Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9330, del 03-05-2022 (2022/3420)

RESOLUCIÓ de 18 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte aprofitament hidroelèctric a peu de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos. Expedient (2043555) 108/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9330

Data del DOGV
:   03-05-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/3420

CVE


Data del document
:   18-01-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Montanejos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de gener de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte aprofitament hidroelèctric a peu de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos. Expedient (2043555) 108/2021/AIA. [2022/3420]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2043555) 108/2021/AIA.  
Títol: Aprofitament hidroelèctric a peu de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos (Castelló).  
Promotor: UTE Central Hidroeléctrica de Arenós, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. òrgan substantiu: ATREGI/2015/15/12.  
Localització: embassament d'Arenós, terme municipal de Montanejos (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
L'empresa UTE Central Hidroeléctrica de Arenós, SL, promou un projecte d?«Aprofitament hidroelèctric a peus de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos (Castelló)».  
En aquest terme, se situa una presa per a regulació i reg sobre el riu Millars que dona lloc a l'embassament d'Arenós. El projecte considerat té com a objecte la instal·lació d'un equip de dues turbines per a aprofitar l'energia potencial de l'aigua i generar energia elèctrica. La potència màxima de la minicentral hidràulica s'estima en 5,1 MWe.  
Per a això, es requereix la construcció, a peu de presa d'un edifici que inclourà els equips de turbina-alternador i aparellatge elèctric, amb una ocupació en planta de 25,35x11,20 m i altura sobre l'esplanada variable entre 8,60 i 9,00 m. La connexió entre la presa de reg existent i les turbines es realitzarà mitjançant una canonada d'acer de 1.550 mm de diàmetre que es bifurcarà en dos ramals de 1.400 mm de diàmetre cadascun. El cabal es restituirà a través d'un canal connectat amb l'estany de descàrrega. L'accés es realitzarà a través del camí existent, adequant les seues característiques per a permetre el pas de vehicles de gran tonatge.  
L'evacuació de l'energia produïda es realitzarà a través d'un parc transformador a executar al costat de la central hidràulica, des del qual partirà una línia elèctrica en 20 kV, d'aproximadament 587,70 m de longitud (5 suports), que connectarà en les proximitats de la CV-20 amb la línia aèria de 20 kV que travessa la zona i que després de discórrer per Montanejos, Arañuel i Cirat, arriba a la subestació de Cirat, propietat d'Iberdrola. Perquè aquesta línia dispose de capacitat d'evacuació suficient, es preveu la substitució del cable actual (LA 56) per un altre que admeta la potència màxima generada per la central (LA 180), al llarg de 2,32 km, així com dels seus suports i fonamentacions, tal com es descriu en l'estudi d'impacte ambiental.  
La producció anual mitjana prevista, segons projecte, és de 15,8 GWh.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 16 de novembre de 2015, va tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, documentació (estudi d'impacte ambiental, avantprojecte, estudi d'integració paisatgística) relativa al projecte d'aprofitament hidroelèctric en la presa d'Arenós situada en el terme municipal de Montanejos el promotor del qual és la mercantil Central Hidroeléctrica Arenós, SL.  
Amb data 5 de desembre de 2016, es va rebre sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental relatiu al projecte citat (expedient 135/2015/AIA). Per a l'elaboració d'aquest document, es va formular consulta a les administracions afectades següents:  
- Subdirecció General de Medi Natural. El projecte es desenvolupa en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 (LIC i ZEPA), dins de la delimitació del PORN d'Espadà i en un àmbit forestal.  
- Direcció General d'Ordenació Territorial, Urbanisme i Paisatge (servei competent en paisatge). El projecte tindrà afecció visual, ja que preveu la construcció de noves edificacions i infraestructures en àmbit no urbanitzable.  
- Ajuntament de Montanejos. L'actuació es desenvolupa en el seu terme municipal.  
Es va obtindre resposta de la Subdirecció General de Medi Natural amb data de 30 de juny de 2021, i de l'Ajuntament amb data 1 de febrer de 2017.  
Amb data 26 d'abril de 2017, es va emetre el document de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental. Posteriorment, es va remetre informe rebut en matèria de paisatge, de data 20 de desembre de 2018.  
En data 23 d'abril de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (òrgan substantiu) va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte i dels informes ambientals rebuts durant la fase d'informació pública i consultes. Així mateix, va facilitar l'enllaç per a poder obtindre els documents següents:  
. Documentació tècnica del projecte.  
. Estudi d'impacte ambiental.  
. Estudi d'integració paisatgística.  
. Pla de participació pública en l'estudi d'integració paisatgística.  
  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública, mitjançant anunci en el DOGV, de data 19 de juny de 2020, no havent rebut al·legacions de caràcter ambiental. Així mateix, es va formular consulta a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, a la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, a la Direcció General de Medi Natural i a l'Ajuntament de Montanejos. A continuació, s'exposen els informes recaptats:  
. Informe formulat per l'Ajuntament de Montanejos, amb data 1 de febrer de 2017, el qual conclou textualment de la manera següent:  
«1. Les recents nevades i pluges esdevingudes en la zona han posat de manifest la necessitat de subministrar de fluid elèctric al municipi de Montanejos directament des de la línia que cobreix la central de Cirat (situada en el terme de Montanejos i aigües avall del pantà d'Arenós), única manera de garantir el servei. Des d'aquest punt, l'obra resulta interessant per al municipi. El que mancaria de tota lògica és que es pretenguera ampliar la possibilitat de generació elèctrica mitjançant una central situada en el terme de Montanejos sense que paral·lelament es garantisca el subministrament de la població.  
2. Montanejos no consentirà, ni per acció ni per omissió, que s'establisca que un cabal ecològic aigües avall de la presa de Cirat, en conseqüència s'oposa dràsticament a qualsevol obra que implique un excedent de cabal que posteriorment haja de ser alliberat en la presa de Cirat aigües avall.  
El naixement d'aigües, conegut com a Fuente de Baños, és font de riquesa per a la comarca. Estem davant un naixement d'aigües termals a 25º que ha generat el creixement d'una indústria turística al seu voltant.  
  
Des d'un punt de vista mediambiental no té cap sentit parlar d'alliberar un cabal ecològic, com estableix el Pla hidrològic de conca 2015/2020, quan:  
- Estem davant làmines d'aigua diferents, ja que el curs del riu Millars es desvia a través de la muntanya des de la presa de Cirat fins a Vallat, i és l'única aportació del riu en el terme de Montanejos el del brollador de Fuente de Baños.  
- La qualitat de les aigües, declarades mineromedicinals, així com la seua temperatura, no resisteixen aportació de cap cabal suplementari.  
- L'establiment de cabal ecològic no té lògica, ja que no s'estableix un mètode perquè el mateix tinga traçabilitat fins al pantà d'Arenós. No s'habilita sistema per a permetre que les espècies circulen per tot el riu Millars, ja que el traçat es talla, primer en la presa i després en el pantà.  
  
3. L'Ajuntament de Montanejos ha pres l'acord en ple de sol·licitar la declaració de paratge natural en la zona on es pretén situar la central. Certament aquesta circumstància no és obstacle perquè si la minicentral compleix amb els requisits mínims de respecte de l'entorn es puga sotmetre a reconsideració l'acord.»  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 3 de novembre de 2020, que exposa, entre altres, les condicions descrites textualment següents:  
«?B. Condicions respecte a les línies elèctriques  
«Es travessa el riu Millars. En el seu cas, els encreuaments de línies elèctriques sobre el domini públic hidràulic, hauran de complir el que s'estableix en l'article 127 del Reglament del domini públic hidràulic. A més, en els llits, s'haurien de tindre en compte els següents factors, amb caràcter general:  
Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de tal manera que es complisca l'art. 47.1 del text refós de la Llei d'aigües aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001 de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, garantint-se a més, la inexistència de risc d'embassada o inundació en les zones pròximes a les obres.  
Es garantirà en tot moment el drenatge superficial de les aigües cap als llits, mantenint els marges nets.  
S'haurà de reduir en la mesura del possible la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, afectant únicament el terreny estrictament necessari.  
Respecte als farciments i abocaments, es garantirà la no afecció a cursos d'aigües superficials i subterranis, per abocaments contaminants que puguen realitzar-se durant la fase de construcció, així com una vegada finalitzades les obres.  
Quant a préstecs i extraccions en llits o en zones de servitud, es garantirà la no afecció a aquests i la reposició d'aquests al seu estat primitiu una vegada finalitzades les obres.  
Es garantirà la no afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
  
Quant a la hidrogeologia, a fi de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies s'estudiaran:  
- Localització d'aqüífers, zona de recàrrega i surgència.  
- Qualitat de les aigües i inventari d'abocaments.  
- Evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
En tot cas, les actuacions en llits precisos per al manteniment de la línia elèctrica seran per compte del titular de la línia elèctrica. Els treballs hauran de respectar el traçat, fisonomia i estructura del llit, sense realitzar cap obra i retirant els residus generats.  
D'acord amb el que es disposa en els articles 9 i següents del Reglament del domini públic hidràulic, en la zona de flux preferent dels llits no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la citada zona de flux preferent.  
C. Condicions respecte al projecte de construcció de la central  
La direcció tècnica d'aquesta confederació en relació amb el projecte, informa sobre les afeccions a l'explotació de l'embassament d'Arenós les qüestions següents:  
?.  
c) Execució de les obres  
Atés que l'execució de les obres afecta inevitablement l'explotació de l'embassament, en el projecte es planteja que durant la construcció s'atenguen les demandes pel desguàs de fons.  
No obstant això, una avaria o manteniment necessari en el desguàs de fons podria suposar la utilització de la presa de reg, amb conseqüències importants per a l'obra, que el promotor hauria d'assumir.  
En tot moment durant l'execució de les obres ha de garantir-se l'operativitat per a mantindre el cabal ecològic, atendre les demandes de reg, així com realitzar les soltes necessàries per al compliment dels resguards estacionals i la gestió de les avingudes.  
-  
4. Conclusions (de l'Informe CHJ)  
En conseqüència amb tot l'anteriorment exposat, el projecte de construcció i documentació annexa de l?«Aprofitament hidroelèctric a peu de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos (Castelló)» haurà d'adequar-se per a tindre en compte les qüestions plantejades en aquest informe, a fi d'acreditar la no afecció a l'explotació de l'embassament d'Arenós.  
D. Condicions respecte a tot l'aprofitament hidroelèctric.  
S'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a mantindre el cabal ecològic establit en el Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, durant la construcció i en la fase d'explotació de l'aprofitament hidroelèctric.  
En la fase de construcció s'hauran d'establir les mesures oportunes per a no afectar la qualitat de les aigües.  
S'haurà d'atendre l'indicat en els apartats anteriors i tindre en compte les qüestions plantejades en el punt C respecte al projecte de construcció de la central.  
Les actuacions previstes hauran de complir la legislació d'aigües vigent i hauran de sol·licitar-se les corresponents autoritzacions administratives.»  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb data 13 de desembre de 2017, textualment conclou:  
«- Analitzada la documentació que consta en aquest servei, a partir de la valoració realitzada de la incidència de l'actuació en el paisatge i de les mesures d'integració paisatgística adoptades, que en tot cas han de ser condicionants per al projecte, i de conformitat amb el que s'estableix en la LOTUP, caldrà considerar compatible amb la infraestructura verda i el paisatge el projecte proposat en els termes plantejats. No obstant això, s'haurà de realitzar el Pla de participació pública que forma part de l'estudi d'integració paisatgística conforme al que s'estableix en l'apartat c.3 de l'annex II de la LOTUP, en concordança amb l'apartat b 4t de l'annex i d'aquesta, i justificar els seus resultats i conclusions».  
  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, amb data de 28 de maig de 2021, el qual conclou textualment de la manera següent:  
«S'hauran de considerar els condicionants següents:  
Les restes de vegetació obtinguts mitjançant l'actuació seran triturats i les restes incorporades al substrat. Les parts que pel seu gruix no puguen ser triturades seran retirades i depositades en abocador controlat o punt d'apilament prèviament autoritzat.  
En l'execució de treballs, hauran d'observar-se per part dels executors un estricte compliment del plec general de normes generals de seguretat en prevenció d'incendis forestals, tal com s'exigeix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
D'acord amb el que es disposa en la disposició addicional primera del Decret 205/2020, d'11 de desembre, del Consell de regulació dels aprofitaments forestals en muntanyes privades i l'alienació d'aprofitaments forestals en muntanyes gestionades per la Generalitat per a la comercialització de productes forestals obtinguts en actuacions no considerades aprofitament forestal, la persona titular haurà de disposar d'un codi de traçabilitat que permeta identificar de manera inequívoca el seu origen legal. Per a l'obtenció del codi de traçabilitat, la persona titular haurà de realitzar una sol·licitud dirigida a la direcció territorial de la conselleria competent en matèria forestal en l'àmbit de la qual es localitze l'actuació corresponent. La sol·licitud podrà presentar-se durant tot l'any. En el cas d'obres degudament autoritzades per altres administracions, haurà d'adjuntar-se còpia de la llicència d'obra o resolució corresponent».  
- Informe de l'oficina tècnica de la Serra d'Espadà, amb data 30 de juny de 2021, textualment conclou:  
«Per tot això, i ateses les consideracions exposades en els apartats anteriors, es conclou que les actuacions sol·licitades per la mercantil Hidroeléctrica Arenós, SL, per al projecte denominat «Minicentral hidràulica promogut per Central Hidroeléctrica Arenós SL Montanejos (Castelló), en terme municipal de Montanejos» promogut per la mercantil Hidroeléctrica Arenós, SL, és compatible prenent en consideració la legislació vigent i d'aplicació a aquest, així com amb els objectius i directrius que assenyala Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra d'Espadà i normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consell de 21 de maig de 1992 relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres. Els treballs a realitzar s'ajustaran als condicionants següents:  
  
- Invasió mínima de l'espai a ocupar, per al qual es realitzarà un replanteig de les àrees d'apilament de materials, instal·lacions secundàries, parc de maquinària i ocupació de les infraestructures definitives, seleccionant les zones amb major antropització i preservant aquelles que presenten vegetació amb un major grau d'estructura botànica o que mantinguen comunitats de major interés comunitari. Les àrees seleccionades seran supervisades, previ al seu ús, pels agents mediambientals adscrits a la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i transició Ecològica o, en el seu cas, per l'oficina tècnica del parc natural de la Serra d'Espadà.  
- S'utilitzarà la xarxa de camins existents evitant, en la mesura del possible, noves obertures de pistes o camins, i en aquest cas es procedirà, una vegada finalitzades les obres, a la seua restauració. La millora de la caixa dels camins existents es realitzarà mitjançant àrid obtingut en pedrera autoritzada, no es permetrà la creació de pedreres de préstec o de material àrid provinent del llit fluvial sense comptar amb la compatibilitat de l'organisme amb competència en medi ambient. Els moviments de terres i volum de terra excedent d'aquesta millora o de les excavacions necessàries per a la implantació de les infraestructures lligades a la minicentral, no podran abocar-se en terraplens o en l'àmbit de l'espai natural protegit, havent de buscar abocadors autoritzats per al seu abocament o entregats a gestor autoritzat conforme a la normativa vigent que li és aplicable. Per als materials inerts podran utilitzar-se àrees adequades d'apilament i posterior restauració. Es limitarà l'emissió de pols mitjançant el reg periòdic dels camins.  
- Tant les esteses aèries d'evacuació com de distribució de l'energia elèctrica hauran d'incloure mesures adequades de protecció de l'avifauna contra la col·lisió i/o electrocució, no contemplada en la memòria presentada, de conformitat amb la legislació sectorial vigent.  
  
- Realització de revisions periòdiques dels vehicles i maquinària utilitzada durant l'execució de les obres, duent a terme una posada a punt d'aquells en els quals es detecten desajustaments, i reparant els que presenten avaria o trencament en els elements relacionats amb la combustió.  
- Es procedirà a la retirada de materials sobrants derivats de les obres del projecte, així com a la retirada d'apilaments de materials d'obres prèvies.  
- Les obres contemplaran la màxima reducció del temps sense aportació de recursos hídrics a la zona d'actuació amb la finalitat de minimitzar els efectes negatius sobre la ictiofauna.  
- El període d'actuació es limitarà als mesos compresos entre juliol i gener com a mesura precautòria per a evitar les molèsties i pèrdua d'una espècie de distribució escassa a la Comunitat Valenciana Neophron percnopterus (Aufrany comú). Aquest període podrà modificar-se depenent de la ubicació anual d'aquesta espècie i/o de la mena d'actuació a realitzar.  
Aquest projecte, en les condicions marcades en aquest informe de compatibilitat, es considera compatible amb la normativa mediambiental constituïda pels apartats reflectits en aquest informe i, en aquest sentit, pot continuar la seua tramitació de conformitat amb el que s'estableix en la seua legislació reguladora, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
Cosa que s'informa perquè en prengueu coneixement i a efectes oportuns. Els requisits determinats en aquest informe seran exigits sense perjudici dels que puguen derivar-se de l'aplicació concurrent d'altres normes sectorials, d'igual o superior rang, per les diferents administracions públiques en l'àmbit de les seues competències».  
  
Consideracions ambientals  
El projecte es promou sobre la base de la resolució del concurs per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ), d'adjudicació de l'aprofitament hidràulic a peus de presa a l'UTE Vielca-Cuerva, hui Central Hidroeléctrica de Arenós SL. En aquest sentit, l'objecte d'aquesta avaluació d'impacte ambiental se centra exclusivament en l'execució de la minicentral hidràulica i la seua corresponent línia d'evacuació elèctrica, i no és competència d'aquest òrgan ambiental, el règim de cabals a mantindre aigües avall de l'actuació, atés que la concessió referent a aquest citat projecte ha sigut adjudicada per l'òrgan gestor de la conca.  
Segons la documentació aportada, el rang de cabals per al funcionament de la minicentral, s'ha analitzat considerant les restriccions imposades pels usos prioritaris als quals serveix en l'actualitat l'embassament, en particular, els regs tradicionals i regs mixtos (canal de la cota 100, canal de la cota 220 i regs de María Cristina) així com els drets preexistents (aprofitaments elèctrics de Vallat, Cirat i Ribesalbes). El model d'explotació de la central té igualment en consideració els resguards estacionals establits en les normes d'explotació de l'embassament i satisfà els cabals ecològics a través de les turbines.  
L'àmbit d'actuació objecte del projecte, abasta diverses zones. La minicentral hidroelèctrica estarà situada aigües avall de la presa d'Arenós, situada en una zona antropitzada per la presència d'aquesta presa de materials solts ja existent, en el llit del riu Millars, i pertanyent al terme municipal de Montanejos. Per a l'evacuació de l'electricitat generada, es construirà una línia de 20 Kv des de la minicentral fins a connectar amb la línia existent. Aquesta línia consistirà en un primer tram de nova línia de 120 m de longitud, des de la minicentral fins a la conversió aereosubterrània. Posteriorment continuarà al llarg d'aproximadament 587 m de longitud i discorrerà pel vessant de la muntanya, creuant el llit (línia aèria), mitjançant 5 nous suports metàl·lics amb els seus corresponents conductors tipus LA-180. Seguidament, la línia de mitjana tensió discorrerà de nou subterràniament des del final del primer tram de línia aèria fins al centre de seccionament al llarg d'uns 280 m. La línia de transport existent, des del punt de connexió amb la línia que deriva des de la minicentral, fins a la ST Cirat (existent), serà modificada mitjançant la substitució del cablejat i els 14 suports metàl·lics existents. Aquesta última discorre per una zona de caràcter forestal (línia aèria) i d'orografia muntanyenca, pels termes municipals de Montanejos, Arañuel i Cirat. Una vegada executada la substitució de la línia d'evacuació elèctrica, en la seua fase d'explotació, l'impacte visual i ambiental, serà anàleg a l'actual, ja que l'ocupació de la traça de la línia resultant serà aquesta.  
  
En la imatge es mostra el pla de situació de la minicentral hidroelèctrica i la corresponent línia d'evacuació.  
L'estudi d'impacte ambiental (EIA) del projecte, conté un estudi d'alternatives, en el qual s'argumenta la justificació de la inexistència d'alternatives viables al traçat de la línia d'evacuació d'energia, ja que es determina fonamentalment pel traçat existent de la línia elèctrica de transport propietat d'Iberdrola.  
Així mateix de les tres alternatives plantejades en l'EIA per a localització de la minicentral, es justifica l'alternativa projectada, perquè permet aprofitar un recurs renovable de manera sostenible, aprofita la xarxa elèctrica de transport existent i no comporta costos ambientals importants en relació amb la resta d'alternatives plantejades, de major cost econòmic i ambiental.  
Consultat el visor cartogràfic d'IDEV, s'observa que el caràcter forestal de la zona i la presència del riu, aporten singularitat i valor a aquest enclavament, que forma part de la Xarxa Natura 2000. La ZEPA Serra Espadà, destaca per la seua singularitat ecològica (enclavament silici), i inclou la sureda més extensa de la Comunitat i formacions associades d'espècies endèmiques d'interés. Inclou dos refugis importants per a ratapinyades i la major densitat d'àguila cuabarrada de tot el territori valencià, a més de constituir una zona d'interés per als rapinyaires. El LIC, curs alt del riu Millars, de caràcter bàsicament fluvial, comprén el tram alt i mitjà del riu Millars, que motiven precisament els hàbitats lligats al riu la delimitació com a tal. Segons l'informe elaborat per l'oficina tècnica del Parc Natural de la Serra d'Espadà, conclou que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no requereix una avaluació detallada de repercussions sobre la RN2000.  
  
Encara que l'àmbit considerat és exterior a la delimitació del Parc Natural de la Serra d'Espadà, està inclòs en el Pla d'ordenació de recursos naturals associat al mateix (Decret 218/1997, de 30 de juliol). El traçat existent de la línia elèctrica de transport es troba dins del MUP (muntanyes d'utilitat pública). Segons la documentació aportada, no és possible efectuar les actuacions proposades fora del MUP.  
  
En les centrals hidràuliques, una afecció important es deriva de l'execució de la presa. En aquest cas, ja està executada la presa i s'aprofita el cabal que ix del sobreeixidor, executat pel canal de descàrrega que discorre per l'interior de la muntanya.  
El projecte de la minicentral s'enclava pròxim al mur que conforma l'embassament d'Arenós, en una franja altament antropitzada per les obres d'execució d'aquest, així com per la seua explotació i labors de manteniment. Encara que la distància al nucli urbà més pròxim és de quasi 3 km, la base de la presa és fàcilment accessible des de la xarxa de carreteres de la província, ja que la CV-20 voreja l'embassament pel sud. Des d'aquesta carretera, parteix un camí que recorre a cota constant el mur que conforma la presa, fins al punt on se situa l'eixida de la presa de reg i descàrrega al riu Millars.  
En aquest tram del riu, no consta que hi haja afecció per perillositat d'inundació, d'acord amb el PATRICOVA.  
Existeix una extensa xarxa de vies pecuàries que travessen la zona. No es preveu que l'actuació tinga incidència sobre el traçat de cap d'aquestes.  
L'anàlisi del mitjà ha posat de manifest que els factors ambientals de major sensibilitat per a la realització de l'actuació seran:  
  
- L'aire, per l'augment del soroll i de les partícules sòlides.  
- La geomorfologia, quant a la variació de la topografia original.  
  
- L'edafologia, per la destrucció i l'alteració de les característiques del sòl.  
- La vegetació, ja que es destrueix i danya la coberta vegetal (i, per tant, l'afecció de biòtops) i per tant, la taxa d'erosió/sedimentació.  
- El paisatge, en tant que es varia la seua qualitat i es produeix un impacte visual.  
L'impacte sobre aquests factors depén de la fase del projecte; s'estima que la fase amb major incidència sobre el mitjà és la de construcció. L'acció amb major afecció, serà l'execució de la fonamentació de la minicentral, amb els seus corresponents treballs d'excavació, càrrega i transport del material excavat i, en menor mesura, l'emmagatzematge de materials i el trànsit de vehicles.  
  
El projecte inclou un estudi d'integració paisatgística (EIP), per a valorar la incidència de la instal·lació projectada i en el qual s'estableixen mesures d'integració paisatgística, a fi de recuperar paisatgísticament la zona afectada. S'estableixen en l'EIA i en l'EIP mesures com:  
  
- Disseny de la minicentral semisoterrada amb la coberta color verd amb tonalitat el més semblant a l'entorn, per a minimitzar l'impacte visual i els acabats estaran revestits conforme a les proteccions existents en escullera, mantenint la continuïtat visual dels materials.  
  
- Es restaurarà la vegetació en les zones auxiliars afectades per les obres.  
- La conducció de l'eixida de la presa cap a la turbina s'executarà amb acabats que no permeten enlluernaments.  
- L'actuació quedarà apartada de les senderes principals GR-7,4GR-33 i, SL, de la Maimona.  
- Les línies elèctriques d'evacuació sempre es dissenyaran amb el criteri de minimitzar les dimensions, col·locant el mínim nombre de suports.  
- Abans de l'eliminació de qualsevol exemplar vegetal es procurarà efectuar el seu trasplantament a una zona annexa.  
- Les revegetacions i sembres es realitzaran com més prompte millor, però realitzant-se en els períodes que siguen més adequats per a cada espècie.  
- Una vegada realitzada la plantació o sembra, es realitzarà un reg mensual durant els mesos més calorosos, és a dir al juny, juliol i agost. En definitiva, es realitzarà un reg d'implantació, dos regs en els dos mesos següents i tres regs en els tres mesos d'estiu, si així ho requereixen les condicions meteorològiques.  
Per a dur a terme una correcta minimització o anul·lació dels possibles efectes adversos o impactes que puguen causar els treballs, es duran a terme, diverses mesures preventives i protectores, les quals s'indiquen a continuació, i en part, són definides en l'estudi d'impacte ambiental del projecte.  
- Eliminació aterrament del sòl. Aquest impacte es produirà a l'inici de les obres en les labors de desbrossament. Per a minimitzar aquest impacte, l'estudi d'impacte ambiental ha proposat mesures com:  
1. Es realitzarà el jalonament de les àrees d'ocupació estrictes en superfície dels elements projectats i de la zona de parc de maquinària, a fi d'evitar danys innecessaris en els terrenys limítrofs.  
  
2. S'aprofitarà al màxim la xarxa de camins existents per a tots els punts de treball.  
3. Es controlarà que només siguen afectades les zones definides específicament per a l'obra. No es permetrà el pas de vehicles fora dels accessos definits a aquest efecte.  
- Un dels impactes més rellevants a tindre en compte serà el de la gestió de residus en l'execució dels treballs, procedents del moviment de terres, o bé, dels combustibles i olis de la diferent maquinària intervinent. En l'EIA, s'estableixen algunes mesures preventives i protectores a fi d'evitar aquests impactes:  
1. Tots els residus de la construcció i la demolició (RCD) derivats de les obres de construcció de l'aprofitament hidroelèctric de la presa hauran de ser depositats en centres autoritzats de gestió d'aquest tipus de residus. La resta de residus seran gestionats conforme a la seua naturalesa i segons la normativa vigent.  
2. Les tasques de manteniment d'equips i maquinària mòbil es realitzaran fora de la zona d'obra. Si no poguera ser així, es condicionarà una zona destinada a instal·lacions d'obra, estenent una làmina de PEAD 2 mm sobre la qual es col·locaran cubetes d'aquest material per a la recollida dels possibles vessaments.  
3. Els olis procedents dels equips i maquinària, es recolliran en contenidors adequats i seran entregats a gestor autoritzat.  
4. Un volum dels materials procedents dels desmunts serà emprat per a terraplenar o en altres usos on es requerisca material de farciment. Per a aconseguir el màxim aprofitament dels materials extrets, es procurarà que siguen utilitzats per a l'execució de la plataforma on se situarà l'edifici principal de la central.  
5. Els materials sobrants de les obres i especialment de la demolició de les fonamentacions de suports existents, seran traslladats a gestor autoritzat.  
- Emissions de gasos i pols a l'atmosfera: aquest impacte es produirà fonamentalment pels moviments de terra, trànsit de vehicles de transport, etc. Les emissions de gasos contaminants a l'atmosfera procediran dels gasos de fuita dels motors de combustió interna. El factor ambiental directament afectat per aquest impacte és l'aire encara que pot afectar de manera indirecta a altres factors del mitjà com són: el sòl, aigua, vegetació, fauna i sanitat humana. Els principals agents contaminants seran el CO2, CO, NOx, SOx, hidrocarburs i partícules en suspensió (pols). Les mesures establides en l'EIA per a fer front a aquesta mena d'impacte són:  
1. Es regaran els apilaments durant el temps que els sòls romanguen apilats, evitant la creació de regueres o erosió laminar de la seua superfície. Aquest sòl s'utilitzarà per a restaurar la zona d'obres.  
2. Es realitzaran regs periòdics (2 vegades al dia, durant el temps que dure el moviment de terres) de les àrees desproveïdes de vegetació a conseqüència del desbrossament i especialment dels substrats més susceptibles de produir pols, que haurà de previndre's amb la utilització de maquinària adaptada per a la minimització d'aquesta producció de pols.  
  
3. Es cobrirà amb malla tota la superfície del material transportat pels bolquets i banyeres (àrids, terres vegetals, material seleccionat, etc.) a fi d'evitar l'emissió de partícules de pols.  
4. Transport amb helicòpter dels materials per als nous suports de la LAMT de la línia d'evacuació d'energia, d'aquesta manera s'eviten moltes hores de treball de maquinària pesant per a l'accés a aquests suports, a més es conserva vegetació que fixa CO2 atmosfèric.  
- Contaminació de l'aigua subterrània i/o superficial. Tant l'aigua superficial com l'aigua subterrània de l'àmbit d'actuació podrà contaminar-se per les accions que es desenvolupen durant la fase de construcció i funcionament i per abocaments incontrolats o accidentals de residus que pogueren produir-se accidentalment. A fi de minimitzar o anul·lar qualsevol risc que aquest tipus d'afecció es puga produir, s'estableixen, entre altres mesures preventives i protectores en l'EIA, les següents:  
  
1. S'evitarà qualsevol acció que puga provocar que qualsevol substància perillosa aconseguisca el curs del Millars.  
2. En cap cas, es podrà ocupar zones de llit ni les seues riberes limítrofes ni es permetrà que les formigoneres descarreguen el sobrant de formigó ni netegen el contingut de les cisternes en la zona d'obres.  
3. No es realitzaran labors de manteniment de maquinària en les zones d'obra.  
4. S'evitaran els abocaments de materials al llit i es realitzaran controls periòdics de la qualitat de l'aigua, a fi de protegir la fauna aquàtica.  
  
5. La central hidroelèctrica comptarà amb un sistema d'oxigenació d'aigua, el qual constitueix la mesura preventiva més eficaç quant a possibles afeccions a la fauna aquàtica per falta d'oxigen de les aigües abocades per la central.  
- Increment del nivell sonor de l'àrea. Els sorolls i vibracions durant la fase de construcció s'ocasionaran pels motors de combustió interna, les obres de construcció, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc. Aquest impacte afectarà directament la qualitat de l'aire i indirectament la fauna i la sanitat i seguretat de les persones.  
  
1. Els motors de la maquinària es tindran en perfecta posada a punt, amb la finalitat de reduir els sorolls generats pel seu trànsit.  
2. Es limitarà la velocitat dels camions en la zona d'obra, evitant les acceleracions i frenades fortes, la qual cosa contribuirà a reduir al màxim els nivells sonors produïts per la maquinària mòbil d'obra.  
  
3. Realització de revisions periòdiques dels vehicles i maquinària utilitzada durant l'execució de les obres, duent a terme una posada a punt d'aquells en els quals es detecten desajustaments, i reparant els que presenten avaria o trencament en els seus elements relacionats amb la combustió.  
4. Durant la fase de construcció, de cara a reduir els impactes directes per sorolls i vibracions associats a les obres (demolicions, excavacions), s'establirà el calendari d'èpoques crítiques següent:  
- Època crítica per a ocells, mamífers i rèptils (de març a juliol).  
- Època crítica per a amfibis (de febrer a abril).  
5. En les demolicions, es contemplaran mesures específiques per a mitigar l'impacte per soroll.  
- Impacte sobre la fauna i l'entorn. En les obres, se solen generar sorolls i ocupació d'espais, que afecten la fauna de l'entorn, així com risc d'incendis per l'activitat humana. A fi d'intentar evitar i protegir la fauna i l'entorn, s'estableixen en l'EIA, les mesures següents, entre altres:  
1. A fi de previndre l'aparició i incendis forestals, la maquinària d'obra haurà d'anar prevista d'un dispositiu antiespurnes.  
2. S'eliminarà la vegetació només en aquells llocs on siga imprescindible, per a evitar la destrucció dels hàbitats faunístics i, per tant, la marxa de les espècies.  
3. En la fase d'execució, s'adoptaran les mesures antielectrocució previstes en els projectes constructius punt d'aïllament i antiposada, així com les línies elèctriques que hauran de disposar obligatòriament de dispositius anticol·lisió i els elements definits en l'EIA.  
4. A l'entorn de la carretera CV-20, les obres s'executaran de la forma més ràpida possible i en el moment de menor intensitat circulatòria a fi de molestar el menys possible els usuaris d'aquesta carretera.  
  
- Impacte sobre el patrimoni cultural. Es realitzarà un seguiment arqueològic de les actuacions projectades, especialment en els moviments de terres. Quan en el transcurs de qualsevol obra o activitat sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà aquesta troballa a la Conselleria de Cultura perquè procedisca a la seua avaluació i, si escau, prenga les mesures protectores oportunes.  
L'EIA, inclou un programa de vigilància ambiental (d'ara en avant PVA) que estableix les pautes establides, a seguir, efectuant els controls i activitats programades amb la periodicitat corresponent. Aquest PVA, tindrà com objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les indicacions i mesures protectores contingudes en l'apartat número 7 de l'estudi d'impacte ambiental, en el projecte, i les que es deriven dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, fent un seguiment de l'evolució de l'entorn afectat a partir de la construcció i funcionament de les obres. L'òrgan substantiu serà el responsable que es duguen a terme i correctament totes i cadascuna de les pautes indicades, conforme al projecte, al programa de vigilància i a aquesta declaració d'impacte ambiental.  
L'àmbit d'aplicació d'aquest PVA s'estén a totes aquelles zones on es desenvolupe el projecte de construcció, incloses instal·lacions auxiliars, zones d'apilament, etc.  
Entre els principals objectius que perseguirà el programa de vigilància ambiental, a manera de resum, seran els següents:  
- Respecte als impactes identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental, comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i són eficaces.  
- Detectar impactes no previstos en l'estudi d'impacte ambiental, proposar les mesures correctores adequades i vetlar per la seua execució i eficàcia.  
- Advertir sobre els valors aconseguits pels indicadors d'impacte seleccionats, tenint en compte els nivells crítics o llindars d'alerta, establits en el seu cas.  
- Afegir informació útil per a millorar el coneixement de les repercussions ambientals de projectes similars.  
- Comprovar i verificar impactes previstos.  
- Contrastar i millorar els mètodes de predicció existents.  
- Garantir el compliment de les prescripcions establides per la declaració d'impacte ambiental.  
El programa d'operacions de vigilància ambiental abastarà, tal com defineix l'EIA, les fases següents:  
1. Recollida i presentació de resultats.  
2. Anàlisi de les dades (identitat i valor dels impactes que s'estan produint).  
3. Establiment, en el seu cas i execució d'accions de control que reduïsquen o eviten les tendències detectades.  
4. Elaboració d'informes periòdics i extraordinaris, si cal, sobre els nivells d'impactes resultants de l'execució del projecte i sobre l'eficàcia de les mesures correctores.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, conforme a l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (LAA), en concordança amb l'annex I, apartat 9.a epígraf 8é, que inclou les instal·lacions per a producció d'energia hidroelèctrica, situades en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'hi ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'aprofitament hidroelèctric a peu de presa de l'embassament d'Arenós en el terme municipal de Montanejos (Castelló), promogut per la UTE Central Hidroeléctrica Arenós, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
- Respecte als cabals a respectar aigües avall de la minicentral hidroelèctrica i els seus volums corresponents, així com a les actuacions que puguen afectar l'explotació de l'embassament, s'atendrà les instruccions que indique l'organisme de conca responsable de l'àmbit d'actuació.  
- Se seguiran les pautes i conclusions emeses pels diferents organismes consultats en els seus corresponents informes de valoració.  
  
- Es realitzarà l'eliminació adequada dels materials sobrants en les obres i de qualsevol abocament accidental, una vegada hagen finalitzat els treballs d'instal·lació dels suports i estesa de conductors, restituint en tot cas la forma i aspectes originals del terreny.  
- Es restituiran tots els camins o infraestructures que, a causa de les obres, hagen resultat danyats.  
- Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a fi d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
- El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, i propostes pels diferents òrgans consultats, correspon a l'òrgan substantiu així com de les mesures addicionals propostes. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
- En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici del que, si escau, correspon en via administrativa i judicial davant l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 18 de gener de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9330, del 03-05-2022 (2022/3420)

RESOLUCIÓN de 18 de enero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto aprovechamiento hidroeléctrico en pie de presa del embalse de Arenós en el término municipal de Montanejos. Expediente (2043555) 108/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9330

Fecha DOGV
:   03-05-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/3420

CVE


Fecha del documento
:   18-01-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Montanejos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de enero de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto aprovechamiento hidroeléctrico en pie de presa del embalse de Arenós en el término municipal de Montanejos. Expediente (2043555) 108/2021/AIA. [2022/3420]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2043555) 108/2021/AIA.  
Título: Aprovechamiento hidroeléctrico en pie de presa del embalse de Arenós en el término municipal de Montanejos (Castellón).  
Promotor: UTE Central Hidroeléctrica de Arenós, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Ref. órgano sustantivo: ATREGI/2015/15/12.  
Localización: Embalse de Arenós, término municipal de Montanejos (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
La empresa UTE Central Hidroeléctrica de Arenós, SL, promueve un proyecto de «Aprovechamiento hidroeléctrico en pie de presa del embalse de Arenós en el término municipal de Montanejos (Castellón)».  
En este término, se sitúa una presa para regulación y riego sobre el río Mijares que da lugar al embalse de Arenós. El proyecto considerado tiene por objeto la instalación de un equipo de dos turbinas para aprovechar la energía potencial del agua y generar energía eléctrica. La potencia máxima de la minicentral hidráulica se estima en 5,1 MWe.  
Para ello, se requiere la construcción, a pie de presa de un edificio que albergará los equipos de turbina-alternador y aparamenta eléctrica, con una ocupación en planta de 25,35x11,20 m y altura sobre la explanada variable entre 8,60 y 9,00 m. La conexión entre la toma de riego existente y las turbinas se realizará mediante una tubería de acero de 1.550 mm de diámetro que se bifurcará en dos ramales de 1.400 mm de diámetro cada uno. El caudal se restituirá a través de un canal conectado con el estanque de descarga. El acceso se realizará a través del camino existente, adecuando sus características para permitir el paso de vehículos de gran tonelaje.  
La evacuación de la energía producida se realizará a través de un parque transformador a ejecutar junto a la central hidráulica, desde el cual partirá una línea eléctrica en 20 kV, de aproximadamente 587,70 m de longitud (5 apoyos), que conectará en las proximidades de la CV-20 con la línea aérea de 20 kV que atraviesa la zona y que tras discurrir por Montanejos, Arañuel y Cirat, llega a la subestación de Cirat, propiedad de Iberdrola. Para que dicha línea disponga de capacidad de evacuación suficiente, se prevé la sustitución del cable actual (LA 56) por otro que admita la potencia máxima generada por la central (LA 180), a lo largo de 2,32 km, así como de sus apoyos y cimentaciones, tal y como se describe en el estudio de impacto ambiental.  
La producción anual media prevista, según proyecto, es de 15,8 GWh.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 16 de noviembre de 2015, tuvo entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, documentación (estudio de impacto ambiental, anteproyecto, estudio de integración paisajística) relativa al proyecto de aprovechamiento hidroeléctrico en la presa de Arenós a ubicar en el término municipal de Montanejos cuyo promotor es la mercantil Central Hidroeléctrica Arenós, SL.  
Con fecha 5 de diciembre de 2016, se recibió solicitud de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental relativo al proyecto citado (expediente 135/2015/AIA). Para la elaboración de dicho documento, se formuló consulta a las siguientes administraciones afectadas:  
- Subdirección General de Medio Natural. El proyecto se desarrolla en el ámbito de la Red Natura 2000 (LIC y ZEPA), dentro de la delimitación del PORN d'Espadà y en un ámbito forestal.  
- Dirección General de Ordenación Territorial, Urbanismo y Paisaje (Servicio competente en paisaje). El proyecto tendrá afección visual, puesto que prevé la construcción de nuevas edificaciones e infraestructuras en ámbito no urbanizable.  
- Ayuntamiento de Montanejos. La actuación se desarrolla en su término municipal.  
Obteniendo respuesta de la Subdirección General de Medio Natural con fecha de 30 de junio de 2021, y del Ayuntamiento con fecha 1 de febrero de 2017.  
Con fecha 26 de abril de 2017, se emitió el documento de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental. Posteriormente, se remitió informe recibido en materia de paisaje, de fecha 20 de diciembre de 2018.  
En fecha 23 de abril de 2021, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón (órgano sustantivo) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto y de los informes ambientales recibidos durante la fase de información pública y consultas. Asimismo, facilitó el enlace para poder obtener los siguientes documentos:  
. Documentación técnica del proyecto.  
. Estudio de impacto ambiental.  
. Estudio de integración paisajística.  
. Plan de participación pública en el estudio de integración paisajística.  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública, mediante anuncio en el DOGV, de fecha 19 de junio de 2020, no habiendo recibido alegaciones de carácter ambiental. Asimismo, se formuló consulta a la Confederación Hidrográfica del Júcar, a la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, a la Dirección General de Medio Natural y al Ayuntamiento de Montanejos. A continuación, se exponen los informes recabados:  
. Informe formulado por el Ayuntamiento de Montanejos, con fecha 1 de febrero de 2017, el cual concluye textualmente del siguiente modo:  
«1. Las recientes nevadas y lluvias acaecidas en la zona han puesto de manifiesto la necesidad de suministrar de fluido eléctrico al municipio de Montanejos directamente desde la línea que cubre la central de Cirat (ubicada en el término de Montanejos y aguas abajo del pantano de arenoso), única forma de garantizar el servicio. Desde ese punto, la obra resulta interesante para el municipio. Lo que carecería de toda lógica es que se pretendiese ampliar la posibilidad de generación eléctrica mediante una central ubicada en el término de Montanejos sin que paralelamente se garantice el suministro de la población.  
2. Montanejos no va a consentir, ni por acción ni por omisión, en que se establezca que un caudal ecológico aguas abajo de la presa de Cirat, en consecuencia se opone drásticamente a cualquier obra que implique un excedente de caudal que posteriormente tenga que ser liberado en la presa de Cirat aguas abajo.  
El nacimiento de aguas, conocido como «Fuente de Baños», es fuente de riqueza para la comarca. Estamos ante un nacimiento de aguas termales a 25º que ha generado el crecimiento de una industria turística a su alrededor.  
Desde un punto de vista medioambiental carece de todo sentido el hablar de liberar un caudal ecológico, como establece el Plan hidrológico de cuenca 2015/2020, cuando:  
- Estamos ante láminas de agua diferentes ya que el curso del río Mijares se desvía a través de la montaña desde la presa de Cirat hasta Vallat, siendo el único aporte del río en el término de Montanejos el del manantial de «Fuente de baños».  
- La calidad de las aguas, declaradas mineromedicinales, así como su temperatura, no resisten aporte de caudal alguno suplementario.  
- El establecimiento de caudal ecológico no tiene lógica ya que no se establece un método para que el mismo tenga trazabilidad hasta el pantano de Arenos. No se habilita sistema para permitir que las especies circulen por todo el río Mijares, ya que el trazado se corta, primero en la presa y luego en el pantano.  
3. El Ayuntamiento de Montanejos ha tomado el acuerdo en pleno de solicitar la declaración de paraje natural en la zona donde se pretende ubicar la central. Ciertamente esta circunstancia no es óbice para que si la minicentral cumple con los requisitos mínimos de respeto del entorno se pueda someter a reconsideración el acuerdo».  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, con fecha 3 de noviembre de 2020, que expone, entre otras, las siguientes condiciones descritas textualmente:  
«?B. Condiciones respecto a las líneas eléctricas  
Se cruza el río Mijares. En su caso, los cruces de líneas eléctricas sobre el dominio público hidráulico, deberán cumplir lo establecido en el artículo 127 del Reglamento del dominio público hidráulico. Además, en los cauces, se deberían tener en cuenta los siguientes factores, con carácter general:  
Deberá reponerse la servidumbre de paso del agua de tal modo que se cumpla el art. 47.1 del texto refundido de la Ley de aguas aprobado por Real decreto legislativo 1/2001 de 20 de julio, es decir, sin modificar las servidumbres naturales actualmente existentes, garantizándose además, la inexistencia de riesgo de encharcamiento o inundación en las zonas próximas a las obras.  
Se garantizará en todo momento el drenaje superficial de las aguas hacia los cauces, manteniendo las márgenes limpias.  
Se deberá reducir en lo posible la plataforma de trabajo de la maquinaria y de los accesos, afectando únicamente al terreno estrictamente necesario.  
Con respecto a los rellenos y vertidos, se garantizará la no afección a cursos de aguas superficiales y subterráneos, por vertidos contaminantes que puedan realizarse durante la fase de construcción, así como una vez finalizadas las obras.  
En cuanto a préstamos y extracciones en cauces o en zonas de servidumbre, se garantizará la no afección a los mismos y la reposición de estos a su estado primitivo una vez finalizadas las obras.  
Se garantizará la no afección a las formaciones vegetales de la ribera.  
En cuanto a la hidrogeología, a los efectos de considerar los posibles impactos sobre las aguas subterráneas se estudiarán:  
- Localización de acuíferos, zona de recarga y surgencia.  
- Calidad de las aguas e inventario de vertidos.  
- Evolución estacional de los niveles freáticos y determinación de los flujos subterráneos.  
En todo caso, las actuaciones en cauces precisas para el mantenimiento de la línea eléctrica serán por cuenta del titular de la línea eléctrica. Los trabajos deberán respetar el trazado, fisonomía y estructura del cauce, sin realizar obra alguna y retirando los residuos generados.  
De acuerdo con lo dispuesto en los artículos 9 y siguientes del Reglamento del dominio público hidráulico, en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
C. Condiciones respecto al proyecto de construcción de la central  
La dirección técnica de esta confederación en relación con el proyecto, informa sobre las afecciones a la explotación del embalse de Arenós las siguientes cuestiones:  
?.  
c) Ejecución de las obras  
Dado que la ejecución de las obras se afecta inevitablemente a la explotación del embalse, en el proyecto se plantea que durante la construcción se atiendan las demandas por el desagüe de fondo.  
No obstante, una avería o mantenimiento necesario en el desagüe de fondo podría suponer la utilización de la toma de riego, con consecuencias importantes para la obra, que el promotor debería asumir.  
En todo momento durante la ejecución de las obras debe garantizarse la operatividad para mantener el caudal ecológico, atender las demandas de riego, así como realizar las sueltas necesarias para el cumplimiento de los resguardos estacionales y la gestión de las avenidas.  
-  
4. Conclusiones (del Informe CHJ)  
En consecuencia con todo lo anteriormente expuesto, el proyecto de construcción y documentación anexa del «Aprovechamiento hidroeléctrico en pie de presa del embalse de Arenós en el término municipal de Montanejos (Castellón)» deberá adecuarse para tener en cuenta las cuestiones planteadas en el presente informe, con el fin de acreditar la no afección a la explotación del embalse de Arenós.  
D. Condiciones respecto a todo el aprovechamiento hidroeléctrico.  
Se deberán adoptar las medidas necesarias para mantener el caudal ecológico establecido en el Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar, durante la construcción y en la fase de explotación del aprovechamiento hidroeléctrico.  
En la fase de construcción se deberán establecer las medidas oportunas para no afectar a la calidad de las aguas.  
Se deberá atender lo indicado en los apartados anteriores y tener en cuenta las cuestiones planteadas en el punto C respecto al proyecto de construcción de la central.  
Las actuaciones previstas, deberán cumplir la legislación de aguas vigente y deberán solicitarse las correspondientes autorizaciones administrativas.»  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, con fecha 13 de diciembre de 2017, textualmente concluye:  
«?Analizada la documentación obrante en este Servicio, a partir de la valoración realizada de la incidencia de la actuación en el paisaje y de las medidas de integración paisajística adoptadas, que en todo caso deben ser condicionantes para el proyecto, y de conformidad con lo establecido en la LOTUP, cabrá considerar compatible con la infraestructura verde y el paisaje el proyecto propuesto en los términos planteados. No obstante, se deberá realizar el plan de participación pública que forma parte del estudio de integración paisajística conforme a lo establecido en el apartado c.3) del anexo II de la LOTUP, en concordancia con el apartado b 4º del anexo I de la misma, y justificar sus resultados y conclusiones».  
- Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, con fecha de 28 de mayo de 2021, el cual concluye textualmente del siguiente modo:  
«Se deberán considerar los siguientes condicionantes:  
Los restos de vegetación obtenidos mediante la actuación serán triturados y los restos incorporados al substrato. Las partes que por su grosor no puedan ser trituradas serán retiradas y depositadas en vertedero controlado o punto de acopio previamente autorizado.  
En la ejecución de trabajos, habrán de observarse por parte de los ejecutores un estricto cumplimiento del pliego general de normas generales de seguridad en prevención de incendios forestales, tal y como se exige en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
De acuerdo con lo dispuesto en la disposición adicional primera del Decreto 205/2020, de 11 de diciembre, del Consell de regulación de los aprovechamientos forestales en montes privados y la enajenación de aprovechamientos forestales en montes gestionados por la Generalitat para la comercialización de productos forestales obtenidos en actuaciones no consideradas aprovechamiento forestal, la persona titular deberá disponer de un código de trazabilidad que permita identificar de manera inequívoca su origen legal. Para la obtención del código de trazabilidad, la persona titular deberá realizar una solicitud dirigida a la dirección territorial de la Conselleria competente en materia forestal en cuyo ámbito se localice la actuación correspondiente. La solicitud podrá presentarse durante todo el año. En el caso de obras debidamente autorizadas por otras administraciones, deberá adjuntarse copia de la licencia de obra o resolución correspondiente».  
- Informe de la oficina técnica de la Sierra de Espadán, con fecha 30 de junio de 2021, textualmente concluye:  
«Por todo ello, y atendiendo a las consideraciones expuestas en los apartados anteriores, se concluye que las actuaciones solicitadas por la mercantil Hidroeléctrica Arenós, SL, para el proyecto denominado «Proyecto minicentral hidráulica promovido por Central Hidroeléctrica Arenós SL Montanejos (Castellón), en término municipal de Montanejos» promovido por la mercantil Hidroeléctrica Arenós, SL, es compatible tomando en consideración la legislación vigente y de aplicación al mismo, así como con los objetivos y directrices que señala Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales de la Sierra de Espadán y normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consejo de 21 de mayo de 1992 relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres. Los trabajos a realizar se ajustarán a los siguientes condicionantes:  
- Invasión mínima del espacio a ocupar, para lo que se realizará un replanteo de las áreas de acopio de materiales, instalaciones secundarias, parque de maquinaria y ocupación de las infraestructuras definitivas, seleccionando las zonas con mayor antropización y preservando aquellas que presenten vegetación con un mayor grado de estructura botánica o que mantengan comunidades de mayor interés comunitario. Las áreas seleccionadas serán supervisadas, previo a su uso, por los agentes medioambientales adscritos a la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y transición Ecológica o, en su caso, por la oficina técnica del parque natural de la Serra d'Espadà.  
- Se utilizará la red de caminos existentes evitando, en lo posible, nuevas aperturas de pistas o caminos, en cuyo caso se procederá, una vez finalizadas las obras, a su restauración. La mejora de la caja de los caminos existentes se realizará mediante árido obtenido en cantera autorizada, no se permitirá la creación de canteras de préstamo o de material árido proveniente del cauce fluvial sin contar con la compatibilidad del organismo con competencia en medio ambiente. Los movimientos de tierras y volumen de tierra excedente de esta mejora o de las excavaciones necesarias para la implantación de las infraestructuras ligadas a la minicentral, no podrán verterse en terraplenes o en el ámbito del espacio natural protegido, debiendo buscar vertederos autorizados para su vertido o entregados a gestor autorizado conforme a la normativa vigente que le es de aplicación. Para los materiales inertes podrán utilizarse áreas adecuadas de acopio y posterior restauración. Se limitará la emisión de polvo mediante el riego periódico de los caminos.  
- Tanto los tendidos aéreos de evacuación como de distribución de la energía eléctrica deberán incluir medidas adecuadas de protección de la avifauna contra la colisión y/o electrocución, no contemplada en la memoria presentada, de conformidad con la legislación sectorial vigente.  
- Realización de revisiones periódicas de los vehículos y maquinaria utilizada durante la ejecución de las obras, llevando a cabo una puesta a punto de aquellos en los que se detecten desajustes, y reparando los que presenten avería o rotura en los elementos relacionados con la combustión.  
- Se procederá a la retirada de materiales sobrantes derivados de las obras del proyecto, así como a la retirada de acopios de materiales de obras previas.  
- Las obras contemplarán la máxima reducción del tiempo sin aporte de recursos hídricos a la zona de actuación con la finalidad de minimizar los efectos negativos sobre la ictiofauna.  
- El periodo de actuación se limitará a los meses comprendidos entre julio y enero como medida precautoria para evitar las molestias y pérdida de una especie de distribución escasa en la Comunidad Valenciana Neophron percnopterus (Alimoche común). Este periodo podrá modificarse dependiendo de la ubicación anual de esta especie y/o del tipo de actuación a realizar.  
Este proyecto, en las condiciones marcadas en el presente informe de compatibilidad, se considera compatible con la normativa medioambiental constituida por los apartados reflejados en el presente informe y, en este sentido, puede continuar su tramitación de conformidad con lo establecido en su legislación reguladora, sin necesidad de realizar una evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
Lo que se informa para su conocimiento y efectos oportunos. Los requisitos determinados en el presente informe serán exigidos sin perjuicio de los que puedan derivarse de la aplicación concurrente de otras normas sectoriales, de igual o superior rango, por las distintas Administraciones Públicas en el ámbito de sus competencias».  
  
Consideraciones ambientales  
El proyecto se promueve en base a la resolución del concurso por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), de adjudicación del aprovechamiento hidráulico en pie de presa a la UTE Vielca-Cuerva, hoy Central Hidroeléctrica de Arenós SL. En este sentido, el objeto de esta evaluación de impacto ambiental se centra exclusivamente en la ejecución de la minicentral hidráulica y su correspondiente línea de evacuación eléctrica, no siendo competencia de este órgano ambiental, el régimen de caudales a mantener aguas abajo de la actuación, dado que la concesión referente a este citado proyecto ha sido adjudicada por el órgano gestor de la cuenca.  
Según la documentación aportada, el rango de caudales para el funcionamiento de la minicentral, se ha analizado considerando las restricciones impuestas por los usos prioritarios a los que sirve en la actualidad el embalse, en particular, los riegos tradicionales y riegos mixtos (canal de la cota 100, canal de la cota 220 y riegos de María Cristina) así como los derechos preexistentes (aprovechamientos eléctricos de Vallat, Cirat y Ribesalbes). El modelo de explotación de la central tiene igualmente en consideración los resguardos estacionales establecidos en las normas de explotación del embalse y satisface los caudales ecológicos a través de las turbinas.  
El ámbito de actuación objeto del proyecto, abarca varias zonas. La minicentral hidroeléctrica estará situada aguas abajo de la presa de Arenós, ubicada en una zona antropizada por la presencia de esta presa de materiales sueltos ya existente, en el cauce del río Mijares, y perteneciente al término municipal de Montanejos. Para la evacuación de la electricidad generada, se construirá una línea de 20 Kv desde la minicentral hasta conectar con la línea existente. Esta línea, consistirá en un primer tramo de nueva línea de 120 m de longitud, desde la minicentral hasta la conversión aéreo subterránea. Posteriormente continuará a lo largo de aproximadamente 587 m de longitud y discurrirá por la ladera de la montaña, cruzando el cauce (línea aérea), mediante 5 nuevos apoyos metálicos con sus correspondientes conductores tipo LA-180. Seguidamente, la línea de media tensión discurrirá de nuevo subterráneamente desde el final del primer tramo de línea aérea hasta el centro de seccionamiento a lo largo de unos 280 m. La línea de transporte existente, desde el punto de conexión con la línea que deriva desde la minicentral, hasta la ST Cirat (existente), será modificada mediante la sustitución del cableado y los 14 apoyos metálicos existentes. Esta última discurre por una zona de carácter forestal (línea aérea) y de orografía montañosa, por los términos municipales de Montanejos, Arañuel y Cirat. Una vez ejecutada la sustitución de la línea de evacuación eléctrica, en su fase de explotación, el impacto visual y ambiental, será análogo al actual, puesto que la ocupación de la traza de la línea resultante será la misma.  
En la imagen se muestra el plano de situación de la minicentral hidroeléctrica y la correspondiente línea de evacuación.  
El estudio de impacto ambiental (EIA) del proyecto, contiene un estudio de alternativas, en el cual se argumenta la justificación de la inexistencia de alternativas viables al trazado de la línea de evacuación de energía, ya que viene determinada fundamentalmente por el trazado existente de la línea eléctrica de transporte propiedad de Iberdrola.  
Asimismo de las tres alternativas planteadas en el EIA para localización de la minicentral, se justifica la alternativa proyectada, porque permite aprovechar un recurso renovable de forma sostenible, aprovecha la red eléctrica de transporte existente y no conlleva costes ambientales importantes en relación con el resto de alternativas planteadas, de mayor coste económico y ambiental.  
Consultado el visor cartográfico de IDEV, se observa que el carácter forestal de la zona y la presencia del río, aportan singularidad y valor a este enclave, que forma parte de la Red Natura 2000. La ZEPA Serra Espadà, destaca por su singularidad ecológica (enclave silíceo), y alberga el alcornocal más extenso de la Comunitat y formaciones asociadas de especies endémicas de interés. Incluye dos refugios importantes para murciélagos y la mayor densidad de águila perdicera de todo el territorio valenciano, además de constituir una zona de interés para las rapaces. El LIC, Curs Alt del Riu Millars, de carácter básicamente fluvial, comprende el tramo alto y medio del río Mijares, motivando precisamente los hábitats ligados al río la delimitación como tal. Según el informe elaborado por la oficina técnica del Parque Natural de la Sierra de Espadán, concluye que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y no requiere una evaluación detallada de repercusiones sobre la RN2000.  
Aunque el ámbito considerado es exterior a la delimitación del Parque Natural de la Sierra de Espadán, está incluido en el Plan de ordenación de recursos naturales asociado al mismo (Decreto 218/1997, de 30 de julio). El trazado existente de la línea eléctrica de transporte se encuentra dentro del MUP (montes de utilidad pública). Según la documentación aportada, no es posible efectuar las actuaciones propuestas fuera del MUP.  
En las centrales hidráulicas, una afección importante se deriva de la ejecución de la toma. En este caso, ya está ejecutada la presa y se aprovecha el caudal que sale del aliviadero, ejecutado por el canal de descarga que discurre por el interior de la montaña.  
El proyecto de la minicentral se enclava cercano al muro que conforma el embalse de Arenós, en una franja altamente antropizada por las obras de ejecución del mismo, así como por su explotación y labores de mantenimiento. Aunque la distancia al núcleo urbano más cercano es de casi 3 km, la base de la presa es fácilmente accesible desde la red de carreteras de la provincia, ya que la CV-20 bordea el embalse por el sur. Desde esta carretera, parte un camino que recorre a cota constante el muro que conforma la presa, hasta el punto donde se sitúa la salida de la toma de riego y descarga al río Mijares.  
En este tramo del río, no consta que haya afección por peligrosidad de inundación, de acuerdo con el PATRICOVA.  
Existe una extensa red de vías pecuarias que atraviesan la zona. No se prevé que la actuación tenga incidencia sobre el trazado de ninguna de ellas.  
El análisis del medio ha puesto de manifiesto que los factores ambientales de mayor sensibilidad para la realización de la actuación serán:  
- El aire, por el aumento del ruido y de las partículas sólidas.  
- La geomorfología, en cuanto a la variación de la topografía original.  
- La edafología, por la destrucción y la alteración de las características del suelo.  
- La vegetación, ya que se destruye y daña la cubierta vegetal (y, por ende, la afección de biotopos) y por tanto, la tasa de erosión/sedimentación.  
- El paisaje, en cuanto que se varía su calidad y se produce un impacto visual.  
El impacto sobre estos factores depende de la fase del proyecto; se estima que la fase con mayor incidencia sobre el medio es la de construcción. La acción con mayor afección, será la ejecución de la cimentación de la minicentral, con sus correspondientes trabajos de excavación, carga y transporte del material excavado y, en menor medida, el almacenamiento de materiales y el tráfico de vehículos.  
El proyecto incluye un estudio de integración paisajística (EIP), para valorar la incidencia de la instalación proyectada y en el que se establecen medidas de integración paisajística, con el objetivo de recuperar paisajísticamente la zona afectada. Se establecen en el EIA y en el EIP medidas como:  
- Diseño de la minicentral semienterrada con la cubierta color verde con tonalidad lo más parecida al entorno, para minimizar el impacto visual y los acabados estarán revestidos conforme a las protecciones existentes en escollera, manteniendo la continuidad visual de los materiales.  
- Se restaurará la vegetación en las zonas auxiliares afectadas por las obras.  
- La conducción de la salida de la presa hacia la turbina se ejecutará con acabados que no permitan deslumbramientos.  
- La actuación quedará apartada de los senderos principales GR-7, GR-33 y, SL, de la Maimona.  
- Las líneas eléctricas de evacuación siempre se diseñarán con el criterio de minimizar las dimensiones, colocando el mínimo número de apoyos.  
- Antes de la eliminación de cualquier ejemplar vegetal se procurará efectuar su trasplante a una zona aneja.  
- Las revegetaciones y siembras se realizarán con la mayor brevedad posible, pero realizándose en los periodos que sean más adecuados para cada especie.  
- Una vez realizada la plantación o siembra, se realizará un riego mensual durante los meses más calurosos, es decir en junio, julio y agosto. En definitiva, se realizará un riego de implantación, dos riegos en los dos meses siguientes y tres riegos en los tres meses de verano, si así lo requieren las condiciones meteorológicas.  
Para llevar a cabo una correcta minimización o anulación de los posibles efectos adversos o impactos que puedan causar los trabajos, se llevarán a cabo, diversas medidas preventivas y protectoras, las cuales se indican a continuación, y en parte, vienen definidas en el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto.  
- Eliminación aterramiento del suelo. Este impacto se producirá al inicio de las obras en las labores de desbroce. Para minimizar este impacto, el estudio de impacto ambiental ha propuesto medidas como:  
1. Se realizará el jalonamiento de las áreas de ocupación estrictas en superficie de los elementos proyectados y de la zona de parque de maquinaria, con el objetivo de evitar daños innecesarios en los terrenos limítrofes.  
2. Se aprovechará al máximo la red de caminos existentes para todos los puntos de trabajo.  
3. Se controlará que solo sean afectadas las zonas definidas específicamente para la obra. No se permitirá el paso de vehículos fuera de los accesos definidos al efecto.  
- Uno de los impactos más relevantes a tener en cuenta será el de la gestión de residuos en la ejecución de los trabajos, procedentes del movimiento de tierras, o bien, de los combustibles y aceites de la distinta maquinaria interviniente. En el EIA, se establecen algunas medidas preventivas y protectoras con el fin de evitar dichos impactos:  
1. Todos los residuos de la construcción y la demolición (RCD) derivados de las obras de construcción del aprovechamiento hidroeléctrico de la presa deberán ser depositados en centros autorizados de gestión de este tipo de residuos. El resto de residuos serán gestionados conforme a su naturaleza y según la normativa vigente.  
2. Las tareas de mantenimiento de equipos y maquinaria móvil se realizarán fuera de la zona de obra. De no poder ser así, se acondicionará una zona destinada a instalaciones de obra, extendiendo un lámina de PEAD 2 mm sobre la que se colocarán cubetos del mismo material para la recogida de los posibles derrames.  
3. Los aceites procedentes de los equipos y maquinaria, se recogerán en contenedores adecuados y serán entregados a gestor autorizado.  
4. Un volumen de los materiales procedentes de los desmontes será empleado para terraplenar o en otros usos donde se precise material de relleno. Para lograr el máximo aprovechamiento de los materiales extraídos, se procurará que sean utilizados para la ejecución de la plataforma donde se ubicará el edificio principal de la central.  
5. Los materiales sobrantes de las obras y en especial de la demolición de las cimentaciones de apoyos existentes, serán trasladados a gestor autorizado.  
- Emisiones de gases y polvo a la atmósfera: Este impacto se producirá fundamentalmente por los movimientos de tierra, tráfico de vehículos de transporte, etc. Las emisiones de gases contaminantes a la atmósfera procederán de los gases de escape de los motores de combustión interna. El factor ambiental directamente afectado por este impacto es el aire aunque puede afectar de forma indirecta a otros factores del medio como son: el suelo, agua, vegetación, fauna y sanidad humana. Los principales agentes contaminantes serán el CO2, CO, NOx, SOx, hidrocarburos y partículas en suspensión (polvo). Las medidas establecidas en el EIA para hacer frente a este tipo de impacto son:  
1. Se regarán los acopios durante el tiempo que los suelos permanezcan apilados, evitando la creación de regueros o erosión laminar de su superficie. Este suelo se utilizará para restaurar la zona de obras.  
2. Se realizarán riegos periódicos (2 veces al día, durante el tiempo que dure el movimiento de tierras) de las áreas desprovistas de vegetación como consecuencia del desbroce y en especial de los sustratos más susceptibles de producir polvo, que deberá prevenirse con la utilización de maquinaria adaptada para la minimización de esta producción de polvo.  
3. Se cubrirá con malla toda la superficie del material transportado por los volquetes y bañeras (áridos, tierras vegetales, material seleccionado, etc.) con el fin de evitar la emisión de partículas de polvo.  
4. Transporte con helicóptero de los materiales para los nuevos apoyos de la LAMT de la línea de evacuación de energía, de esta forma se evitan muchas horas de trabajo de maquinaria pesada para el acceso a estos apoyos, además se conserva vegetación que fija CO2 atmosférico.  
- Contaminación del agua subterránea y/o superficial. Tanto el agua superficial como el agua subterránea del ámbito de actuación podrá contaminarse por las acciones que se desarrollan durante la fase de construcción y funcionamiento y por vertidos incontrolados o accidentales de residuos que pudiesen producirse accidentalmente. Con el objetivo de minimizar o anular cualquier riesgo de que este tipo de afección se pueda producir, se establecen, entre otras medidas preventivas y protectoras en el EIA, las siguientes:  
1. Se evitará cualquier acción que pueda provocar que cualquier sustancia peligrosa alcance el curso del Mijares.  
2. En ningún caso, se podrá ocupar zonas de cauce ni sus riberas aledañas ni se permitirá que las hormigoneras descarguen el sobrante de hormigón ni limpien el contenido de las cubas en la zona de obras.  
3. No se realizarán labores de mantenimiento de maquinaria en las zonas de obra.  
4. Se evitarán los vertidos de materiales al cauce y se realizarán controles periódicos de la calidad del agua, con el objetivo de proteger la fauna acuática.  
5. La central hidroeléctrica contará con un sistema de oxigenación de agua, el cual constituye la medida preventiva más eficaz en cuanto a posibles afecciones a la fauna acuática por falta de oxígeno de las aguas vertidas por la central.  
- Incremento del nivel sonoro del área. Los ruidos y vibraciones durante la fase de construcción se ocasionarán por los motores de combustión interna, las obras de construcción, el funcionamiento de la maquinaria, la presencia humana, etc. Este impacto afectará directamente a la calidad del aire e indirectamente a la fauna y a la sanidad y seguridad de las personas.  
1. Los motores de la maquinaria se tendrán en perfecta puesta a punto, con el fin de reducir los ruidos generados por su tránsito.  
2. Se limitará la velocidad de los camiones en la zona de obra, evitando las aceleraciones y frenadas fuertes, lo que contribuirá a reducir al máximo los niveles sonoros producidos por la maquinaria móvil de obra.  
3. Realización de revisiones periódicas de los vehículos y maquinaria utilizada durante la ejecución de las obras, llevando a cabo una puesta a punto de aquellos en los que se detecten desajustes, y reparando los que presenten avería o rotura en sus elementos relacionados con la combustión.  
4. Durante la fase de construcción, de cara a reducir los impactos directos por ruidos y vibraciones asociados a las obras (demoliciones, excavaciones), se establecerá el siguiente calendario de épocas críticas:  
- Época crítica para aves, mamíferos y reptiles (de marzo a julio).  
- Época crítica para anfibios (de febrero a abril).  
5. En las demoliciones, se contemplarán medidas específicas para mitigar el impacto por ruido.  
- Impacto sobre la fauna y el entorno. En las obras, se suelen generar ruidos y ocupación de espacios, que afectan a la fauna del entorno, así como riesgo de incendios por la actividad humana. Con el objeto de intentar evitar y proteger a la fauna y el entorno, se establecen en el EIA, las siguientes medidas, entre otras:  
1. A fin de prevenir la aparición e incendios forestales, la maquinaria de obra deberá ir prevista de un dispositivo antichispas.  
2. Se eliminará la vegetación solo en aquellos lugares donde sea imprescindible, para evitar la destrucción de los hábitats faunísticos y, por tanto, la marcha de las especies.  
3. En la fase de ejecución, se adoptarán las medidas antielectrocución previstas en los proyectos constructivos tanto de aislamiento y antiposada, así como las líneas eléctricas que deberán disponer obligatoriamente de dispositivos anticolisión y los elementos definidos en el EIA.  
4. En el entorno de la carretera CV-20, las obras se ejecutarán de la forma más rápida posible y en el momento de menor intensidad circulatoria con objeto de molestar lo menos posibles a los usuarios de esta carretera.  
- Impacto sobre el patrimonio cultural. Se realizará un seguimiento arqueológico de las actuaciones proyectadas, especialmente en los movimientos de tierras. Cuando en el transcurso de cualquier obra o actividad surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico, paleontológico o antropológico, se comunicará dicho hallazgo a la Conselleria de Cultura para que proceda a su evaluación y, en su caso, tome las medidas protectoras oportunas.  
El EIA, incluye un programa de vigilancia ambiental (en adelante PVA) que establece las pautas establecidas, a seguir, efectuando los controles y actividades programadas con la periodicidad correspondiente. Este PVA, tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de todas las indicaciones y medidas protectoras contenidas en el apartado número 7 del estudio de impacto ambiental, en el proyecto, y las que se deriven de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental, haciendo un seguimiento de la evolución del entorno afectado a partir de la construcción y funcionamiento de las obras. El órgano sustantivo será el responsable de que se lleven a cabo y correctamente todas y cada una de las pautas indicadas, conforme al proyecto, al programa de vigilancia y a esta declaración de impacto ambiental.  
El ámbito de aplicación de este PVA se extiende a todas aquellas zonas donde se desarrolle el proyecto de construcción, incluidas instalaciones auxiliares, zonas de acopio, etc.  
Entre los principales objetivos que perseguirá el programa de vigilancia ambiental, a modo de resumen, serán los siguientes:  
- Respecto a los impactos identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental, comprobar que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y son eficaces.  
- Detectar impactos no previstos en el estudio de impacto ambiental, proponer las medidas correctoras adecuadas y velar por su ejecución y eficacia.  
- Advertir sobre los valores alcanzados por los indicadores de impacto seleccionados, teniendo en cuenta los niveles críticos o umbrales de alerta, establecidos en su caso.  
- Añadir información útil para mejorar el conocimiento de las repercusiones ambientales de proyectos similares.  
- Comprobar y verificar impactos previstos.  
- Contrastar y mejorar los métodos de predicción existentes.  
- Garantizar el cumplimiento de las prescripciones establecidas por la declaración de impacto ambiental.  
El programa de operaciones de vigilancia ambiental abarcará, tal y como define el EIA, las siguientes fases:  
1. Recogida y presentación de resultados.  
2. Análisis de los datos (identidad y valor de los impactos que se están produciendo).  
3. Establecimiento, en su caso y ejecución de acciones de control que reduzcan o eviten las tendencias detectadas.  
4. Elaboración de informes periódicos y extraordinarios, si es preciso, sobre los niveles de impactos resultantes de la ejecución del proyecto y sobre la eficacia de las medidas correctoras.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, conforme al artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (LEA), en concordancia con el anexo I, apartado 9.a epígrafe 8º, que incluye las instalaciones para producción de energía hidroeléctrica, ubicadas en el ámbito de espacios de la Red Natura 2000.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de aprovechamiento hidroeléctrico en pie de presa del embalse de Arenós en el término municipal de Montanejos (Castellón), promovido por la UTE Central Hidroeléctrica Arenós, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
- Respecto a los caudales a respetar aguas abajo de la minicentral hidroeléctrica y sus volúmenes correspondientes, así como a las actuaciones que puedan afectar a la explotación del embalse, se atenderá a las instrucciones que indique el organismo de cuenca responsable del ámbito de actuación.  
- Se seguirán las pautas y conclusiones emitidas por los distintos organismos consultados en sus correspondientes informes de valoración.  
- Se realizará la eliminación adecuada de los materiales sobrantes en las obras y de cualquier vertido accidental, una vez hayan finalizado los trabajos de instalación de los apoyos y tendido de conductores, restituyendo en todo caso la forma y aspectos originales del terreno.  
- Se restituirán todos los caminos o infraestructuras que, a causa de las obras, hayan resultado dañados.  
- Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
- El seguimiento del cumplimiento de las medidas descritas en el EIA, y propuestas por los distintos órganos consultados, corresponde al órgano sustantivo así como de las medidas adicionales propuestas. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 18 de enero de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML