Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9532, del 13-02-2023 (2023/1012)

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies del terme municipal de Cortes de Arenoso. Expedient: (1646041) 107/2020/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9532

Data del DOGV
:   13-02-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/1012

CVE


Data del document
:   21-11-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de novembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies del terme municipal de Cortes de Arenoso. Expedient: (1646041) 107/2020/AIA. [2023/1012]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1646041) 107/2020/AIA.  
Títol: Projecte de sondeig d'investigació d'aigües subterrànies.  
Titular: Marta Fabregat Climent.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló. Expedient ASOSUB/2020/288.  
Localització: al polígon 2, parcel·la 486, del terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
La parcel·la 486, del polígon 2, a la partida La Peña del terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló), té una superfície d'uns 660.810 m². Ateses les característiques i la problemàtica d'aigua en aquesta, desitja realitzar una captació per a reg de suport de carrasques tofoneres mitjançant reg per microaspersió d'una superfície d'uns 63.421 m². Es pretén, per tant, el reg de part de la parcel·la. Pel que se sol·licita l'autorització per a efectuar una perforació per a ús propi, amb un consum anual inferior als 7.000 m³.  
No obstant això, cal assenyalar que no es té informació de la tipologia dels terrenys en els quals es realitzarà l'activitat posterior i si corresponen a terrenys forestals o agrícoles de secà. Per tant, aquesta avaluació únicament es pronuncia sobre el projecte de sondeig d'investigació presentat.  
S'ha detectat un aqüífer sota el terreny a una profunditat d'uns 225 m. El cabal és d'uns 300-350 l/min, i s'estima que la profunditat que aconseguirà la perforació serà de 250 metres. Prèviament a la fase de construcció, s'anivellarà la superfície d'emplaçament de la perforadora.  
  
A causa dels materials que es preveuen travessar en la perforació (calcàries i margues) s'ha triat com a sistema de perforació la rotopercussió directa. La perforació es realitzarà mitjançant una màquina perforadora amb martell en fons; la màquina emprada serà una perforadora sobre camió més un compressor degudament homologats, atés que es considera aquest tipus de perforació el més idoni per a l'execució d'aquest tipus de sondeig d'acord amb el terreny que es preveu travessar. El diàmetre de la perforació serà de 310 mm, de 0 a 250 m. L'entubament del pou es realitzarà amb canonada de ferro de 250 mm de diàmetre i 6 mm de grossària de xapa. La zona d'admissió de l'aigua al pou serà de tipus ranurat i es realitzarà directament sobre la canonada. Es farà una cimentació de l'espai anul·lar fins a una profunditat de dos metres. Posteriorment, l'aigua serà elevada mitjançant bomba submergible, la qual serà col·locada a una profunditat al voltant de 200 m.  
Durant la perforació es generaran uns llots propis d'aquest tipus de projectes. A fi de gestionar-los correctament, es preveu la construcció d'una bassa d'evacuació de llots al costat de la perforació, que serà buidada periòdicament, per una empresa registrada per a la gestió de residus no perillosos.  
No és necessari realitzar cap accés, ja que es pot accedir a la zona emprant els camins ja existents.   
En el punt on es pretén realitzar el sondeig no hi ha infraestructures de canalització soterrades que es poden ser afectades per la perforació pretesa.  
La perforació es realitza en la massa d'aigua subterrània 080.111-Llucena-l'Alcora, i s'indica en el document ambiental que es troba en bon estat, que el recurs disponible és superior a la demanda actual i que, així mateix, és escàs el volum anual sol·licitat amb aquesta captació.  
  
Tramitació administrativa  
El 14.12.2020 té entrada un escrit del cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (exp. ASOSUB/2020/288) i es trasllada el projecte i el document ambiental, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Després de la consulta realitzada el 31.01.2022 es va rebre, el 08.11.2022, la Resolució del director territorial de Castelló de data 23.08.2022, d'acord amb el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, en el sentit que l'actuació sol·licitada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no ha de ser sotmesa a avaluació detallada d'efectes sobre aquesta, i s'estableix en la dita resolució els condicionants que s'exposaran en l'apartat de les consideracions ambientals d'aquesta resolució.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció de la qual desapareixerà quan es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap de pou.  
  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a l'acabament de les obres, el d'una setmana a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament.  
Pel que fa als treballs necessaris per a realitzar la perforació, consistiran a aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, que garantirà amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la perforació d'un sondeig de 250 m de profunditat, consistents en roca triturada que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà amb estesa i anivellament. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica dels dos és molt similar i en els dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02\* (absorbents, materials de filtració) 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) Respecte a l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes, indica que no es té coneixement de l'existència de pous pròxims al lloc de la perforació que ara es projecta, almenys en un radi mínim de 100 metres. Respecte al cabal, es van detectar aparentment entre 300 i 350 litres per minut, que són suficients per a les necessitats hídriques d'aigua de la peticionària. La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigües és de més de 100 metres.  
En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 de l'annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza al municipi de Cortes d'Arenós (Castelló), i el punt de perforació es troba en les coordenades UTM (ETRS 89) FUS 30: X = 708.985; Y = 4.453.787 i Z =1.152 ± 5 msnm. No requereix l'execució de nous accessos, ja que s'utilitzen els existents.  
  
La parcel·la se situa en un altiplà envoltat al nord per cims i tossals dels contraforts de la serra de Férriz, que conforma una geomorfologia convexa de relleus amb pendents suaus.  
En un radi de 2 km, l'ús existent és de cultius agrícoles de secà, principalment cereal, entremesclats amb zones de matoll i boscos de pins i alzines. Com a altres usos es troba el cinegètic de caça major i caça menor.  
Les vies de comunicació pròximes són la CV-190 des de Cortes d'Arenós, a més de camins asfaltats i de terra d'accés a finques.  
b) L'emplaçament es troba en una zona classificada com a zona rural comuna forestal afectada per sòl forestal no estratègic del PATFOR, segons el visor cartogràfic de la Generalitat Valenciana.  
El projecte està situat en el paisatge de rellevància regional PRR06: Alt Millars, inclòs en el conjunt paisatgístic del grup 1: paisatges agroforestals de l'interior de Castelló. No obstant això, atesa l'escassa entitat i àmbit espacial del projecte, així com les mesures d'integració paisatgística a adoptar, no és previsible afecció paisatgística a ressenyar.  
  
Quant a altres afeccions territorials, l'actuació no afecta espais naturals protegits, camins ramaders o forests d'utilitat pública.  
  
El projecte es troba inclòs en els espais integrants de la Xarxa Natura 2000 denominats LIC ES5223004 i ZEPA ES 0000466 Penyagolosa, declarada per Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. (DOGV 6031, 09.06.2009) i acord de 27 de novembre de 2009, del Consell, de correcció d'errors en els annexos I i II de l'Acord de 5 de juny, del Consell, d'ampliació de la xarxa de zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. (DOGV 6155; 30.11.2009).  
En aquest sentit, el director territorial de Castelló mitjançant la Resolució de data 23.08.2022, determina que l'actuació sol·licitada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no ha de ser sotmesa a avaluació detallada d'efectes sobre aquesta. En aquesta resolució estableix els condicionants següents:  
1. La finalitat de la derivació del sondeig haurà de ser la proposada en la sol·licitud.  
2. Que el canvi en el règim de l'aigua subterrània no supose alteracions en l'ambient i afecte els hàbitats i espècies de la zona.  
  
3. Extremar les precaucions amb l'abocament de materials no utilitzats o sobrants en l'execució de la perforació, els quals hauran de ser traslladats a un abocador controlat o a un punt d'apilament prèviament autoritzat. Els diferents tipus dels residus generats durant la fase de construcció del pou seran gestionats d'acord amb la legislació aplicable en cada cas.  
4. Prèviament a l'execució dels treballs s'hauran d'observar i complir les limitacions i requisits en matèria de prevenció d'incendis forestals i, particularment, el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
5. Amb una antelació mínima de dues setmanes abans de l'inici dels treballs, es notificarà aquesta actuació en l'oficina comarcal de medi ambient corresponent (demarcació de Segorbe: telèfon 964 712 185 ofma\_segorbe@gva.es). Amb trenta dies d'antelació, s'ha de presentar declaració responsable (notificació) per a l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants, https://www.gva.es/va/inicio/procedimientos'id\_proc=20656. Decret 7/2004, de 23 de gener.  
No es troba afectada per risc d'inundació del PATRICOVA. En la cartografia d'àrees crítiques davant del canvi climàtic de la cartografia de la Generalitat Valenciana, es troba en una zona corresponent a l'àrea estratègica 2 quant a recàrrega d'aqüífers. La permeabilitat del sòl està catalogada com a mitjana. La vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies en la zona de projecte està qualificada com alta, d'acord amb la cartografia temàtica (antiga COPUT).  
  
c) No es coneix cap element historicoartístic, arqueològic o paleontològic que poguera ser afectat per la perforació del sondeig. Indica la documentació que no s'han trobat evidències del fet que puguen existir aquests elements en la zona d'actuació. Per tant, l'afecció de l'actuació sobre el patrimoni cultural es considera nul·la. Malgrat l'anterior, si en el transcurs de les obres es localitzara alguna resta arqueològica o paleontològica, es comunicaria a la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Generalitat Valenciana perquè condicionara les accions a seguir per a la protecció d'aquesta troballa. Cal assenyalar que, si escau, es donarà compliment al qual s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.   
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) No es preveu que el sondeig produïsca cap alteració sobre els components del medi, ni modificació que afecte la dinàmica general de l'ecosistema una vegada posat en funcionament.  
Correspon a la zona agrària núm. 0900802 - Alt Millars - Riu Veo. La zona d'estudi es troba en el marge esquerre de la conca del riu Millars. Dins de la zona d'estudi no discorre cap llit d'importància i, per tant, no s'afectarà el domini públic hidràulic. La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigües és de més de 100 metres.  
  
No es preveuen descensos d'importància en els nivells de l'aqüífer per l'extracció del cabal sol·licitat, ja que aquest presenta una alta transmissivitat i bona recàrrega. A més, la massa d'aigua subterrània 080.111 - Llucena-l'Alcora en la qual se situa el sondeig, es troba en bon estat, i el recurs disponible és superior a la demanda actual, i és, així mateix, escàs el volum anual sol·licitat amb aquesta captació.  
c) En relació amb el paisatge, en la documentació s'indica que en aquest cas no es considera una alteració significativa del paisatge, ja que es tracta d'una alteració de tipus temporal, per la curta duració de les obres, causada per la presència de la maquinària necessària per a realitzar la perforació i l'espai alterat per l'ocupació d'aquesta. Atés que es tracta d'una zona allunyada de qualsevol nucli urbà, es considera un impacte mínim de tipus negatiu compatible. No obstant això, considera l'adopció de mesures d'integració paisatgística de les obres i indica que en els terrenys afectats per les obres es recuperarà el relleu original i la capa superior de terra vegetal. Valora que tindrà un impacte visual mentre estiga la maquinària en l'obra. Aquest impacte no serà d'especial rellevància a causa de la curta duració de les obres.  
d) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
No es preveu la generació d'un altre tipus de residus excepte els procedents d'eventuals tasques de manteniment de la maquinària (olis, filtres, etc.), que en cas de produir-se seran gestionats a través de gestor autoritzat.  
S'estableix un programa de vigilància ambiental per a les fases inicial, fase de perforació i fase d'explotació.  
Per tant, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
No obstant això, cal assenyalar que aquesta avaluació únicament es refereix al projecte d'investigació de sondeig presentat, sense perjudici que l'activitat posterior per aplicació de legislació sectorial li puga correspondre algun procediment d'avaluació ambiental, qüestió que no és possible determinar amb la documentació presentada.  
  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació per al sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II, grup 3.a.3r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer   
Estimar que l'execució del projecte per a sondeig d'investigació d'aigües subterrànies, a realitzar en el polígon 2, parcel·la 488, del terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló), promogut per Marta Fabregat Climent, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) S'hauran de tindre en compte les condicions indicades en la Resolució de data 23.08.2022 relativa als efectes sobre Xarxa Natura 2000 anteriorment exposada, i amb una antelació mínima de dues setmanes s'haurà de comunicar l'inici dels treballs a l'Oficina Comarcal de Medi Ambient a Segorbe.  
2n) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3r) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produeixen, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si escau, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
4t) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i tots dos inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. També podria realitzar-se de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb finalitats de construcció com es preveu en l'article 3.1.a. El terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia anàloga a la inicial.  
  
5é) En el cas que, per diferents motius, es renuncia a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de clausurar i segellar, i també restaurar el terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
6é) S'haurà de preveure que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 21 de novembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9532, del 13-02-2023 (2023/1012)

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas del término municipal Cortes de Arenoso. Expediente: (1646041) 107/2020/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9532

Fecha DOGV
:   13-02-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/1012

CVE


Fecha del documento
:   21-11-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de noviembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas del término municipal Cortes de Arenoso. Expediente: (1646041) 107/2020/AIA.  
 [2023/1012]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (1646041) 107/2020/AIA.  
Título: Proyecto de sondeo de investigación de aguas subterráneas.  
Titular: Marta Fabregat Climent.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castelló. Expediente ASOSUB/2020/288.  
Localización: en polígono 2, parcela 486 del término municipal de Cortes de Arenoso (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
La parcela 486 del polígono 2, en la partida La Peña del término municipal de Cortes de Arenoso (Castellón), tiene una superficie de unos 660.810 m². Dadas las características de la misma, y la problemática de agua en ella, desea realizar una captación para riego de apoyo de carrascas truferas mediante riego por microaspersión de una superficie de unos 63.421 m². Se pretende por tanto el riego de parte de la parcela. Por lo que se solicita la autorización para efectuar una perforación para uso propio, con un consumo anual inferior a los 7.000 m³.  
No obstante, hay que señalar que no se tiene información de la tipología de los terrenos en los que se va a realizar la actividad posterior y si corresponden a terrenos forestales o agrícolas de secano. Por lo que la presente evaluación únicamente se pronuncia sobre el proyecto de sondeo de investigación presentado.  
Se ha detectado un acuífero bajo el terreno a una profundidad de unos 225 m. El caudal es de unos 300-350 l/min, y se estima que la profundidad que alcanzará la perforación será de 250 metros. Previamente a la fase de construcción, se procederá a la nivelación de la superficie de emplazamiento de la perforadora.  
Debido a los materiales que se prevén atravesar en la perforación (calizas y margas) se ha elegido como sistema de perforación la rotopercusión directa. La perforación se realizará mediante una máquina perforadora con martillo en fondo; la máquina empleada será una perforadora sobre camión más un compresor debidamente homologados, considerando este tipo de perforación el más idóneo para la ejecución de este tipo de sondeo de acuerdo con el terreno que se prevé atravesar. El diámetro de la perforación será de 310 mm de 0 a 250 m. El entubado del pozo se realizará con tubería de hierro de 250 mm de diámetro y 6 mm de espesor de chapa. La zona de admisión del agua al pozo será de tipo ranurado, realizándose directamente sobre la tubería. Se realizará una cementación del espacio anular hasta una profundidad de 2 metros. Posteriormente el agua será elevada mediante bomba sumergible, la cual será colocada a una profundidad de alrededor de 200 m.  
Durante la perforación, se generarán unos lodos propios de este tipo de proyectos. A fin de gestionarlos correctamente, se tiene previsto la construcción de una balsa de evacuación de lodos junto a la perforación, que será vaciada periódicamente, por una empresa registrada para la gestión de residuos no peligrosos.  
No es necesario realizar ningún acceso, ya que se puede acceder a la zona empleando los caminos ya existentes.   
En el punto donde se pretende realizar el sondeo no existen infraestructuras de canalización enterradas, que pudieran verse afectadas por la perforación pretendida.  
La perforación se realiza en la masa de agua subterránea 080.111-Lucena-Alcora, indicando en el documento ambiental que se encuentra en buen estado, siendo el recurso disponible superior a la demanda actual, siendo así mismo escaso el volumen anual solicitado con esta captación.  
  
Tramitación administrativa  
El 14.12.2020 tiene entrada escrito del jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón (exp. ASOSUB/2020/288) dando traslado del proyecto y documento ambiental, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, Grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras consulta realizada el 31.01.2022, se recibió el 08.11.2022 la resolución del director territorial de Castellón de fecha 23.08.2022, de acuerdo con el Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, en el sentido de que la actuación solicitada no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y no ha de ser sometida a evaluación detallada de efectos sobre la misma. Estableciendo en dicha resolución los condicionantes que se expondrán en el apartado de las consideraciones ambientales de la presente resolución.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada será la ocupada por el equipo de perforación, maquinaria, accesorios y balsa de lodos, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación y su instalación, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la cabeza de pozo.  
b) Se propone como plazo de ejecución, considerado como óptimo y suficiente para la terminación de las obras, el de una semana a partir de la firma del acta de comprobación de replanteo y autorización de comienzo.  
Por lo que respecta a los trabajos necesarios para realizar la perforación, consistirán en allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de los detritus extraídos de la perforación de un sondeo de 250 m de profundidad, consistentes en roca triturada que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos, que una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria: 15 02 02\* (absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) Respecto a la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos, indica que no se tiene conocimiento de la existencia de pozos próximos al lugar de la perforación que ahora se proyecta, al menos en un radio mínimo de 100 metros. Respecto al caudal, se detectaron aparentemente entre 300 y 350 litros por minuto, que son suficientes para las necesidades hídricas de agua de la peticionaria. La distancia más cercana a un barranco o curso de aguas es de más de 100 metros.  
En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de Evaluación Ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto  
a) El sondeo se localiza en el municipio de Cortes de Arenoso (Castelló), encontrándose el punto de perforación en las coordenadas UTM (ETRS 89) HUSO 30: X = 708.985; Y = 4.453.787 y Z =1.152 ± 5 msnm. No requiere la ejecución de nuevos accesos, utilizándose los existentes.  
La parcela se ubica en un altiplano rodeado al norte por cumbres y tozales de las estribaciones de la Sierra de Férriz, que conforma una geomorfología convexa de relieves con pendientes suaves.  
En un radio de 2 km el uso existente es de cultivos agrícolas de secano, principalmente cereal, entremezclados con zonas de matorral y bosques de pinos y encinas. Como otros usos se encuentra el cinegético de caza mayor y caza menor.  
Las vías de comunicación próximas son la CV-190 desde Cortes de Arenoso, además de caminos asfaltados y de tierra de acceso a fincas.  
b) El emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como zona rural común forestal afectada por suelo forestal no estratégico del PATFOR, según el visor cartográfico de la Generalitat Valenciana.  
El proyecto se encuentra ubicado en el paisaje de relevancia regional PRR06: alto mijares, incluido en el conjunto paisajístico del grupo 1: paisajes agroforestales del interior de Castellón. No obstante, dada la escasa entidad y ámbito espacial del proyecto, así como las medidas de integración paisajística a adoptar, no es previsible afección paisajística a reseñar.  
En cuanto a otras afecciones territoriales, la actuación no afecta a espacios naturales protegidos, vías pecuarias o montes de utilidad pública.  
El proyecto se encuentra incluido en los espacios integrantes de la red natura 2000 denominados LIC ES5223004 y ZEPA ES 0000466 Penyagolosa declarada por acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la red de zonas de especial protección para las aves (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. (DOGV 6031, 09.06.2009) y acuerdo de 27 de noviembre de 2009, del Consell, de corrección de errores en los anexos I y II del Acuerdo de 5 de junio, del Consell, de ampliación de la red de zonas de especial protección para las aves (ZEPA) de la Comunitat Valenciana. (DOGV núm 6155 de 30.11.2009).  
En este sentido, el director territorial de Castellón mediante resolución de fecha 23.08.2022, determina que la actuación solicitada no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y no ha de ser sometida a evaluación detallada de efectos sobre la misma. Estableciendo en dicha resolución los condicionantes siguientes:  
1. La finalidad de la derivación del sondeo deberá ser la propuesta en la solicitud.  
2. Que el cambio en el régimen del agua subterránea no suponga alteraciones en el ambiente afectando a los hábitats y especies de la zona.  
3. Extremar las precauciones con el vertido de materiales no utilizados o sobrantes en la ejecución de la perforación, debiendo ser trasladado a vertedero controlado o punto de acopio previamente autorizado. Los distintos tipos de los residuos generados durante la fase de construcción del pozo serán gestionados conforme a la legislación aplicable en cada caso.  
4. Previamente a la ejecución de los trabajos se deberán observar y cumplir las limitaciones y requisitos en materia de prevención de incendios forestales y, particularmente, el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
5. Con una antelación mínima de dos semanas antes del inicio de los trabajos, se notificará esta actuación en la Oficina Comarcal de medio ambiente correspondiente (demarcación de Segorbe: teléfono 964 712 185 ofma\_segorbe@gva.es ). Con treinta días de antelación, se debe presentar declaración responsable (notificación) para la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, https://www.gva.es/es/inicio/procedimientos?id\_proc=20656. Decreto 7/2004, de 23 de enero.  
No se encuentra afectada por riesgo de inundación del PATRICOVA. En la cartografía de áreas Críticas frente al cambio climático de la cartografía de la Generalitat Valenciana, se encuentra en zona correspondiente a área estratégica 2 en cuanto a recarga de acuíferos. La permeabilidad del suelo está catalogada como media. La vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas en la zona de proyecto está calificada como alta, de acuerdo con la cartografía temática (antigua COPUT).  
c) No se conoce ningún elemento histórico-artístico, arqueológico o paleontológico que pudiera ser afectado por la perforación del sondeo. Indica en la documentación que no se han encontrado evidencias de que puedan existir estos elementos en la zona de actuación. Por lo tanto, la afección de la actuación sobre el patrimonio cultural se considera nula. A pesar de lo anterior, si en el transcurso de las obras se localizara algún resto arqueológico o paleontológico, se comunicaría a la Dirección General de Cultura y Patrimonio de la Generalitat Valenciana para que condicionase las acciones a seguir para la protección de dicho hallazgo. Hay que señalar que, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.   
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de una semana y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) No se prevé que el sondeo produzca alteración alguna sobre los componentes del medio, ni modificación que afecte a la dinámica general del ecosistema una vez puesto en funcionamiento.  
Corresponde a la zona agraria núm. 0900802 - Alto Mijares-Rio Veo. La zona de estudio se encuentra en la margen izquierda de la cuenca del Rio Mijares. Dentro de la zona de estudio no discurre ningún cauce de importancia y por tanto no se afectará el dominio público hidráulico. La distancia más cercana a un barranco o curso de aguas es de más de 100 metros.  
No se prevén descensos de importancia en los niveles del acuífero por la extracción del caudal solicitado, ya que este presenta una alta transmisividad y buena recarga. Además, la masa de agua subterránea 080.111 - Lucena-Alcora en la cual se sitúa el sondeo, se encuentra en buen estado, siendo el recurso disponible superior a la demanda actual, siendo así mismo escaso el volumen anual solicitado con esta captación.  
c) En relación con el paisaje, en la documentación se indica que en este caso no se considera una alteración significativa del paisaje, ya que se trata de una alteración de tipo temporal, por la corta duración de las obras, causada por la presencia de la maquinaria necesaria para realizar la perforación y el espacio alterado por la ocupación de esta. Dado que se trata de una zona alejada de cualquier casco urbano, se considera un impacto mínimo de tipo negativo compatible. No obstante, considera la adopción de medidas de integración paisajística de las obras indicando que en los terrenos afectados por las obras se recuperará el relieve original y la capa superior de tierra vegetal. Valora que se dará un impacto visual mientras esté presente la maquinaria en la obra. Este impacto no será de especial relevancia debido a la corta duración de las obras.  
d) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir un problema de eliminación.  
No se prevé la generación de otro tipo de residuos salvo los procedentes de eventuales tareas de mantenimiento de la maquinaria (aceites, filtros, etc.), que en caso de producirse serán gestionados a través de gestor autorizado.  
Se establece un Programa de vigilancia ambiental para las fases inicial, fase de perforación y fase de explotación.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
No obstante, hay que señalar que la presente evaluación únicamente se refiere al proyecto de investigación de sondeo presentado, sin perjuicio de que la actividad posterior por aplicación de legislación sectorial le pueda corresponder algún procedimiento de evaluación ambiental, cuestión que no es posible determinar con la documentación presentada.  
  
Consideraciones jurídicas  
La obra de perforación para el sondeo de investigación para la captación de aguas subterráneas constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del servicio de evaluación de impacto ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero   
Estimar que la ejecución del proyecto para sondeo de investigación de aguas subterráneas, a realizar en el polígono 2, parcela 488, del término municipal de Cortes de Arenoso (Castelló), promovido por Marta Fabregat Climent, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) Se deberá tener en cuenta las condiciones indicadas en la resolución de fecha 23.08.2022 relativa a los efectos sobre Red Natura 2000 anteriormente expuesta, y con una antelación mínima de dos semanas se deberá comunicar el inicio de los trabajos a la oficina comarcal de medio ambiente en Segorbe.  
2º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
3º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
4º) El material extraído del sondeo está clasificado con el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el de la excavación de la balsa con el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Según la normativa, aunque sean de naturaleza muy similar, y ambos inertes, los materiales de excavación disponen de regulación específica y deberán gestionarse por la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. También podría realizarse de conformidad con el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1.a. El terreno deberá ser restaurado, quedando con su morfología análoga a la inicial.  
5º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
6º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 21 de noviembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML