiental, i en el Catàleg de béns culturals de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport es dedueix que en la zona no hi ha béns culturals d'interés que puguen veure's afectats per les obres.
  
De les dades consultades sobre l'inventari immoble de la Comunitat Valenciana es desprén que l'anterior afirmació no és encertada (vegeu la bassa de la masia de Baló), per la qual cosa en qualsevol cas procediria el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
Si bé s'ha sol·licitat informe per part de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià no ha remés cap documentació en el moment de la redacció del present document.
  
Consideracions ambientals
  
1. El polígon industrial s'emmarca en una zona eminentment industrial, acabat amb una falca de sòl del terme municipal de Riba-roja de Túria que se situa entre els municipis de Loriguilla, Cheste i Chiva, subjecte a una enorme pressió urbanística especialment des de la vessant oriental. Si bé no cal oblidar els possibles efectes acumulatius, en relació amb els vents dominants i el trasllat de contaminants atmosfèrics el nou sòl es localitza allunyat dels principals nuclis urbans residencials.
  
Respecte a la possible contaminació acústica, o increment d'aquesta, cal partir d'una situació de fort desenvolupament industrial com també de la presència d'una important xarxa de comunicació viària amb un elevat nombre de pas de vehicles lleugers i pesats.
  
2. La naturalesa al·luvial dels terrenys objecte d'estudi els confereix una alta permeabilitat, la qual cosa unida a la presència de la rambla del Poio indica una potencial contaminació tant del subsòl com de les aigües superficials en cas d'inundació o d'abocament accidental de substàncies contaminants.
  
En aquest sentit, el projecte incorpora la construcció d'una estació depuradora d'aigües residuals de manera que, unida a una xarxa de sanejament separativa, es disminuïsca el risc que podria comportar la posada en marxa d'activitats industrials.
  
3. La vegetació dominant en l'àrea d'estudi es correspon amb la característica dels cultius de cítrics, circumstància habitual en la zona. Únicament s'aprecien exemplars ornamentals en l'entorn més pròxim a les tradicionals masies.
  
En la rambla del Poio es poden observar, encara que molt influïts per l'activitat humana, restes de vegetació edafòfila pròpia de llits i barrancs.
  
4. La fauna observada es troba en sintonia amb el predomini del cultiu de cítrics, no apareixent espècies de destacat valor.
  
5. En relació amb el paisatge es pot indicar que es tracta d'una zona de topografia pràcticament plana, àmpliament transformada per l'home en els últims anys i on s'aprecia una enorme densitat d'infrastructures que donen servei a tota una àmplia extensió dedicada a les activitats industrials.
  
6. Segons la informació facilitada el desenvolupament industrial suposarà una demanda d'aigua potable anual de 0'74 Hm³. A aquest respecte, s'han facilitat certificats de l'empresa concessionària del servei municipal d'aigua potable en els quals s'indica l'existència de disponibilitat de cabals per al desenvolupament del polígon industrial.
  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, com ja s'ha indicat, es preveu la construcció d'una xarxa separativa i d'una estació depuradora d'aigües residuals. S'inclou, a més, l'obligació d'instal·lar arquetes per a la presa de mostres en cadascun dels punts d'abocament a la xarxa general de clavegueram.
  
A aquest respecte s'acompanya informació tècnica sobre la infrastructura i s'adverteix de la necessitat de predepurar els efluents industrials de manera individual i amb caràcter previ a l'abocament a la xarxa general, i quedar així dins dels llindars d'abocament establerts en la normativa del projecte.
  
Respecte a la gestió de residus sòlids urbans, l'ajuntament certifica que segons la contracta municipal vigent quedarà garantit el servei de recollida de residus sòlids urbans com també el seu transport als centres corresponents per a la seua gestió definitiva.
  
La gestió dels residus sòlids inerts i de la biomassa generada després de la tala dels cítrics existents es realitzarà per part de l'agent urbanitzador; s'han de dipositar en abocadors adequats a la naturalesa dels residus o han de ser lliurats a gestor autoritzat. L'ajuntament requerirà els justificants de lliurament dels esmentats residus a l'agent urbanitzador abans de la recepció de les obres d'urbanització.
  
7. La normativa del pla parcial s'ha refós per a incorporar les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental com també una ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram.
  
8. El polígon industrial se situa confrontant a un cementiri, sense haver avaluat la possible interacció amb aquesta dotació en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial del sector Baló del municipi de Riba-roja de Túria (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. El pont que s'ha de construir per a permetre l'accés al polígon industrial des de l'extrem sud-oest no ha de suposar una minva de la capacitat de desguàs que derive en un augment del risc d'inundació aigües avall.
  
II. L'Ajuntament ha d'exigir la construcció d'arquetes separadores de greixos i olis en el moment d'atorgar les llicències d'activitat a aquelles indústries susceptibles de generar o manipular aquest tipus de substàncies.
  
III. És necessari el pronunciament de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 67/03-AIA
  
Títol: Modificació de granja marina per a daurada i llobarro
  
Promotor: INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, SA
  
Autoritat substantiva Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Localització: Badia d'Altea (Alacant)
  
Antecedents
  
Amb data 8 d'agost de 2000, l'empresa INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, SA, va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable per a la instal·lació d'una granja per al cultiu intensiu de daurada i llobarro al litoral d'Altea. El projecte consisteix en la instal·lació de 12 gàbies de 16 metres de diàmetre i 10 metres de profunditat i 4 gàbies auxiliars de 5,5 metres de diàmetre, que ocupen una superfície total de 98.800 metres quadrats (9,8 ha) i un volum total de cultiu de 24.127 metres cúbics. Aquest projecte té per objecte produir per mitjà d'engreixament intensiu 241 tones anuals de daurada i llobarro.
  
La instal·lació a què es fa referència, va obtenir concessió de domini marítim atorgada per mitjà d'Ordre Ministerial de 6 de febrer de 2001 i va ser autoritzada per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació el 21 de març de 2001.
  
Amb data 10 de juny de 2002, INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR tramita davant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sol·licitud de modificació de l'autorització inicial. L'argument és l'existència d'un canvi d'accionistes en l'empresa, una situació en el mercat que requereix major eficiència productiva en base d'un augment de producció per a reducció de costos. L'objecte del projecte ampliat és crear una instal·lació que permeta incrementar la producció anual de daurada i llobarro des de les 241 t/any previstes en el projecte inicial, fins a les 800 t/any.
  
En la sol·licitud formulada pel promotor es requereix la modificació de l'autorització inicial, atés que no hi ha un canvi significatiu en les condicions ambientals de la nova proposta i no es modifica la superfície de la concessió inicialment autoritzada.
  
No obstant el director general de Pesca i Comercialització Agrària, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, no admet a tràmit la referida modificació i torna la documentació perquè es realitze una nova avaluació ambiental del projecte, per entendre que hi ha un increment de producció molt significatiu que pot afectar a l'informe d'avaluació d'impacte ambiental emés respecte al projecte inicial.
  
En data 8 de gener de 2003, es rep en la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant, documentació relativa al projecte de modificació de granja marina a Altea presentat per l'empresa INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, que consisteix en projecte tècnic, informe de valoració emés per l'Institut d'Ecologia Litoral, informes de la Capitania Marítima, Comandància de Marina i autoritat portuària d'Alacant, anunci d'exposició pública i escrits d'al·legacions, a fi de realitzar-se avaluació d'impacte ambiental d'acord a la Llei 2/1989, d'avaluació d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.
  
Admés l'expedient a tràmit d'avaluació d'impacte i atés que aquest no inclou un estudi d'impacte ambiental, amb data 5 de febrer, se sol·licita al promotor l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte de modificació de la piscifactoria marina.
  
En data 20 de març es rep l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat el qual es sotmet a informació pública per la Conselleria de Territori i Habitatge, (DOGV núm. 4478), de 10 d'abril de 2003.
  
Com a resultat de la informació pública es formulen al·legacions per part de la Confraria de Pescadors d'Altea; aquestes van ser contestades pel promotor amb data 1 d'agost de 2003.
  
Descripció del projecte objecte d'avaluació
  
El projecte sotmés a avaluació d'impacte ambiental consisteix en l'ampliació de la instal·lació autoritzada i proposa la substitució de les gàbies de 16 metres de diàmetre per gàbies de 25 metres de diàmetre i 20 de profunditat, tot això sense ampliar la superfície objecte de concessió de domini públic marítim, amb l'augment del volum total de cultiu marí des de 24.127 m2 a 58.904 m2, a fi d'incrementar la producció anual de peix des de les 241 t/any del projecte inicial fins a les 800 t/any del projecte modificat.
  
La instal·lació projectada en el projecte ampliat, encara que no introdueix l'ampliació de superfície de concessió de domini, sí que incrementa notablement producció prevista i per tant la càrrega contaminant conseqüència d'aquesta en la badia d'Altea.
  
De fet, per a l'obtenció d'aquesta producció, el projecte ampliat preveu unes necessitats d'aportació al cultiu de 2,187 tones anuals de pinso (a partir del tercer any) enfront d'unes aportacions de pinso de 600 t anuals previstos en el projecte inicial.
  
Amb el projecte modificat el balanç d'entrades i eixides al sistema constituït per la badia d'Altea, d'acord a les dades del projecte és com segueix:
  
Entrades: Pinso (2.187 t/any).
  
Eixides: Daurada i llobarro (730 t/any) + respiració (73 t/any).
  
Balanç: 2.187 t/any - 730 t/any - 73 t/any = 1.384 t/any.
  
Per tant, la instal·lació realitzarà una aportació neta de residus a la badia d'Altea, en forma d'excrements i pinso no ingerit, de 1.384 tones anuals.
  
Alternatives
  
El promotor no introdueix alternatives d'ubicació. Es planteja una activitat que constitueix un focus important de contaminació amb caràcter permanent en el temps pròxima a ecosistemes marins protegits i de la costa d'Altea.
  
Els documents tècnics aportats no justifiquen les raons que justifiquen l'elecció de la ubicació en un entorn molt sensible ambientalment i de gran importància turística. No es coneix l'existència en l'entorn pròxim, ni una infrastructura de suport portuària capacitada per a donar servei a la instal·lació, ni plantes d'abastament de matèries primeres que justifique l'esmentada elecció.
  
Al·legacions en el període d'informació pública
  
En el període d'informació pública en el que s'ha exposat l'estudi d'impacte ambiental, s'ha presentat una al·legació amb contingut ambiental emesa per la Confraria de Pescadors d'Altea.
  
Aquesta al·legació argumenta bàsicament problemes derivats de l'aportació de 720 tones de detritus a l'any en els fons marins d'Altea que faran augmentar els problemes de fangs del fons i problemes sanitaris.
  
Així mateix la confraria argumenta en les seues al·legacions dubtes sobre la validesa científica i la vigència actual de les dades aportades especialment els referits a la capacitat de transport litoral.
  
En contestació a aquesta al·legació, el promotor exposa que no es produiran perjudicis al trànsit marítim, que l'elevada experiència que els avala en el sector permet que la seua producció maximitze l'aprofitament del pinso amb la minimització de les aportacions al medi, que les deposicions de 720 t de pinso i excrements no afectaran a comunitats d'alt valor ecològic ja que es produeixen en mar obert a 30 metres de profunditat i que a més els excrements permetran el desenvolupament de comunitats detritívores i altres espècies d'ictiofauna i invertebrats que adaptaran progressivament l'equilibri biològic a les noves aportacions.
  
Així mateix exposa que s'han de recolzar en l'estudi de la Universitat d'Alacant que diu que les gàbies d'engreixament exerceixen un efecte d'?atracció sobre abundants peixos salvatges d'alta diversitat?, amb abundàncies mitjanes entorn de 20.000 individus, incrementant la biodiversitat i abundància amb benefici per a la pesca.
  
Finalment en la seua contestació a les al·legacions el promotor exposa que no hi ha dubtes sobre les dades aportades, ja que aquests han sigut presos amb correntímetres, que es porta a terme un pla de vigilància ambiental que aporta informació continuada de l'estat ambiental de la concessió i el seu entorn, que la Confraria de Pescadors denota una falta completa de coneixement sobre el transport litoral, sense aportar cap tipus d'estudi ni consulta a experts, mentre posa en dubte el treball d'un grup de científics amb sobrada experiència en aquest tipus de treballs.
  
Cal fer constar que la quantitat de pinso aportat al cultiu, a pesar constituir l'aspecte més important en aquest procés d'avaluació ambiental, es tracta en la documentació aportada amb escàs rigor; les dades del projecte no coincideixen amb les que figuren en l'estudi d'impacte ambiental .
  
D'una banda el projecte de la instal·lació indica que són necessaris a partir del tercer any fins a 2.100 tones de pinso per a produir 730 tones de peix. D'altra banda l'estudi d'impacte ambiental indica que es precisaran 1.600 tones de pinso per a la producció de les 800 tones de peix. La diferència és important per quant el projecte indica que l'índex de conversió d'aliment és de 3 i l'estudi d'impacte ambiental considera un índex de conversió de 2. La diferència en la quantitat de necessitats de pinso entre estos dos documents, és de 500 tones a l'any.
  
A fi d'aclarir aquesta discrepància existent en la documentació aportada pel promotor, s'han revisat les dades del primer projecte presentat en 1999, en base al qual s'ha emés declaració d'impacte ambiental de 8 d'agost de 2000, la qual va considerar un índex de conversió 2 per als mesos càlids i de 12,5 per als mesos considerant que el 80% de la producció es produeix en els mesos càlids, finalment resulta un índex de conversió mitjà de 3, es necessiten en el supòsit de producció de peix de 200 tones que contemplava el primer projecte tramitat un total de 600 tones de pinso.
  
Per tant, en el procés d'avaluació, s'ha treballat considerant un índex de conversió 3, entenent que les necessitats de pinso se situaran entorn de les 2.100 tones anuals i les necessitats de dispersió i abocament de residus al medi serà pròxima a les 1.400 tones anuals.
  
Conclusions del procés d'avaluació ambiental
  
El promotor argumenta que l'ampliació projectada no tindrà conseqüències negatives, sinó més prompte al contrari un augment de la biodiversitat en peixos en l'entorn de les gàbies i de la fauna detritívora en el sediment, que pot arribar fins i tot a afirmar en el projecte d'ampliació que ?és important destacar, que el present estudi no representa cap canvi substancial respecte al projecte inicial?, afirmació rigorosament incorrecta quan el resultat d'aquesta és la producció de peixos i amb això la producció d'excrements es multiplica per quatre i arriba a una quantitat anual pròxima a 1.400 t/any de residus .
  
Aquest problema és correctament advertit per la Confraria de Pescadors d'Altea i ignorat pel promotor, en escrit de contestació a l'al·legació formulada.
  
Sobre els efectes ambientals derivats d'aquest problema s'ha pronunciat recentment la Junta Nacional Assessora de Cultius Marins (JACUMAR) a través del Protocol a utilitzar per a l'establiment i seguiment mediambiental de gàbies de cultiu en mar a Espanya.
  
Aquest organisme del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, la funció del qual és la de facilitar la coordinació i cooperació en matèria d'aqüicultura entre les administracions públiques i el sector productor, introdueix les següents consideracions:
  
?Els rebutjos tant orgànics com inorgànics de les piscifactories poden causar un enriquiment en nutrients i fins i tot eutrofització en el cas que les zones de cultiu siguen zones semiconfinades o amb poc d'intercanvi de les seues aigües. Prop d'un 85% de fòsfor i un 80-88% de carboni i un 52%-95% del nitrogen introduït en les gàbies pot passar al medi marí a través dels rebutjos de la menjar, excrecions dels peixos, producció d'excrements i respiració.
  
Estudis portats a terme en diverses piscifactories han demostrat que en determinades ocasions es pot detectar un impacte significatiu en un radi d'1 quilòmetre al voltant de les gàbies de cultiu. Aquest és generalment major en el fons, on es pot observar un increment en la demanda d'oxigen, sediments anòxics, producció de gasos tòxics, canvis en les comunitats, disminució de la biodiversitat del bentos, desenvolupament d'espècies resistents a la contaminació que poden resultar danyoses per a les espècies cultivades i flors de fitoplàncton, entre altres.
  
Continua el protocol amb l'exposició dels problemes derivats de l'ús indiscriminat d'antibiòtics per a controlar i prevenir malalties dels peixos en granges costeres, la qual cosa ha donat com resultat en algunes ocasions al desenvolupament de comunitats microbianes resistents als antibiòtics, amb la descripció de canvis ambientals associats a l'ús de medicaments en aqüicultura, com a canvis qualitatius i quantitatius en la flora microbiana, efectes tòxics en els organismes salvatges, desenvolupament de defenses bacterianes en patògens dels peixos i transferència de resistència antibacteriana a patògens humans.
  
Igualment el protocol incideix en els problemes derivats de l'ús d'agents químics com els pesticides o els antiincrustants com a elements contaminants del medi marí, que poden alterar greument l'ecosistemes en resultar tòxics per a la vida marina i l'espècie cultivada, la qual cosa, a través del seu consum, pot convertir-se en un perill per a la salut humana. A més, cal afegir a tot això la càrrega orgànica deguda a la neteja periòdica de les incrustacions orgàniques de les gàbies.
  
Respecte a criteris d'instal·lació de gàbies el protocol determina preferències per àrees amb bona renovació d'aigües amb corrents que afavoreixen la dispersió difusió i mescla dels residus, i s'eviten per a l'activitat llocs tancats amb poca renovació d'aigua. Igualment proposa ubicacions profundes amb almenys doble profunditat que la longitud dels draps de les gàbies.
  
Respecte a la competència d'usos estableix que s'han d'evitar els usos poc o gens compatibles amb l'aqüicultura com els abocaments, àrees protegides, el turisme a les platges, la pesca i el marisqueig, el bany o la navegació, entre altres. Finalment l'elecció s'ha de realitzar sobre la base de protegir la biodiversitat de comunitats d'interés o espècies protegides.
  
La ubicació projectada per a la piscifactoria que se sol·licita no compleix objectivament els criteris d'emplaçament establerts en el protocol JACUMAR.
  
Existeixen a més diversos estudis presentats recentment sobre els efectes ambientals derivats de les granges marines que han detectat conseqüències negatives als pocs anys de funcionament, especialment derivades de la deposició de brutícia en el fons marí.
  
El problema concret de la deposició sobre el fons de milers de tones d'excrements, a mitjà termini, es tracta en l'estudi d'impacte com un efecte limitat a una distància màxima establida en base a una funció matemàtica que considera quatre variables: profunditat, velocitat de sedimentació de pinso i excrements i velocitat del corrent.
  
Amb aquest argument es determina una distància màxima 272 metres de la instal·lació per al dipòsit definitiu dels excrements produïts, considerant l'esmentada distància com si es tractara d'una barrera física definitiva i permanent en el temps .
  
Aquesta limitació en la dispersió dels residus produïts per la granja marina, és qüestionada per la Confraria de Pescadors d'Altea, en l'escrit d'al·legacions. Davant d'aquesta qüestió determinant en el procés d'avaluació ambiental, el promotor es limita a manifestar que l'argument exposat per la confraria no està avalat per experts, mentre que el límit físic de dispersió màxima de 272 metres, que determina l'estudi d'impacte ambiental està subscrit per experts en la matèria.
  
Novament una qüestió de la màxima importància per al procés d'avaluació ambiental sobre el projecte en qüestió, es tracta amb una inadequada superficialitat pel promotor.
  
En aquest sentit cal considerar que la Confraria de Pescadors està representada per treballadors del mar amb àmplia experiència en tot allò que s'ha relacionat amb l'entorn marí de la badia d'Altea, la seua riquesa biològica, efectes dels temporals i corrents litorals. Les seues consideracions a aquest respecte tenen un indubtable valor ja que estan basades en el coneixement i experiència consolidada de generacions de pescadors, per la qual cosa les seues aportacions no han de ser ignorades, ja que la piscifactoria es troba molt pròxima a les praderies de posidònia millor conservades de la badia i a escassa distància de les platges.
  
Un problema afegit en aquesta avaluació es produeix pel desconeixement de la composició dels pinsos que s'aporten al cultiu i, per tant, dels residus que es dipositaran en els fons marins de la badia d'Altea conseqüència d'aquesta activitat.
  
Com a conseqüència de tot el que exposa i l'existència de múltiples dubtes sobre els efectes ambientals de la planta fonamentalment derivats de l'increment dóna port de residus a la badia d'Altea i considerant la importància ambiental de l'entorn marí pròxim a la instal·lació procedeix l'aplicació del principi de precaució ambiental, amb la limitació de l'activitat a l'actualment avaluada i autoritzada, que permet la producció de 200 tones.
  
Consideracions socioeconòmiques
  
L'entorn natural que pateix els riscos ambientals derivats de l'activitat, la badia d'Altea, constitueix un sistema litoral la importància turística del qual és excepcional.
  
Enfront d'aquesta importància es projecta una activitat que té un caràcter privat, i la rendibilitat del qual està afavorida significativament per la inexistència de costos de gestió dels residus generats ja que aquests són directament dipositats en el mar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.G.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar desvaforable, al sol efecte ambiental, el projecte d'ampliació de granja marina per a daurada i llobarro a desenvolupar en la badia d'Altea per INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, en la seua ubicació proposada, pel fet que l'esmentada activitat alliberarà en l'entorn pròxim de la costa, sense control ni tractament previ una important quantitat de residus orgànics, generant un risc de contaminació de les aigües i els fons marins i com a conseqüència la degradació ambiental progressiva d'un sistema litoral d'extraordinària importància ecològica i paisatgística.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 070/2003-AIA
  
Títol: Modificació núm. 2 de les Normes subsidiàries de planejament de Pedralba
  
Promotor: Ajuntament de Pedralba
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: La modificació puntual núm. 2, que integra la modificació núm. 2 de les Normes subsidiàries de Pedralba es troba situada en la zona est del nucli urbà, després de la línia d'edificació del carrer de Sant Antoni
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte i característiques més rellevants del projecte
  
La modificació núm. 2 de les normes subsidiàries engloba diverses modificacions puntuals, de les quals la núm. 2 té per objecte la reclassificació de 9.170 m² de sòl no urbanitzable, per a qualificar-se com a sòl urbanitzable residencial.
  
La modificació puntual núm. 2 es justifica per la necessitat de crear un perímetre urbà més coherent amb la realitat edificatòria existent. S'apunta que la qualificació actual dels terrenys objecte del projecte respon més a un caràcter residual d'aquests que a un interés per mantenir els esmentats terrenys mancats d'edificació.
  
La memòria de la present modificació expressa que es procedeix reclassifiquen 9.170 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable, mentre que el pla de projecte núm. 4 indica en la llegenda d'aquest, que la segona modificació de les normes subsidiàries comporta els següents augments de sòl:
  
- Augment de sòl urbà: 720 m²
  
- Augment de sòl urbanitzable: 8.450 m²
  
Total: 9.170 m²
  
El nou sòl urbanitzable proposat limita a l'oest amb un vial de vora urbana, al nord i est amb un conjunt d'habitatges unifamiliars, i al sud amb un vial asfaltat d'accés a la població. Les zones grafiades en l'esmentat pla de projecte com a augment de sòl urbà se situen al sud-oest del sòl urbanitzable proposat, i consisteixen en xicotets reajustaments de vora urbana.
  
2. Alternatives
  
L'única alternativa de projecte valorada, enfront de la solució adoptada, és la de no realitzar el projecte. La decisió de reclassificar la zona objecte del projecte es justifica en la necessitat d'incorporar edificacions existents a la nova ordenació i ordenar el perímetre de sòl urbà de manera més coherent.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 10 de març de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre el document de modificació núm. 2 de les Normes subsidiàries de planejament de Pedralba, acompanyat d'estudi d'impacte ambiental i certificat d'aprovació provisional del document de modificació puntual, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El document de modificació puntual es va exposar al públic en anuncis publicats en el periòdic Levante-EMV, de data 25 de juliol de 2001, i en el DOGV núm. 4073, de data 28 d'agost de 2001.
  
En data 4 de novembre de 2003, es va comunicar a l'Ajuntament de Pedralba la necessitat de sotmetre l'estudi d'impacte ambiental a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils, d'acord al que disposa el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, ja que l'esmentat document no havia sigut sotmés a informació pública juntament amb el document de modificació puntual. En data 20 de novembre de 2003 es va traslladar aquest comunicat al Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, per tal d'informar sobre l'estat de l'expedient.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4642, de data 2 de desembre de 2003.
  
Durant els períodes d'informació pública d'aquests dos documents no es van presentar al·legacions a aquests, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Pedralba. Així mateix s'aporta un certificat sobre l'aprovació de l'estudi d'impacte ambiental, document que esmena les deficiències observades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Pedralba documentació complementària ni se n'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. La present modificació no afecta llocs d'interés comunitari (LIC), zones d'especial protecció d'aus (ZEPA), ni microreserves.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'únic camí ramader existent al municipi, denominat assagador de Castella, no es veu afectat per la present modificació.
  
3. La cartografia temàtica publicada per la COPUT indica que no hi ha llits que es vegen afectats per la modificació de planejament.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental afirma que, consultats els inventaris de jaciments arqueològics, paleontològics, de pintures rupestres i de patrimoni etnològic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, s'hi ha constatat la no-existència de cap jaciment en l'àmbit de la modificació.
  
Consideracions ambientals
  
1. No s'ha realitzat una descripció del tipus de sòl existent en la zona del projecte ni s'ha aportat informació topogràfica d'aquesta. La cartografia temàtica publicada per la COPUT assenyala que els materials predominants en la zona d'estudi són les argiles i les margues. La mateixa cartografia assenyala per a l'esmentada zona una vulnerabilitat mitjana a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que els impactes ambientals sobre el sòl seran aquells relacionats amb la construcció de les diferents edificacions.
  
2. Els terrenys afectats per l'actuació es troben dedicats a l'ús agrícola. L'estudi d'impacte ambiental aporta una llista de les espècies vegetals que es poden trobar en la zona; s'hi destaca la presència del garrofer. No s'aprecien restes de vegetació natural en aquesta.
  
Igualment, s'hi apunten algunes de les espècies animals presents en la zona.
  
3. L'àmbit d'estudi posseeix una fàcil connexió als diversos serveis urbans, en tractar-se d'una zona de vora urbana, pràcticament consolidada en tots els límits d'aquesta. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la xarxa de sanejament, la xarxa d'energia elèctrica i l'enllumenat es troben en bon estat.
  
L'estudi d'impacte ambiental analitza els principals impactes produïts sobre l'aigua; indica que es correspondran amb el consum de l'esmentat recurs com també la contaminació d'aquest a causa del possible abocament d'aigües residuals. Es realitza un càlcul sobre la quantitat d'aigua potable que demanarà el nou sòl urbanitzable; es destaca que la nova classificació de sòl comportarà un increment xicotet del nombre d'habitants en relació amb la totalitat d'habitants de Pedralba. Així mateix, es diu que la depuradora municipal podrà assumir l'increment d'aigua residual generada en el nou sòl residencial.
  
4. Pel que fa a la contaminació atmosfèrica i acústica, l'estudi d'impacte ambiental expressa que les emissions atmosfèriques seran les pròpies de l'ús residencial i les emissions acústiques es donaran principalment en la fase de construcció.
  
5. L'estudi d'impacte ambiental expressa que l'àmbit del projecte no configura un paisatge de singular bellesa, ja que es tracta d'una zona periurbana, envoltada d'edificacions i d'un viari asfaltat.
  
6. L'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat l'existència de riscos ambientals que puguen limitar la implantació del sòl residencial en els terrenys objecte d'estudi. No obstant això, consultada la cartografia obrant en aquesta Direcció General, es constata que la zona d'estudi no es veu afectada per riscos ambientals, especialment per risc d'inundació.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la present actuació suposarà un augment del benestar de la població.
  
8. Les mesures protectores i correctores propostes consisteixen a dipositar els residus inerts generats en les obres en abocador autoritzat, incloure els residus sòlids urbans generats en un sistema de gestió d'aquests, minimitzar el consum d'aigua evitant fugues i filtracions, i utilitzar part del nou sòl residencial com a zona verda, a fi d'integrar l'actuació proposada en l'entorn.
  
9. El programa de vigilància ambiental proposat consisteix a realitzar una vigilància sobre la gestió dels residus inerts generats durant les obres.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de modificació núm. 2 de les Normes subsidiàries de planejament del municipi de Pedralba (València), promogut per l'Ajuntament de Pedralba, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Com a mesura preventiva, si durant la realització de les obres d'urbanització o edificació apareixen restes arqueològiques o qualsevol element mereixedor de protecció, el promotor queda obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per a l'adopció de les mesures de protecció necessàries. En qualsevol cas, l'esmentat departament ha d'establir les mesures de protecció que considere necessàries en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
II. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (proveïment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, al respecte, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
III. El projecte d'urbanització del nou sòl urbanitzable ha de preveure, com a part integrant del contingut d'aquest, les mesures protectores i correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, aquelles derivades dels condicionants precedents, com també les consideracions que s'hi exposen a continuació:
  
- S'ha de preveure i identificar una zona per a la recollida dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitar l'ocupació dels terrenys de cultiu confrontant. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'han d'indicar les mesures a adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.
  
- S'ha de portar a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'han de gestionar cadascun dels residus generats conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'ha de definir una àrea on es dipositen els contenidors destinats a l'efecte, amb la indicació de les mesures a adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzematge temporal d'aquests.
  
- S'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és procedent, el lloc on s'han de portar a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Els esmentats treballs han de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fugues i vessaments a una cubeta impermeable.
  
- En el cas que els cultius confrontants s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació inicial d'aquests.
  
- S'ha d'optar per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou sòl residencial bé per a altres usos externs a aquest. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge d'aquesta, a fi de garantir que l'esmentada terra no perd les condicions d'humitat i les característiques edàfiques pròpies.
  
- Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys s'han de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquesta. Queda prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol tipus de residu.
  
- Descripció de les espècies vegetals a utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes, i optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.
  
IV. S'ha de redactar un programa de vigilància ambiental que ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores proposades. Amb aquest fi s'hi proposen, com a mínim, els següents controls:
  
- Control de l'ocupació dels terrenys confrontants al sòl urbanitzable proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzematge de materials i residus generats.
  
- Control sobre la situació de la maquinària i els treballs de manteniment d'aquesta.
  
- Control sobre el manteniment de les propietats de la terra vegetal.
  
- Control sobre les espècies vegetals plantades en les zones verdes i seguiment del seu creixement.
  
- Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent i sobre el sòl urbà confrontant.
  
- Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.
  
- Control dels nivells sonors durant les obres en l'edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de possibles abocaments, vessaments, fugues, etc. d'aigua residual o productes contaminants al terreny.
  
El programa de vigilància ambiental ha de fixar el tipus de control a realitzar i la periodicitat d'aquests. Així mateix, s'han de realitzar informes periòdics, acompanyats de reportatge fotogràfic, en els quals s'ha d'adonar del compliment del programa com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores propostes.
  
V. S'ha de resoldre la discordança observada entre la memòria i la documentació gràfica pel que respecta a l'augment de superfícies de sòl urbà i urbanitzable derivades de la present modificació, i fer extensives a les àrees de sòl urbà, si és procedent, les mesures protectores i correctores adoptades en l'estudi d'impacte ambiental com també els condicionants recollits en la present declaració d'impacte ambiental.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seuu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 12 de febrer de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 071/2003-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del Carrascot
  
Promotor: Ajuntament de l'Olleria
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: A l'est del nucli urbà de l'Olleria, com a ampliació del polígon industrial ja existent conegut amb el mateix nom
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
El projecte persegueix l'ampliació del polígon industrial el Carrascot, ja existent.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El sòl sobre el qual es pretén la classificació com a urbanitzable industrial, de 280.113 m² de superfície, es troba qualificat pel vigent instrument de planejament municipal com a sòl no urbanitzable comú.
  
II. D'altra banda, el polígon existent disposa d'una superfície de 659.249 m² i un alt percentatge de consolidació.
  
III. Està previst utilitzar les infrastructures existents per a donar servei al nou polígon.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no preveu l'anàlisi d'alternatives, així enteses. No obstant l'anterior, es valora positivament en aquest cas l'ampliació del sòl industrial existent sobre àrees qualificades com a sòl no urbanitzable comú, sense valors ambientals destacables, enfront del desenvolupament de nous sòls sobre els quals necessàriament caldria construir una nova xarxa d'infrastructures.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 18 de febrer de 2003 el Servei Territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre documentació relativa al Projecte d'homologació modificativa i Pla parcial d'ampliació del polígon industrial el Carrascot, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4281, de 28 de juny de 2002.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de l'Olleria, en el qual s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions no presenten en cap cas caràcter ambiental, per la qual cosa no són tingudes en compte per a l'elaboració del present document.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 25 de març de 2003 es va sol·licitar a la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial informació complementària a la remesa inicialment i que feia referència als certificats de disponibilitat d'aigua potable i de capacitat de depuració com també al contingut de les al·legacions presentades durant el període d'exposició al públic.
  
En data 15 d'abril de 2003 l'Ajuntament de l'Olleria va remetre contestació a la sol·licitud requerida incorporant informes de les empreses encarregades de la gestió del proveïment d'aigua a la població i de la depuració d'aigües, com també còpia del contingut de les al·legacions presentades al projecte.
  
Informes sectorials
  
Atés que de la informació disponible se'n derivava una clara contradicció entre l'informe de l'empresa suposadament responsable del correcte funcionament de l'estació depuradora d'aigües residuals a la qual es conduirà l'efluent del polígon industrial i la informació tècnica sobre l'estat de l'esmentada infrastructura, que indicava un funcionament per damunt dels paràmetres de disseny d'aquesta, en data 15 de juliol de 2003 es va sol·licitar informe de l'entitat de sanejament d'aigües de la Generalitat Valenciana.
  
En data 11 de desembre de 2003 es va rebre informe de l'esmentada entitat on es corroborava que el cabal tractat en l'actualitat superava el cabal de disseny, i concloïa que, si no es construïa una estació depuradora d'aigües residuals en el mateix polígon industrial o fora d'ell, però amb motiu del desenvolupament, la connexió a l'EDAR mancomunada d'Alfarrasí hauria de posposar-se a la futura ampliació d'aquesta, prevista en el II Pla director de sanejament de la Comunitat Valenciana, com també complir una sèrie de requisits addicionals.
  
Afeccions legals
  
1. Pel límit sud-oest de l'actual polígon industrial discorre una xarxa de barrancs en forma de Y en la qual els coneguts com del Grau i del Convent conformen el denominat barranc de la Canal. Aquest barranc és afluent del riu Clariano, que entre els termes d'Alfarrasí i Montaverner pren el nom de riu Albaida. Aquest riu es troba interceptat per l'embassament de Bellús, i conforma en les riberes d'aquest el lloc d'interés comunitari denominat Curs Mitjà del Riu Albaida que presenta, segons les dades disponibles, minves ambientals aigües amunt de l'embassament a causa principalment dels abocaments industrials.
  
La zona industrial que es pretén desenvolupar es troba dins dels 100 metres de policia de llits, i els abocaments a la xarxa de sanejament es condueixen a la depuradora mancomunada d'Alfarrasí, on una vegada tractats s'aboquen al llit del riu Albaida.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental descriu els camins ramaders classificats al terme municipal de l'Olleria com també els jaciments arqueològics catalogats, indicant que el projecte no afecta cap d'aquests béns patrimonials per causa de la localització d'aquests.
  
No obstant l'anterior, no s'ha remés el preceptiu informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, circumstància que ha de tenir-se en compte amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Segons la localització del projecte respecte al nucli urbà de l'Olleria, i creuant la informació de la freqüència, direcció i sentit dels vents en l'àrea d'estudi, les emissions atmosfèriques de l'activitat industrial es dirigeixen directament a les àrees d'habitació.
  
2. Respecte a la possible contaminació del subsòl i dels aqüífers subjacents, la baixa permeabilitat dels terrenys fa que resulte més preocupant la contaminació causada pels abocaments sobre la xarxa de llits i barrancs, com també els possibles efectes sobre els llocs de valors ambientals destacats aigües avall.
  
3. En la zona dominen els cultius de secà, si bé cada vegada és més comú observar terrenys abandonats i erms principalment a causa dels baixos rendiments econòmics enfront de les activitats industrials. Entre els cultius més estesos es troben les vinyes, els ametlers, fruiters de llavor i oliveres. L'aparició de les tècniques de reg per degoteig permeten, en altres casos, la implantació de cítrics i caquis. De forma esporàdica apareixen xicotets grups de coníferes, mentre que als llits hi ha vegetació típica de ribera.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental considera que no és probable l'existència d'espècies vegetals o animals d'interés objecte d'algun criteri de protecció. Aquesta afirmació s'estén als espais naturals i hàbitats protegits i a les zones sensibles.
  
5. Segons la informació facilitada, l'entorn no presenta una qualitat paisatgística elevada per l'efecte de l'activitat humana i els cultius de secà, i té capacitat suficient per a absorbir els canvis que es proposen.
  
6. D'altra banda, s'estima que l'entorn no és una font important de generació de sorolls per l'activitat industrial existent com també per la baixa intensitat de trànsit de vehicles que suporta.
  
7. Les principals vies de comunicació rodada amb la zona són la nacional N-340, l'autovia Alcoi - l'Alcúdia de Crespins (CV-40) i la via ràpida l'Olleria - Castelló de Rugat, actualment en construcció. Segons s'indica, l'existència d'una ronda permet que el trànsit pesant no travesse el nucli urbà.
  
8. Segons el certificat remés, hi ha capacitat suficient per a proveir d'aigua potable el sector de sòl urbanitzable industrial.
  
9. De l'informe emés en relació amb el sanejament d'aigües es desprén que el polígon industrial, segons està previst realitzar-se, pot suposar un risc elevat de cara a la contaminació de les aigües superficials atesa la incapacitat de l'EDAR a la qual es pretén derivar l'efluent que s'ha de depurar.
  
10. No s'ha trobat informació suficient sobre el caràcter separatiu o unitari de la xarxa de sanejament del polígon industrial.
  
11. En la normativa urbanística es regulen els paràmetres d'abocament a la xarxa de clavegueram.
  
12. No s'ha tractat adequadament la problemàtica de la gestió dels residus, entre ells els inerts.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial el Carrascot del municipi de l'Olleria (València), promogut pel Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha d'obtenir-se, amb caràcter previ a l'aprovació del projecte, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, en compliment de la legislació vigent i, en qualsevol cas, per a acreditar que el projecte no afecta elements patrimonials.
  
II. L'Ajuntament, amb caràcter previ a l'atorgament de llicències, ha de revisar amb especial insistència les mesures correctores i de prevenció de la contaminació atmosfèrica atesa la situació del sector de sòl urbanitzable en relació amb el nucli urbà de l'Olleria.
  
III. La xarxa del polígon industrial ha de ser separativa, amb arquetes de registre per a permetre la presa de dades en cadascun dels punts de connexió de les xarxes privades amb la xarxa general municipal.
  
IV. L'Ajuntament ha d'exigir, amb caràcter previ a l'atorgament de llicències, la construcció d'arquetes separadores de greixos i olis en aquelles activitats susceptibles de generar o manipular aquest tipus de substàncies.
  
V. No es poden atorgar llicències d'activitat, i per tant de començar les activitats industrials, fins al moment en què es produïsca l'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals a la qual es condueixen els efluents i s'emeta informe favorable de la situació de funcionament de l'esmentada infrastructura per part de l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana. També resultaria ambientalment acceptable la reserva d'una parcel·la en l'àmbit del polígon industrial per a construir una estació depuradora d'aigües residuals autònoma. En qualsevol cas, la posada en marxa de les indústries ha de supeditar-se a la construcció d'aquesta infrastructura, i s'ha de certificar el correcte funcionament.
  
VI. Ha d'acreditar-se adequadament la correcta gestió dels residus sòlids inerts durant la fase de construcció del polígon industrial, i preferiblement dipositar-los en un abocador existent autoritzat. En cas contrari, ha d'habilitar-se'n un o bé contractar-se'n la gestió a una empresa autoritzada.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4981, del 08-04-2005 (2005/3010)

RESOLUCIÓN de 10 de marzo de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4981

Fecha DOGV
:   08-04-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/3010

CVE


Fecha del documento
:   10-03-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Altea](javascript:void(0))
    * [Elda](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Pedralba](javascript:void(0))
    * [Olleria, l'](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de marzo de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X3010]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 041/03-AIA, 049/03-AIA, 067/03-AIA, 070/03-AIA, y 071/03-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 10 de marzo de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 41/03-AIA
  
Título: Vial de conexión de la av. de Ronda con la Autovía del Mediterráneo.
  
Promotor: Ayuntamiento de Elda.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Elda
  
Objeto: Conectar la av. de Ronda con la Autovía del Mediterráneo.
  
Localización: Término municipal de Elda. Alicante.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es definir las obras necesarias para la conexión de la av. de Ronda con la Autovía del Mediterráneo a través de la Ronda Sur de Elda, que se encuentra en construcción.
  
La citada conexión se materializa con la ejecución de un vial bidireccional que parte de una rotonda situada en la av. de Ronda, supera la Rambla del Bateig y a continuación se bifurca en dos viales unidireccionales, uno para cada sentido de circulación, que van a enlazar con la Ronda Sur. Para ello, el ramal en sentido hacia la autovía debe pasar sobre la Ronda Sur a distinto nivel, y girar a continuación a la izquierda continuando hasta converger con la calzada de la Ronda, mediante un carril adicional, hasta llegar a la rotonda del este, optimizando las condiciones de circulación y seguridad vial.
  
En el paso sobre la Rambla de Bateig se proyecta un puente de 51 m de longitud, compuesto por dos vanos isostáticos. El tablero apoya sobre los dos estribos y un apoyo intermedio compuesto por tres pilas. El tablero tiene ancho variable entre 12 y 14,5 m.
  
Para el paso sobre la Ronda sur de Elda se construye un puente de 14,90 m de longitud, compuesto por un solo vano isostático apoyado sobre los dos estribos. El tablero tiene 12,30 m de ancho, superior al necesario en previsión de futuras ampliaciones del viario, permitiendo el paso en su día de dos carriles de calzada más aceras.
  
La sección tipo del ramal bidireccional está formada por calzada de 7 m (un carril de 3,50 m por sentido de circulación), arcenes de 1,50 m y bermas de 0,5 m. La sección tipo de los ramales unidireccionales está formada por calzada de 4 m en recta y 4,3 m en curva, arcén derecho de 1,5 m, arcén izquierdo de 0,5 m y bermas de 0,5 m.
  
Para mejora de la explanada se sobreexcavará 50 cm en los desmontes y se extenderá una capa de 50 cm de suelo seleccionado sobre todos los fondos de la excavación y en la coronación de todos los terraplenes.
  
Se han obtenido las siguientes cantidades:
  
- Excavaciones en desmonte: 14.240 m3.
  
- Terraplenes: 21.560 m3, de los cuales se ha previsto que unos 6.990 m3 provengan de la propia excavación y 14.570 m3 de préstamos.
  
- Suelo seleccionado: 3.460 m3, procedentes de préstamos.
  
Para la categoría de tráfico T2 y clasificación de la explanada E2, se ha seleccionado la sección de firme 222, formada por las siguientes capas:
  
- 20 cm de mezclas bituminosas.
  
- 25 cm de base granular de zahorra artificial.
  
- 25 cm de subbase granular.
  
2. Alternativas
  
Se han considerado diversas alternativas de trazado para el vial de conexión, que difieren en cuanto a la incidencia sobre la Ronda Sur, incidencia sobre la rotonda en el origen de la Ronda Sur, localización, longitud y esviaje del puente sobre la Rambla del Bateig y características del trazado de los propios viales.
  
Las diferentes alternativas se han propuesto y discutido tanto con el Ayuntamiento de Elda como con la Oficina del Plan de Carreteras y con el Servicio de Construcción de la División de Carreteras de la C.O.P.U.T., siendo la solución propuesta aquella que salva la Rambla de Bateig más hacia el oeste, de esta forma la convergencia con la Ronda se produce a una cierta distancia de la rotonda del este mediante un carril adicional, por lo que se mejora la seguridad vial.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 14 de febrero de 2003 la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto, ?Vial de conexión de la av. de Ronda con la Autovía del Mediterráneo?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto, ?Vial de conexión de la av. de Ronda con la Autovía del Mediterráneo?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº 293 de fecha 23 de diciembre de 2003, no habiéndose presentado alegaciones e informes correspondientes.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 28 de abril de 2003 se efectuó consulta al Servicio Municipal de Arqueología de Elda, el cual expone que:
  
?La zona en la que se proyectan las obras no aparece incluida en ninguna de las denominadas zonas de interés arqueológico del Plan General de Ordenación Urbana de Elda (1985). Los datos histórico-arqueológicos del entorno geográfico se asocian a yacimientos y áreas no relacionados directamente con el lugar en el que se han proyectado las obras.-
  
Afecciones legales
  
Según el Estudio de Impacto Ambiental existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:
  
- Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección a la Rambla del Bateig.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
-La circulación de maquinaria provocará un aumento temporal de la contaminación atmosférica debido al polvo, humos y ruido.
  
- La construcción también afectará a la textura del suelo ya que produce una compactación por el peso de las mismas. Esta alteración del nivel edáfico irá acompañada de una eliminación de especies vegetales y de fauna presente.
  
- El paisaje se verá alterado por la intrusión visual debida a la presencia de maquinaria y al movimiento de tierras.
  
- La hidrología superficial también se verá afectada, debido a la disminución de la capacidad de desagüe de la Rambla del Bateig, por la ocupación parcial del cauce a consecuencia de la ejecución de los terraplenes a realizar en ambas riberas del cauce.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
En línea con lo anterior, nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas.
  
- Los trabajos de acondicionamiento del terreno y demolición de las viviendas afectadas generarán un aumento de la contaminación atmosférica, polvo y ruidos, además de escombreras.
  
- La vegetación afectada corresponde aproximadamente al 20% a huertas y campos de cultivo como olivos y almendros, también hay que tener en cuenta la presencia de algunos ejemplares de higueras y otros árboles frutales, así como árboles ornamentales como cipreses (Cupressus Sempervirens), pinos (Pinus Halepensis), falsas pimientas (Schinus Molle) y moreras (Morus Alba).
  
También existen terrenos incultos de antiguos olivares que han sido abandonados y cuya vegetación es la propia de estas zonas.
  
- El movimiento de tierras provocará la desaparición de nidos y madrigueras, tanto en especies de vertebrados de vida subterránea como de especies de aves. Estas modificaciones puntuales en el hábitat terrestres supondrá el desplazamiento de estas especies a lugares de las mismas características situados en las cercanías.
  
La escasa superficie afectada y las características de la zona muy humanizada y degradada no requieren un exhaustivo inventario de fauna, por lo que se han considerado las siguientes especies y subespecies catalogadas ?de interés especial- según el anexo II del Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo por el que se regula el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas.
  
- Anfibios como:
  
- Sapo corredor (Bufo calamita)
  
- Reptiles como:
  
- Lagartija colirroja (Acanthodacthylus)
  
- Lagartija colilarga (Psammodromus algirus)
  
- Aves como:
  
- Lavandera blanca (Motacilla alba)
  
- Durante esta fase el curso natural de las aguas superficiales podría verse afectado tanto por el movimiento de tierras como por la implantación de instalaciones auxiliares en el mismo cauce de la Rambla de Bateig.
  
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se enumeran y valoran seguidamente:
  
- Durante esta fase se producirá un aumento de la contaminación acústica y atmosférica como consecuencia del tráfico que se concentrará principalmente en las horas de entrada y salida de los puestos de trabajo de los polígonos industriales cercanos.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Las medidas correctoras tienen por objeto minimizar los impactos residuales que no pueden ser evitados. A continuación se relacionan las medidas más significativas que se han contemplado en el Estudio de Impacto Ambiental:
  
- Se propone el riego de todas aquellas zonas de la obra en las que se produzca un importante movimiento de maquinaria pesada, especialmente en aquellas zonas limítrofes a las casas de campo.
  
- Se realizarán las labores de arreglo y mantenimiento de vehículos y maquinaria en talleres apropiados fuera del recinto de las obras.
  
- Se deberá evitar la acumulación de residuos, escombros, restos de materiales, etc., así como su dispersión por el terreno. Los residuos deberán ser retirados a un vertedero controlado.
  
- Se recomienda trasplantar los árboles que necesariamente tengan que ser eliminados a las zonas perimetrales de dicha carretera, respetando en lo posible los pies arbóreos que no sea necesario eliminar.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de construcción del Vial de conexión de la av. de Ronda con la Autovía del Mediterráneo, promovido por el Ayuntamiento de Elda, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
2. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
3. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
  
4. El Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho Programa de Vigilancia Ambiental se presentará, ante esta Dirección General, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.
  
5. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales.
  
6. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.
  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.
  
7. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
8. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Estimación de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
9. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano
  
10. Igualmente, si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Medio Ambiente, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunicad Valenciana.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 9 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 049/2003-AIA
  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial sector ?Baló-
  
Promotor: Ayuntamiento de Riba-roja de Túria
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: En el extremo sudoeste del término municipal, lindando con Loriguilla, Cheste y Chiva, junto a la rambla del Poyo
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Se persigue el objetivo de atender la demanda de suelo industrial que se genera como consecuencia de las importantes vías de comunicación existentes en la zona como son la autovía de Madrid y la circunvalación de Valencia.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La superficie del sector asciende a 875.218 m², calificados por el vigente instrumento de planeamiento como suelo no urbanizable de régimen común o de grado 0.
  
II. El sector se ordena pormenorizadamente según la documentación presentada.
  
III. El uso global principal es el industrial en Polígono II, según los artículos 10.2.b y 10.6 de las Normas Urbanísticas del Plan General de Ordenación Urbana, resultando incompatible el uso residencial salvo viviendas de guarda o conserje vinculadas a actividades industriales de al menos 1.000 m².
  
IV. Se establece la necesidad de implantar una estación depuradora de aguas residuales. Esta infraestructura recogerá las aguas residuales del sector y una vez depuradas las verterá a la rambla del Poyo. Las aguas pluviales, al utilizarse una red separativa, se conducirán directamente a dicha rambla.
  
V. Las conexiones viarias se articularán en dos puntos. El primero de ellos permitirá la conexión con la autovía de Madrid mediante la prolongación de la red viaria interior de los sectores ?Bassa- y ?12- y la carretera de Loriguilla. El segundo de ellos permitirá la conexión con la autovía de Madrid de una manera directa mediante la construcción de un puente sobre la rambla del Poyo.
  
VI. El suministro de agua potable se realizará mediante la prolongación de la red de los sectores 12, 13, 15 y Bassa, previendo la traída de una conducción directa desde la carretera de Loriguilla hasta el depósito a construir en el sector ?Masía de Baló?. El suministro eléctrico se efectuará igualmente mediante la prolongación de las infraestructuras de los suelos industriales colindantes.
  
3. Alternativas
  
Se han estudiado tres alternativas de localización para un nuevo suelo industrial, si bien únicamente se han identificado los nombres de las propuestas y el por qué se han desestimado dos de ellas, percibiéndose una escasa profundidad en este sentido.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 25 de febrero de 2003 el servicio territorial de la dirección general de Urbanismo y Ordenación Territorial remitió proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la Homologación Modificativa y Plan Parcial sector ?Baló?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el DOGV nº 4.382, de 20 de noviembre de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron seis alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la secretaria del Ayuntamiento de Riba-roja de Túria, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
Por su parte, las tres unidades de ejecución en las que al parecer se pretende dividir el sector se expusieron al público de manera independiente en el diario El Mundo de fecha 12 de marzo de 2002, 12 de abril de 2002 y 11 de marzo de 2002 respectivamente, así como en los DOGV nº 4.210, 4.226 y 4.210, de fechas 14 de marzo de 2002 el primero y el último y de 11 de abril de 2002 el segundo, también respectivamente.
  
En la primera ocasión se presentaron ocho alegaciones, recogiéndose once en la segunda y, finalmente, otras ocho en la tercera.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Tanto la exposición al público de la Homologación y Plan Parcial como de la Unidad de Ejecución nº 1 registraron una sola alegación de carácter ambiental que poseía el mismo sentido, haciendo referencia a la afección de la depuradora al cementerio que se localiza entre el suelo urbanizable propuesto y la rambla del Poyo.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 6 de octubre de 2003 se solicitó al Ayuntamiento de Riba-roja de Túria ampliación de la documentación remitida inicialmente por entender que algunos de los aspectos recogidos en la misma no aclaraban suficientemente la situación ambiental de la propuesta.
  
Dado que la documentación que se remitió en fecha 3 de noviembre de 2003 no venía a subsanar la totalidad de los aspectos relacionados en el primer informe, y que además aquella no se había remitido debidamente diligenciada, en fecha 11 de noviembre de 2003 se puso en conocimiento del Ayuntamiento de Riba-roja de Túria esta circunstancia, recibiéndose contestación en fecha 25 de noviembre de 2003.
  
Informes sectoriales
  
En fecha 2 de febrero de 2004, y en relación con la afección del proyecto a las vías pecuarias, se recibió informe de la Unidad de Vías Pecuarias emitido a raíz de la consulta efectuada por el Ayuntamiento.
  
Afecciones legales
  
1. El sector de suelo urbanizable se ve atravesado de norte a sur en su parte central por la vía pecuaria clasificada como ?Cordel de Andalucía?, de 37'61 m. de anchura legal y 15 m. de anchura necesaria.
  
El proyecto propone una modificación del trazado original, adaptándolo a la ordenación urbanística del sector industrial y ofreciendo una compensación patrimonial de los sobrantes enajenables mediante la aportación de terrenos perimetrales con una superficie que asciende a 21.777 m², ubicados al sur del sector ?Masía de Baló- junto a la N-III y colindantes con la citada vía pecuaria.
  
2. Por el límite sur del sector discurre la rambla del Poyo, entendiéndose que la totalidad de las edificaciones propuestas se encuentra a más de 20 metros de la arista superior del cauce si bien el polígono se introduce puntualmente en la zona de policía de cauces de 100 metros, circunstancia ésta que deberá motivar la correspondiente autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
No se aprecia riesgo de inundación según el PATRICOVA a la altura del cauce donde se pretende desarrollar la actuación, pero sí aguas abajo, de manera que el incremento de las escorrentías superficiales así como la construcción de un puente para permitir el acceso directo a la nacional N-III podrían introducir cambios en el comportamiento hidrológico de la citada rambla.
  
Desconocida la solución constructiva del puente, pero advertida la situación del incremento del riesgo derivado del aumento de las escorrentías superficiales al Ayuntamiento de Riba-roja de Túria, acompañada de una sugerencia técnica en este sentido, en el escrito de contestación se informa de las capacidades de desagüe de la rambla del Poyo y se concluye que el incremento de caudal que ocasiona la actuación no incrementa el caudal punta de la subcuenca y que el incremento del caudal se produce al inicio del hidrograma de la subcuenca, momentos en los que los cauces tienen suficiente capacidad, considerándose adecuada la solución de drenaje prevista en el documento urbanístico.
  
3. Según la información recogida en el estudio de impacto ambiental, del catálogo de bienes culturales de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte se deduce que en la zona no existen bienes culturales de interés que puedan verse afectados por las obras.
  
De los datos consultados sobre el Inventario Inmueble de la Comunidad Valenciana se desprende que la anterior afirmación no es acertada (véase la ?Balsa de la Masía de Baló?), por lo que en cualquier caso procedería el cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Si bien se ha solicitado informe por parte del Ayuntamiento de Riba-roja de Túria, la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano no ha remitido documentación alguna en el momento de la redacción del presente documento.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El polígono industrial se enmarca en una zona eminentemente industrial, colmatando una cuña de suelo del término municipal de Riba-roja de Túria que se sitúa entre los municipios de Loriguilla, Cheste y Chiva, sujeto a una enorme presión urbanística especialmente desde su vertiente oriental. Si bien no hay que olvidar los posibles efectos acumulativos, en relación con los vientos dominantes y el traslado de contaminantes atmosféricos el nuevo suelo se localiza alejado de los principales núcleos urbanos residenciales.
  
Respecto a la posible contaminación acústica, o incremento de la misma, hay que partir de una situación de fuerte desarrollo industrial así como de la presencia de una importante red de comunicación viaria con un elevado número de paso de vehículos ligeros y pesados.
  
2. La naturaleza aluvial de los terrenos objeto de estudio les confiere una alta permeabilidad, lo que unido a la presencia de la rambla del Poyo indica una potencial contaminación tanto del subsuelo como de las aguas superficiales en caso de inundación o de vertido accidental de sustancias contaminantes.
  
En ese sentido, el proyecto incorpora la construcción de una estación depuradora de aguas residuales de manera que, unida a una red de saneamiento separativa, se disminuya el riesgo que podría suponer la puesta en marcha de actividades industriales.
  
3. La vegetación dominante en el área de estudio se corresponde con la propia de los cultivos de cítricos, circunstancia habitual en la zona. Únicamente se aprecian ejemplares ornamentales en el entorno más próximo a las tradicionales masías.
  
En la rambla del Poyo se pueden observar, aunque muy influidos por la actividad humana, restos de vegetación edafófila propia de cauces y barrancos.
  
4. La fauna observada se encuentra en sintonía con la predominancia del cultivo de cítricos, no apareciendo especies de destacado valor.
  
5. En relación con el paisaje se puede indicar que se trata de una zona de topografía prácticamente plana, ampliamente transformada por el hombre en los últimos años y donde se aprecia una enorme densidad de infraestructuras que dan servicio a toda una amplia extensión dedicada a las actividades industriales.
  
6. Según la información facilitada el desarrollo industrial supondrá una demanda de agua potable anual de 0'74 Hm³. A este respecto, se han facilitado certificados de la empresa concesionaria del servicio municipal de agua potable en los que se indica la existencia de disponibilidad de caudales para el desarrollo del polígono industrial.
  
Respecto a la depuración de las aguas residuales, tal y como ya se ha indicado, se prevé la construcción de una red separativa y de una estación depuradora de aguas residuales. Se incluye, además, la obligación de instalar arquetas para la toma de muestras en cada uno de los puntos de vertido a la red general de alcantarillado.
  
A este respecto se acompaña información técnica sobre la infraestructura y se advierte de la necesidad de predepurar los efluentes industriales de manera individual y con carácter previo al vertido a la red general, quedando así dentro de los umbrales de vertido establecidos en la normativa del proyecto.
  
Respecto a la gestión de residuos sólidos urbanos, el Ayuntamiento certifica que según la contrata municipal vigente quedará garantizado el servicio de recogida de residuos sólidos urbanos así como su transporte a los centros correspondientes para su gestión definitiva.
  
La gestión de los residuos sólidos inertes y de la biomasa generada a raíz de la tala de los cítricos existentes se realizará por parte del agente urbanizador, debiendo depositarse en vertederos adecuados a la naturaleza de los residuos o bien siendo entregados a gestor autorizado. El Ayuntamiento requerirá los justificantes de entrega de dichos residuos al agente urbanizador antes de la recepción de las obras de urbanización.
  
7. La normativa del Plan Parcial se ha refundido para incorporar las medidas correctoras del estudio de impacto ambiental así como una ordenanza de vertidos a la red de alcantarillado.
  
8. El polígono industrial se sitúa colindante a un cementerio, no habiéndose evaluado la posible interacción con esta dotación en el estudio de impacto ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Modificativa y Plan Parcial sector ?Baló- del municipio de Riba-roja de Túria (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. El puente que se construya para permitir el acceso al polígono industrial desde el extremo sudoeste no deberá suponer una merma de la capacidad de desagüe que derive en un aumento del riesgo de inundación aguas abajo.
  
II. El Ayuntamiento deberá exigir la construcción de arquetas separadoras de grasas y aceites en el momento de otorgar las licencias de actividad a aquellas industrias susceptibles de generar o manipular este tipo de sustancias.
  
III. Será necesario el pronunciamiento de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano con carácter previo a la aprobación definitiva del proyecto.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 26 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 67/03-AIA
  
Título: Modificación de granja marina para dorada y lubina
  
Promotor: INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, SA
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
  
Localización: Bahía de Altea (Alacant)
  
Antecedentes
  
Con fecha 8 de agosto de 2000, la empresa INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, SA, obtuvo Declaración de Impacto Ambiental favorable, para la instalación de una granja para el cultivo intensivo de dorada y lubina en el litoral de Altea, consistiendo el proyecto en la instalación de 12 jaulas de 16 metros de diámetro y 10 metros de profundidad y 4 jaulas auxiliares de 5,5 metros de diámetro, ocupando una superficie total de 98.800 metros cuadrados (9,8 has) y un volumen total de cultivo de 24.127 metros cúbicos. Este proyecto tiene por objeto producir mediante engorde intensivo 241 Toneladas anuales de dorada y lubina..
  
La instalación a que se hace referencia, obtuvo concesión de dominio marítimo otorgada mediante Orden Ministerial de 6 de febrero de 2001 y fue autorizada por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación el 21 de marzo de 2001.
  
Con fecha 10 de junio de 2002, INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, tramita ante la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, solicitud de modificación de la autorización inicial, argumentando la existencia de un cambio de accionistas en la empresa, una situación en el mercado que requiere mayor eficiencia productiva en base de un aumento de producción para reducción de costes. El objeto del proyecto ampliado es crear una instalación que permita incrementar la producción anual de dorada y lubina desde las 241 Toneladas/año previstas en el proyecto inicial, hasta las 800 Toneladas/año.
  
En la solicitud formulada por el promotor se requiere la modificación de la autorización inicial, dado que no hay un cambio significativo en las condiciones ambientales de la nueva propuesta y no se modifica la superficie de la concesión inicialmente autorizada.
  
Sin embargo el director general de Pesca y Comercialización Agraria, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, no admite a trámite la referida modificación y devuelve la documentación para que se realice una nueva evaluación ambiental del proyecto, por entender que existe un incremento de producción muy significativo que puede afectar al informe de evaluación de impacto ambiental emitido respecto al proyecto inicial.
  
En fecha 8 de enero de 2003, se recibe en la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante, documentación relativa al proyecto de modificación de granja marina en Altea presentado por la empresa INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, consistente en proyecto técnico, informe de valoración emitido por el Institut d'Ecología Litoral, informes de la Capitanía Marítima, Comandancia de Marina y Autoridad Portuaria de Alicante, anuncio de exposición pública y escritos de alegaciones, al objeto de realizarse evaluación de impacto ambiental de acuerdo a la Ley 2/1989, de Evaluación de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana.
  
Admitido el expediente a trámite de Evaluación de Impacto y dado que el mismo no incluye un Estudio de Impacto Ambiental, con fecha 5 de febrero, se solicita al promotor el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente al proyecto de modificación de la piscifactoria marina.
  
En fecha 20 de marzo se recibe el Estudio de Impacto Ambiental solicitado el cual es sometido a información pública por la Conselleria de Territorio y Vivienda, (DOGV nº 4.478), de 10 de abril de 2003.
  
Como resultado de la información pública se formulan alegaciones por parte de la Cofradía de pescadores de Altea, siendo éstas contestadas por el promotor con fecha 1 de agosto de 2003.
  
Descripción del Proyecto objeto de evaluación.
  
El proyecto sometido a evaluación de impacto ambiental consiste en la ampliación de la instalación autorizada proponiendo la sustitución de las jaulas de 16 metros de diámetro por jaulas de 25 metros de diámetro y 20 de profundidad, todo ello sin ampliar la superficie objeto de concesión de dominio público marítimo, elevando el volumen total de cultivo marino desde 24.127 m2 a 58.904 m2, con el fin de incrementar la producción anual de pescado desde las 241 Toneladas/año del proyecto inicial hasta las 800 Toneladas/año del proyecto modificado.
  
La instalación proyectada en el proyecto ampliado, aunque no introduce la ampliación de superficie de concesión de dominio, sí incrementa notablemente producción prevista y por tanto la carga contaminante consecuencia de ésta en la bahía de Altea.
  
De hecho, para la obtención de esta producción, el proyecto ampliado contempla unas necesidades de aporte al cultivo de 2,187 Toneladas anuales de pienso, (a partir del tercer año), frente a unos aportes de pienso de 600 Toneladas anuales previstos en el proyecto inicial.
  
Con el proyecto modificado el balance de entradas y salidas al sistema constituido por la Bahía de Altea, de acuerdo a los datos del proyecto es como sigue:
  
Entradas : Pienso (2.187 Toneladas /año).
  
Salidas: Dorada y lubina (730 Toneladas /año) + Respiración (73 Toneladas/año).
  
Balance: 2.187 Tm/año - 730 Tm/año - 73 Tm/año = 1.384 Tm/año.
  
Por tanto la instalación realizará una aportación neta de residuos a la bahía de Altea, en forma de excrementos y pienso no ingerido, de 1.384 Toneladas anuales.
  
Alternativas.
  
El promotor no introduce alternativas de ubicación. Se plantea una actividad que constituye un foco importante de contaminación con carácter permanente en el tiempo próxima a ecosistemas marinos protegidos y de la costa de Altea.
  
Los documentos técnicos aportados no justifican las razones que justifican la elección de la ubicación en un entorno muy sensible ambientalmente y de gran importancia turística. No se conoce la existencia en el entorno próximo, ni una infraestructura de apoyo portuaria capacitada para dar servicio a la instalación, ni plantas de abastecimiento de materias primas que justifique dicha elección.
  
Alegaciones en el periodo de información pública
  
En el periodo de información pública en el que se ha expuesto el Estudio de Impacto Ambiental, se ha presentado una alegación con contendido medioambiental, emitida por la Cofradía de pescadores de Altea.
  
Esta alegación argumenta básicamente problemas derivados de la aportación de 720 toneladas de detritus al año en los fondos marinos de Altea aumentando los problemas de enfangamiento del fondo y problemas sanitarios.
  
Asimismo la cofradía argumenta en sus alegaciones dudas sobre la validez científica y la vigencia actual de los datos aportados especialmente los referidos a la capacidad de transporte litoral.
  
En contestación a esta alegación, el promotor, expone que no se producirán perjuicios al tráfico marítimo, que la elevada experiencia que les avala en el sector permite que su producción maximice el aprovechamiento del pienso minimizando los aportes al medio, que las deposiciones de 720 Tm de pienso y heces no afectarán a comunidades de alto valor ecológico ya que se producen en mar abierto a 30 metros de profundidad y que además los excrementos permitirán el desarrollo de comunidades detritívoras y otras especies de ictiofauna e invertebrados que adaptarán progresivamente el equilibrio biológico a los nuevos aportes.
  
Asimismo expone apoyándose en estudio de la Universidad de Alicante que las jaulas de engorde ejercen un efecto de ?atracción sobre abundantes peces salvajes de alta diversidad?, con abundancias medias en torno a 20.000 individuos, incrementando la biodiversidad y abundancia con beneficio para la pesca.
  
Finalmente en su contestación a las alegaciones el promotor expone que no existen dudas sobre los datos aportados, ya que estos han sido tomados con correntímetros, que se está llevando un Plan de Vigilancia Ambiental que aporta información continuada del estado ambiental de la concesión y su entorno, que la Cofradía de pescadores denota una falta completa de conocimiento sobre el transporte litoral no aportando ningún tipo de estudio ni consulta a expertos, mientras pone en duda el trabajo de un grupo de científicos con sobrada experiencia en este tipo de trabajos.
  
Hay que hacer constar que la cantidad de pienso aportado al cultivo, a pesar constituir el aspecto más importante en este proceso de evaluación ambiental, es tratado en la documentación aportada con escaso rigor, no coincidiendo los datos del proyecto con aquellos que figuran en el Estudio de Impacto Ambiental .
  
Por un lado el proyecto de la instalación indica que son necesarios a partir del tercer año hasta 2.100 Toneladas de pienso para producir 730 toneladas de pescado. Por otro lado el Estudio de Impacto Ambiental indica que se precisarán 1.600 toneladas de pienso para la producción de las 800 toneladas de pescado. La diferencia es importante por cuanto el proyecto indica que el índice de conversión de alimento es de 3 y el Estudio de Impacto Ambiental considera un índice de conversión de 2. La diferencia en la cantidad de necesidades de pienso entre ambos documentos, es de 500 toneladas al año.
  
Con el fin de aclarar esta discrepancia existente en la documentación aportada por el promotor, se han revisado los datos del primer proyecto presentado en 1999, en base al cual se ha emitido Declaración de Impacto Ambiental de 8 de agosto de 2.000, la cual consideró un índice de conversión 2 para los meses cálidos y de 12,5 para los meses considerando que el 80% de la producción se produce en los meses cálidos, finalmente resulta un índice de conversión medio de 3, necesitándose en el supuesto de producción de pescado de 200 toneladas que contemplaba el primer proyecto tramitado un total de 600 toneladas de pienso.
  
Por tanto, en el proceso de evaluación, se ha trabajado considerando un índice de conversión 3, entendiendo que las necesidades de pienso se situarán en torno a las 2.100 Toneladas anuales y las necesidades de dispersión y vertido de residuos al medio será próxima a las 1.400 Toneladas anuales.
  
Conclusiones del proceso de evaluación ambiental.
  
El promotor argumenta que la ampliación proyectada no tendrá consecuencias negativas, sino más bien al contrario un aumento de la biodiversidad en peces en el entorno de las jaulas y de la fauna detritívora en el sedimento, llegando incluso a afirmar en el proyecto de ampliación que ?es importante destacar, que el presente estudio no representa ningún cambio substancial respecto al proyecto inicial?, afirmación rigurosamente incorrecta cuando resultado del mismo la producción de peces y con ello la producción de excrementos se multiplica por cuatro llegando a una cantidad anual próxima a 1.400 Tm/año de residuos .
  
Este problema es correctamente advertido por la Cofradía de Pescadores de Altea e ignorado por el promotor, en escrito de contestación a la alegación formulada.
  
Sobre los efectos ambientales derivados de este problema se ha pronunciado recientemente la Junta Nacional Asesora de Cultivos Marinos (JACUMAR), a través del ?Protocolo a utilizar para el establecimiento y seguimiento medioambiental de jaulas de cultivo en mar en España?.
  
Este Organismo del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, cuya función es la de facilitar la coordinación y cooperación en materia de acuicultura entre las Administraciones públicas y el sector productor, introduce las siguientes consideraciones:
  
?Los desechos tanto orgánicos como inorgánicos de las piscifactorías pueden causar un enriquecimiento en nutrientes e incluso eutrofización en el caso de que las zonas de cultivo sean zonas semiconfinadas o con poco intercambio de sus aguas. Cerca de un 85% de fósforo y un 80-88% de carbono y un 52%-95% del nitrógeno introducido en las jaulas puede pasar al medio marino a través de los desechos de la comida, excreciones de los peces, producción de heces y respiración.
  
Estudios llevados a cabo en diversas piscifactorias han demostrado que en ciertas ocasiones se puede detectar un impacto significativo en un radio de 1 Kilómetro alrededor de las jaulas de cultivo, siendo éste generalmente mayor en el fondo, donde se puede observar un incremento en la demanda de oxígeno, sedimentos anóxicos, producción de gases tóxicos, cambios en las comunidades, disminución de la biodiversidad del bentos, desarrollo de especies resistentes a la contaminación que pueden resultar dañinas para las especies cultivadas y blooms de fitoplancton, entre otros.
  
Continua el protocolo, exponiendo los problemas derivados del uso indiscriminado de antibióticos para controlar y prevenir enfermedades de los peces en granjas costeras, lo cual ha dado como resultado en ciertas ocasiones al desarrollo de comunidades microbianas resistentes a los antibióticos, habiéndose descrito cambios medioambientales asociados al uso de medicamentos en acuicultura, como cambios cualitativos y cuantitativos en la flora microbiana, efectos tóxicos en los organismos salvajes, desarrollo de defensas bacterianas en patógenos de los peces y transferencia de resistencia antibacteriana a patógenos humanos.
  
Igualmente el protocolo incide en los problemas derivados del uso de agentes químicos como los pesticidas o los antiincrustantes como elementos contaminantes del medio marino, que pueden alterar gravemente el ecosistemas al resultar tóxicos para la vida marina y la especie cultivada, lo cual, a través de su consumo, puede convertirse en un peligro para la salud humana. Además, hay que añadir a todo ello la carga orgánica debida a la limpieza periódica de las incrustaciones orgánicas de las jaulas.
  
Respecto a criterios de instalación de jaulas el protocolo determina preferencias por áreas con buena renovación de aguas con corrientes que favorezcan la dispersión difusión y mezcla de los residuos, evitando para la actividad lugares cerrados con poca renovación de agua. Igualmente propone ubicaciones profundas con al menos doble profundidad que la longitud de los paños de las jaulas.
  
Respecto a la competencia de usos establece que se deben evitar los usos poco o nada compatibles con la acuicultura como los vertidos, áreas protegidas, el turismo las playas, la pesca y el marisqueo, el baño o la navegación, entre otros. Finalmente la elección se debe realizar sobre la base de proteger la biodiversidad de comunidades de interés o especies protegidas.
  
La ubicación proyectada para la piscifactoria que se solicita no cumple objetivamente los criterios de emplazamiento establecidos en el protocolo JACUMAR.
  
Existen además diversos estudios presentados recientemente sobre los efectos ambientales derivados de las granjas marinas que han detectado consecuencias negativas a los pocos años de funcionamiento, especialmente derivadas de la deposición de suciedad en el fondo marino.
  
El problema concreto de la deposición sobre el fondo de miles de toneladas de excrementos, a medio plazo, es tratado en el Estudio de Impacto como un efecto limitado a una distancia máxima establecida en base a una función matemática que considera cuatro variables, (profundidad, velocidad de sedimentación de pienso y excrementos y velocidad de la corriente).
  
Con este argumento se determina una distancia máxima 272 metros de la instalación para el depósito definitivo de los excrementos producidos, considerando dicha distancia como si se tratara de una barrera física definitiva y permanente en el tiempo.
  
Esta limitación en la dispersión de los residuos producidos por la granja marina, es cuestionada por la Cofradía de Pescadores de Altea, en el escrito de alegaciones. Ante esta cuestión determinante en el proceso de evaluación ambiental, el promotor, se limita a manifestar que el argumento expuesto por la Cofradía no está avalado por expertos, mientras que el límite físico de dispersión máxima de 272 metros, que determina el Estudio de Impacto Ambiental está suscrito por expertos en la materia.
  
Nuevamente una cuestión de la máxima importancia para el proceso de evaluación ambiental sobre el proyecto en cuestión, es tratada con una inadecuada superficialidad por el promotor.
  
En este sentido hay que considerar que la cofradía de pescadores está representada por trabajadores del mar con amplia experiencia en todo lo relacionado con el entorno marino de la bahía de Altea, su riqueza biológica, efectos de los temporales y corrientes litorales. Sus consideraciones a este respecto tienen un indudable valor ya que están basadas en el conocimiento y experiencia consolidada de generaciones de pescadores, por lo cual sus aportaciones no deben ser ignoradas, ya que la piscifactoria se encuentra muy próxima a las praderas de posidonia mejor conservadas de la Bahía y a escasa distancia de las playas.
  
Un problema añadido en esta evaluación se produce por el desconocimiento de la composición de los piensos que se aportan al cultivo y por tanto de los residuos que se depositarán en los fondos marinos de la Bahía de Altea consecuencia de esta actividad.
  
Como consecuencia de todo lo expuesto y existencia de múltiples dudas sobre los efectos ambientales de la planta fundamentalmente derivados del incremento da porte de residuos a la bahía de Altea y considerando la importancia ambiental del entorno marino próximo a la instalación procede la aplicación del principio de precaución ambiental, limitando la actividad a la actualmente evaluada y autorizada, que permite la producción de 200 toneladas
  
Consideraciones socioeconómicas.
  
El entorno natural que sufre los riesgos ambientales derivados de la actividad, la Bahía de Altea, constituye un sistema litoral cuya importancia turística es excepcional.
  
Frente a esta importancia, se proyecta una actividad que tiene un mero carácter privado, y cuya rentabilidad está favorecida significativamente por la inexistencia de costes de gestión de los residuos generados ya que estos son directamente depositados en el mar.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.G.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar desvaforable, a los efectos ambientales, el proyecto de Ampliación de granja marina para dorada y lubina a desarrollar en la Bahía de Altea por INDUSTRIAS PESQUERAS BALMAR, en su ubicación propuesta, debido a que dicha actividad liberará en el entorno próximo de la costa, sin control ni tratamiento previo una importante cantidad de residuos orgánicos, generando un riesgo de contaminación de las aguas y los fondos marinos y como consecuencia la degradación ambiental progresiva de un sistema litoral de extraordinaria importancia ecológica y paisajística.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 9 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 070/2003-AIA
  
Título: Modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Pedralba.
  
Promotor: Ayuntamiento de Pedralba
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: La modificación puntual nº 2, integrante de la modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Pedralba se encuentra situada en la zona este del casco urbano, tras la línea de edificación de la calle de San Antonio.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto y características más relevantes del proyecto
  
La modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias engloba diversas modificaciones puntuales, de las cuales, la nº 2 tiene por objeto la reclasificación de 9.170 m² de suelo no urbanizable, pasando a calificarse como suelo urbanizable residencial.
  
La modificación puntual nº 2 se justifica por la necesidad de crear un perímetro urbano más coherente con la realidad edificatoria existente. Se apunta que la calificación actual de los terrenos objeto del proyecto responde más a un carácter residual de los mismos que a un interés por mantener dichos terrenos carentes de edificación.
  
La memoria de la presente modificación expresa que se procede a la reclasificación de 9.170 m² de suelo no urbanizable a suelo urbanizable, mientras que el plano de proyecto nº 4 indica en su leyenda que la 2ª modificación de las Normas Subsidiarias comporta los siguientes aumentos de suelo:
  
- Aumento de Suelo Urbano: 720 m²
  
- Aumento de Suelo Urbanizable: 8.450 m²
  
Total: 9.170 m²
  
El nuevo suelo urbanizable propuesto limita al oeste con un vial de borde urbano, al norte y este con un conjunto de viviendas unifamiliares, y al sur con un vial asfaltado de acceso a la población. Las zonas grafiadas en el citado plano de proyecto como aumento de suelo urbano se ubican al sudoeste del suelo urbanizable propuesto, y consisten en pequeños reajustes de borde urbano.
  
2. Alternativas
  
La única alternativa de proyecto valorada, frente a la solución adoptada, es la de no realizar el proyecto. La decisión de reclasificar la zona objeto del proyecto se justifica en la necesidad de incorporar edificaciones existentes a la nueva ordenación y ordenar el perímetro de suelo urbano de manera más coherente.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 10 de marzo de 2003, el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió documento de Modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Pedralba, acompañado de estudio de impacto ambiental y certificado de aprobación provisional del documento de modificación puntual, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El documento de Modificación puntual se expuso al público según anuncios publicados en el periódico Levante'EMV, de fecha 25 de julio de 2001, y en el DOGV nº 4.073, de fecha 28 de agosto de 2001.
  
En fecha 4 de noviembre de 2003, se comunicó al Ayuntamiento de Pedralba la necesidad de someter el estudio de impacto ambiental a información pública durante un plazo de 30 días hábiles, de acuerdo a lo dispuesto en Decreto 162/1990, de 15 de octubre, puesto que dicho documento no había sido sometido a información pública junto con el documento de modificación puntual. En fecha 20 de noviembre de 2003 se dio traslado de este comunicado al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, al objeto de informar sobre el estado del expediente.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público según anuncio publicado en el DOGV nº 4.642, de fecha 2 de diciembre de 2003.
  
Durante los periodos de información pública de ambos documentos no se presentaron alegaciones a los mismos, según consta en los certificados emitidos por la Secretaría del Ayuntamiento de Pedralba. Asimismo se aporta un certificado sobre la aprobación del estudio de impacto ambiental, documento que viene a subsanar las deficiencias observadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Pedralba documentación complementaria ni se han requerido informes sectoriales.
  
Afecciones legales
  
1. La presente modificación no afecta a Lugares de Interés Comunitario (LIC's), a Zonas de Especial Protección de Aves (ZEPA's), ni a Microrreservas.
  
2. El estudio de impacto ambiental afirma que la única vía pecuaria existente en el municipio, denominada Cordel de Castilla, no se ve afectada por la presente modificación.
  
3. La cartografía temática publicada por la COPUT indica que no existen cauces que se vean afectados por la modificación de planeamiento.
  
4. El estudio de impacto ambiental afirma que, consultados los Inventarios de Yacimientos Arqueológicos, Paleontológicos, de Pinturas Rupestres y de Patrimonio Etnológico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, se ha constatado la no existencia de yacimiento alguno en el ámbito de la modificación.
  
Consideraciones ambientales
  
1. No se ha realizado una descripción del tipo de suelo existente en la zona del proyecto ni se ha aportado información topográfica de la misma. La cartografía temática publicada por la COPUT señala que los materiales predominantes en la zona de estudio son las arcillas y las margas. La misma cartografía señala para la citada zona una vulnerabilidad media a la contaminación de las aguas subterráneas.
  
El estudio de impacto ambiental indica que los impactos ambientales sobre el suelo serán aquellos relacionados con la construcción de las diferentes edificaciones.
  
2. Los terrenos afectados por la actuación se encuentran dedicados al uso agrícola. El estudio de impacto ambiental aporta un listado de las especies vegetales que se pueden encontrar en la zona, destacando la presencia del algarrobo. No se aprecian restos de vegetación natural en la misma.
  
Igualmente, se apuntan algunas de las especies animales presentes en la zona.
  
3. El ámbito de estudio posee una fácil conexión a los distintos servicios urbanos, al tratarse de una zona de borde urbano, prácticamente consolidada en todos sus límites. El estudio de impacto ambiental afirma que la red de saneamiento, la red de energía eléctrica y el alumbrado se encuentran en buen estado.
  
El estudio de impacto ambiental analiza los principales impactos producidos sobre el agua, indicando que se corresponderán con el consumo de dicho recurso así como la contaminación del mismo debido al posible vertido de aguas residuales. Se realiza un cálculo sobre la cantidad de agua potable que demandará el nuevo suelo urbanizable, destacando que la nueva clasificación de suelo supondrá un incremento pequeño del número de habitantes en relación con la totalidad de habitantes de Pedralba. Asimismo, se cita que la depuradora municipal podrá asumir el incremento de agua residual generada en el nuevo suelo residencial.
  
4. En lo relativo a la contaminación atmosférica y acústica, el estudio de impacto ambiental expresa que las emisiones atmosféricas serán las propias del uso residencial y las emisiones acústicas se darán principalmente en la fase de construcción.
  
5. El estudio de impacto ambiental expresa que el ámbito del proyecto no configura un paisaje de singular belleza, puesto que se trata de una zona periurbana, rodeada de edificaciones y de un viario asfaltado.
  
6. El estudio de impacto ambiental no ha analizado la existencia de riesgos ambientales que puedan limitar la implantación del suelo residencial en los terrenos objeto de estudio. No obstante, consultada la cartografía obrante en esta Dirección General, se constata que la zona de estudio no se ve afectada por riesgos ambientales, especialmente por riesgo de inundación.
  
7. El estudio de impacto ambiental afirma que la presente actuación supondrá un aumento del bienestar de la población.
  
8. Las medidas protectoras y correctoras propuestas consisten en depositar los residuos inertes generados en las obras en vertedero autorizado, incluir los residuos sólidos urbanos generados en un sistema de gestión de los mismos, minimizar el consumo de agua evitando fugas y filtraciones, y utilizar parte del nuevo suelo residencial como zona verde, con el fin de integrar la actuación propuesta en el entorno.
  
9. El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto consiste en realizar una vigilancia sobre la gestión de los residuos inertes generados durante las obras.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Pedralba (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Pedralba, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Como medida preventiva, si durante la realización de las obras de urbanización o edificación aparecieran restos arqueológicos o cualquier elemento merecedor de protección, el promotor quedará obligado a comunicarlo a la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, para la adopción de las medidas de protección necesarias. En cualquier caso, dicho departamento establecerá las medidas de protección que considere necesarias en la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.
  
II. En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte). No obstante, a este respecto, en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
III. El proyecto de urbanización del nuevo suelo urbanizable deberá contemplar, como parte integrante de su contenido, las medidas protectoras y correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, aquellas derivadas de los condicionantes precedentes, así como las consideraciones que se exponen a continuación:
  
- Se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos de cultivo colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.
  
- Se llevará a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características fisico-químicas. Se deberá definir un área donde se depositen los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc. que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.
  
- Se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Dichos trabajos deberán realizarse sobre una solera impermeable, terminada con una pendiente dirigida hacia una cuneta o canalón para la recogida y vertido de las posibles fugas y derrames a una cubeta impermeable.
  
- En caso de que los cultivos colindantes se hayan visto afectados durante las obras de urbanización o edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación inicial de los mismos.
  
- Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo suelo residencial bien para otros usos externos al mismo. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento de la misma, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.
  
- Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera de adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier tipo de residuo.
  
- Descripción de las especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las zonas verdes, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos.
  
IV. Se deberá redactar un Programa de Vigilancia Ambiental que tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras propuestas. Para ello se proponen, como mínimo, los siguientes controles:
  
- Control de la ocupación de los terrenos colindantes al suelo urbanizable propuesto y de las zonas no habilitadas para el almacenamiento de materiales y residuos generados.
  
- Control sobre la ubicación de la maquinaria y los trabajos de mantenimiento de la misma.
  
- Control sobre el mantenimiento de las propiedades de la tierra vegetal.
  
- Control sobre las especies vegetales plantadas en las zonas verdes y seguimiento de su crecimiento.
  
- Control sobre la aparición de restos arqueológicos o elementos merecedores de protección.
  
- Control de polvo sobre la vegetación adyacente y sobre el suelo urbano colindante.
  
- Control de la gestión de los distintos tipos de residuos generados y sobre los materiales empleados en las obras.
  
- Control de los niveles sonoros durante las obras en edificio habitado más cercano.
  
- Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.
  
- Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.
  
- Control de posibles vertidos, derrames, fugas, etc. de agua residual o productos contaminantes al terreno.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar el tipo de control a realizar y la periodicidad de los mismos. Asimismo, se realizarán informes periódicos, acompañados de reportaje fotográfico, en los que se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras propuestas.
  
V. Se deberá solventar la discordancia observada entre la memoria y la documentación gráfica en lo que respecta al aumento de superficies de suelo urbano y urbanizable derivadas de la presente modificación, haciendo extensivas a las áreas de suelo urbano, en su caso, las medidas protectoras y correctoras adoptadas en el estudio de impacto ambiental así como los condicionantes recogidos en la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 12 de febrero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 071/2003-AIA
  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial ?El Carrascot-
  
Promotor: Ayuntamiento de L'Olleria
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Al este del casco urbano de L'Olleria, como ampliación del polígono industrial ya existente conocido por el mismo nombre
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
El proyecto persigue la ampliación del polígono industrial ?El Carrascot?, ya existente.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. El suelo sobre el que se pretende la clasificación como urbanizable industrial, de 280.113 m² de superficie, se encuentra calificado por el vigente instrumento de planeamiento municipal como suelo no urbanizable común.
  
II. Por su parte, el polígono existente cuenta con una superficie de 659.249 m² y un alto porcentaje de consolidación.
  
III. Está previsto utilizar las infraestructuras existentes para dar servicio al nuevo polígono.
  
3. Alternativas
  
El estudio de impacto ambiental no contempla el análisis de alternativas, entendidas como tales. No obstante lo anterior, se valora positivamente en este caso la ampliación del suelo industrial existente sobre áreas calificadas como suelo no urbanizable común, sin valores ambientales destacables en sí mismas, frente al desarrollo de nuevos suelos sobre los que necesariamente habría que construir una nueva red de infraestructuras.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 18 de febrero de 2003 el servicio territorial de la dirección general de Urbanismo y Ordenación Territorial remitió documentación relativa al proyecto de Homologación Modificativa y Plan Parcial de ampliación del polígono industrial ?El Carrascot?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el DOGV nº 4.281, de 28 de junio de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron cinco alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de L'Olleria, en el que se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Las alegaciones no presentan en ningún caso carácter ambiental, por lo que no son tenidas en cuenta para la elaboración del presente documento.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 25 de marzo de 2003 se solicitó a la dirección general de Urbanismo y Ordenación Territorial información complementaria a la remitida inicialmente y que hacía referencia a los certificados de disponibilidad de agua potable y de capacidad de depuración así como al contenido de las alegaciones presentadas durante el periodo de exposición al público.
  
En fecha 15 de abril de 2003 el Ayuntamiento de L'Olleria remitió contestación a la solicitud requerida incorporando informes de las empresas encargadas de la gestión del abastecimiento de agua a la población y de la depuración de aguas, así como copia del contenido de las alegaciones presentadas al proyecto.
  
Informes sectoriales
  
Dado que de la información disponible se derivaba una clara contradicción entre el informe de la empresa supuestamente responsable del correcto funcionamiento de la estación depuradora de aguas residuales a la que se conducirá el efluente del polígono industrial y la información técnica sobre el estado de dicha infraestructura, que indicaba un funcionamiento por encima de sus parámetros de diseño, en fecha 15 de julio de 2003 se solicitó informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas de la Generalitat Valenciana.
  
En fecha 11 de diciembre de 2003 se recibió informe de dicha entidad donde se corroboraba que el caudal tratado en la actualidad superaba al caudal de diseño, concluyendo que, de no construir una estación depuradora de aguas residuales en el mismo polígono industrial o fuera de él, pero con motivo de su desarrollo, la conexión a la EDAR mancomunada de Alfarrasí debería posponerse a su futura ampliación, contemplada en el II Plan director de Saneamiento de la Comunidad Valenciana, así como cumplir una serie de requisitos adicionales.
  
Afecciones legales
  
1. Por el límite sudoeste del actual polígono industrial discurre una red de barrancos en forma de ?Y- en la que los conocidos como ?del Grau- y ?del Convent- conforman el denominado barranco de la ?Canal?. Este barranco es afluente del río Clariano, que entre los términos de Alfarrasí y Montaverner toma el nombre de río Albaida. Este río se encuentra interceptado por el embalse de Bellús, conformando en sus riberas el lugar de interés comunitario denominado ?Curs Mitjà del Riu Albaida- que presenta, según los datos disponibles, mermas ambientales aguas arriba del embalse debido principalmente a los vertidos industriales.
  
La zona industrial que se pretende desarrollar se encuentra dentro de los 100 metros de policía de cauces, y los vertidos a la red de saneamiento se conducen a la depuradora mancomunada de Alfarrasí, donde una vez tratados se vierten al cauce del río Albaida.
  
2. El estudio de impacto ambiental describe las vías pecuarias clasificadas en el término municipal de L'Olleria así como los yacimientos arqueológicos catalogados, indicando que el proyecto no afecta a ninguno de estos bienes patrimoniales por causa de su localización.
  
No obstante lo anterior, no se ha remitido el preceptivo informe de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, circunstancia que deberá tenerse en cuenta con carácter previo a la aprobación definitiva del proyecto.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Según la localización del proyecto respecto al casco urbano de L'Olleria, y cruzando la información de la frecuencia, dirección y sentido de los vientos en el área de estudio, las emisiones atmosféricas de la actividad industrial se dirigen directamente a las áreas de habitación.
  
2. Respecto a la posible contaminación del subsuelo y de los acuíferos subyacentes, la baja permeabilidad de los terrenos hace que resulte más preocupante la contaminación debida a los vertidos sobre la red de cauces y barrancos, así como los posibles efectos sobre los lugares de valores ambientales destacados aguas abajo.
  
3. En la zona dominan los cultivos de secano, si bien cada vez es más común observar terrenos abandonados y eriales principalmente por causa de los bajos rendimientos económicos frente a las actividades industriales. Entre los cultivos más extendidos se encuentran los viñedos, los almendros, frutales de pepita y olivos. La aparición de las técnicas de riego por goteo permiten, en otros casos, la implantación de cítricos y kakis. De forma esporádica aparecen pequeños grupos de coníferas, mientras que en los cauces existe vegetación típica de ribera.
  
4. El estudio de impacto ambiental considera que no es probable la existencia de especies vegetales o animales de interés objeto de algún criterio de protección. Esta afirmación se extiende a los espacios naturales y hábitats protegidos y a las zonas sensibles.
  
5. Según la información facilitada, el entorno no presenta una calidad paisajística elevada por el efecto de la actividad humana y los cultivos de secano, teniendo capacidad suficiente para absorber los cambios que se proponen.
  
6. Por otro lado, se estima que el entorno no es una fuente importante de generación de ruidos por la actividad industrial existente así como por la baja intensidad de tránsito de vehículos que soporta.
  
7. Las principales vías de comunicación rodada con la zona son la nacional N-340, la autovía Alcoi - L'Alcúdia de Crespins (CV-40) y la vía rápida L'Olleria - Castelló de Rugat, hoy en día en construcción. Según se indica, la existencia de una ronda permite que el tráfico pesado no atraviese el casco urbano.
  
8. Según el certificado remitido, existe capacidad suficiente para abastecer de agua potable al sector de suelo urbanizable industrial.
  
9. Del informe emitido en relación con el saneamiento de aguas se desprende que el polígono industrial, tal y como está previsto realizarse, puede suponer un riesgo elevado de cara a la contaminación de las aguas superficiales dada la incapacidad de la EDAR a la que se pretende derivar el efluente a depurar.
  
10. No se ha encontrado información suficiente sobre el carácter separativo o unitario de la red de saneamiento del polígono industrial.
  
11. En la normativa urbanística se regulan los parámetros de vertido a la red de alcantarillado.
  
12. No se ha tratado adecuadamente la problemática de la gestión de los residuos, entre ellos los inertes.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Modificativa y Plan Parcial ?El Carrascot- del municipio de L'Olleria (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Deberá obtenerse, con carácter previo a la aprobación del proyecto, informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento de la legislación vigente y, en cualquier caso, para acreditar que el proyecto no afectará a elementos patrimoniales.
  
II. El Ayuntamiento, con carácter previo al otorgamiento de licencias, deberá revisar con especial hincapié las medidas correctoras y de prevención de la contaminación atmosférica dada la situación del sector de suelo urbanizable en relación con el casco urbano de L'Olleria.
  
III. La red del polígono industrial deberá ser separativa, con arquetas de registro para permitir la toma de datos en cada una de los puntos de conexión de las redes privadas con la red general municipal.
  
IV. El Ayuntamiento exigirá, con carácter previo al otorgamiento de licencias, la construcción de arquetas separadoras de grasas y aceites en aquellas actividades susceptibles de generar o manipular este tipo de sustancias.
  
V. No se podrán otorgar licencias de actividad, y por tanto comenzar las actividades industriales, hasta el momento en que se produzca la ampliación de la estación depuradora de aguas residuales a la que se conducen los efluentes y se informe favorablemente de la situación de funcionamiento de dicha infraestructura por parte de la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana. También resultaría ambientalmente aceptable la reserva de una parcela en el ámbito del polígono industrial para construir una estación depuradora de aguas residuales autónoma. En cualquier caso, la puesta en marcha de las industrias deberá supeditarse a la construcción de esta infraestructura, debiendo certificarse su correcto funcionamiento.
  
VI. Deberá acreditarse adecuadamente la correcta gestión de los residuos sólidos inertes durante la fase de construcción del polígono industrial, preferiblemente depositándolos en vertedero existente autorizado. En caso contrario, deberá habilitarse uno o bien se contratará su gestión a empresa autorizada.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML