Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4880, del 10-11-2004 (2004/10687)

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 484/1998-AIA, 488/1998-AIA, 516/1998-AIA, 426/2001-AIA i 484/2001-AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4880

Data del DOGV
:   10-11-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10687

CVE


Data del document
:   13-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Albocàsser](javascript:void(0))
    * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [Bétera](javascript:void(0))
    * [Albalat dels Sorells](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 484/1998-AIA, 488/1998-AIA, 516/1998-AIA, 426/2001-AIA i 484/2001-AIA. [2004/F10687]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 484/1998-AIA, 488/1998-AIA, 516/1998-AIA, 426/2001-AIA i 484/2001-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 hi ha l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 13 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 484/1998-AIA
  
Promotor: Romymar SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria (Secció Mines) València
  
Objecte del projecte: Explotació de la secció A de la pedrera Romymar
  
Localització: terme municipal de Bétera (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
L'explotació es pretén portar a terme al llarg d'una sèrie de parcel·les la distribució de les quals no és homogènia, com pot observar-se en la figura 1.
  
Figura 1. Distribució de les parcel·les que s'han d'explotar en extrasció de terres Romymar a la partida Horta Vella de Bétera
  
La superfície total d'explotació és de 39.114 m² dels quals s'explotaren 36.180 m² distribuïts segons s'ha pogut veure en la figura 1. L'accés es realitza per la carretera VV-6044 entre Bétera i Godelleta, prenent una desviació pel punt quilomètric 9 en direcció est fins a un encreuament de camins en el qual prendrem la direcció nord.
  
Les parcel·les afectades són les parcel·les 75, 76, 101 i 108 del polígon 89, i les parcel·les 209, 213, 219, 435, 437, 438, 439, 441, 442, 443, 473, 480, 481 i 658 (que no s'ha localitzat en el plànol cadastral de la figura 1) del polígon 56, aquests dos del terme municipal de Bétera a la partida Horta Vella.
  
El material que s'ha d'extraure és material detrític, aprofitant els materials calcaris com àrids naturals; les argiles que es puguen separar dels àrids s'utilitzaran per a ser dipositades en les parets i l'ancoratge del buit, mentre que el sòl es dipositarà a part per a ser reutilitzat en la restauració.
  
La restauració es pretén realitzar per mitjà de terres procedents d'excavacions i soterranis, d'altres inerts procedents d'obres i de moviments de terres la qual cosa constitueix una activitat d'abocador que implica una altra activitat de les incloses en l'annex II del Decret 162/90, de 15 d'octubre, a més de ser una activitat sotmesa a legislació sectorial corresponent a residus i el seu dipòsit en abocador, com també pel Pla integral de residus.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi no es presenten alternatives, es dóna una justificació de l'emplaçament elegit, per proximitat a vies de comunicació d'importància com també a les zones de consum de la matèria primera, però no s'han tingut en compte valors ambientals a l'hora de realitzar l'esmentada justificació que hauria d'haver resultat d'una anàlisi d'alternatives inexistent.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de l'extracció d'àrids, va ser remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia (Secció de Mines) de València, amb referència MIEXPA.98.21/JSH/rm la qual va ser remesa en data de 24 de setembre de 1998, i es va obrir expedient en el Servei d'Impacte Ambiental amb referència 484/1998-AIA.
  
En data de 17 de novembre de 1998 es va rebre certificat del tràmit d'informació pública remés pel Servei Territorial d'Indústria per mitjà del qual es comunica que finalitzat el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, publicat en el BOP núm. 237, de data de 6 d'octubre de 1998, no s'hi han presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, per mitjà del qual s'informa que:
  
- L'explotació afecta diverses parcel·les en un entorn agrícola, entre el barranc del Carraixet i la carretera VV-6044.
  
- La documentació presentada pretén la restauració per mitjà del farciment inert, per la qual cosa ha d'avaluar-se l'impacte ambiental que produirà aquesta, que no s'ha previst en l'estudi.
  
- Quant a l'impacte paisatgístic, en l'estudi s'afirma que aquest és mínim, i no serà visible des de cap nucli de població ni des de vies de comunicació importants, la qual cosa és inexacta atesa la proximitat del nucli urbà de Bétera i de la carretera.
  
- S'informa que, visitada la zona, no afecta terreny forestal. Quant al farciment amb runes d'obra, s'informa que aquesta activitat correspon a abocador.
  
- Quant a l'afecció a camins ramaders, pot afectar al camí ramader assagador de Llíria, amb una amplària legal de 37,61 metres.
  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic
  
La Unitat d'Inspecció de Patrimoni Historicoartístic de la Direcció Territorial informa del següent:
  
La documentació presentada no preveu la incidència del projecte sobre el patrimoni arquitectònic, arqueològic, etnològic o paleontològic, segons el que disposa el reglament aprovat pel Decret 162/90, de 15 d'octubre pel qual es regula la Llei 2/89, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
Revisat l'Inventari de jaciments arqueològics i paleontològics de la Comunitat Valenciana, hem pogut constatar que el projecte de referència pot afectar de manera molt directa dos jaciments arqueològics de gran importància. D'una banda, la Vila Romana de l'Horta Vella, situada al camí de Torre Bofilla, i per un altre la Torre Bofilla, jaciment de gran importància que ha sigut excavat i on s'ha documentat a més de la torre, gran part de l'alqueria islàmica situada als peus.
  
El projecte de referència se situa entre aquests dos jaciments esmentats i a molt escassa distància d'aquests dos.
  
A més, la Torre de Bofilla està declarada bé d'interés cultural, i inclosa en l'Inventari del patrimoni arquitectònic d'interés de l'any 1979, amb el núm. 153.
  
Afeccions legals
  
A priori no sembla existir cap afecció legal, encara que es desconeix la classificació urbanística i els usos permesos en les esmentades parcel·les.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, l'esmentada explotació manca de tot sentit, la forma d'aquesta que explota diferents parcel·les pràcticament aïllades amb una geometria totalment caòtica la fan inacceptable des del punt de vista ambiental.
  
D'altra banda, encara que l'esmentada explotació es plantejara en els termes d'explotació racional dels recursos miners, la restauració proposada no pot admetre's com s'ha presentat, ja que es tracta d'una activitat d'abocador que haurà de presentar l'esmentada autorització davant de l'organisme competent per a autoritzar el títol de gestor de residus per a totes les parcel·les. S'ha d'aportar el corresponent estudi d'impacte ambiental de l'activitat d'abocador, juntament amb la restauració d'aquest i el pla de vigilància ambiental.
  
Finalment és important destacar l'omissió dels dos jaciments arqueològics existents en la zona, tal com s'ha posat de manifest en l'informe de la Direcció General de Patrimoni.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte per a la pedrera denominada Romymar localitzada en la partida Horta Vella al terme municipal de Bétera (València) el promotor del qual és Romymar SA, pel fet que el projecte presentat no és acceptable ambientalment pel considerable impacte visual, paisatgístic, geomorfològic i sociocultural que té, plantejant una explotació totalment irregular i restaurada per mitjà del farciment com a abocador. A més, el projecte manca de projecte de contingut per a l'aprovació segons la normativa vigent.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 488/1998-AIA
  
Promotor: Excavaciones y movimientos de tierras El Maganto
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria (secció mines) de València
  
Objecte del projecte: Ampliació de la pedrera Rosario secció A i abocador inert com a restauració proposada
  
Localització: terme municipal d'Albalat dels Sorells (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
L'activitat proposada d'extracció de terres s'ha portat a terme amb anterioritat en els mateixos termes que es planteja en l'actualitat, en les parcel·les 84, 85, 86, 87 i 159, localitzades en les voltants de les parcel·les que es pretenen explotar amb el present projecte, les quals corresponen a les parcel·les 73, 74, 77, 78, 83, 89 i 159 al terme municipal d'Albalat dels Sorells. Els esmentats terrenys estan cedits pels seus titulars per a buidar el material existent.
  
El pla de restauració per mitjà d'abocador inert, en base a les directrius presentades en l'estudi d'impacte ambiental, es considera una alternativa viable.
  
La superfície total ocupada per les parcel·les és de 25.164 m². L'accés es realitza des de la N-340 a l'altura d'Albalat dels Sorells, en direcció nord pel camí local cap a la Masia Rosario, enfront d'una antiga fàbrica de rajoles i a uns 300 m al NO d'aquesta. La profunditat màxima de l'excavació serà d'uns 10 metres.
  
El volum total d'extracció previst és de 238.042 m³, dels quals s'estimen que 11.874 m³ corresponen a substrat edafològic a preservar, 30.860 m³ d'estèril argilós a utilitzar per al segellat del futur abocador i 9.500 m³ de material granular que s'ha d'utilitzar com a drenant en el segellat de l'abocador. Així el volum total beneficiable serà de 185.808 m³, que serà el volum de residus que albergarà el dipòsit.
  
El material a extraure és material detrític, aprofitant els materials calcaris com àrids naturals; les argiles que es puguen separar dels àrids s'utilitzaran per a ser dipositades en les parets i l'ancoratge del buit, mentre que el sòl es dipositarà a part per a ser reutilitzat en la restauració.
  
La restauració es pretén portar a terme per mitjà d'un abocador com s'ha dit, per a garantir la impermeabilització d'aquest es disposarà d'una extensió i compactació d'una capa d'argiles de 0,5 m. L'extensió dels residus i la seua compactació es portarà a terme per mitjà d'abocaments no superiors a 1 metre. S'ha dissenyat un sistema de drenatge amb un pendent del 1% cap a la zona de recollida.
  
El segellat i dipòsit de lixiviats es faran mitjançant una capa compactada d'argiles de 0,5 metres i una capa drenant de 0,2 m; l'extensió del sòl vegetal retirat i la plantació de cítrics que és el cultiu existent en el seu entorn i en gran part de les parcel·les afectades.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi no es presenten altres alternatives, es dóna com la millor la presentada, i aquesta es defensa amb el doble objectiu d'integració paisatgística de l'entorn després de l'activitat i la gestió de residus per mitjà d'un abocador controlat.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de l'extracció de terres, va ser remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia (Secció de Mines) de València, amb la referència MIEXPA.98.20/JSH/rm la qual va ser remesa en data de 29 de setembre de 1998, i es va obrir expedient en el Servei d'Impacte Ambiental amb la referència 488/1998-AIA.
  
En data de 21 de desembre de 1998 es va rebre certificat del tràmit d'informació pública remés pel Servei Territorial d'Indústria per mitjà del qual es comunica que finalitzat el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, publicat en el BOP núm. 247 de data de 17 d'octubre de 1998, no s'hi han presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut un informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València en el qual s'informa del següent:
  
- No afecta terreny forestal. Pel que fa al farciment amb runes d'obra, s'informa que aquesta activitat correspon a abocador.
  
- Quant a l'afecció a camins ramaders, pot afectar el camí ramader assagador de Sagunt, amb una amplària legal de 20,89 metres, i a l'assagador del camí de Moncada amb amplària legal de 8 metres.
  
Informe de la Direcció General de Qualitat Ambiental
  
En el qual s'indica que no hi ha objecció a què l'esmentada activitat es desenvolupe conforme el que disposa el projecte, encara que per a evitar possibles afeccions a l'aqüífer de la Plana de València, sobre el qual s'assenta, s'haurà d'adjuntar dades piezomètriques que corroboren la no-afecció al nivell freàtic.
  
Informe de l'Ajuntament d'Albalat dels Sorells
  
En el qual s'informa que afecta a sòl rústic, per la qual cosa no afecta el planejament urbanístic, ni jaciments ni cap altre tipus de monuments o elements sobre els quals puga existir afecció.
  
Afeccions legals
  
A priori no sembla haver-hi afecció legal a aquest, encara que es desconeix la classificació urbanística i els usos permesos en les esmentades parcel·les, ja que en l'informe municipal només s'indica que es tracta de sòl rústic.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, tant l'activitat extractiva com l'abocador no semblen plantejar problemes ambientals, encara que bé cal dir que el projecte d'abocador no es presenta ben definit pel que fa a l'execució del farciment.
  
Quant a la possible afecció a les normes urbanístiques, correspondrà a la comissió d'activitats definir la compatibilitat o no d'ambdues activitats en sòl rústic. Pel que fa a l'activitat de farciment per mitjà d'abocadors, s'haurà d'autoritzar el promotor com a gestor de residus, i amb aquest fi haurà d'adaptar el projecte a la normativa vigent, i serà la Direcció General de Qualitat Ambiental qui l'autoritze, com també les mesures de control que crega necessàries en la protecció de l'aqüífer, com fa referència en el seu informe.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental. Així com l'estimació d'impacte ambiental corresponent a l'activitat d'abocador inert, inclosa en l'annex II, apartat 3g del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte per a l'ampliació de pedrera denominada Rosario localitzada en el terme municipal d'Albalat dels Sorells (València) i la posterior restauració com a abocador d'inerts, el promotor de la qual és Excavaciones y Movimientos de Tierras El Maganto, l'expedient del qual és el 488/98 AIA.
  
Segon
  
La següent declaració d'impacte ambiental serà vàlida per a l'extracció de terres quan s'emeta informe favorable de la Conselleria de Territori i Habitatge, per mitjà del qual se certifique que s'ha concedit l'autorització a l'abocador inert i s'haja adjudicat el número de gestor corresponent al promotor per al tipus de residus sol·licitat. Una vegada s'emeta l'esmentat informe s'acceptarà la restauració proposada per la qual cosa es podrà considerar vàlida la declaració d'impacte ambiental per a l'activitat extractiva i així es notificarà al promotor i a la Secció de Mines de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 516/98-AIA
  
Promotor: Áridos Cribados Domingo SA
  
Autoritat substantiva: Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
Objecte del projecte: Explotació d'argiles Cogullada
  
Localització: terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
Es pretén l'explotació de les parcel·les 1, 2 i 3 del polígon 30 (encara que la parcel·la 2 figura com a parcel·la 21 del polígon 53 en l'escriptura) del terme municipal de Cervera del Maestre, a la partida Foieta.
  
L'accés es realitza a través de la carretera Benicarló-Sant Mateu, una vegada passada la població de Cervera i just abans de creuar la rambla ix un camí que envolta tota l'explotació.
  
El material que s'ha d'extraure són àrids naturals que, una vegada preparats en la planta de classificació i triturats, s'utilitzen per a obres.
  
El volum aproximat que s'ha d'extraure és d'uns 77.000 m³. Amb una superfície que es veurà afectada de 38.000 m², amb una zona ja explotada, d'uns 250 m aigües avall del pont.
  
No s'hi presenta un pla de restauració ja que és d'esperar que les successives riuades produïsquen la restitució topogràfica d'aquesta.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi no s'hi presenten alternatives, ni justificació de l'emplaçament elegit, excepte la propietat de les parcel·les i que allí està el material, sense dir que aquest existeix en altres emplaçaments pròxims a la planta de tractament a abastir, propietat del promotor.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'extracció d'àrids en la rambla Cervera al terme municipal de Cervera del Maestre va ser remesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, la qual va ser remesa en data de 16 d'octubre de 1998, al qual se li va obrir expedient en el Servei d'Impacte Ambiental amb referència 516/1998-AIA.
  
En data de 17 de març de 1999 va finalitzar el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, portat a terme en la Conselleria de Medi Ambient sense que s'haguen presentat al·legacions. Igualment aquest tràmit es va realitzar a l'Ajuntament de Cervera del Maestre sense que allí es produïren al·legacions una vegada finalitzat el termini, segons certifica l'alcaldessa en data de 20 de 1999.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, per mitjà del qual s'informa:
  
- L'explotació afecta al llit del riu en unes parcel·les que ocupen una morfologia de relleu que sobreïx uns 2 metres per damunt de la cota de base del llit del riu. En planta afecta un lòbul de 400 m de llarg i 150 d'ample.
  
- La vegetació existent correspon a cultius de secà, mentre que en el llit aquesta correspon a la vegetació mediterrània de rambla que en aquesta zona ha sigut substituïda per la presència de vegetació nitròfila a causa de la degradació produïda per l'explotació de graves anterior.
  
- Aquest tram de la rambla circula en paral·lel a la carretera per la qual cosa presenta un impacte visual considerable, encara que no és visible des del nucli de la població. A causa de l'escassetat de vegetació l'esmentat impacte no serà molt elevat.
  
Des del punt de vista ambiental no sembla haver problemes per a acceptar el projecte sempre que es consideren altres aspectes urbanístics, com també una sèrie de mesures complementàries per a evitar la contaminació atmosfèrica per emissió de partícules i generació de pols.
  
A part d'aquests aspectes s'informa que realitzada visita de camp en data de 28 de gener de 1999, es constata que al voltant del 70% de l'explotació ja s'ha portat a terme; que al contrari de com s'assenyala i preveu l'estudi d'impacte ambiental, el front d'excavació avança aigües avall, de nord a sud aproximadament. Davant de l'explotació presenta uns 2 metres d'alçada, anivellant-se arran de la rambla. Els materials sobrants de l'explotació s'han distribuït de forma aïllada al costat del front d'explotació, la qual cosa provoca un efecte de desnaturalització del llit important.
  
Per tot això, vist que el projecte es troba executat en gran part de la superfície que es pretén afectar pel que al material explotable es refereix, la formulació d'una declaració d'impacte ambiental queda per tant desvirtuada, en perdre l'objectiu de previsió i minimització dels possibles impactes abans de l'inici de l'explotació.
  
Afeccions legals
  
A priori no sembla haver-hi legal a aquest, encara que es desconeix la classificació urbanística i els usos permesos en les esmentades parcel·les.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, manca de tot sentit la declaració d'impacte ambiental d'una activitat que s'ha portat a terme, atés que no es poden portar a terme mesures correctores ni pla de vigilància ni execució del projecte, ja que els possibles impactes ja s'han realitzat, com bé ha posat de manifest l'informe del Servei Territorial. D'altra banda el fet d'incomplir l'execució del projecte d'explotació a mesura que diu l'estudi d'impacte ambiental, fa inviable la declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. La citada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1 del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte per a l'obertura de la gravera Cogullada localitzada al terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló) el promotor del qual és Áridos Cribados Domingo SA, pel fet que l'execució del projecte ja s'ha portat quasi en la seua totalitat als pocs mesos de sol·licitar el tràmit, per la qual cosa no es pot valorar l'estudi d'impacte ambiental, minimitzar els possibles efectes que s'han portat a terme ni realitzar el pla de vigilància ambiental, per la qual cosa és impossible l'aplicació del Decret 162/90, de 15 d'octubre, d'acord a l'objecte d'aquest.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 24 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 426/2001-AIA:
  
Promotor: Gestión Medioambiental de Residuos, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental
  
Objecte del projecte: Abocador de residus no perillosos
  
Localització: terme municipal de Xàtiva (València)
  
Descripció del projecte
  
1.Descripció de les característiques del projecte
  
El projecte avaluat consisteix en la regeneració d'uns terrenys afectats per una explotació d'algeps que va provocar la creació d'un gran buit de grans dimensions.
  
L'esmentat farcit es pretén portar a terme per mitjà d'un abocador de residus no perillosos, per mitjà del qual es restituiran les cotes del terreny semblants a les originals i sempre d'acord amb la topografia del lloc.
  
Els terrenys on es pretén portar a terme l'abocador estan constituïts per les parcel·les 7, 8, 10, 12, 13, 30, 33, 112, 149 i 150 del polígon 32 del cadastre de rústica del terme municipal de Xàtiva, ocupant una superfície de 68.615 m².
  
L'accés es pot realitzar des de Xàtiva, eixint pel nord prenent la carretera 3320 en direcció a la Pobla Llarga. Una vegada creuat el riu Canyoles, a l'altura del punt quilomètric 3, es pren una eixida a l'esquerra de la carretera que ix al Camí de la Fillola, després de recórrer 2,5 km s'arriba a la zona de l'abocador.
  
Segons el projecte es tancarà l'entrada al recinte amb una tanca d'acer galvanitzat de 2 metres d'alçada sobre el nivell del sòl i es realitzarà un tancament en l'entrada per mitjà d'una porta metàl·lica per a impedir l'accés a persones no autoritzades.
  
Es crearan nous camins i es condicionarà un camí existent molt deteriorat.
  
Atenent la forma del buit, s'ha dividit, a l'efecte de connexió d'obres i posterior explotació, en 5 zones diferenciades per la seua morfologia, denominades cel·les A, B, C i D, i corredor entre la cel·la a i la resta de l'abocador.
  
Es completarà la impermeabilització de la base de l'abocador fins a abastar els límits estipulats per normativa vigent per mitjà de l'estesa i la compactació d'una capa d'argiles de gruix mínim d'1 metre.
  
Està prevista la creació de drenatges perimetrals a l'abocador com també de drenatges interns per mitjà de rases, un des de la cel·la a i un altre principal des de la resta de l'abocador. Aquests dos drenatges canalitzaran els possibles lixiviats cap a una bassa impermeabilitzada, encara que no s'especifiquen les dimensions d'aquesta.
  
Pel que fa als residus que s'admetran, aquests no queden ben especificats amb les referències del Catàleg europeu de residus.
  
2. Alternatives
  
No hi ha anàlisis d'alternatives del projecte, simplement es compara el fet de no efectuar l'activitat o el portar els residus a un altre abocador, el qual no existeix, o portar a terme la proposta d'abocador presentat. Per tant, de l'esmentat examen d'alternatives manca de tot sentit, perquè no s'ha portat a terme amb cap criteri ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data de 21 de novembre de 2001 es va comunicar al promotor la necessitat de realitzar el tràmit d'informació pública, sense que fins a la data s'haja rebut certificat d'aquest.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
Informe del Servei de Gestió de Residus
  
En data de 13 de desembre de 2001 es va rebre informe del Servei de Gestió de Residus, per mitjà del qual s'informa desfavorablement, atés que s'incompleix la distància mínima exigible en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, atés que es troba a menys de 500 m d'una zona qualificada com a sòl urbanitzable, en el terme municipal de Castelló de la Ribera.
  
Informe de l'Ajuntament de la Llosa de Ranes.
  
En data de 28 de febrer de 2002 es va rebre notificació per a informar de l'acord de la comissió de govern de 22 de febrer de 2002 sobre l'activitat d'abocador de residus no perillosos que s'ha d'ubicar a la partida el Saladar, al terme municipal de Xàtiva.
  
En aquest informe es posen de manifest els aspectes següents:
  
- No s'indica el volum màxim del vas d'abocament
  
- No s'indica el volum útil del vas
  
- No s'indica el volum total de residus que s'han de dipositar
  
- No s'indica l'estimació de vida útil de l'activitat
  
- No s'indica el tipus de residus que s'ha dipositar
  
- No s'indica el vessament màxim possible del got
  
- No s'indica l'estimació de volum de lixiviats que s'espera.
  
Per tot això s'informa desfavorablement al projecte per les mancances que presenta.
  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient
  
En data de 25 de març de 2002 es va rebre informe per mitjà del qual s'informava que no hi havia afecció a forest pública, espais naturals protegits ni a espais singulars, encara que sí que es pot veure afectat el camí ramader sendera de Santa Anna.
  
Nova documentació presentada pel promotor
  
- En data de 9 de gener de 2002 es va rebre informe geològic per a suplir les mancances posades de manifest.
  
- En data de 21 de gener de 2002, es va presentar escrit per part del promotor per mitjà del qual s'informava que s'estava revisant el planejament urbanístic de Villanueva de Castellón, per la qual cosa el promotor aporta un plànol on pareix eliminar-se el sòl urbanitzable que impedeix l'execució del projecte.
  
- En data de 22 de novembre de 2002, M. José Ponz, en representació del promotor exposa que el projecte d'abocador de residus no perillosos i explica les mesures correctores per a la protecció de les aigües subterrànies i el sòl. Va explicar que la bassa de lixiviats va ser dimensionada atenent les dades de precipitació màxima en 24 hores registrada en l'estació del Realenc de Xàtiva, i es determina la capacitat de la bassa de 700 m³, suficient perquè albergue l'aigua precipitada en un dia; que l'abocador disposarà un operari que controlarà el nivell abastat en la bassa de manera constant i particularment en el cas de pluviometries anormals, la bassa serà buidada quan abaste el 50% de la capacitat; que periòdicament es realitzaran analítiques dels lixiviats produïts per a determinar la seua naturalesa; que el buidatge es realitzarà per mitjà d'extracció amb camió cisterna per al seu trasllat quan els valors així ho exigisquen. Per a tot això, es proposa un gestor.
  
- En data de 13 de juny de 2003 es remet documentació amb escrit per part del promotor per mitjà del qual es torna a adjuntar el pla de la modificació proposat del PGOU de Villanueva de Castellón, el qual es troba en tràmit.
  
Afeccions legals
  
Referència a les afeccions legals que puguen afectar al projecte:
  
El projecte només sembla afectar al camí ramader sendera de Santa Anna amb una amplària legal de 6 metres, la qual haurà de tenir-se en compte per a sol·licitar la seua ocupació o modificació.
  
D'altra banda en referència al Pla integral de residus, com ja s'ha exposat hi ha un sòl urbanitzable al terme de Villanueva de Castellón. Efectivament, està en tràmit el concert previ de modificació del PGOU, sobre el qual es va informar, sembla ser, favorablement en la comissió informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme en data de 7 de març de 2002. No obstant, açò no modifica l'esmentada qualificació, per tant fins que no s'aprove el nou Planejament General Urbanístic, s'incompleix l'esmentat criteri, per la qual cosa no es pot concedir l'activitat sol·licitada.
  
Consideracions ambientals
  
L'estudi d'impacte ambiental presenta una descripció del medi prou genèrica en alguns aspectes importants per a l'avaluació dels possibles impactes, sobretot en els aspectes de geologia i hidrogeologia, per la qual cosa es va presentar un nou estudi geològic sobre la viabilitat de l'emplaçament, presentat en data de 9 de gener de 2002. Així i tot, tot i presentar una escala de treball més pròxima a la ubicació de l'abocador, manca de dades com el talls geològics de l'emplaçament i la relació amb els materials aqüífers. Així mateix es presenten dades d'assajos de permeabilitat que pareixen haver fet sobre mostres compactades i alterades, la qual cosa no és significativa per a l'objecte dels condicionants tècnics per a ubicar aquest tipus d'abocadors segons el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Pel que fa al càlcul per a les dimensions de la bassa, sembla haver-hi un error de càlcul, perquè en l'estudi d'impacte ambiental es diu que la precipitació màxima en 24 hores és de 310 mm, mentre que per als càlculs s'ha utilitzat la xifra de 172 mm, així i tot, considerant la superfície de l'abocador, el volum d'aigua és molt major que els 700 m³ proposats.
  
No hi ha un projecte de restauració ben definit, encara que s'aporta una topografia no se sap les fases en què es portarà a terme la restauració, no es coneix l'existència o disseny de drenatges en els talussos finals, no pareix existir revegetació d'aquests, i en general hi ha una absència total de dades referents a l'execució i disseny de la restauració, la qual és molt important des del punt de vista ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament. L'esmentada activitat es troba inclosa en l'annex I, apartat 6, recuperació o eliminació de productes i el seu tractament, del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental, per la qual cosa està sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació, per a l'activitat d'extracció d'argiles de la concessió minera Vicenta 1676.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte proposat per a l'abocador de no perillosos, ubicat a la partida Saladar en el terme municipal de Xàtiva (València) i promogut per Gestión Medioambiental de Residuos SA per incompliment de distància respecte al sòl urbanitzable segons es desprén de l'informe del Servei de Gestió de Residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un tràmit en via la administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 10 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 484/2001-AIA: Pedrera Mas vell de Boix núm. 2735-A
  
Promotor: Arcillas y Arenas Refractarias Pàndols. SA.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia (Mines), Castelló
  
Objecte del projecte: Extracció d'argiles i arenes en secció A
  
Localització: Terme municipal d'Albocàsser (Castelló).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
El projecte pretén l'explotació de recursos minerals qualificats com a substàncies C, per la Llei de mines, segons l'estudi d'impacte ambiental. Se suposa que s'explotaran arenes silícies i argiles, ja que són els materials que es pretenen comercialitzar, però no s'explica quin és el recurs a explotar ni els materials geològics d'interés, perquè no se'n fa menció ni en el projecte d'explotació, ni en l'estudi geològic, ni en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Segons el projecte d'explotació que acompanya l'esmentada activitat, la descripció dels materials apareix en l'informe geològic aportat. I en l'esmentat informe geològic es presenta una cartografia geològica juntament amb les dades de prospecció mecànica de les diferents litologies que apareixen en l'esmentada cartografia, que per cert, presenta omissió de part de la superfície sense definir en la llegenda. D'altra banda en l'estudi d'impacte ambiental fa referència al fet que el recurs a explotar és una substància C, segons la legislació minera; no obstant això, aquesta classificació no fa referència a cap tipus de mineral o recurs en concret sinó a un tràmit administratiu de sol·licitud de concessió.
  
Quant a l'explotació i el seu disseny, el projecte d'explotació no fa referència en cap moment a l'existència de diversos buits. En la descripció de l'explotació se cita textualment:
  
- Les labors d'explotació seran en seqüència descendent i es realitzarà l'arrancada mineral per mitjans mecànics. Es produirà l'arrancada del material de recobriment per mitjà de mitjans mecànics, ciment expansiu i, si la situació ho permet, l'ús d'explosius.
  
- El màxim descens que es produirà és de 14 metres, per tant, s'intentarà que queden dos talussos de 7 m cadascun amb 45º d'inclinació i una berma de 3 metres.
  
- El talús final resultant, on haja de quedar així, tindrà 36º amb l'horitzontal, per a consolidar la revegetació i disminuir l'erosió, en la mesura que es puga.
  
- La superfície de la plataforma de treball serà regular, de manera que permeta la fàcil maniobra de la maquinària, el seu desguàs eficaç, per mitjà d'un pendent del 1% cap a l'exterior, i quan siga impossible s'abocarà cap a un lloc que siga possible des d'allí per mitjà d'una bomba submergible per a evitar entollades.
  
- Després de la fase de desmunt es produirà el front d'explotació, les runes (materials estèrils), es transportaran a una escombrera pròxima. Quan es dispose d'una zona prou àmplia es dipositaran d'aquestes runes en aquest buit d'explotació, per a iniciar posteriorment la seua restauració.
  
La superfície total de l'explotació no es reflecteix en cap apartat del projecte d'explotació ni de l'estudi d'impacte ambiental, encara que sí s'aporten plànols a diferents escales que poden donar una idea de les dimensions. El que és evident és que es tracta de diferents buits d'explotació aïllats la restauració dels quals es limita a la revegetació dels talussos i a la replantació de cultius de secà en el fons dels buits creats; en cap moment del projecte se menciona la durada prevista, ni del ritme d'explotació.
  
L'accés es realitza per la carretera CV-15, representant en plànol el lloc pel qual es pot accedir a l'explotació.
  
2. Alternatives
  
No es presenta cap tipus d'estudi d'alternatives, simplement es planteja una justificació basada en l'existència o no del recurs, la qual cosa manca de sentit, atés que no justifica des del punt de vista ambiental l'elecció de la millor zona per a explotar l'esmentat recurs i molt menys el tipus d'explotació plantejat, i és ambientalment poc adequat.
  
Tramitació administrativa
  
1. En data de 27 de novembre de 2001 entra l'escrit del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, i la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental corresponent a l'expedient NMINC MIEXCD/2001/2 corresponent a la sol·licitud d'explotació de la concessió derivada del P.I. Mas vell de Boix, núm. 2735-A.
  
Juntament amb aquest escrit es va rebre la següent documentació:
  
- Estudi d'impacte ambiental (memòria i plànols)
  
- Projecte d'explotació (memòria i plànols)
  
- Pla de restauració (memòria i plànols)
  
En data de 10 de desembre de 2001 es va comunicar al promotor l'estat de l'expedient i se li va recordar que no s'ha rebut el certificat d'informació pública, per la qual cosa se sol·licitava la iniciació d'aquest.
  
2. Informació pública
  
En data de 15 de març de 2002 es va rebre certificat d'informació pública del passe a concessió derivada del permís d'investigació Mas vell de Boix, publicat en el BO de la província de Castelló núm. 16, de 5 de febrer de 2002, en el qual es comunica que, finalitzat el termini d'exposició al públic, no s'hi han presentat al·legacions.
  
3. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data de 10 de desembre de 2001 es van realitzar consultes als organismes següents:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic
  
- Ajuntament d'Albocàsser
  
- Ajuntament de Sierra Engarcerán
  
Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient
  
En data de 31 de gener de 2002 el director territorial remet informe elaborat pels serveis tècnics en els següents termes:
  
En data de 25 de març de 1996 l'empresa promotora va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable per a l'execució d'una extracció de característiques semblants a les del present expedient, referent a la concessió minera Sant Pau que ocupa 4 quadrícules adjacents a les proposades per a aquesta explotació.
  
L'esmentada explotació ha sobrepassat el nivell piezomètric i està en fase d'execució sense aparéixer indicis de restauració.
  
La documentació rebuda resulta poc clarificadora respecte als aspectes tècnics i ambientals del projecte, amb la qual cosa el judici ambiental a emetre serà sempre condicionat a l'aportació d'una documentació correcta i adequada que assegure l'execució d'acord amb les condicions ambientals.
  
La zona ocupada per les quadrícules mineres es correspon amb la transició entre els nivells cretacis de la serra d'en Garceran i la planura al·luvial formada per la rambla Carbonera. Aquesta transició es dóna de manera suau, amb un relleu arredonit.
  
Els materials que ocupen aquestes unitats són de material cretaci, amb un gradient paral·lel a la rambla, d'est a oest, aflorant en primer lloc calcàries, a continuació arenes i argiles i finalment margues i calcàries en la banda més pròxima a la rambla.
  
Les zones sobre les quals es projecta l'explotació són les ocupades per materials detrítics, amb relleu suau. En aquestes unitats, els sòls que es desenvolupen són regosòls calcaris, aprofitats per a ús agrícola en règim de secà.
  
Aquestes unitats són fàcilment excavables, i la seua posició respecte al punt de vista parcial (CV-15) fa que l'afecció visual puga resultar compatible si es prenen les mesures preventives oportunes en la fase d'execució.
  
Des del punt de vista d'interés per a la conservació s'ha de ressaltar la importància paisatgística de la zona, com també la presència de boscanys aïllats de vegetació forestal amb algun grau de maduresa (taques de carrascar adult), en les zones marginals per a l'activitat agrària, que fan un paper important com a ecotò o transició entre el bosc i els terrenys agrícoles.
  
Es comprova l'existència de masos habitats, habitatges de camp aïllats típics del paisatge agrari del Maestrat. La zona proposada per a l'explotació afectaria almenys les masies següents: mas de Quatre Vents (quedaria aïllat), masia de les Voltes, mas del Boig, Hostal del Boig i mas de Tomás (l'explotació quedaria en el mateix límit d'aquestes edificacions, segons els plànols disponibles).
  
Encara que no es troba cap referència en la documentació segons aquests serveis tècnics, en les quadrícules mineres es troben els camins ramaders següents:
  
En el terme municipal d'Albocàsser:
  
- Camí ramader núm. 3 assagador del Cap de Terme, amb ample legal variable entre 20 i 30 metres.
  
- Camí ramader núm. 12 assagador de la Serra amb ample variable entre 10 i 15 metres, afectat pels límits de la zona proposada per a explotació.
  
- Camí ramader núm. 25 assagador del camí del Mas de Guasque- amb amplària legal de 10 metres afectat pels límits de la zona proposada per a explotació.
  
- Camí ramader núm. 27 Assagador del camí del Mas de Boix amb amplària variable entre 8 i 10 metres, afectada pels límits de l'explotació.
  
- Descansador núm. 13 del Pou de Ripoll, amb una superfície legal de 2.500 m².
  
Aquests camins ramaders van ser classificats en data de 12 de maig de 1988, per ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.
  
Al terme municipal de Sierra Engarcerán:
  
- Camí ramader núm. 1: assagador Reial. Amb ample legal de 37,5 m
  
- Camí ramader núm. 7: Pas del Malladàs, amb ample legal de 37,5 m i necessari de 20 m.
  
Aquests camins ramaders van ser classificats en data de 28 de novembre de 1989, per ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca.
  
Conclusions
  
Segons tot el que s'ha exposat, les principals limitacions ambientals que segons el parer d'aquests serveis tècnics hi ha per a portar a terme una explotació racional del recurs en aquesta zona són:
  
- Limitacions causades per les afeccions paisatgístiques des de la carretera CV-15.
  
- Limitacions originades per la presència de taques de vegetació forestal.
  
- Limitacions per la presència d'habitatges rurals, als quals es poden originar molèsties.
  
- Possibles afeccions a les aigües subterrànies.
  
Per a intentar disminuir els possibles impactes, s'hauran de prendre les mesures de prevenció en l'execució del projecte següents: mantenir una distància de 100 m com a mínim, per tal de reduir la distància respecte als habitatges rurals, com també de la carretera. Mantenir un radi de 25 m respecte a les restes de vegetació forestal. Respectar els camins ramaders, no afectar nivells piezomètrics, emmagatzemar els estèrils en un lloc adequat per a la posterior restauració, evitar la creació de talussos verticals.
  
Informe de l'Ajuntament d'Albocàsser
  
En data de 20 de març de 2002 es va rebre informe del tècnic municipal en els següents termes:
  
Vista la ubicació del projecte d'extracció presentat, les normes subsidiàries classifiquen el sòl com a no urbanitzable d'interés. Vista la nova redacció dels articles 91 i 96 de les normes subsidiàries aprovada definitivament en data de 14 de desembre de 1995, es permet l'ús proposat en el projecte presentat, amb l'excepció que no haurà d'afectar les zones de domini públic hidràulic, especialment la rambla Carbonera. A més haurà de separar-se 3 m en els límits i 8 m en l'eix de camins, i respectar íntegrament el traçat dels camins ramaders pel qual s'informa favorablement amb les condicions assenyalades.
  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic
  
En data de 20 de març de 2003 es va rebre informe vinculant desfavorable davant de la falta d'estudis previs per la qual cosa se sol·licita que presenten un informe de prospecció arqueològica.
  
Sol·licitud d'ampliació de la documentació
  
En data de 5 de desembre de 2002, es va sol·licitar al promotor ampliació de la documentació en vistes als informes rebuts dels diferents organismes i després de visita prèvia dels tècnics d'aquesta Direcció General. En l'esmentat escrit se sol·licita:
  
Que presenten unes modificacions respecte al disseny de l'explotació com també de la restauració proposada, atés que l'afecció als diferents habitatges i a la carretera es considera que proporciona uns impactes que la fan inviable des del punt de vista ambiental. Se'ls comunica l'existència de l'informe de patrimoni pel que se'ls requereix que aporten la prospecció arqueològica a fi d'esmenar l'informe. D'altra banda, com s'informa en l'estudi geològic de la concessió, hauria de realitzar-se l'estudi mineralògic de les argiles per a determinar la viabilitat del recurs per a la seua aplicació en la indústria ceràmica.
  
En la previsió de la ratio d'estèrils enfront del material explotable, és molt baix, per la qual cosa no hi ha material per a la restitució topogràfica, per la qual cosa la restauració proposada, deixant una sèrie de buits aïllats, resulta ambientalment poc adequada. D'altra banda la documentació aportada pel promotor presenta una gran dificultat per a definir la topografia de l'entorn i de les zones explotades i restaurades.
  
En data de 21 de març de 2003 es va recordar al promotor la necessitat d'aportar la documentació sol·licitada, amb l'advertència que si en el termini de 3 mesos no es rebia cap documentació, es procediria al tancament de l'expedient.
  
En data de 13 de maig de 2003 es va rebre informe vinculant favorable de la Direcció General de Patrimoni Artístic.
  
En data de 30 de maig de 2003 es va rebre escrit per part del promotor per mitjà del qual aporten la sol·licitud de prospecció arqueològica i la presentació de la memòria d'aquesta juntament amb un annex a l'estudi d'impacte ambiental per a esmenar, en teoria, els aspectes ressenyats.
  
En l'esmentat annex no s'aporta la documentació requerida, sinó que es pretén donar contestació a l'escrit de sol·licitud d'ampliació sol·licitat pel Servei d'Avaluació d'Impacte ambiental:
  
- En primer lloc respecte a l'informe territorial fa dos comentaris. En primer lloc la restauració no ha pogut realitzar-se per haver paralitzat l'activitat per suposada afecció a restes arqueològiques (a pesar d'existir prospecció arqueològica prèvia), i per consegüent, no es podran iniciar les labors de restauració fins a final d'enguany o principis de l'any que ve. D'altra banda suportar mes de 500 l/m² de precipitació, sobre el solar actiu, durant les tempestats de tardor de 2001, va fer nàixer surgències per tots els forats disponibles i l'estat d'entollada de la zona de treball va ser difícilment suportable, per la qual cosa es van haver d'arbitrar mesures excepcionals per a arreplegar l'aigua, tractar de reinfiltrar-la, bombar-la fins al llit natural, etc.
  
- En segon lloc, es desconeix quina documentació tenien els serveis territorials a l'hora de fer l'informe, perquè comenten que: «... resulta poc clarificadora respecte d'aspectes tècnics i ambientals, del projecte, amb la qual cosa el judici ambiental a emetre, estarà sempre condicionat a l'aportació d'una documentació concreta i adequada que assegure l'execució d'acord...» i segueix sense saber si compten amb la documentació «concreta i adequada», perquè fins ací no ha arribat cap sol·licitud detallada i específica sobre que documents falten.
  
- Tercer, respecte a la visibilitat de l'extracció respecte de la carretera i la limitació de 100 metres respecte d'aquesta, com també dels habitatges, ja s'han adaptat algunes mesures de prevenció, portant els límits de l'àrea a afectar als 25 m respecte a les masies. I de limitar l'explotació a 100 m dels límits de la carretera, desapareixerien les àrees d'explotació assenyalades com a fases 4a i 5a, i també un terç de la superfície de la 2a fase i part de les fases primera i tercera. I si se segueix limitant aquesta distància respecte a masies i construccions rurals, no es podrà iniciar l'activitat. Ací, en aquest punt, el tècnic que firma l'estudi d'impacte ambiental fa referència a l'apartat segon de l'article 45 de la Constitució espanyola: «... Els poders públics vetlaran per la utilització racional de tots els recursos naturals, a fi de protegir i millorar la qualitat de la vida i defensar i restaurar el medi ambient, basant-se en la indispensable solidaritat col·lectiva.»
  
- Quart, seguint amb el tema de les masies, si es confirma que en l'entorn de la masia de Quatre Vents no hi ha cap resta arqueològica d'interés, molt probablement, després de la seua adquisició i aprofitament, atés que no hi ha cap interés cultural, ni arquitectònic, després de l'explotació del seu entorn, durant el qual podria ser utilitzada per a serveis higienicosanitaris i oficines, però abans d'acabar l'explotació i com a fase prèvia a la restauració, es demoliria. Respecte a les altres construccions, sembla el més prudent, esperar a pactar amb tots i cadascun dels propietaris afectats, i després actuar, respectant drets i propietats.
  
- Cinqué, no es pensa afectar cap camí ramader dels indicats en l'informe, entre altres coses perquè pràcticament estan fora de l'àrea d'afecció i, si d'alguna forma hagueren d'afectar-se, se sol·licitarien les autoritzacions oportunes.
  
Repassant la resta de mesures de prevenció proposades, es comenta el següent:
  
Que es respectaran les restes de vegetació forestal, com es fa en l'explotació veïna.
  
Que per raons apuntades, no es té la intenció interferir en la zona saturada, existint una limitació expressa respecte de les aigües subterrànies, estudiada i degudament argumentada per l'IGME, i d'obligat compliment per a l'empresa.
  
Que els estèrils tindran poca recolliga, perquè s'usaran immediatament, tan prompte hi haja buit disponible en la fase en explotació o, per a completar l'anterior si aquesta no ho està.
  
Que en relació als abocaments d'olis, greixos, draps, etc. la societat haurà de disposar d'un gestor i s'inscriurà en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos, d'acord amb el que disposa l'Ordre 12/03/98 de la Comunitat Valenciana, i haurà de portar tots els registres necessaris.
  
Pel que fa a la creació de talussos verticals, no sembla ser camp de la competència d'aquest Servei Territorial, però caldrà dir que és el normal en els fronts actius, la verticalitat i no una altra geometria. Per a completar, un xicotet apunt pel que fa al camp de competències. Quant a les instruccions tècniques complementàries del capítol VII del Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera, ?En els treballs a cel obert, queda prohibida l'entrada i permanència de tota persona aliena a aquests que no dispose d'autorització expressa del director facultatiu...-, ja que per les fotografies aportades, està clara l'entrada i permanència del seu autor en el recinte de l'explotació, a pesar de la senyalització existent en tots els accessos, convindria assenyalar amb més prudència les visites que quan no estan guiades o previstes, puguen comportar algun tipus d'accident o incident.
  
Finalment es presenta un annex amb l'estudi ceràmic d'unes mostres d'argila corresponents a l'altra explotació que porta a terme el promotor. Sense cap interpretació d'aquests, localització de les mostres preses, detalls del mostratge, etc. D'altra banda s'aporten dades de diferents mostres, l'anàlisi químic correspon a una mostra denominada argila Sant Pau, el contingut en carboni orgànic correspon a una mostra denominada Albocàsser (zones 1 i 2), però és una mostra única, i finalment, l'anàlisi ceràmica correspon a una altra mostra denominada Albocàsser 2, sobre la qual es conclou que s'impossibilita l'ús en productes de cicles de cocció ràpids. El baix contingut en carbonats permet el seu ús en productes gresificats, i el color roig fosc fa que el seu mercat s'aproxime més al paviment extrudit.
  
Afeccions legals
  
A priori, no hi ha impediments legals a l'execució del projecte per temes urbanístics o espais naturals protegits, akxò no obstant, com es recull en l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient, es produeix una afecció als camins ramaders, per la qual cosa hauria d'haver sol·licitat la modificació d'aquests, o de l'explotació proposada.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental cal destacar diferents aspectes referents a l'expedient de l'extracció d'arenes i argiles denominat mas vell de Boix.
  
Aquesta ubicació ja va ser desestimada pels tècnics de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient quan es va sol·licitar l'explotació de la pedrera Sant Pau, que actualment posseeix el promotor en explotació, pel seu valor paisatgístic com a zona rural, segons ha comunicat el tècnic de l'esmentat servei.
  
Ambientalment aquesta zona presenta un valor paisatgístic rural que no ha sigut considerat en cap moment en l'estudi d'impacte presentat pel promotor, ja que ni tan sols s'ha realitzat una descripció paisatgística.
  
D'altra banda l'explotació plantejada pel tècnic en sis buits sense la posterior restitució topogràfica, suposa un fort impacte visual, geomorfològic i edafològic considerable, amb alteració hidrològica i afecció als diferents habitatges rurals existents en l'entorn.
  
L'esmentada afecció ha sigut posada de manifest també per l'informe territorial, com ja s'ha dit, a més de les diferents afeccions als camins rurals i als camins ramaders, la qual cosa es va intentar minimitzar considerant una distància de les diferents explotacions respecte als habitatges i a la carretera.
  
Per tal d'estudiar la viabilitat d'una possible explotació per mitjà d'un altre tipus de projecte i sobretot de restauració, es va sol·licitar l'ampliació corresponent al promotor.
  
En vistes a l'annex, com a resposta a les esmentades consideracions, és convenient deixar constància de diferents aspectes en els quals s'ha basat la present declaració d'impacte ambiental.
  
En primer lloc, la paralització de l'activitat extractiva per suposada agressió a restes arqueològiques, correspon a una paralització cautelar acordada en data de 10 de setembre de 1998, rebut informe de l'inspector de la Direcció Territorial de Cultura i Educació de Castelló.
  
En data de 2 d'octubre de 1998 la directora general de Patrimoni Artístic va resoldre l'alçament parcial de la paralització cautelar acordada el 10 de setembre de 1998, de manera que les obres poden continuar al llarg de l'explotació a excepció de la zona denominada àrea de seguretat nord on es troba el jaciment arqueològic de Mas de Bracet.
  
D'altra banda, és convenient recordar que la realització d'una prospecció arqueològica no eximeix el promotor de possibles afeccions, ja que aquesta es realitza per tenir coneixement de possibles indicis d'afeccions als possible béns que puguen existir, a més, una prospecció arqueològica només valora part dels béns culturals i patrimonials que han de considerar-se en una avaluació d'impacte ambiental.
  
Per consegüent, els motius pels quals no s'ha portat a complir la declaració d'impacte ambiental de l'esmentada activitat extractiva pel que fa a la restauració no poden atribuir-se a la paralització de la Conselleria de Cultura, com també ha posat de manifest el tècnic responsable de l'explotació.
  
Pel que fa a la impossibilitat de treballar durant el període de pluges i la inundació del buit hauria d'haver tingut en compte en l'estudi hidrogeològic i no haver explotat per damunt d'aquest, com es refereix en la declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa, si hagueren realitzat un correcte disseny de l'explotació, no es trobarien amb els esmentats problemes, atés que les pluges a què fa referència entren dins de la normalitat en el nostre clima, per la qual cosa l'afecció a la hidrogeologia és un paràmetre d'importància ambiental perquè pot comportar la contaminació accidental de les aigües subterrànies o superficials derivades d'un mal disseny de l'explotació, en el qual l'errònia ubicació d'escombreres, maquinària, combustibles, olis i altres productes contaminants poden acabar en un risc per al medi ambient, sense entrar a valorar els possibles danys materials i perjudicis econòmics que hauria d'haver evitat el tècnic corresponent, com també el risc derivat de la inestabilitat dels talussos verticals en la zona saturada, els quals no són competència d'aquesta administració.
  
Quant a la documentació de què disposaven els serveis territorials de medi ambient, i els dubtes del tècnic redactor sobre si ja disposen de documentació ?concreta i detallada?, atés que no s'ha sol·licitat documentació específica, se li informa que els serveis territorials disposaven la mateixa documentació que va presentar el promotor i, d'altra banda, la Direcció General és la que realitza l'esmentada petició, per mitjà d'escrit de data de 5 de desembre de 2002, en el qual s'especifica clarament una sèrie d'aspectes sobretot en la dificultat per a definir la topografia de les zones d'explotació, l'explotació dels mateixos i la integració de la restauració en el seu entorn, i se sol·licita un nou pla d'explotació i de restauració, per la qual cosa vam pensar que es va definir clarament la documentació requerida a la qual el promotor ha fet cas omís per part del promotor, el qual ha presentat l'esmentat annex on simplement es comenten una sèrie d'aspectes, que com es posa de manifest manquen de fonament, en la majoria de casos, i des d'aquest servei es considera que no compleix per a res l'ampliació sol·licitada, tal com s'exposa a continuació:
  
- La falta de concreció a què es fa referència i per la qual sol·licita ampliació ve motivada entre altres aspectes perquè en cap moment es diu quin és el recurs que s'ha d'explotar, no es comenta en cap part del text l'existència de sis buits independents, no s'ha especificat la superfície de l'explotació, ni dels buits ni de les escombreres o escombrera d'estèrils. No es coneix la ratio d'estèrils i material explotable, per la qual cosa no se sap el volum de material que es té en compte per a la restauració.
  
- Es parla de màxima profunditat de 14 metres, mentre que en cap moment s'han aportat dades hidrogeològiques locals, per la qual cosa és fàcil que es repetisquen els problemes derivats de l'afecció al nivell piezomètric presentats en l'altra explotació, molt menys tenint en compte la importància de l'aigua per a la comercialització d'aquests materials.
  
- En el disseny de l'explotació s'han dissenyat drenatges de les plataformes de treball, els quals són impossibles en tractar-se d'una superfície deprimida respecte al seu entorn, i no s'hi preveu cap tipus de drenatge subterrani cap a llits pròxims, la qual cosa a més no ve reflectida en la cartografia aportada.
  
- Es basa l'aprofundiment de l'esmentada cota en base a l'estudi hidrogeològic presentat per a l'explotació de Sant Pau, per la qual cosa és presumible entendre que els nivells piezomètrics als quals fa referència l'esmentat estudi siguen els proporcionats per a aquella ubicació i en cap cas es poden interpretar aquests valors amb la profunditat respecte a la cota del terreny natural atés que la topografia del nivell piezomètric és variable i independent de la topografia.
  
- En la descripció del clima es fa una descripció bibliogràfica de l'àrea de l'estudi amb una sèrie d'índexs i paràmetres aportats de menor importància per al tipus d'activitat presentat i ometent dades de molta major importància com la precipitació màxima en una hora o la precipitació màxima diària, o dies de precipitació seguits i màxima precipitació acumulada, de molta més importància com s'ha posat de manifest en l'annex, encara que s'ha considerat com un fet anormal.
  
- D'altra banda la descripció del paisatge s'ha realitzat de forma numèrica sense cap tipus de descripció ni de la valoració dels resultats quantitatius.
  
- L'estudi manca d'anàlisi d'alternatives i justificació del projecte presentat, a més que l'estudi d'impacte ambiental manca del contingut exigit pel Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
- Quant als camins ramaders, cal dir que l'informe elaborat pel tècnic del Servei Territorial de Medi Ambient, referent als camins ramaders és qui millor coneix la possible afecció a aquests, per la qual cosa és presumible que quan es diu en l'informe que se'ls realitza una afecció és perquè l'esmentada afecció es produeix.
  
- Quant a la limitació respecte a la distància de l'explotació dels habitatges i a la carretera, és a causa dels impactes produïts per l'afecció visual, l'emissió de partícules atmosfèriques, soroll, etc. pel que suposen aspectes ambientals i la seua repercussió a la població, per la qual cosa les mesures correctores i la valoració d'aquests, efectivament no correspon a aquest servei, sinó que açò hauria d'haver-se realitzat per part de l'equip redactor de l'estudi d'impacte ambiental, i la valoració de la viabilitat econòmica o no de l'activitat proposada, considerant a més l'apartat segon de l'article 45 de la Constitució espanyola, correspon a l'estudi d'impacte ambiental que és l'eina per a decidir la viabilitat o no de l'activitat proposada, mentre que la Direcció General serà qui emeta la corresponent declaració en base a l'esmentat estudi d'impacte ambiental i del projecte presentat.
  
Per consegüent, des del punt de vista ambiental, l'explotació proposada presenta una sèrie d'impactes ambientals i una falta de contingut que provoca que el projecte presentat siga no acceptable, i així es va posar de manifest en sol·licitar al promotor un nou projecte d'explotació i de la restauració proposada, que no ha sigut aportat, resultant la documentació aportada un argument més per a no considerar acceptable aquesta proposta.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordant amb el seu Reglament. L'activitat extractiva de minerals no metàl·lics es troba inclosa en l'annex I apartat 3 C1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració
  
Primer
  
Estimar no acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'explotació de la pedrera Mas Vell de Boix núm. 2735, ubicada als termes municipals de Sierra Engarcerán i Albocàsser (Castelló) promogut per Arcillas y Arenas Refractarias Pandols SA, corresponent a l'expedient 474/01, atés que l'explotació i la restauració proposades no són acceptables des del punt de vista ambiental i no s'ha aportat la documentació sol·licitada per a millorar l'esmentada restauració ni per a minimitzar els impactes per mitjà de mesures correctores adequades.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4880, del 10-11-2004 (2004/10687)

RESOLUCIÓN de 13 de octubre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 484/1998-AIA, 488/1998-AIA, 516/1998-AIA, 426/2001-AIA y 484/2001-AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4880

Fecha DOGV
:   10-11-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/10687

CVE


Fecha del documento
:   13-10-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Albocàsser](javascript:void(0))
    * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [Bétera](javascript:void(0))
    * [Albalat dels Sorells](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de octubre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 484/1998-AIA, 488/1998-AIA, 516/1998-AIA, 426/2001-AIA y 484/2001-AIA. [2004/F10687]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 484/1998-AIA, 488/1998-AIA, 516/1998-AIA, 426/2001-AIA y 484/2001-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 13 de octubre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 484/1998-AIA
  
Promotor: Romymar SA.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria (secc. Minas) Valencia.
  
Objeto del proyecto: Explotación de sección A de la cantera Romymar.
  
Localización: término municipal de Bétera (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características del proyecto
  
La explotación se pretende llevar a cabo a lo largo de una serie de parcelas cuya distribución no es homogénea, tal como puede observarse en la figura 1.
  
Figura 1. Distribución de las parcelas a explotar en Extración de tierras Romymar en la partida Horta Vella de Bétera
  
La superficie total de explotación es de 39.114 m² de las cuales se explotaran 36.180 m² distribuidas según se ha podido ver en la figura 1. El acceso se realiza por la carretera VV-6044 entre Bétera y Godelleta, tomando un desvío por el PK 9 en dirección E hasta un cruce de caminos en el cual tomaremos dirección norte.
  
Las parcelas afectadas son las parcelas75, 76, 101 y 108 del polígono 89, y las parcelas 209, 213, 219, 435, 437, 438, 439, 441, 442, 443, 473, 480, 481 y 658 (que no se ha localizado en el plano catastral de la figura 1) del polígono 56, ambos del término municipal de Bétera en la partida Horta Vella.
  
El material a extraer es material detrítico, aprovechando los materiales calcáreos como áridos naturales; las arcillas que se puedan separar de los áridos se utilizaran para ser depositadas en las paredes y el fondeo del hueco, mientras que el suelo se depositará a parte para ser reutilizado en la restauración.
  
La restauración se pretende llevar a cabo mediante tierras procedentes de excavaciones y sótanos, de otros inertes procedentes de obras y de movimientos de tierras. Lo cual constituye una actividad de vertedero que implica otra actividad de las incluidas en el anexo II del Decreto 162/90, de 15 de octubre, además de ser una actividad sometida a legislación sectorial correspondiente a residuos y su depósito en vertedero, así como por el Plan Integral de residuos.
  
2. Alternativas
  
En el estudio no se presentan alternativas, se da una justificación del emplazamiento elegido, por proximidad a vías de comunicación de importancia así como a las zonas de consumo de la materia prima, pero no se han tenido en cuenta valores ambientales a la hora de realizar dicha justificación, que debería haber resultado de un análisis de alternativas inexistente.
  
Tramitación administrativa
  
La documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental y plan de restauración de la extracción de áridos, fue remitida por el Servicio Territorial de Industria y energía (sección de minas) de Valencia, con referencia MIEXPA.98.21/JSH/rm la cual fue remitida en fecha de 24 de septiembre de 1998, y se abrió expediente en el Servicio de impacto Ambiental con referencia 484/1998-AIA.
  
En fecha de 17 de noviembre de 1998 se recibió certificado del tramite de información pública remitido por el Servicio Territorial de Industria mediante el cual se comunica que finalizado el trámite de información pública del estudio de impacto ambiental, publicado en el BOP nº 237 de fecha de 6 de octubre de 1998, no se han presentado alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
Se ha recibido informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, mediante el cual se informa:
  
- La explotación afecta a varias parcelas en un entorno agrícola, entre el barranco el Carraixet y la carretera VV-6044.
  
- La documentación presentada pretende la restauración mediante el relleno de inertes, por lo que debe evaluarse el impacto ambiental a producir por la misma, que no se ha contemplado en el estudio.
  
- En cuanto al impacto paisajístico, en el estudio se afirma que éste es mínimo, y no será visible desde núcleo de población alguno ni desde vías de comunicación importantes, lo cual es inexacto dado la cercanía del núcleo urbano de Bétera y de la carretera.
  
- Se informa que visitada la zona no afecta a terreno forestal. En cuanto al relleno con escombros de obra se informa que esta actividad corresponde a vertedero.
  
En cuanto a la afección a Vías Pecuarias, puede afectara al vía Pecuaria Cordel de Lliria, con una anchura Legal de 37,61 metros.
  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico
  
La unidad de inspección de patrimonio histórico artístico de la Dirección Territorial informa de lo siguiente:
  
La documentación presentada no contempla la incidencia del proyecto sobre el patrimonio arquitectónico, arqueológico, etnológico o paleontológico, según lo dispuesto en el reglamento aprobado por decreto162/90, de 15 de octubre por el cual se regula la ley2/89, de 3 de marzo, de impacto ambiental.
  
Revisado el inventario de yaciminentos arqueológicos y paleontológicos de la Comunidad Valenciana, hemos podido constatar que el proyecto de referencia puede afectar de modo muy directo a dos yacimientos arqueológicos de gran importancia. Por una parte la Villa Romana de l'Horta Vella, situada en el camí de Torre Bofilla, y por otro la Torre Bofilla, yacimiento de gran importancia que ha sido excavado y se ha documentado además de la Torre, gran parte de la alquería islámica situada a sus pies.
  
El proyecto de referencia se sitúa entre estos dos yacimientos citados y a muy escasa distancia de ambos.
  
Además la Torre de Bofilla está declarada Bien de Interés Cultural, e incluida en el inventario del Patrimonio Arquitectónico de interés del año 1979, con el nº 153.
  
Afecciones legales
  
A priori no parece existir afección legal al mismo, aunque se desconoce la clasificación urbanística y los usos permitidos en dichas parcelas.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental, dicha explotación carece de todo sentido, la forma de la misma explotando diferentes parcelas prácticamente aisladas con una geometría totalmente caótica la hacen inaceptable desde el punto de vista ambiental.
  
Por otro lado, aunque dicha explotación se plantease en los términos de explotación racional de los recursos mineros, la restauración propuesta no puede admitirse tal y como se ha presentado, ya que se trata de una actividad de vertedero que deberá presentar dicha autorización ante el organismo competente para autorizar e título de gestor de residuos para todas esas parcelas, debiendo aportarse el correspondiente estudio de impacto ambiental de la actividad de vertedero, junto con la restauración del mismo y el plan de vigilancia ambiental.
  
Por último es importante destacar la omisión de los dos yacimientos arqueológicos existentes en la zona, tal y como se ha puesto de manifiesto en el informe de la dirección general de patrimonio.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el anexo I apartado 3C1) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la cantera denominada Romymar localizada en la partida Horta Vella en el término municipal de Bétera (Valencia) cuyo promotor es Romymar SA, debido a que el proyecto presentado no es aceptable ambientalmente por su considerable impacto visual, paisajístico, geomorfológico y sociocultural, planteando una explotación totalmente irregular y restaurada mediante el relleno como vertedero, careciendo de proyecto de contenido para la aprobación del mismo según la normativa vigente.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 488/1998-AIA
  
Promotor: Excavaciones y movimientos de tierras El Maganto.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria (secc. Minas) Valencia.
  
Objeto del proyecto: Ampliación de la cantera Rosario sección A y vertedero de inertes como restauración propuesta.
  
Localización: término municipal de Albalat dels Sorells (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características del proyecto
  
La actividad propuesta de extracción de tierras se ha llevado a cabo con anterioridad en los mismos términos que se plantea en la actualidad, en las parcelas 84, 85, 86, 87 y 159, localizadas en las inmediaciones de las parcelas que se pretenden explotar con el presente proyecto, las cuales corresponden a las parcelas: 73, 74, 77, 78, 83, 89 y 159 en el término municipal de Albalat dels Sorells. Dichos terrenos están cedidos por sus titulares para vaciar el material existente.
  
El plan de restauración mediante vertedero de inertes, en bases a las directrices presentadas en el estudio de impacto ambiental se considera una alternativa viable.
  
La superficie total ocupada por las parcelas es de 25.164 m². El acceso se realiza desde la N-340 a la altura de Albalat dels Sorells, saliendo en dirección Norte por el camino local hacia la Masía Rosario, frente a una antigua fábrica de ladrillos y a unos 300 m al NO de la misma. La profundidad máxima de la excavación será de unos 10 metros.
  
El volumen total de extracción previsto es de 238.042 m³, de los cuales se estiman que 11.874 m³ corresponde a substrato edafológico a preservar, 30.860 m³ de estéril arcilloso a utilizar pare el sellado del futuro vertedero y 9.500 m³ de material granular a utilizar como drenante en el sellado vertedero. así el volumen total beneficiable será de 185.808 m³, que será el volumen de residuos que albergará el depósito.
  
El material a extraer es material detrítico, aprovechando los materiales calcáreos como áridos naturales; las arcillas que se puedan separar de los áridos se utilizaran para ser depositadas en las paredes y el fondeo del hueco, mientras que el suelo se depositará a parte para ser reutilizado en la restauración.
  
La restauración se pretende llevar a cabo mediante vertedero como se ha dicho, para garantizar la impermeabilización del mismo se dispondrá de una extensión y compactación de una capa de arcillas de 0,5 m. La extensión de los residuos y su compactación se llevará a cabo mediante vertidos no superiores a 1 metro. Se ha diseñado un sistema de drenaje con una pendiente del 1% hacia la zona de recogida de los mismos.
  
El sellado y depósito de lixiviados serán llevados a cabo mediante una capa compactada de arcillas de 0,5 metros, una capa drenante de 0,2 m la extensión del suelo vegetal retirado y la plantación de cítricos que es el cultivo existente en su entorno y en gran parte de las parcelas afectadas.
  
2. Alternativas
  
En el estudio no se presentan otras alternativas, se da como la mejor la presentada, defendiendo la misma con el doble objetivo de integración paisajística del entorno tras la actividad y la gestión de residuos mediante vertedero controlado.
  
Tramitación administrativa
  
La documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental y plan de restauración de la extracción de tierras, fue remitida por el Servicio Territorial de Industria y energía (sección de minas) de Valencia, con referencia MIEXPA.98.20/JSH/rm la cual fue remitida en fecha de 29 de septiembre de 1998, y se abrió expediente en el Servicio de impacto Ambiental con referencia 488/1998-AIA.
  
En fecha de 21 de diciembre de 1998 se recibió certificado del tramite de información pública remitido por el Servicio Territorial de Industria mediante el cual se comunica que finalizado el trámite de información pública del estudio de impacto ambiental, publicado en el BOP nº 247 de fecha de 17 de octubre de 1998, no se han presentado alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
Se ha recibido informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia en el cual se informa de lo siguiente:
  
- No afecta a terreno forestal. En cuanto al relleno con escombros de obra se informa que esta actividad corresponde a vertedero.
  
- En cuanto a la afección a Vías Pecuarias, puede afectara al vía Pecuaria azagador de sagunto, con una anchura Legal de 20,89 metros, y a la Colada del Cº de Moncada con anchura legal de 8 metros.
  
Informe de la Dirección General de Calidad Ambiental
  
En el cual se indica que no hay objeción a que dicha actividad se desarrolle conforme lo dispuesto en el proyecto, aunque para evitar posibles afecciones al acuífero de La Plana de Valencia, sobre el cual se asienta, se deberá adjuntar datos piezométricos que corroboren la no afección al nivel freático.
  
Informe del Ayuntamiento de Albalat dels Sorells
  
En el cual se informa que afecta a suelo rústico, por lo que no afecta a planeamiento urbanístico, ni yacimientos ni ningún otro tipo de monumentos o elementos sobre los que pueda existir afección.
  
Afecciones legales
  
A priori no parece existir afección legal al mismo, aunque se desconoce la clasificación urbanística y los usos permitidos en dichas parcelas, puesto que en el informe municipal sólo se indica que se trata de suelo rústico.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental, tanto la actividad extractiva como en vertedero no parecen plantear problemas ambientales, aunque bien hay que decir que el proyecto de vertedero no se presenta bien definido en cuanto a la ejecución del relleno.
  
En cuanto a la posible afección a las normas urbanísticas corresponderá ala comisión de actividades definir la compatibilidad o no de ambas actividades en suelo rústico. En cuanto a la actividad de relleno mediante vertederos, se deberá autorizar al promotor como gestor de residuos, para lo cual deberá adaptar el proyecto a la normativa vigente, y será la Dirección General de Calidad Ambiental quien autorice el mismo, así como las medidas de control que crea necesarias en la protección del acuífero, tal y como hace referencia en su informe.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el anexo I apartado 3C1) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental. Así como la Estimación de Impacto ambiental correspondiente a la actividad de Vertedero de Inertes, incluida en el anexo II, apartado 3g del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la ampliación de cantera denominada Rosario localizada en el término municipal de Albalat dels Sorells (Valencia) y su posterior restauración como vertedero de inertes, cuyo promotor es Excavaciones y Movimientos de Tierras El Maganto, cuyo expediente es el 488/98 AIA.
  
Segundo
  
La siguiente declaración de impacto ambiental será válida para la extracción de tierras cuando se emita informe favorable de la Conselleria de Territorio y Vivienda, mediante el cual se certifique que se ha concedido la autorización al vertedero de inertes y se haya adjudicado el número de gestor correspondiente al promotor para el tipo de residuos solicitado. Una vez se emita dicho informe se aceptará la restauración propuesta por lo que se podrá considerar válida la declaración de impacto ambiental para la actividad extractiva y así se notificará al promotor y a la Sección de Minas de la Conselleria de Industria, comercio y turismo
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 516/1998-AIA
  
Promotor: Áridos Cribados Domingo SA.
  
Autoridad sustantiva: Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Objeto del proyecto: Explotación de Arcillas Cogullada.
  
Localización: término municipal de Cervera del Maestre (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características del proyecto
  
Se pretende la explotación de las parcelas 1, 2 y 3 del polígono 30 (aunque la parcela 2 figura como parcela 21 del polígono 53 en la escritura) del término municipal de Cervera del Maestrat en partida Foyeta.
  
El acceso se realiza a través de la carretera Benicarló-San Mateo, una vez pasada la población de Cervera y justo antes de cruzar la Rambla parte un camino que rodea toda la explotación.
  
El material a extraer son áridos naturales, que una vez preparados en la planta de clasificación y triturados se utilizan para obras.
  
El volumen aproximado a extraer es de unos 77.000 m³. Con una superficie a afectar de 38.000 m², quedando una zona ya explotada, de unos 250 m aguas abajo del puente.
  
No se presenta un plan de restauración ya que es de esperar que las sucesivas riadas produzcan la restitución topográfica de la misma.
  
2. Alternativas
  
En el estudio no se presentan alternativas, ni justificación del emplazamiento elegido, salvo la propiedad de las parcelas y que allí está el material, sin decir que el mismo existe en otros emplazamientos cercanos a la planta de tratamiento a abastecer, propiedad del promotor.
  
Tramitación administrativa
  
La documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental y proyecto de extracción de áridos en la Rambla Cervera en el término municipal de Cervera del Maestre, fue remitida por la Confederación Hidrográfica del Júcar al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, la cual fue remitida en fecha de 16 de octubre de 1998, al cual se le abrió expediente en el Servicio de impacto Ambiental con referencia 516/1998-AIA.
  
En fecha de 17 de marzo de 1999 finalizó el trámite de información pública del estudio de impacto ambiental, llevado a cabo en la Conselleria de Medi Ambient sin que se hubieran presentado alegaciones. Igualmente éste trámite se llevó a acabo en el Ayuntamiento de Cervera del Maestre sin que allí se produjeran alegaciones al mismo una vez finalizado el plazo, según certifica la alcaldesa en fecha de 20 de 1999.
  
Informes sectoriales
  
Se ha recibido informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, mediante el cual se informa:
  
- La explotación afecta al cauce del río en unas parcelas que ocupan una morfología de relieve que sobresale unos 2 metros por encima de la cota de base del lecho del río. En planta afecta un lóbulo de 400 m de largo y 150 de ancho.
  
- La vegetación existente corresponde a cultivos de secano, mientras que en el propio lecho ésta corresponde a la vegetación mediterránea de rambla que en esta zona ha sido sustituida por la presencia de vegetación nitrófila debido a la degradación producida por la explotación de gravas anterior.
  
- Este tramo de la rambla circula en paralelo a la carretera por lo que presenta un impacto visual a considerar, aunque no es visible desde el núcleo de la población. Debido a la escasez de vegetación dicho impacto no será muy elevado.
  
Desde el punto de vista ambiental no parece haber problemas para aceptar el proyecto siempre y cuando se consideren otros aspectos urbanísticos así como una serie de medidas complementarias para evitar la contaminación atmosférica por emisión de partículas y generación de polvo.
  
A parte de estos aspectos se informa que realizada visita de campo en fecha de 28 de enero de 1999, se constata que alrededor del 70% de la explotación ya se ha llevado a cabo. Que al contrario de cómo se señala y previene el estudio de impacto ambiental, el frente de excavación avanza aguas abajo, de norte a sur aproximadamente. En frente de explotación presenta unos 2 metros de altura, nivelándose a ras de la rambla. Los materiales sobrantes de la explotación se han distribuido de forma aislada junto al frente de explotación, lo cual provoca un efecto de desnaturalización del cauce importante.
  
Por todo ello, visto que el proyecto se encuentra ejecutado en gran parte de la superficie que se pretende afectar en lo que al material explotable se refiere, la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental queda por tanto desvirtuada, al perder el objetivo de previsión y minimización de los posibles impactos antes del inicio de la explotación.
  
Afecciones legales
  
A priori no parece existir afección legal al mismo, aunque se desconoce la clasificación urbanística y los usos permitidos en dichas parcelas.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental, carece de todo sentido la declaración de impacto ambiental de una actividad que se ha llevado a cabo, dado que no se puede llevara a cabo medidas correctoras ni plan de vigilancia ni ejecución del proyecto, puesto que los posibles impactos ya se han llevado a cabo, como bien ha puesto de manifiesto el informe del Servicio Territorial. Por otro lado el hecho de incumplir la ejecución del proyecto de explotación conforme dice el estudio de impacto ambiental, hace inviable la declaración de impacto ambiental
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el anexo I apartado 3C1) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la apertura de la gravera Cogullada localizada en el término municipal de Cervera del Maestre (Castellón) cuyo promotor es Aridos Cribados domingo SA, debido a que la ejecución del proyecto ya se ha llevado casi en su totalidad a los pocos meses de solicitar el trámite, por lo que no se puede valorar el estudio de impacto ambiental, minimizar los posibles efectos que se han llevado a cabo ni realizar el plan de vigilancia ambiental, por lo que es imposible la aplicación del Decreto 162/90, de 15 de octubre, de acuerdo al objeto del mismo.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 426/2001-AIA:
  
Promotor: Gestión Medioambiental de Residuos, SA
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Educación y Calidad Ambiental.
  
Objeto del proyecto: vertedero de residuos no peligrosos.
  
Localización: término municipal de Xàtiva (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características del proyecto
  
El proyecto evaluado consiste en la regeneración de unos terrenos afectados por una explotación de yesos que provocó la creación de un gran hueco de grandes dimensiones.
  
Dicho relleno se pretende llevar a cabo mediante un vertedero de residuos no peligrosos, mediante el cual se restituirán las cotas del terreno semejantes a las originales y siempre acorde con la topografía del lugar.
  
Los terrenos donde se pretende llevar a cabo el vertedero están constituidos por las parcelas 7, 8, 10, 12, 13, 30, 33, 112, 149 y 150 del polígono 32 del catastro de rústica del término municipal de Xàtiva, ocupando una superficie de 68.615 m².
  
El acceso se puede realizar desde Xàtiva, saliendo por el Norte tomando la carretera 3320 en dirección a la Pobla Llarga. Una vez cruzado el Río Cañoles, a la altura del PK 3, se toma una salida a la izquierda de la carretera que sale al Camí de la Fillola, tras recorrer 2,5 km del mismo se llega a la zona del vertedero.
  
Según el proyecto se vallará la entrada al recinto con un cercado de acero galvanizado de 2 metros de altura sobre el nivel del suelo y se realizara un cerramiento en la entrada mediante una puerta metálica para impedir el acceso a personas no autorizadas.
  
Se van a crear nuevos caminos y se va a acondicionar un camino existente muy deteriorado.
  
Atendiendo a la forma del hueco, se ha dividido, a efectos de acometida de obras y posterior explotación, en 5 zonas diferenciadas por su morfología, denominadas celdas A, B, C y D, y pasillo entre la celda A y el resto del vertedero.
  
Se completará la impermeabilización de la base del vertedero hasta alcanzar los límites estipulados por normativa vigente mediante el extendido y compactado de una capa de arcillas de espesor mínimo de 1 metro.
  
Está prevista la creación de drenajes perimetrales al vertedero así como drenajes internos mediante zanjas uno desde la celda A y otro principal del resto del vertedero. Ambos drenes canalizaran los posibles lixiviados hacia una Balsa impermeabilizada, aunque no se especifica dimensiones de la misma.
  
En cuanto a los residuos a admitir éstos no quedan bien especificados con las referencias del catalogo europeo de Residuos
  
2. Alternativas
  
No existe análisis de alternativas del proyecto, simplemente se compara el no efectuar la actividad o el llevar los residuos a otro vertedero, el cual no existe. O llevar a cabo la propuesta de vertedero presentado. Por tanto dicho examen de alternativas carece de todo sentido, pues no se ha llevado a cabo con ningún criterio ambiental.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha de 21 de noviembre de 2001 se comunicó al promotor la necesidad de realizar el trámite de información pública, sin que hasta la fecha se haya recibido certificado del mismo.
  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria
  
Informe del Servicio de Gestión de Residuos
  
En fecha de 13 de diciembre de 2001 se recibió informe del Servicio de Gestión de Residuos, mediante el cual se informa desfavorablemente dado que se incumple la distancia mínima exigible en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana, dado que se encuentra a menos de 500 m de una zona calificada como suelo urbanizable, en el término municipal de Villanueva de Castellón
  
Informe del Ayuntamiento de Llosa de Ranes
  
En fecha de 28 de febrero de 2002 se recibió notificación para informar del acuerdo de la comisión de gobierno de 22 de febrero de 2002 sobre la actividad de Vertedero de No Peligrosos a ubicar en la partida el Saladar en el término municipal de Xàtiva.
  
En este informe se pone de manifiesto los siguientes aspectos:
  
- No se indica el volumen máximo del vaso de vertido.
  
- No se indica el volumen útil del vaso.
  
- No se indica el volumen total de residuos a depositar.
  
- No se indica la estimación de vida útil de la actividad.
  
- No se indica el tipo de residuos a depositar.
  
- No se indica la escorrentía máxima posible del vaso.
  
- No se indica la estimación de volumen de lixiviados esperable.
  
Por todo ello se informa desfavorablemente al proyecto dado las carencias del mismo.
  
Informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente
  
En fecha de 25 de marzo de 2002 se recibió informe mediante el cual se informaba que no había afección a monte público, espacios naturales protegidos ni a espacios singulares, aunque sí se puede ver afectada la Vía Pecuaria Vereda de Santa Ana.
  
Nueva documentación presentada por el promotor
  
- En fecha de 9 de enero de 2002 se recibió informe geológico para suplir las carencias puestas de manifiesto.
  
- En fecha de 21 de enero de 2002, se presento escrito por parte del promotor mediante el cual se informaba que se estaba en revisión el planeamiento urbanístico de Villanueva de Castellón, por lo cual el promotor aporta un plano en cual parece eliminarse el suelo urbanizable que impide la ejecución del proyecto.
  
- En fecha de 22 de noviembre de 2002, Mª José Ponz, actuando en representación del Promotor expone que el proyecto de vertedero de Residuos No Peligrosos se explicaron las medidas correctoras para la protección de las aguas subterráneas y el suelo. Que la balsa de lixiviados fue dimensionada atendiendo a los datos de precipitación máxima en 24 horas registrada en la estación del El Realenc de Xàtiva, determinándose la capacidad de la balsa de 700 m³, suficiente para que albergue el agua precipitada en un día. Que el vertedero contará con un operario que controlará el nivel alcanzado en la balsa de manera constante y particularmente en el caso de pluviometrías anormales, la balsa será vaciada cuando alcance el 50% de su capacidad. Que periódicamente se realizarán analíticas de los lixiviados producidos para determinar su naturaleza. Que el vaciado ser realizará mediante extracción con camión cisterna para su traslado a un muestren valores que así lo exigieran. Para ello se propone a un Gestor.
  
- En fecha de 13 de junio de 2003 se remite una documentación con escrito por parte del promotor mediante el cual se vuelve a adjuntar plano de la modificación propuesta del PGOU de Villanueva de Castellón, el cual se encuentra en trámite.
  
Afecciones legales
  
Referencia a las afecciones legales que puedan afectar al proyecto:
  
El proyecto sólo parece afectar a la Vía pecuaria, Vereda de Santa Ana con una anchura legal de 6 metros, la cual deberá tenerse en cuenta para solicitar su ocupación o modificación.
  
Por otro lado en referencia al Plan Integral de Residuos, como ya se ha expuesto existe un suelo urbanizable en el término de Villanueva de Castellón. Efectivamente, está en trámite el concierto previo de modificación del PGOU, al cual se informó, al parecer, favorablemente en la comisión informativa de la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha de 7 de marzo de 2002. Sin embargo, esto no modifica dicha calificación, por tanto hasta que no se apruebe el Nuevo Planeamiento General Urbanístico, se incumple dicho criterio, por lo que no se puede conceder la actividad solicitada.
  
Consideraciones ambientales
  
El estudio de impacto ambiental presenta una descripción del medio bastante genérica en algunos aspectos importantes para la evaluación de los posibles impactos, sobretodo en los aspectos de Geología e hidrogeología, por lo que se presentó un nuevo estudio geológico sobre la viabilidad del emplazamiento, presentado en fecha de 9 de enero de 2002. Aun así, pese a presentar una escala de trabajo más próxima a la ubicación del vertedero, carece de datos como cortes geológicos del emplazamiento y la relación con los materiales acuíferos. Asimismo se presentan datos de ensayos de permeabilidad que parecen haberse hecho sobre muestras compactadas y alteradas, lo cual no es significativo para el objeto de los condicionantes técnicos para ubicar este tipo de vertederos según el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
En cuanto al cálculo para las dimensiones de la balsa, parece haber un error de calculo, pues en el estudio de impacto ambiental se dice que la precipitación máxima en 24 horas es de 310 mm, mientras que para los cálculos se ha utilizado la cifra de 172 mm, aun así, considerando la superficie del vertedero el volumen de agua es mucho mayor que los 700 m³ propuestos.
  
No existe un proyecto de restauración bien definido, aunque se aporta una topografía no se sabe las fases en las que se va a llevar a cabo la restauración, no se conoce la existencia o diseño de drenajes en los taludes finales, no parece existir revegetación de los mismos, y en general hay una ausencia total de datos referentes a la ejecución y diseño de la restauración, la cual es muy importante desde el punto de vista ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actividad se encuentra incluida en el anexo I, apartado 6, Recuperación y/o eliminación de productos y su tratamiento, del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental por lo que está sometida al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación, para la actividad de extracción de arcillas de la concesión minera Vicenta 1676.
  
3. El art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
declaración
  
Primero
  
Estimar como no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto propuesto para el vertedero de No Peligrosos, ubicado en la Partida Saladar en el término municipal de Xàtiva (Valencia) y promovido por Gestión Medioambiental de Residuos, sa, por incumplimiento de distancia respecto al suelo urbanizable según se desprende del informe del Servicio de Gestión de Residuos.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un trámite en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 10 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 484/2001-AIA: Cantera Mas Vell de Boix nº 2735-A
  
Promotor: Arcillas y Arenas Refractarias Pàndols, SA.
  
Autoridad sustantiva: Servei Territ. d'Indústria i Energia (Mines). Castelló.
  
Objeto del proyecto: Extracción de arcillas y arenas en sección A.
  
Localización: término municipal de Albocàsser (Castelló).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características del proyecto
  
El proyecto pretende la explotación de recursos minerales calificados como sustancias C, por la ley de minas según el estudio de impacto ambiental. Se supone que se van a explotar arenas silíceas y arcillas, ya que son los materiales que se pretenden comercializar, pero no se explica cual es el recurso a explotar ni los materiales geológicos de interés, pues no se hace mención ni en el proyecto de explotación, ni en el estudio geológico ni en el estudio de impacto ambiental.
  
Según el proyecto de explotación que acompaña dicha actividad, la descripción de los materiales aparece en el informe geológico aportado. Y en dicho informe geológico se presenta una cartografía geológica junto con datos de prospección mecánica de las diferentes litologías que aparecen en dicha cartografía, que dicho sea de paso presenta omisión de parte de la superficie sin definir en la leyenda. Por otro lado en el estudio de impacto ambiental hace referencia a que el recurso a explotar es una sustancia C, según la legislación minera; sin embargo, esta clasificación no hace referencia a ningún tipo de mineral o recurso en concreto sino a un trámite administrativo de solicitud de concesión.
  
En cuanto a la explotación y su diseño, el Proyecto de explotación no hace referencia en ningún momento a la existencia de diversos huecos. En la descripción de la explotación se cita textualmente:
  
- Las labores de explotación serán en secuencia descendente y realizándose el arranque mineral por medios mecánicos. Se producirá el arranque del material de recubrimiento mediante medios mecánicos, cemento expansivo y si la situación lo permite, el uso de explosivos.
  
- El máximo descenso que se producirá es de 14 metros, por tanto, se intentará que queden dos taludes de 7 m cada uno con 45º de inclinación y una berma de 3 metros.
  
- El talud final resultante, donde tenga que quedar así, tendrá 36º con la horizontal, pera consolidar la revegetación y disminuir la erosión, en la medida de lo posible.
  
- La superficie de la plataforma de trabajo será regular, de modo que permita la fácil maniobra de la maquinaria, su desagüe eficaz, por medio de una pendiente del 1% hacia el exterior, y cuando sea imposible se verterá hacia un lugar que sea posible desde allí. Mediante una bomba sumergible para evitar encharcamientos.
  
- Tras la fase de desmonte se producirá el frente de explotación, los escombros (Materiales estériles), se transportarán a una escombrera cercana. Cuando se disponga de una zona suficientemente amplia se procederá al depósito de estos escombros en el mismo hueco de explotación, para iniciar posteriormente su restauración.
  
La superficie total de la explotación no se refleja en ningún apartado del proyecto de explotación ni del estudio de impacto ambiental, aunque sí se aportan planos a diferentes escalas que pueden dar una idea de las dimensiones. Lo que queda evidente es que se trata de diferentes huecos de explotación aislados cuya restauración se limita a la revegetación e los taludes y la replantación de cultivos de secano en el fondo de los huecos creados; en ningún momento del proyecto de menciona tampoco la duración prevista, ni del ritmo de explotación.
  
El acceso se realiza por la carretera CV-15, representando en plano el lugar por el que se puede acceder a la explotación
  
2. Alternativas
  
No se presenta ningún tipo de estudio de alternativas, simplemente se plantea una justificación basada en la existencia o no del recurso, lo cual carece de sentido, dado que no justifica desde el punto de vista ambiental la elección de la mejor zona para explotar dicho recurso y mucho menos el tipo de explotación planteado, siendo ambientalmente poco adecuado.
  
Tramitación administrativa
  
1. En fecha de 27 de noviembre de 2001 tiene lugar la entrada escrito del Servei Territorial de Industria y Energía de Castellón la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental correspondiente al Expediente NMINC MIEXCD/2001/2 correspondiente a la solicitud de Explotación de la Concesión Derivada del P.I. Mas Vell de Boix, Nº 2735-A.
  
Junto con este escrito se recibió la siguiente documentación:
  
- Estudio de Impacto Ambiental (Memoria y Planos)
  
- Proyecto de Explotación (Memoria y Planos)
  
- Plan de restauración (Memoria y Planos)
  
En fecha de 10 de diciembre de 2001 se comunicó al promotor el estado del expediente y se recordó que no se ha recibido el certificado de información pública, por lo que se solicitaba iniciasen el mismo.
  
2. Información pública
  
En fecha de 15 de marzo de 2002 se recibió certificado de información pública del Pase a Concesión Derivada del Permiso de Investigación Mas Vell de Boix, publicado en el B.O. de la Provincia de Castellón nº 16 de 5 de febrero de 2002, en el cual se comunica que finalizado el plazo de exposición al público no se ha presentado alegaciones.
  
3. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha de 10 de diciembre de 2001 se realizaron consultas a los siguientes organismos:
  
- Dirección Territorial de Medio Ambiente
  
- Dirección General de Patrimonio Artístico
  
- Ayuntamiento de Albocàsser
  
- Ayuntamiento de Sierra Engarcerán
  
Informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente
  
En fecha de 31 de enero de 2002 el director territorial remite informe elaborado por los servicios técnicos en los siguientes términos:
  
En fecha de 25 de marzo de 1996 la empresa promotora obtuvo declaración de Impacto Ambiental favorable para la ejecución de una extracción de características similares a las del presente expediente, referente a la concesión minera Sant Pau que ocupa 4 cuadrículas adyacentes a las que se proponen para esta explotación
  
Dicha explotación ha rebasado el nivel piezométrico y se haya en fase de ejecución sin aparecer indicios de restauración.
  
La documentación recibida resulta poco clarificadora respecto a los aspectos técnicos y ambientales del proyecto, con lo cual el juicio ambiental a emitir será siempre condicionado a la aportación de una documentación correcta y adecuada que asegure la ejecución de acuerdo con los condicionantes ambientales.
  
La zona ocupada por las cuadrículas mineras se corresponde con la transición entre los niveles cretácicos de la Sierra d'en Garcerán y la llanura aluvial formada por la rambla Carbonera. Esta transición se da de manera suave, con un relieve alomado.
  
Los materiales que ocupan estas unidades son de material cretácico, con un gradiente paralelo a la rambla, de este a oeste, aflorando en primer lugar calizas, a continuación arenas y arcillas y finalmente margas y calizas en la banda más próxima a la rambla.
  
Las zonas sobre las cuales se proyecta la explotación son las ocupadas por materiales detríticos, con relieve suave. En estas unidades, los suelos que se desarrollan son Regosoles calcáreos, aprovechados para uso agrícola en régimen de secano.
  
Estas unidades son fácilmente excavables, y su posición respecto al punto de vista parcial (CV-15) hace que la afección visual pueda resultar compatible si se toman las medidas preventivas oportunas en la fase de ejecución.
  
Desde el punto de vista de interés para la conservación merecen resaltarse la importancia paisajística de la zona, así como la presencia de bosquetes aislados de vegetación forestal con cierto grado de madurez (manchas de carrascar adulto), en las zonas marginales para la actividad agraria, que desempeñan un papel importante como ecotono o transición entre el bosque y los terrenos agrícolas.
  
Se comprueba la existencia de massos habitados, viviendas de campo aisladas típicas del paisaje agrario del maestrat. La zona propuesta para la explotación afectaría al menos a las siguientes masías: Mas de quatre vents (quedaría aislado), masía de les voltes, mas del boig, hostal del boig y Mas de Tomás (la explotación quedaría en el mismo linde de estas edificaciones, según los planos disponibles).
  
Aunque no se halla ninguna referencia en la documentación a juicio de estos servicios técnicos, en las cuadrículas mineras se hallan las siguientes Vías Pecuarias:
  
En el término municipal de Albocasser:
  
- Vía Pecuaria nº 3 «Assagador del cap de terme», con ancho legal variable entre 20 y 30 metros.
  
- Vía Pecuaria nº 12 «Assagador de la Serra» con ancho variable entre 10 y 15 metros, afectada por los límites de la zona propuesta para explotación.
  
Vía Pecuaria nº 25 «Assagador del camí del Mas de Guasque» con anchura legal de 10 metros afectada por los límites de la zona propuesta para explotación.
  
Vía Pecuaria nº 27 «Assagador del camí del Mas de Boix» con anchura variable entre 8 y 10 metros, afectada por los límites de la explotación.
  
Descansadero nº 13 del Pou de Ripoll, con una superficie legal de 2500 m².
  
Estas vías pecuarias fueron clasificadas en fecha de 12 de mayo de 1988, por orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca.
  
En el término municipal de Serra d'Engarceran:
  
- Vía Pecuaria nº 1: Vereda Real. Con ancho legal de 37,5 m
  
- Vía Pecuaria nº 7: Pas del Malladàs, con ancho legal de 37,5 m y necesario de 20 m
  
Estas vías pecuarias fueron clasificadas en fecha de 28 de noviembre de 1989, por orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca.
  
Conclusiones
  
En vistas de lo expuesto, los principales limitantes ambientales que a juicio de estos servicios técnicos existen para llevar a cabo una explotación racional del recurso en esta zona son:
  
- Limitantes causados por las afecciones paisajísticas desde la carretera CV-15
  
- Limitantes originados por la presencia de manchas de vegetación forestal.
  
- Limitantes por la presencia de viviendas rurales, a las que se les puede originar molestias.
  
- Posibles afecciones a las aguas subterráneas.
  
Para intentar disminuir los posibles impacto deberán tomarse las siguientes medidas de prevención en la ejecución del proyecto: mantener una distancia de 100 m como mínimo, encaminadas a reducir la distancia respecto a las viviendas rurales, así como de la carretera. Mantener un radio de 25 m respecto a los restos de vegetación forestal. Respetar las vías pecuarias, no afectar a niveles piezométricos, Almacenar los estériles en un lugar adecuado para la posterior restauración, evitar la creación de taludes verticales.
  
Informe del Ayuntamiento de Albocàsser
  
En fecha de 20 de marzo de 2002 se recibió informe del técnico municipal en los siguientes términos:
  
Vista la ubicación del proyecto de extracción presentado, las normas subsidiarias clasifican el suelo como No Urbanizable de Interés. Vista a nueva redacción dada de los artículos 91 y 96 de las NN SS, aprobada definitivamente en fecha de 14 de diciembre de 1995, se permite el uso propuesto en el proyecto presentado, con la salvedad de que no deberá afectar a las zonas de dominio público hidráulico, especialmente la Rambla carbonera. Además deberá separarse 3 m a las lindes y 8 m al eje de caminos, y respetar en su integridad el trazado de las vías pecuarias. Por lo que se informa favorablemente con las condiciones señaladas.
  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico
  
En fecha de 20 de marzo de 2003 se recibió informe vinculante desfavorable ante la falta de estudios previos por lo que se solicita presenten un informe de prospección arqueológica.
  
Solicitud de ampliación de la documentación
  
En fecha de 5 de diciembre de 2002, se solicitó al promotor ampliación de la documentación en vistas a los informes recibidos de los diferentes organismos y tras visita previa de los técnicos de esta dirección general. En dicho escrito se solicita:
  
Que presenten unas modificaciones respecto al diseño de la explotación así como de la restauración propuesta, dado que la afección a las diferentes viviendas y a la carretera se considera que proporciona unos impactos que le hacen inviable desde el punto de vista ambiental. Se les comunica la existencia del informe de patrimonio por lo que se les requiere aporten la prospección arqueológica a fin de subsanar dicho informe. Por otro lado, tal y como se informa en el estudio geológico de la concesión debería realizarse el estudio mineralógico de las arcillas para determinar la viabilidad del recurso para su aplicación en la industria cerámica.
  
En la previsión del ratio estériles frente al material explotable, es muy baja, por lo que no existe material para la restitución topográfica, por lo que la restauración propuesta dejando una serie de huecos aislados resulta ambientalmente poco adecuada. Por otro lado la documentación aportada por el promotor presenta una gran dificultad para definir la topografía del entorno y de las zonas explotadas y restauradas.
  
En fecha de 21 de marzo de 2003 se recordó al promotor la necesidad de aportar la documentación solicitada, con la advertencia de que si en el plazo de 3 meses no se recibía documentación alguna se procedería al cierre del expediente.
  
En fecha de 13 de mayo de 2003 se recibió informe vinculante favorable de la Dirección General de Patrimonio Artístico.
  
En fecha de 30 de mayo de 2003 se recibió escrito por parte del promotor mediante el cual aportan la solicitud de prospección arqueológica y presentación de la memoria de la misma junto con un anejo al estudio de impacto ambiental para subsanar, en teoría, los aspectos reseñados.
  
En dicho anejo no se aporta la documentación requerida, sino que se pretende dar contestación al escrito de solicitud de ampliación solicitado por el servicio de evaluación de impacto ambiental:
  
- En primer lugar respecto al informe territorial hace dos comentarios. En primer lugar la restauración no ha podido llevarse a cabo por haberse paralizado la actividad por supuesta afección a restos arqueológicos (a pesar de existir prospección arqueológica previa), y por consiguiente no se podrá iniciar las labores de restauración hasta final de este año o principios del próximo. Por otro lado soportar mas de 500 l/m² de precipitación, sobre el solar activo, durante las tormentas de otoño de 2001, hizo nacer surgencias por todos los agujeros disponibles y el estado de encharcamiento de la zona de labores fue continuo y difícilmente soportable, por lo que se tuvieron que arbitrar medidas excepcionales para recoger el agua, tratar de reinfiltrarla, bombearla hasta el cauce natural, etc.
  
- En segundo lugar, se desconoce con que documentación contaban los servicios territoriales a la hora de hacer el informe, pues comentan que: «... resulta poco clarificadora respecto de aspectos técnicos y ambientales, del proyecto, con lo cual el juicio ambiental a emitir, será siempre condicionado a la aportación de una documentación concreta y adecuada que aseguro la ejecución de acuerdo ...» y sigue sin saber si cuentan con la documentación «concreta y adecuada», pues hasta aquí no ha llegado solicitud detallada y específica de que documentos faltan.
  
- Tercero, respecto a la visibilidad de la extracción respecto de la carretera y la limitación de 100 metros respecto a la misma, así como de las viviendas, ya se han adaptado algunas medidas de prevención, llevando los límites del área a afectar a los 25 m respecto a las masías. Y de limitar la explotación a 100 m de los limites de la carretera, desaparecerían las áreas de explotación señaladas como fases 4ª y 5ª, y así como un tercio de la superficie de la 2ª fase y parte de las fases primera y tercera. Y si se sigue limitando esta distancia respecto a Masías y construcciones rurales, pues no se podría iniciar la actividad. Aquí en este punto el técnico firmante del estudio de impacto ambiental hace referencia al apartado segundo del Artículo 45 de la Constitución Española: «... Los poderes públicos velarán por la utilización racional de todos los recursos naturales, con el fin de proteger y mejorar la calidad de la vida y defender y restaurar el medio ambiente, apoyándose en la indispensable solidaridad colectiva.»
  
- Cuarto, siguiendo con el tema de las masías, si se confirma que en el entorno de la masía de quatre vents no existe ningún resto arqueológico de interés, muy probablemente, tras su adquisición y aprovechamiento, dado que no existe ningún interés cultural, ni arquitectónico, después de la explotación de su entorno, durante el cual podría ser utilizado para servicios higiénico sanitarios y oficina, pero antes de terminar la explotación y como fase previa a la restauración, se demolería. Respecto a las demás construcciones, parece lo más prudente, esperar a pactar con todos y cada uno de los propietarios afectados, y después actuar, respetando derechos y propiedades.
  
- Quinto, no se piensa afectar ninguna vía pecuaria de las relacionadas en el informe, entre otras cosas porque prácticamente están fuera del área de afección y, si de alguna forma tuvieran que afectarse, se solicitarían las autorizaciones oportunas.
  
Repasando el resto de medidas de prevención propuestas, se comenta lo siguiente:
  
Que se respetarán los restos de vegetación forestal, como se esta haciendo en la explotación vecina.
  
Que por razones apuntadas, no es intención interferir en la zona saturada, existiendo una limitación expresa respecto de las aguas subterráneas, estudiada y debidamente argumentada por el IGME, y de obligado cumplimiento para la empresa.
  
Que los estériles tendrán poco acopio, pues de inmediato, tan pronto exista hueco disponible en la propia fase en explotación o, para completar la anterior si esta no lo está.
  
Que en relación a los vertidos de aceites, grasas, trapos, etc. la sociedad contará con gestor y se inscribirá en el registro de pequeños productores de residuos peligrosos, de acuerdo con lo dispuesto en la Orden 12/03/98 de la comunidad Valenciana, llevando todos los registros necesarios.
  
En cuanto a la creación de taludes verticales, no parece ser campo de la competencia de este servicio territorial, pero habrá que decir que es lo normal en los frentes activos, la verticalidad y no otra geometría. Para completar, un pequeño apunte en cuanto al campo de competencias. En cuanto a las Instrucciones Técnicas Complementarias del Capitulo VII del Reglamento General de Normas Básicas de Seguridad Minera, «En los trabajos a cielo abierto, queda prohibida la entrada y permanencia de toda persona ajena a los mismos que no disponga de autorización expresa del director Facultativo...», puesto que por las fotografías aportadas, es claro deducir la entrada y permanencia de su autor en el recinto de la explotación, a pesar de la señalización existente en todos los accesos, convendría señalas más prudencia en las visitas que al no estar guiadas o previstas, pudieran comportar algún tipo de accidente o incidente.
  
Por último se presenta un anexo con el estudio cerámico de unas muestras de arcilla correspondientes a la otra explotación que está llevando a cabo el promotor. Sin ninguna interpretación de los mismos, localización de las muestras tomadas, detalles del muestreo etc. Por otro lado se aportan datos de diferentes muestras, el análisis químico corresponde a una muestra denominada Arcilla Sant Pau, el contenido en carbono Orgánico corresponde a una muestra denominada Albocasser (zonas 1 y 2), pero siendo una única muestra, y por último, el análisis cerámico corresponde a otra muestra denominada Albocasser 2, sobre la cual se concluye que se imposibilita el uso en productos de ciclos de cocción rápidos. El bajo contenido en carbonatos le permite su uso en productos gresificados, y su color rojo oscuro hace que su mercado se aproxime más al pavimento extruido.
  
Afecciones legales
  
A priori, no existen impedimentos legales a la ejecución del proyecto por temas urbanísticos o espacios naturales protegidos, sin embargo, tal y como se recoge en el informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, se produce una afección a las Vías Pecuarias, por lo que debería haberse solicitado la modificación de las mismas, o de la explotación propuesta.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental hay que destacar diferentes aspectos referentes al expediente de la extracción de arenas y arcillas denominado Mas Vell de Boix.
  
Esta ubicación ya fue desestimada por los técnicos de la Conselleria de Agricultura y medio ambiente cuando se solicitó la explotación de la cantera Sant Pau, que actualmente posee el promotor en explotación, por su valor paisajístico como zona rural, según ha comunicado el técnico de dicho servicio.
  
Ambientalmente esta zona presenta un valor paisajístico rural que no ha sido considerado en ningún momento en el estudio de impacto presentado por el promotor, ya que ni tan siquiera se ha realizado una descripción paisajística.
  
Por otro lado la explotación planteada por el técnico en seis huecos sin la posterior restitución topográfica, supone un fuerte impacto visual, geomorfológico y edafológico considerable, con alteración hidrológica y afección a las diferentes viviendas rurales existentes en el entorno.
  
Dicha afección ha sido puesta de manifiesto también por el informe territorial, tal y como se ha dicho, además de las diferentes afecciones a los caminos rurales y a las vías pecuarias, lo cual se intentó minimizar considerando una distancia de las diferentes explotaciones respecto a las viviendas así como de la carretera.
  
En aras a estudiar la viabilidad de una posible explotación mediante otro tipo de proyecto y sobretodo de restauración, se solicitó la ampliación correspondiente al promotor.
  
En vistas a su anejo, como respuesta a dichas consideraciones, es conveniente dejar constancia de diferentes aspectos en los cuales se ha basado la presente declaración de impacto ambiental.
  
En primer lugar, la paralización de la actividad extractiva por supuesta agresión a restos arqueológicos, corresponde a una paralización cautelar acordada en fecha de 10 de septiembre de 1998, recibido informe del inspector de la Dirección Territorial de Cultura y Educación de Castellón.
  
En fecha de 2 de octubre de 1998 la directora general de Patrimonio Artístico resolvió el levantamiento parcial de la paralización cautelar acordada el 10 de septiembre de 1998, de manera que las obras puedan continuar a lo largo de la explotación a excepción de la zona denominada Area de Seguridad Norte donde se encuentra el yacimiento arqueológico de Mas de Bracet.
  
Por otro lado, es conveniente recordar que la realización de una prospección arqueológica no exime al promotor de posibles afecciones, ya que la misma se realiza para tener conocimiento de posibles indicios de afecciones a los posible bienes que puedan existir, además una prospección arqueológica sólo valora parte de los bienes culturales y patrimoniales que deben de considerarse en una evaluación de impacto ambiental.
  
Por consiguiente, los motivos por los cuales no se ha llevado a cumplir la declaración de impacto ambiental de dicha actividad extractiva en lo referente a su restauración no pueden achacarse a la paralización de la consellería de cultura como así ha puesto de manifiesto el técnico responsable de la explotación.
  
En cuanto a la imposibilidad de trabajar durante el periodo de lluvias y la inundación del hueco debería haberse tenido en cuenta en el estudio hidrogeológico y no haber explotado por encima del mismo, tal y como se refiere en la declaración de impacto ambiental, por lo que de haber realizado un correcto diseño de la explotación no se encontrarían con dichos problemas, dado que las lluvias a las que hace referencia entran dentro de la normalidad en nuestro clima, por lo que la afección a la hidrogeología es un parámetro de importancia ambiental pues puede suponer la contaminación accidental de las aguas subterráneas o superficiales derivadas de un mal diseño de la explotación, en el cual la errónea ubicación de escombreras, maquinaria, combustibles, aceites y otros productos contaminantes pueden acabar en un riesgo para el medio ambiente, sin entrar a valorar los posibles daños materiales y perjuicios económicos que debería haber evitado el técnico correspondiente, así como el riesgo derivado de la inestabilidad de los taludes verticales en la zona saturada, los cuales no son competencia de esta administración.
  
En cuanto a la documentación que disponían los servicios territoriales de Medio Ambiente, y las dudas del técnico redactor sobre si ya cuentan con documentación ?concreta y detallada?, dado que no se ha solicitado documentación específica, se le informa que los servicios territoriales disponían la misma documentación que presentó el promotor y, por otro lado, la Dirección General es la que realiza dicha petición, mediante escrito de fecha de 5 de diciembre de 2002, en el cual se especifica claramente una serie de aspectos sobretodo en la dificultad para definir la topografía de las zonas de explotación, la explotación de los mismos y la integración de la restauración en su entorno, y se solicita un nuevo plan de explotación y de restauración, por lo que pensamos que se definió claramente la documentación requerida al a cual se ha hecho caso omiso por parte del promotor, presentado dicho anejo en el cual simplemente se comenta una serie de aspectos, que como se pone de manifiesto carecen de fundamento, en la mayoría de casos, y desde este servicio se considera que no cumple para nada con la ampliación solicitada, tal y como se expone a continucación:
  
- La falta de concreción a la que se hace referencia y por la que solicita ampliación viene motivada entre otros aspectos en que en ningún momento se dice cual es el recurso a explotar, no se comenta en ninguna parte del texto la existencia de seis huecos independientes, no se ha especificado la superficie de la explotación, ni de los huecos ni de las escombreras o escombrera de estériles. No se conoce el ratio estériles y material explotable, por lo que no se sabe el volumen de material que se cuenta para la restauración.
  
- Se habla de máxima profundidad de 14 metros, mientras que en ningún momento se ha aportado datos hidrogeológicos locales, por lo que es fácil que se repitan los problemas derivados de la afección al nivel piezométrico presentados en la otra explotación, mucho menos teniendo en cuenta la importancia del agua para la comercialización de estos materiales.
  
- En el diseño de la explotación se han diseñado drenajes de las plataformas de trabajo, los cuales son imposibles al tratarse de una superficie deprimida respecto a su entorno, y no se contempla ningún tipo de drenaje subterráneo hacia cauces cercanos, lo cual además no viene reflejado en la cartografía aportada.
  
- Se basa la profundización de dicha cota en base al estudio hidrogeológico presentado para la explotación de Sant Pau, por lo que es presumible entender que los niveles piezométricos a los cuales hace referencia dicho estudio sean los proporcionados para aquella ubicación y en ningún caso se puede interpretar estos valores con la profundidad respecto a la cota del terreno natural dado que la topografía del nivel piezométrico es variable e independiente de la topografía.
  
- En la descripción del clima se hace una descripción bibliográfica del área del estudio con una serie de índices y parámetros aportados de menor importancia para el tipo de actividad presentado y omitiendo datos de mucha mayor importancia como precipitación máxima en una hora o precipitación máxima diaria, o días de precipitación seguidos y máxima precipitación acumulada, de mucha más importancia como se ha puesto de manifiesto en el anejo, aunque considerado como hecho anormal.
  
- Por otro lado la descripción del paisaje se ha realizado de forma numérica sin ningún tipo de descripción del mismo ni de la valoración de los resultados cuantitativos.
  
- El estudio carece de análisis de alternativas y justificación del proyecto presentado, además de que el estudio de impacto ambiental carece del contenido exigido por el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
- En cuanto a las Vías Pecuarias hay que decir, que el informe elaborado por el técnico del Servicio Territorial de Medio Ambiente, referente a las vías pecuarias es quien mejor conoce la posible afección a las mismas, por lo que es presumible que cuando se dice en el informe que se realiza una afección a las mismas es porque dicha afección se produce.
  
- En cuanto a la limitación respecto a la distancia de la explotación de las viviendas y a la carretera, es debido a los impactos producidos por la afección visual, la emisión de partículas atmosféricas, ruido, etc... por lo que suponen aspectos ambientales y su repercusión a la población, por lo que las medidas correctoras y la valoración de los mismos efectivamente no corresponde a este servicio, sino que esto debería haberse realizado por parte del equipo redactor del estudio de impacto ambiental, y la valoración de la viabilidad económica o no de la actividad propuesta, considerando además el apartado segundo del artículo 45 de la constitución española, corresponde al estudio de impacto ambiental que es la herramienta para decidir la viabilidad o no de la actividad propuesta, mientras que la dirección general será la que emita la correspondiente declaración en base a dicho estudio de impacto ambiental y del proyecto presentado.
  
Por consiguiente, desde el punto de vista ambiental, la explotación propuesta presenta una serie de impactos ambientales y una falta de contenido que provoca que el proyecto presentado sea no aceptable, y así se puso de manifiesto al solicitar al promotor un nuevo proyecto de explotación y de la restauración propuesta, que no ha sido aportado, resultando la documentación aportada un argumento más para no considerar aceptable dicha propuesta.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordante con su Reglamento. La actividad extractiva de minerales no metálicos encuentra en el anexo I apartado 3 C1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de explotación de la cantera Mas Vell de Boix nº 2735 ubicada en los términos municipales de Sierra Engarcerán y Albocasser (Castellón) promovido por Arcillas y Arenas Refractarias Pàndols, sa, correspondiente al expediente 474/01, dado que la explotación y restauración propuesta no son aceptables desde el punto de vista ambiental y no se ha aportado la documentación solicitada para mejorar dicha restauración ni para minimizar los impactos mediante medidas correctoras adecuadas.
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML