Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8538, del 30-04-2019 (2019/3559)

RESOLUCIÓ de 3 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 109/16-AIA Algemesí.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8538

Data del DOGV
:   30-04-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3559

CVE


Data del document
:   03-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 109/16-AIA Algemesí. [2019/3559]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 109/16-AIA Algemesí.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 109-2016-AIA  
Títol: Ampliació i legalització d'explotació avícola  
Promotor: SAT Avícola Girbés, SA.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació  
Localització: parcel·les 239, 266, 276, 305, 306, 309 del polígon 49 d'Algemesí (València).  
  
Antecedents  
El 28 d'octubre de 2005 la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet declaració d'impacte ambiental (DIA) favorable per a una granja avícola amb capacitat total de 66.200 gallines (expedient 82-2003-AIA).  
En data 29 d'abril de 2008 el director general per al Canvi Climàtic va dictar resolució de concessió d'autorització ambiental integrada (AAI) per a aquesta explotació avícola de gallines ponedores, amb capacitat per a 57.960 places de polletes de recria i 118.000 places de gallines ponedores.  
No hi ha constància de tramitació de procediment d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació i ampliació del projecte.  
El 31 de maig de 2011 la Direcció General de Medi Natural emet resolució complementària referent a la modificació parcial de l'activitat incloent l'activitat de producció d'ous de 650 gallines criades a l'aire lliure mitjançant la utilització de part d'una de les naus construïdes.  
  
En data 20 d'abril de 2012 la Direcció General de Qualitat Ambiental va sol·licitar informe relatiu a la modificació no substancial proposta per a la instal·lació, consistent en el condicionament de les gàbies i les instal·lacions en general, amb la finalitat de complir els requeriments del Reial decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores, i es varia la capacitat de les naus, que en la data de 20 d'abril de 2012 tenien els allotjaments següents:  
- Nau de recria 1, de dues plantes, que allotgen 19.776 aus.  
- Nau de recria 2, de dues plantes, que allotgen 33.960 aus.  
- Nau de ponedores 1, de dues plantes, que allotgen 39.216 aus.  
- Nau de ponedores 2, de dues plantes, que allotgen 31.908 aus.  
- Nau de ponedores 3, de dues plantes, que allotgen 47.520 aus.  
- Nau de ponedores 4, d'una planta, que allotja 650 gallines criades a l'aire lliure.  
La proposta de modificació va ser:  
- Nau de ponedores 1, de dues plantes, que allotgen 36.864 aus.  
- Nau de ponedores 2, de dues plantes, que allotgen 42.822 aus.  
- Nau de ponedores 3, de dues plantes, que allotgen 39.600 aus.  
- Nau de ponedores 4, d'una planta, que allotja a 650 gallines a l'aire lliure.  
En la nau de ponedores 3 es pretén habilitar la planta baixa que actualment s'empra com a magatzem, per a allotjar 25.050 gallines ponedores.  
El 19 de setembre s'emet resolució complementària 2a a la DIA de 28 d'octubre de 2005 amb caràcter favorable.  
Els antecedents de l'autorització substantiva són:  
Mitjançant Resolució de 29 d'abril de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, es va atorgar a la SAT 6938 Avícola Girbés l'AAI per a una explotació amb capacitat per a 54.960 places de recria i 118.000 places de gallines ponedores, i quedant inscrita en el registre d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana amb el número 272/AAI/CV.  
En data 11 de gener de 2012 la Direcció General de Qualitat Ambiental va modificar d'ofici l'autorització ambiental integrada per tal d'incrementar la capacitat productiva en incloure 650 places de gallines criades a l'aire lliure en una nau existent en l'explotació.  
En data 12 de novembre de 2012 la Direcció General de Qualitat Ambiental va modificar d'ofici l'autorització ambiental integrada. Aquesta modificació, considerada no substancial, va consistir a ampliar en 25.050 places el nombre de gallines ponedores. En conseqüència, la capacitat total actual de la instal·lació es correspon amb 144.336 gallines ponedores en gàbia, 54.960 polletes de recria i 650 gallines criades a l'aire lliure.  
En data 20 de novembre de 2014 la Direcció General de Qualitat Ambiental va modificar d'ofici l'autorització ambiental integrada, incrementant les places de gallines criades a l'aire lliure fins a les 3.500.  
Vistos els antecedents administratius, hi ha modificacions que han sigut objecte d'avaluació d'impacte ambiental i altres de les quals no hi ha constància.  
Per tant, a l'efecte del procediment d'avaluació d'impacte ambiental i per a l'actual procediment es valora ambientalment la totalitat de l'explotació incloent-hi la instal·lació de fabricació de pinsos, que està compresa en l'annex II.1.f (fabricació de pinsos compostos) del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
Descripció del projecte  
L'explotació està situada en el polígon 49 d'Algemesí i limita amb zona industrial, a uns 1900 metres del seu nucli urbà i a 1500 de sòl urbanitzable residencial.  
Les infraestructures existents en l'explotació són:  
Nau A-B de producció de dimensions 12,8 x 104 metres  
Nau C-D de producció de dimensions 14,4 x 90,3 metres  
Nau E-F de producció de dimensions 18 x 87,5 metres  
Nau G-H de gallines criades a l'aire lliure de 13 x 30 metres  
Nau I de recria de dimensions 12,6 x 34,7  
Fàbrica de pinsos per a autoconsum  
Centre de classificació i envasament d'ous  
Altres: magatzem, oficines, condícies, vestuaris, femer de 427,5 m² amb solera de formigó i bassa estanca de control de lixiviats de 79 m³, 14 sitges, depòsit d'animals morts, contenidors de residus farmacològics, etc.  
La bassa de lixiviats s'ha calculat per a fer front a episodis de pluges intenses amb període de retorn de 25 anys.  
Actualment es proposa la construcció d'una nova nau de producció «J» de dimensions 19,62 x 74,04 amb capacitat de 107.840 noves places de gallines ponedores. La nau s'ha d'executar en planta rectangular, ha de tindre dues altures i 11,02 m d'altura en carener. Annexes a la nau s'han d'instal·lar 4 sitges d'acer galvanitzat.  
La construcció de la nova nau s'ha de situar en una superfície destinada inicialment per a l'espai vital de les aus per la qual cosa s'ha de modificar la zona d'espai vital i a la reestructuració de les naus G-H, que quedaran unificades en una sola mitjançant l'obertura de corredors entre aquestes perquè les gallines tinguen lliure el pas.  
La superfície d'espai vital queda reduïda a 11.155 m² per la qual cosa el nombre d'aus criades a l'aire lliure es reduirà a 2.472 places (-1038 places).  
Quant al nombre d'animals, la proposta que es realitza és l'ampliació de l'explotació en 122.790 noves places de gallines ponedores.  
  
D'aquestes, 14.950 places s'incorporen en una nau existent (nau E-F), mentre que per a les restants 107.840 places es requereix l'execució d'una nova nau (nau J). A més, es redueix el nombre de gallines criades a l'aire lliure a 2.472 places, a fi de complir la normativa sectorial que li és aplicable.  
Després de l'ampliació l'explotació disposarà de:  
- Nau de producció (A-B) de 12,8 x 14,0 m  
- Nau de producció (C-D) de 14,4 x 90,3 m  
- Nau de producció (E-F) de 18,0 x 87,5 m  
- Nau de gallines criades a l'aire lliure (G-H) de 13 x 30 metres  
- Nau de recria (I) de 12,6 x 34,7  
- Nau de producció (J) de 16,9 x 72,0  
- Fàbrica de pinsos per a autoconsum.  
Amb aquestes construccions la capacitat de l'explotació serà de 267.126 gallines ponedores en gàbia, 54.960 polletes de recria i 2.472 gallines criades a l'aire lliure.  
A la fàbrica de pinsos per a autoconsum existent, el cicle de fabricació comença amb la recepció de les matèries primeres: dacsa, ordi, gira-sol, farina de soja, carbonat de calci, oleïnes vegetals i additius. Amb les matèries primeres i els additius fabrica el pinso. Una vegada establida la fórmula optimitzada i mitjançant un dosificador, es realitzen les mescles desitjades que passen a un molí triturador i a una mescladora central, en la qual s'homogeneïtza tot el producte.  
  
Acabat el procés de fabricació, la fórmula passa a les sitges de producte acabat, des d'on és distribuït, mitjançant un camió especial, a cadascuna de les naus d'animals.  
L'activitat productiva en la granja consisteix en la recria de polletes i en la producció i comercialització d'ous de gallines ponedores. L'alimentació dels animals es realitza per fases, i se subministren tres tipus de pinso en ponedores i tres per a recria.  
Les polletes arriben amb un dia d'edat a les naus de recria, on romanen allotjades fins a l'edat de 4 mesos. El procés productiu en les naus de ponedores comença amb l'entrada de les polletes amb una edat d'unes 17 setmanes. La posta s'inicia entre les 19 i 20 setmanes i es prolonga durant 12-14 mesos. Es produeix un buit sanitari d'1-2 mesos. El sistema emprat és del tipus «tot-dins, tot fora».  
  
Els animals s'allotgen en gàbies en bateria. Per davall de les gàbies discorren les cintes d'extracció de fem que el condueixen directament a la caixa del camió que retira la gallinassa. La gallinassa serà retirada amb una periodicitat de tres dies per gestor autoritzat. L'ús final de la gallinassa és l'ús agrícola.  
Per a situacions d'emergència l'explotació disposa d'un femer de 427,5 m² de formigó amb bassa estanca de recollida de lixiviats de capacitat 79 m³. La capacitat del femer, tenint en compte la densitat de la gallinassa dessecada, permet emmagatzemar el fem produït durant una setmana.  
La quantitat de fem produïda, després de l'ampliació serà de 17.850,69 T/any, càlcul realitzat segons la guia de millors tècniques disponibles del sector d'avicultura de posta.  
Els animals morts seran depositats en contenidors prèviament la retirada per una empresa gestora. En l'explotació, a més, es produiran residus no perillosos que seran emmagatzemats en un lloc cobert, senyalitzat, amb sòl impermeable i sistema de recollida de vessaments accidentals. Tots els residus generats són gestionats per empreses autoritzades.  
Les emissions previstes a l'atmosfera procedents de l'explotació són: amoníac, òxid nitrós, i metà. Destaca, com a gas d'efecte d'hivernacle el metà (33.572,28 Kg), amb un increment del 60,04 %.  
  
L'aigua utilitzada en l'explotació prové de pou situat en l'explotació. El consum esperat s'ha calculat tenint en compte la guia de millors tècniques disponibles del sector d'avicultura de posta publicada pel Ministeri de Medi Ambient. Després de l'ampliació el consum calculat és de 28.712,19 m³ anuals. Aquest consum suposa un increment del 73,9 % del consum actual.  
A més, i després de l'ampliació, s'hi consumiran 12.192,07 tones anuals de pinso, amb un increment del 73,6 % respecte de l'actual. L'increment energètic s'estima un 50,5 % més que el consum actual.  
  
Amb els consums indicats s'espera obtenir una producció de 69.325.200 ous anuals, dels quals 635.657 seran ous de gallines criades a l'aire lliure. L'increment de la producció serà del 82,4 %.  
Tramitació administrativa  
Es resumeixen els aspectes més rellevants de la tramitació del procediment:  
- En data de 21 de setembre de 2016 i 15 de juny de 2017, i en el tràmit de modificació de l'autorització ambiental integrada, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació sol·licita al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informe de suficiència d'acord amb l'article 28 de la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
  
- El 16 de juny de 2017, a la vista de la informació aportada, se sol·licita a l'òrgan substantiu la presentació d'un nou projecte tècnic en el qual, a la vista de la documentació remesa, es refonen els canvis del projecte (entre altres).  
- El 4 de maig de 2018 es rep el resultat del tràmit d'informació pública i la resta de la documentació sol·licitada, per la qual cosa aquesta data es considera l'inici formal de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana per 30 dies hàbils.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Afeccions legals. Informes sectorials  
- L'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú i sòl urbanitzable industrial.  
Mitjançant informe de compatibilitat urbanística de 3 de maig de 2018, l'Ajuntament d'Algemesí informa del següent:  
- L'emplaçament de la granja es troba en sòl no urbanitzable comú, zona 1 (parcel·les 239, 276, 305, 306 i 309) i zona 4 i dins de sòl urbanitzable sector industrial «Ampliació SOS Cuétara» (parcel·la 266). Les parcel·les es troben dins de sòl amb el risc d'inundació nivell B.  
  
La parcel·la on es localitza l'ampliació (276) està dins de la zona 1 de l'SNUC. L'ús dominant és l'agrícola i com a ús permés es troba l'ampliació de granges preexistents amb una limitació del 30 % de la superfície ocupada en planta i sense augment del nombre de plantes consolidades.  
Després de la consulta de l'informe favorable vinculant de la Direcció General de Cultura i Esport, de la memòria de justificació de l'adaptació del projecte a la normativa urbanística i de l'acta redactada pel promotor en què manifesta acceptar la renúncia de la indemnització que puga produir-se respecte del desenvolupament del sòl urbanitzable, conclou l'informe que l'activitat és compatible amb l'emplaçament proposat d'acord amb el règim d'usos establit en el pla general sempre que la superfície d'ampliació no supere els 1.386,12 m² i es mantinga l'ús agrari de les parcel·les destinades a cultiu.  
  
- L'ampliació està afectada per perillositat d'inundació tipus 3 (freqüència alta [<25 anys] i calat sota [<0,8 m] segons PATRICOVA [Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana]).  
Al respecte, el Servei d'Ordenació del Territori, com a òrgan competent en la matèria emet tres informes.  
Informe de 19 de juliol de 2017 (síntesi): després d'analitzar la cartografia i la normativa del PATRICOVA, l'excepcionalitat en municipis d'elevada perillositat d'inundació i la cartografia de l'SNCZI (Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables) conclou que el projecte d'ampliació d'explotació avícola és parcialment incompatible amb les determinacions del PATRICOVA, per la qual cosa s'ha de justificar l'emplaçament de la nau i les mesures de reducció del risc que es proposen.  
Informe de 8 de juny de 2018 (síntesi): l'informe analitza l'annex a l'estudi d'impacte ambiental «justificació de reducció del risc d'inundació» i conclou que la documentació aportada no està completa atés que s'han de justificar la totalitat dels aspectes reflectits en l'informe de 19 de juliol de 2017.  
Informe d'1 d'octubre de 2018 (síntesi): en el qual es considera que la modificació proposada es troba afectada per perillositat d'inundació i és compatible, amb les condicions especificades en els informes i la documentació presentada, amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
La documentació presentada va consistir en: mesures a implantar per a minimitzar la problemàtica d'inundabilitat, justificació de la necessitat de la instal·lació i la disposició d'aquesta respecte de les naus existents, justificació de la incidència de la inundabilitat amb les mesures correctores que determina l'article 18 de la normativa del PATRICOVA, justificació de la no-incidència de l'increment de perillositat d'inundació segons els articles 17 i 9 del PATRICOVA.  
- Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera. L'informe indica:  
(?) «Atesa la distància de la ubicació prevista al parc natural (més de 3 km) com al llac (més d'11 km) sembla clar que l'únic impacte que pot derivar-se sobre el parc natural a causa de l'explotació provindria dels possibles abocaments o lixiviats de l'explotació. En aquest sentit, la normativa del PORN estableix l'obligació de sotmetre l'autorització d'aquests establiments a avaluació d'impacte ambiental i al control dels abocaments:  
«Els establiments ramaders intensius s'han de vincular a la disposició d'una superfície de terra suficient per a absorbir les dejeccions sòlides i líquides que produïsquen, o bé disposar dels elements d'eliminació necessaris entre els quals es recomanen les instal·lacions de producció de biogàs. En tot cas no se n'autoritza l'abocament a llits públics».  
  
En el cas que ens ocupa, el projecte no preveu una nova instal·lació de sanejament, atés que ja disposa de lavabos i vestuaris en l'explotació. Les aigües residuals sanitàries es recullen i emmagatzemen en un depòsit estanc i impermeable fins a la retirada per un gestor autoritzat.  
  
Cal garantir que també els lixiviats de la planta siguen recollits en un depòsit estanc, i que la situació i les característiques d'aquest eviten la possibilitat de fugides. El femer ha d'incloure les estructures i instal·lacions necessàries perquè en cas d'inundació de la parcel·la s'evite que el material depositat siga arrossegat fins a les séquies, barrancs o altres masses d'aigua».  
L'informe conclou que l'ampliació és compatible amb el que estableix el PORN del Parc Natural de l'Albufera amb el compliment de les especificacions de l'informe.  
- Informe de 21 de juny de 2017, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (extracte):  
(?) «En l'àmbit del projecte es localitza el jaciment arqueològic denominat Cementeri Nou, encara que la prospecció realitzada no ha pogut localitzar-ne amb exactitud la localització i la magnitud, per la qual cosa la memòria proposa la realització d'un seguiment arqueològic intensiu de les obres que suposen remoció del terreny.  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'emet informe favorable sobre els efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià».  
Documentació administrativa  
L'expedient conté:  
- Notificació de resolució d'expedient de concessió d'un aprofitament d'aigües subterrànies situat a la partida Cotes, al terme municipal d'Algemesí (València), amb destinació a ús ramader, emesa per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb un volum màxim de 33.305 m³/any.  
- Informe de l'EPSAR condicionat al compliment de la qualitat dels abocaments segons article 8 del Decret 509/1996 i ordenances municipals i al no impediment perquè l'EDAR receptora de les aigües contaminades puga complir els objectius de qualitat fixats en l'autorització d'abocament.  
- Contracte de recollida i transport de residus sanitaris i residus especials ramaders.  
- Document d'acceptació de residus perillosos.  
- Contracte de retirada i gestió d'aigües residuals.  
- Autorització per a la utilització de l'ecoparc de l'Ajuntament d'Algemesí.  
- Compromís de retirada i transport a planta de transformació i eliminació dels materials especificats de risc.  
- Contracte de retirada de la gallinassa.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els impactes causats per l'ampliació de l'activitat en la fase d'obra i en la fase de funcionament, on destaca:  
Fase d'obra:  
- Patrimoni cultural: l'explotació avícola se situa pròxima al jaciment arqueològic de Cotes, alqueria de fundació islàmica que en època cristiana es converteix en caseriu. En principi no s'espera cap afecció significativa sobre el patrimoni cultural.  
- Atmosfera: en la fase de construcció de la nova nau es produirà pols i soroll causat per la maquinària d'obra. L'impacte es valora com a moderat.  
- Sòl: l'estructura i la composició del sòl es veurà alterada per la construcció de la nau. L'impacte es valora com a moderat.  
- Aigua: durant la fase de construcció pot afectar-se la qualitat de les aigües superficials a causa d'abocaments accidentals. Pel fet que no hi ha masses d'aigua natural que puguen veure's directament afectades, l'impacte es valora com a compatible.  
Les aigües subterrànies poden veure's afectades en la fase d'obres per abocaments accidentals. Tenint en compte que la zona es troba en una zona de vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers, l'impacte es qualifica de compatible.  
- Fauna: pot donar-se un desplaçament temporal de la fauna a causa de les obres i es valora com a moderat.  
- Paisatge: l'ampliació de l'explotació produirà disminució en la qualitat paisatgística, antropització del paisatge i canvi en la seua estructura. L'impacte es valora com a moderat.  
- Flora: en l'execució de les obres no solament es produirà afecció directa a la vegetació que puga haver-hi en la parcel·la, sinó que la vegetació circumdant es veurà afectada per pols i afectarà l'activitat fotosintètica i la respiració. La intensitat de l'impacte es valora com a baixa.  
- Medi socioeconòmic: d'una banda es produirà un impacte moderat de signe positiu en la generació d'ocupació i un impacte moderat de signe negatiu a causa de la disminució de la qualitat de vida de la població a causa dels sorolls i vibracions que es generaran en la fase d'obres, impacte que es considera compatible pel fet de ser una afecció puntual.  
  
Fase de funcionament  
- Qualitat de l'aire: el funcionament de la granja genera un impacte moderat sobre la qualitat de l'aire per l'emissió de partícules gasoses pudents com metà i amoníac. A més el metà és un gas amb efecte d'hivernacle que s'ha de tindre en compte com a condicionant del canvi climàtic. La zona d'estudi presenta uns nivells d'immissió per a aquests gasos molt baixos, per la qual cosa aquest impacte es considera de baixa intensitat.  
A la fàbrica de pinsos es generarà pols durant la duració de la descàrrega de certes matèries primeres. El núvol de pols generada és poc persistent i d'escassa dispersió. Per tant, l'impacte sobre el mitjà resulta irrellevant.  
L'augment del soroll a causa del tràfec dels animals i al soroll generat en l'explotació és d'escassa intensitat. La fàbrica de pinsos només funciona en període diürn i no emet a l'exterior més de 70 dB(A). D'altra banda, l'explotació es troba allunyada de nuclis de població per la qual cosa l'impacte és compatible.  
- Sòl: sobre el sòl es produirà una eliminació de la seua capacitat productiva. Hi ha risc de contaminació per possibles accidents en la gestió de fems i aigües residuals encara que aquest risc es considera molt xicotet. L'impacte es valora com a moderat.  
- Vegetació: l'emissió i projecció de pols en la descàrrega de matèries primeres a la fàbrica de pinsos pot produir efectes sobre la respiració i fotosíntesi vegetal. L'impacte es valora com a moderat.  
- Aigua: es pot generar contaminació d'aigües superficials i subterrànies per vessaments accidentals de fems. A causa de l'escassa probabilitat d'ocurrència d'accidents i al fet que no es troben corrents d'aigua superficial en la zona, l'impacte es considera moderat.  
  
L'ús de l'aigua procedent de la captació del pou existent en l'explotació tindrà un efecte negatiu sobre les aigües subterrànies. L'aqüífer no està sobreexplotat i la probabilitat de sobreexplotació és molt baixa per la qual cosa l'impacte es considera moderat.  
- Fauna: l'activitat ramadera (pinsos, generació de fems, cadàvers, etc.) suposa una variació de la composició faunística de la zona a causa de l'atracció d'animals oportunistes. Es considera com un impacte moderat.  
- Paisatge: la presència de les naus suposa un impacte permanent sobre el paisatge. Encara que el nombre d'observadors potencials serà baix, la granja podrà observar-se a llargues distàncies pel que l'impacte es caracteritza com a moderat.  
- Medi socioeconòmic: la presència de la granja implica contaminació per soroll, la qual cosa pot produir molèsties a la població existent en l'àrea d'estudi. A causa de la distància existent entre la granja i els nuclis de població l'impacte es considera compatible.  
L'emissió d'olors pot generar molèsties en la població. Es calcula segons el mètode del factor total d'emissions d'olor que a 800 metres no es percep l'olor en un 98 %. Pel fet que la distància dels nuclis habitats amb l'explotació són majors de 1000 metres, l'impacte es considera moderat.  
La utilització dels fems com a adob tindrà un impacte de signe positiu sobre la socioeconomia per la possibilitat de disposar d'un adob de qualitat que millore el rendiment de les explotacions agràries.  
  
El canvi d'ús de les parcel·les per la instal·lació de les naus es valora com a moderat.  
L'activitat econòmica produïda durant l'explotació afectarà de forma positiva l'entorn humà i la qualitat de vida, en tractar-se d'una font d'ocupació permanent, encara que no suposarà un impacte amb alta importància, ja que la intensitat serà baixa, perquè no genera un gran nombre de llocs de treball.  
A la vista de la valoració dels impactes, es podria valorar globalment el projecte com a compatible, ja que els efectes ambientals poden ser corregits amb l'establiment d'unes mesures preventives o correctores fàcilment realitzables.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
Es proposen les següents:  
Fase d'execució  
- Paralització de les obres en el cas que apareguen restes de significat arqueològic.  
- Reg de la zona d'obres.  
- Utilització de maquinària d'obra degudament mantinguda i amb instal·lació de silenciadors homologats.  
- Els materials escollits per a la nau nova han de ser similars als de les naus existents a fi d'integrar-se en l'explotació. Les sitges han de ser de color clar mat per a evitar l'efecte lluentor.  
Fase de funcionament  
- En la gestió del fem: no s'ha de fer cap mena de manipulació els dies de vent quan aquest puga dirigir l'olor cap a les poblacions, la solera on s'emmagatzemarà de forma temporal el fem ha de ser impermeable.  
- Reducció d'amoníac: ventilació adequada de les naus, addició de productes alcalins naturals per a frenar les fermentacions.  
- A fi d'evitar la formació d'emissions pulverulentes en el procés de descàrrega del carbonat càlcic i fosfat monocàlcic en les sitges de matèries primeres s'ha d'instal·lar un filtre de ventilació de sitges. En la tremuja de recepció de cereals s'ha d'instal·lar un cicló per a evitar igualment les emissions de pols.  
- El transport dels residus s'ha d'efectuar en vehicles apropiats per a evitar l'emissió d'olors.  
- S'ha de plantar una barrera vegetal a la zona nord i sud de l'explotació i s'ha de mantindre l'arbratge existent.  
- S'ha de cuidar l'adequat manteniment i la neteja de les instal·lacions existents.  
3. Programa de vigilància ambiental  
En el desenvolupament de l'activitat ramadera el programa de vigilància ambiental ha de constar dels elements següents.  
1. Olors: s'ha de portar un registre de les incidències en aquest sentit per a corregir qualsevol problema que puga sorgir.  
2. Control del consum de recursos hídrics: s'ha de controlar el consum d'aigua mensualment.  
3. Registre de consum de tots els altres recursos: energia elèctrica, alimentació, productes zoosanitaris, etc.  
4. S'ha de portar un registre de totes les mesures de gestió de la gallinassa per a comprovar el bon funcionament i actuar en conseqüència, si hi ha problemes. La responsabilitat del compliment d'aquest programa és del responsable del manteniment de la instal·lació o el gestor de la instal·lació (o representant designat per aquest).  
En el cas que es detecten desviacions respecte al que s'hi preveu, caldrà revisar el pla de vigilància i establir mesures de control més eficaces. En el cas que es detecten impactes no previstos, s'haurà de modificar el programa de vigilància per incloure'ls-hi.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
En primer lloc s'indica que aquesta declaració d'impacte ambiental es refereix a qüestions globals del projecte, atés que no es troben antecedents administratius de l'ampliació d'algunes de les fases, i de l'ampliació proposada.  
L'ampliació que es proposa suposa un augment important tant de la capacitat productiva com del consum de recursos. Des del punt de vista ambiental és fonamental que es complisquen les millors tècniques disponibles que consten com a aplicades actualment perquè es complisquen les previsions realitzades, i que l'òrgan substantiu en comprove la correcta implantació.  
Finalment, i atés que l'explotació se situa en l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, s'han de concretar les mesures de protecció de les aigües subterrànies davant de la contaminació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'annex I, grup 1a) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i annex I.1.h) del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot l'anterior es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental el projecte «Ampliació d'explotació avícola» promogut per SAT Avícola Girbés, SA, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
1. Amb caràcter previ a la modificació de l'autorització ambiental integrada  
a) Ha d'obtindre's informe favorable en relació amb l'article 201.1 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
b) Respecte a la fàbrica de pinsos, s'ha de comprovar que les mesures correctores o l'emissió de sorolls compleixen les determinacions de la normativa en vigor i aquelles resultants de l'autorització ambiental integrada.  
2. En el transcurs de les obres  
a) Presència d'especialista en arqueologia en les fases d'obra que puguen tindre incidència sobre béns del patrimoni cultural valencià per a garantir el compliment de les mesures preventives.  
b) Presència de responsable ambiental que garantisca la gestió adequada de possibles abocaments i residus d'obra.  
3. Es fan extensius a l'ampliació de l'explotació i es recorda per a l'explotació existent els aspectes següents dels condicionants ambientals de la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2005 (en endavant DIA) que es modifiquen amb la redacció següent:  
a) Del primer punt de la DIA: El femer ha de cobrir-se almenys parcialment per a evitar la mescla d'aigua de pluja amb la gallinassa que puga acumular-se, i ha d'incloure les estructures i les instal·lacions necessàries perquè en cas d'inundació de la parcel·la s'evite que el material depositat siga arrossegat fins a les séquies, els barrancs o altres masses d'aigua.  
b) Del punt 7 de la DIA: No poden eixir lixiviats de l'aigua de neteja de les naus i cal disposar d'elements de contenció de les aigües de neteja a l'eixida d'aquestes o habilitar una canaleta que reculla les aigües de neteja cap a la bassa de lixiviats.  
4. Fase productiva  
a) S'han de conservar els cultius agrícoles de les zones d'espai vital de les gallines incorporant, si escau, les dejeccions al terreny mitjançant els conreus oportuns.  
No poden utilitzar-se com a zones d'espai vital zones no cultivades.  
b) Tant la gestió dels lixiviats com dels fems sòlids els ha de realitzar un gestor autoritzat.  
c) El programa de vigilància ambiental:  
- Ha d'incloure el registre documentat dels consums: pinsos, aigua, energia, productes veterinaris i dels subproductes i residus produïts. En el cas d'augments no justificats, s'han de revisar de les instal·lacions i de protocol de maneig de les aus per a delimitar els factors que incideixen en l'augment de consums i corregir-los.  
En la vigilància del consum de recursos han de detectar-se els punts de major risc de desviament de les previsions que quedaran establits com a punts de control a l'efecte de vigilar-los.  
Les mesures establides per a controlar els consums i l'excés de generació de residus i subproductes han de quedar documentades.  
5. Fase d'abandó: S'ha de complir el que a l'efecte dicta la normativa municipal. En cas que no hi haja normativa, o de manera complementària a aquesta, el promotor ha de tindre en compte, a l'efecte d'habilitar una partida pressupostària en la comptabilitat: que les naus, o bé han de desmantellar-se o dedicar-se a altres usos. En el desmantellament serà prioritària la reutilització dels diferents elements davant del reciclatge i el reciclatge davant de la retirada a l'abocador.  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no pot ser objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental és l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013.  
  
València, 4 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 3 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8538, del 30-04-2019 (2019/3559)

RESOLUCIÓN de 3 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 109/16-AIA Algemesí.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8538

Fecha DOGV
:   30-04-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/3559

CVE


Fecha del documento
:   03-04-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 109/16-AIA Algemesí. [2019/3559]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 109/16-AIA Algemesí.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 109-2016-AIA.  
Título: Ampliación y legalización de explotación avícola.  
Promotor: SAT Avícola Girbés, SA.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: parcelas 239, 266, 276, 305, 306, 309 del polígono 49 de Algemesí (Valencia).  
  
Antecedentes  
El 28 de octubre de 2005 la Dirección General de Gestión del Medio Natural emite declaración de impacto Ambiental (DIA) favorable para una granja avícola con capacidad total de 66.200 gallinas (expediente 82-2003-AIA).  
En fecha 29 de abril de 2008 el director general para el Cambio Climático dictó resolución de concesión de autorización ambiental integrada (AAI) para dicha explotación avícola de gallinas ponedoras, con capacidad para 57.960 plazas de pollitas de recría y 118.000 plazas de gallinas ponedoras.  
No existe constancia de tramitación de procedimiento de evaluación de impacto ambiental de la modificación y ampliación del proyecto.  
El 31 de mayo de 2011 la Dirección General de Medio Natural emite resolución complementaria referente a la modificación parcial de la actividad incluyendo la actividad de producción de huevos de 650 gallinas camperas mediante la utilización de parte de una de las naves construidas.  
En fecha 20 de abril de 2012 la Dirección General de Calidad Ambiental solicitó informe relativo a la modificación no sustancial propuesta para la instalación, consistente en el acondicionamiento de las jaulas y las instalaciones en general, con el fin de cumplir los requerimientos del Real decreto 3/2002, de 11 de enero, por el que se establecen las normas mínimas de protección de las gallinas ponedoras, variándose la capacidad de las naves, que en la fecha de 20 de abril de 2012 disponían los siguientes alojamientos:  
- Nave de recría 1, de dos plantas, que alojan a 19.776 aves.  
- Nave de recría 2, de dos plantas, que alojan a 33.960 aves.  
- Nave de ponedoras 1, de dos plantas, que alojan a 39.216 aves.  
- Nave de ponedoras 2, de dos plantas, que alojan a 31.908 aves.  
- Nave de ponedoras 3, de dos plantas, que alojan a 47.520 aves.  
- Nave de ponedoras 4, de una planta, que aloja a 650 gallinas camperas.  
La propuesta de modificación fue:  
- Nave de ponedoras 1, de dos plantas, que alojan a 36.864 aves.  
- Nave de ponedoras 2, de dos plantas, que alojan a 42.822 aves.  
- Nave de ponedoras 3, de dos plantas, que alojan a 39.600 aves.  
- Nave de ponedoras 4, de una planta, que aloja a 650 gallinas camperas.  
En la nave de ponedoras 3, se pretende habilitar la planta baja que actualmente se emplea como almacén, para alojar 25.050 gallinas ponedoras.  
El 19 de septiembre se emite resolución complementaria 2ª a la DIA de 28 de octubre de 2005 con carácter favorable.  
Los antecedentes de la autorización sustantiva son:  
Mediante resolución de 29 de abril de 2008, de la Dirección General para el Cambio Climático, se otorgó a la SAT 6938 Avícola Girbés la AAI para una explotación con capacidad para 54.960 plazas de recría y 118.000 plazas de gallinas ponedoras, quedando inscrita en el registro de instalaciones de la Comunitat Valenciana con el número 272/AAI/CV.  
En fecha 11 de enero de 2012 la Dirección General de Calidad Ambiental modificó de oficio la autorización ambiental integrada incrementando la capacidad productiva al incluir 650 plazas de gallinas camperas en una nave existente en la explotación.  
En fecha 12 de noviembre de 2012 la Dirección General de Calidad Ambiental modificó de oficio la autorización ambiental integrada. Dicha modificación, considerada no sustancial, consistió en ampliar en 25.050 plazas el número de gallinas ponedoras. En consecuencia, la capacidad total actual de la instalación se corresponde con 144.336 gallinas ponedoras en jaula, 54.960 pollitas de recría y 650 gallinas camperas.  
En fecha 20 de noviembre de 2014 la Dirección General de Calidad Ambiental modificó de oficio la autorización ambiental integrada, incrementando las plazas de gallinas camperas hasta las 3.500.  
Dados los antecedentes administrativos, existen modificaciones que han sido objeto de evaluación de impacto ambiental y otras de las cuales no existe constancia.  
Por lo tanto a efectos del procedimiento de evaluación de impacto ambiental y para el actual procedimiento se valorará ambientalmente la totalidad de la explotación incluyendo la instalación de fabricación de piensos, que está comprendida en el anexo II.1.f (fabricación de piensos compuestos) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para le ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
Descripción del proyecto  
La explotación está situada en el polígono 49 de Algemesí lindando con zona industrial, a unos 1900 metros de su casco urbano y a 1500 de suelo urbanizable residencial.  
Las infraestructuras existentes en la explotación son:  
Nave A-B de producción de dimensiones 12,8 x 104 metros.  
Nave C-D de producción de dimensiones 14,4 x 90,3 metros.  
Nave E-F de producción de dimensiones 18 x 87,5 metros.  
Nave G-H de gallinas camperas de 13 x 30 metros.  
Nave I de recría de dimensiones 12,6 x 34,7.  
Fábrica de piensos para autoconsumo.  
Centro de clasificación y envasado de huevos.  
Otros: almacén, oficinas, aseos, vestuarios, estercolero de 427,5m² con solera de hormigón y balsa estanca de control de lixiviados de 79 m³, 14 silos, depósito de animales muertos, contenedores de residuos farmacológicos, etc.  
La balsa de lixiviados se ha calculado para hacer frente a episodios de lluvias intensas con periodo de retorno de 25 años.  
Actualmente se propone la construcción de una nueva nave de producción «J» de dimensiones 19,62 x 74,04 con capacidad de 107.840 nuevas plazas de gallinas ponedoras. La nave se ejecutará en planta rectangular, tendrá dos alturas y 11,02 m de altura en cumbrera. Anexa a la nave se instalarán 4 silos de acero galvanizado.  
La construcción de la nueva nave se ubicará en una superficie destinada inicialmente para el campeo de las aves por lo que se procederá a la modificación de la zona de campeo y a la reestructuración de las naves G-H que quedarán unificadas en una sola mediante la apertura de pasillos entre ellas para que las gallinas tengan libre el paso.  
La superficie de campeo queda reducida a 11.155 m² por lo que el número de aves camperas se reducirá a 2.472 plazas (-1038 plazas).  
  
En cuanto a número de animales la propuesta que se realiza es la ampliación de la explotación en 122.790 nuevas plazas de gallinas ponedoras.  
De estas, 14.950 plazas se incorporan en una nave existente (nave E-F), mientras que para las restantes 107.840 plazas se requiere la ejecución de una nueva nave (nave J). Además, se reducirá el número de gallinas camperas a 2.472 plazas, al objeto de cumplir con la normativa sectorial que le es de aplicación.  
Tras la ampliación la explotación contará:  
- Nave de producción (A-B) de 12,8 x 14,0 m.  
- Nave de producción (C-D) de 14,4 x 90,3 m.  
- Nave de producción (E-F) de 18,0 x 87,5 m.  
- Nave de camperas (G-H) de 13 x 30 metros.  
- Nave de recría (I) de 12,6 x 34,7.  
- Nave de producción (J) de 16,9 x 72,0.  
- Fábrica de piensos para autoconsumo.  
Con estas construcciones la capacidad de la explotación será de 267.126 gallinas ponedoras en jaula, 54.960 pollitas de recría y 2.472 gallinas camperas.  
En la fábrica de piensos para autoconsumo existente, el ciclo de fabricación comienza con la recepción de las materias primas: maíz, la cebada, el girasol, la harina de soja, el carbonato de calcio, las oleínas vegetales y los aditivos. Con las materias primas y los aditivos se procede a la fabricación del pienso. Una vez establecida la fórmula optimizada y mediante un dosificador se realizan las mezclas deseadas que pasan a un molino triturador y a una mezcladora central, en la que se homogeniza todo el producto.  
Terminado el proceso de fabricación, el formulado pasa a los silos de producto terminado, desde donde es distribuido, mediante un camión especial, a cada una de las naves de animales.  
La actividad productiva en la granja consiste en la recría de pollitas y en la producción y comercialización de huevos de gallinas ponedoras. La alimentación de los animales será realiza por fases, suministrando tres tipos de pienso en ponedoras y tres para recría.  
Las pollitas llegan con un día de edad a las naves de recría donde permanecen alojadas hasta alcanzar la edad de 4 meses. El proceso productivo en las naves de ponedoras comienza con la entrada de las pollitas con una edad de unas 17 semanas. La puesta se inicia entre las 19 y 20 semanas y se prolonga durante 12-14 meses considerando un vacío sanitario de 1-2 meses. El sistema empleado es del tipo «todo-dentro, todo fuera».  
Los animales se alojan en jaulas en batería. Por debajo de las jaulas discurren las cintas de extracción de estiércol que lo conducen directamente a la caja del camión que retira la gallinaza. La gallinaza será retirada con una periodicidad de tres días por gestor autorizado. El uso final de la gallinaza será su empleo agrícola.  
Para situaciones de emergencia la explotación cuenta con estercolero de 427,5 m² de hormigón con balsa estanca de recogida de lixiviados de capacidad 79 m³. La capacidad del estercolero, teniendo en cuenta la densidad de la gallinaza desecada, permitirá almacenar el estiércol producido durante una semana.  
La cantidad de estiércol producida, tras la ampliación, será de 17.850,69 T/año, cálculo realizado según la guía de mejores técnicas disponibles del sector de avicultura de puesta.  
Los animales muertos serán depositados en contenedores previa su retirada por empresa gestora. En la explotación además se producirán residuos no peligrosos que serán almacenados en lugar techado, señalizado, con suelo impermeable y sistema de recogida de derrames accidentales. Todos los residuos generados serán gestionados por empresas autorizadas.  
Las emisiones previstas a la atmósfera procedentes de la explotación son: amoníaco, óxido nitroso, y metano. Destaca, como gas de efecto invernadero el metano (33.572,28 Kg), con un incremento del 60,04 %.  
El agua utilizada en la explotación proviene de pozo ubicado en la propia explotación. El consumo esperado se ha calculado teniendo en cuenta la guía de mejores técnicas disponibles del sector de avicultura de puesta publicado por el Ministerio de Medio Ambiente. Tras la ampliación el consumo calculado es de 28.712,19 m³ anuales. Este consumo supone un incremento del 73,9 % frente al consumo actual.  
Además y tras la ampliación se consumirá 12.192,07 toneladas anuales de pienso, con un incremento del 73,6 % respecto al actual. El incremento energético se estima un 50,5 % mayor que el consumo actual.  
Con los consumos indicados se espera alcanzar una producción de 69.325.200 huevos anuales de los cuales 635.657 serán camperos. El incremento de la producción será del 82,4 %.  
Tramitación administrativa  
Se resumen los aspectos más relevantes de la tramitación del procedimiento:  
- En fecha de 21 de septiembre de 2016, y 15 de junio de 2017 y en el trámite de modificación de la autorización ambiental integrada, el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación solicita al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental informe de suficiencia de acuerdo con el artículo 28 de la Ley 6/2014 de Prevención, Calidad y Control Ambiental de Actividades en la Comunitat Valenciana.  
- El 16 de junio de 2017, a la vista de la información aportada se solicita al órgano sustantivo la presentación de un nuevo proyecto técnico en el que, a la vista de la documentación remitida, se refundan los cambios del proyecto (entre otros).  
- El 4 de mayo de 2018 se recibe el resultado del trámite de información pública y el resto de la documentación solicitada considerándose por ello, esta fecha como el inicio formal del expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Información pública  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana por 30 días hábiles.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
Afecciones legales. Informes sectoriales  
- La explotación se ubica en suelo no urbanizable común y suelo urbanizable industrial.  
Mediante informe de compatibilidad urbanística de 3 de mayo de 2018, el Ayuntamiento de Algemesí informa lo siguiente:  
- El emplazamiento de la granja se encuentra en suelo no urbanizable común, zona 1 (parcelas 239, 276, 305, 306 y 309) y zona 4 y dentro de suelo urbanizable sector industrial «Ampliaciòn SOS Cuétara» (parcela 266). Las parcelas se encuentran dentro de suelo con riesgo de inundación nivel B.  
La parcela donde se localiza la ampliación (276), está dentro de la zona 1 del SNUC. El uso dominante es el agrícola y como uso permitido se encuentra la ampliación de granjas preexistentes con una limitación del 30 % de la superficie ocupada en planta y sin aumento del número de plantas consolidadas.  
Después de la consulta del informe favorable vinculante de la Dirección General de Cultura y Deporte, de la memoria de justificación de la adaptación del proyecto a la normativa urbanística y del acta redactada por el promotor manifestando aceptar la renuncia de la indemnización que pueda producirse respecto al desarrollo del suelo urbanizable, concluye el informe que la actividad es compatible con el emplazamiento propuesto de acuerdo con el régimen de usos establecido en el plan general siempre que la superficie de ampliación no supere los 1.386,12 m² y se mantenga el uso agrario de las parcelas destinadas a cultivo.  
- La ampliación está afectada por peligrosidad de inundación tipo 3 (frecuencia alta [<25 años] y calado bajo [<0,8m] según PATRICOVA [Plan de Acción Territorial de carácter Sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana]).  
Al respecto, el Servicio de Ordenación del Territorio, como órgano competente en la materia emite tres informes.  
Informe de 19 de julio de 2017 (síntesis): después de analizar la cartografía y normativa del PATRICOVA, la excepcionalidad en municipios de elevada peligrosidad de inundación y la cartografía del SNCZI (sistema nacional de cartografía de zonas inundables) concluye que el proyecto de ampliación de explotación avícola es parcialmente incompatible con las determinaciones del PATRICOVA debiendo justificar el emplazamiento de la nave y las medidas de reducción del riesgo que se propongan.  
Informe de 8 de junio de 2018 (síntesis): el informe analiza el anexo al estudio de impacto ambiental «justificación de reducción del riesgo de inundación» y concluye que la documentación aportada no está completa debiendo justificarse la totalidad de los aspectos reflejados en el informe de 19 de julio de 2017.  
Informe de 1 de octubre de 2018 (síntesis): en el que se considera que la modificación propuesta se encuentra afectada por peligrosidad de inundación y es compatible, con las condiciones especificadas en los informes y documentación presentada, con el plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
La documentación presentada consistió: Medidas a implantar para minimizar la problemática de inundabilidad, justificación de la necesidad de la instalación y su disposición con respecto a las naves existentes, justificación de la incidencia de la inundabilidad con la medidas correctoras que determina el artículo 18 de la normativa del PATRICOVA, justificación de la no incidencia del incremento de peligrosidad de inundación según artículos 17 y 9 del PATRICOVA.  
- Plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera: el informe indica:  
(?) «Dada la distancia de la ubicación prevista al parque natural (más de 3 km) como al lago (más de 11 km) parece claro que el único impacto que puede derivarse sobre el parque natural a causa de la explotación provendría de los posibles vertidos o lixiviados de la explotación. En ese sentido, la normativa del PORN establece la obligatoriedad de someter la autorización de estos establecimientos a evaluación de impacto ambiental y al control de sus vertidos:  
«Los establecimientos ganaderos intensivos se vincularán a la disposición de una superficie de tierra suficiente para absorber las deyecciones sólidas y líquidas que produzcan, o bien disponer de los elementos de eliminación necesarios entre los que se recomiendan las instalaciones de producción de biogás. En todo caso no se autorizará sus vertidos a cauces públicos».  
En el caso que nos ocupa, el proyecto no contempla nueva instalación de saneamiento puesto que ya dispone de aseos y vestuarios en la explotación. Las aguas residuales sanitarias serán recogidas y almacenadas en un depósito estanco e impermeable hasta su retirada por gestor autorizado.  
Cabría garantizar que también los lixiviados de la planta sean recogidos en depósito estanco, y que su situación y características eviten la posibilidad de fugas. El estercolero debe incluir las estructuras e instalaciones necesarias para que en caso de inundación de la parcela se evite que el material depositado sea arrastrado hasta las acequias, barrancos u otras masas de agua».  
El informe concluye que la ampliación es compatible con lo establecido en el PORN del Parque Natural de l'Albufera con el cumplimiento de las especificaciones del informe.  
- Informe de 21 de junio de 2017, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (extracto):  
(?) «En el ámbito del proyecto se localiza el yacimiento arqueológico denominado Cementeri Nou, aunque la prospección realizada no ha podido localizar con exactitud su localización y magnitud, por lo que la memoria propone la realización de seguimiento arqueológico intensivo de las obras que supongan remoción del terreno.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano».  
Documentación administrativa  
El expediente contiene:  
- Notificación de resolución de expediente de concesión de un aprovechamiento de aguas subterráneas situado en la partida Cotes en el término municipal de Algemesí (Valencia) con destino a uso ganadero emitida por la Confederación Hidrográfica del Júcar con un volumen máximo de 33.305 m³/año.  
- Informe de la EPSAR condicionado al cumplimiento de la calidad de los vertidos según artículo 8 del Decreto 509/1996 y ordenanzas municipales y al no impedimento para que la EDAR receptora de las aguas contaminadas pueda cumplir sus objetivos de calidad fijados en la autorización de vertido.  
- Contrato de recogida y transporte de residuos sanitarios y residuos especiales ganaderos.  
- Documento de aceptación de residuos peligrosos.  
- Contrato de retirada y gestión de aguas residuales.  
- Autorización para la utilización del ecoparque del Ayuntamiento de Algemesí.  
- Compromiso de retirada y transporte a planta de transformación y eliminación de los materiales especificados de riesgo.  
- Contrato de retirada de la gallinaza.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental identifica y valora los impactos causados por la ampliación de la actividad en la fase de obra y en la fase de funcionamiento destacándose lo siguiente:  
Fase de obra:  
- Patrimonio cultural: la explotación avícola se sitúa próxima al yacimiento arqueológico de Cotes, alquería de fundación islámica que en época cristiana se convierte en caserío. En principio no se espera afección significativa sobre el patrimonio cultural.  
- Atmósfera: en la fase de construcción de la nueva nave se producirá polvo y ruido causado por la maquinaria de obra. El impacto se valora como moderado.  
- Suelo: la estructura y composición del suelo se verá alterada por la construcción de la nave. El impacto se valora como moderado.  
- Agua: durante la fase de construcción puede afectarse a la calidad de las aguas superficiales a causa de vertidos accidentales. Debido a que no existen masas de agua natural que puedan verse directamente afectadas, el impacto se valora como compatible.  
Las aguas subterráneas pueden verse afectadas en la fase de obras por vertidos accidentales. Teniendo en cuenta que la zona se encuentra en una zona de vulnerabilidad media a la contaminación de acuíferos, el impacto se califica como compatible.  
- Fauna: puede darse un desplazamiento temporal de la fauna a causa de las obras valorándose como moderado.  
- Paisaje: la ampliación de la explotación producirá disminución en la calidad paisajística, antropización del paisaje y cambio en su estructura. El impacto se valora como moderado.  
- Flora: en la ejecución de las obras no solo se producirá afección directa a la vegetación que pueda haber en la parcela sino que la vegetación circundante se verá afectada por polvo afectando a la actividad fotosintética y a la respiración. La intensidad del impacto se valora como baja.  
- Medio socioeconómico: Por un lado se producirá un impacto moderado de signo positivo en la generación de empleo y un impacto moderado de signo negativo debido a la disminución de la calidad de vida de la población debido a los ruidos y vibraciones que se generarán en la fase de obras considerándose compatible al ser una afección puntual.  
Fase de funcionamiento:  
- Calidad del aire: el funcionamiento de la granja genera un impacto moderado sobre la calidad del aire por la emisión de partículas gaseosas malolientes como metano y amoniaco. Además el metano es un gas invernadero a tener en cuenta como condicionante del cambio climático. La zona de estudio presenta unos niveles de inmisión para estos gases muy bajos, por lo que este impacto se considera de baja intensidad.  
  
En la fábrica de piensos se generará polvo durante la duración de la descarga de ciertas materias primas. La nube de polvo generada poco persistente y de escasa dispersión. Por tanto, el impacto sobre el medio resulta irrelevante.  
El aumento del ruido debido al trasiego de los animales y al ruido generado en la explotación es de escasa intensidad. La fábrica de piensos solo funciona en periodo diurno y no emite al exterior más de 70 dB(A) Por otro lado la explotación se encuentra alejada de núcleos de población por lo que el impacto es compatible.  
- Suelo: sobre el suelo se producirá una eliminación de su capacidad productiva. Existe riesgo de contaminación por posibles accidentes en la gestión de estiércoles y aguas residuales aunque este riesgo se considera muy pequeño. El impacto se valora como moderado.  
- Vegetación: la emisión y proyección de polvo en la descarga de materias primas en la fábrica de piensos puede producir efectos sobre la respiración y fotosíntesis vegetal. El impacto se valora como moderado.  
- Agua: se puede generar contaminación de aguas superficiales y subterráneas por derrames accidentales de estiércoles. Debido a la escasa probabilidad de ocurrencia de accidentes y a que no se encuentran corrientes de agua superficial en la zona, el impacto se considera moderado.  
El uso del agua procedente de la captación del pozo existente en la explotación tendrá un efecto negativo sobre las aguas subterráneas. El acuífero no está sobreexplotado y la probabilidad de sobreexplotación es muy baja por lo que el impacto se considera moderado.  
- Fauna: la actividad ganadera (piensos, generación de estiércoles, cadáveres, etc.) supone una variación de la composición faunística de la zona debido a la atracción de animales oportunistas. Se considera como un impacto moderado.  
- Paisaje: la presencia de las naves supone un impacto permanente sobre el paisaje. Aunque el número de observadores potenciales será bajo, la granja podrá observarse a largas distancias por lo que el impacto se caracteriza como moderado.  
- Medio socioeconómico: la presencia de la granja implica contaminación por ruido lo que puede producir molestias a la población existente en el área de estudio. Debido a la distancia existente entre la granja y los núcleos de población el impacto se considera compatible.  
La emisión de olores puede generar molestias en la población. Se calcula según el método del factor total de emisiones de olor que a 800 metros no se percibe el olor en un 98 %. Debido a que la distancia de los núcleos habitados con la explotación son mayores de 1000 metros, el impacto se considera moderado.  
La utilización de los estiércoles como abono tendrá un impacto de signo positivo sobre la socioeconomía por la posibilidad de disponer de un abono de calidad que mejore el rendimiento de las explotaciones agrarias.  
El cambio de uso de las parcelas por la instalación de las naves se valora como moderado.  
La actividad económica producida durante la explotación afectará de forma positiva al entorno humano y su calidad de vida, al tratarse de una fuente de empleo permanente, aunque no supondrá un impacto con alta importancia ya que su intensidad será baja al no generar un gran número de puestos de trabajo.  
A la vista de la valoración de los impactos, se podría valorar globalmente el proyecto como compatible, ya que los efectos ambientales pueden ser corregidos con el establecimiento de unas medidas preventivas y/o correctoras fácilmente realizables.  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
Se proponen las siguientes:  
Fase de ejecución:  
- Paralización de las obras en el caso que aparezcan restos de significado arqueológico.  
- Regado de la zona de obras.  
- Utilización de maquinaria de obra debidamente mantenida y con instalación de silenciadores homologados.  
- Los materiales escogidos para la nueva nave serán similares a la de las naves existentes al objeto de integrarse en la explotación. Los silos serán de color claro mate para evitar el efecto brillo.  
Fase de funcionamiento:  
- En la gestión del estiércol: no se realizará ningún tipo de manipulación los días de viento cuando éste pueda dirigir el olor hacia las poblaciones, la solera donde se almacenará de forma temporal el estiércol será impermeable.  
- Reducción de amoniaco: adecuada ventilación de las naves, adición de productos alcalinos naturales para frenar las fermentaciones.  
- Al objeto de evitar la formación de emisiones pulverulentas en el proceso de descarga del carbonato cálcico y fosfato monocálcico en los silos de materias primas se instalará un filtro de ventilación de silos. En la tolva de recepción de cereales se instalará un ciclón para evitar igualmente las emisiones de polvo.  
- El transporte de los residuos se efectuará en vehículos apropiados para evitar la emisión de olores.  
- Se plantará barrera vegetal en la zona norte y sur de la explotación y se mantendrá el arbolado existente.  
- Se cuidará el adecuado mantenimiento y limpieza de las instalaciones existentes.  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
En el desarrollo de la actividad ganadera el programa de vigilancia ambiental constará de los elementos siguientes.  
1. Olores: Se llevará un registro de las incidencias en ese sentido para corregir cualquier problema que pueda surgir.  
2. Control del consumo de recursos hídricos: se controlará el consumo de agua mensualmente.  
3. Registro de consumo de todos los demás recursos: energía eléctrica, alimentación, productos zoosanitarios, etc.  
4. Se llevará un registro de todas las medidas de gestión de la gallinaza para comprobar su buen funcionamiento y actuar en consecuencia si ocurriesen problemas. La responsabilidad del cumplimiento de este programa correrá a cargo del responsable del mantenimiento de la instalación y/o el gestor de la instalación (o representante por él designado).  
En el caso de que se detecten desviaciones respecto a lo previsto se procederá a la revisión del plan de vigilancia y se establecerán medidas de control más eficaces. En el caso de que se detecten impactos no previstos, se modificará el programa de vigilancia incluyéndolos en el mismo.  
Consideraciones del órgano ambiental  
En primer lugar se indica que la presente declaración de impacto ambiental se referirá a cuestiones globales del proyecto, dado que no se encuentran antecedentes administrativos de la ampliación de algunas de sus fases, y de la ampliación propuesta.  
La ampliación que se propone supone un aumento importante tanto de la capacidad productiva como del consumo de recursos. Desde el punto de vista ambiental es fundamental que se cumplan las mejores técnicas disponibles que constan como aplicadas actualmente para que se cumplan las previsiones realizadas, y se compruebe, por parte del órgano sustantivo, su correcta implantación.  
Por último y dado que la explotación se ubica en el ámbito del plan de ordenación de recursos naturales de la cuenca hidrográfica de l'Albufera, se deberán concretar las medidas de protección de las aguas subterráneas frente a la contaminación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del anexo I, grupo 1a) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y anexo I.1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto «ampliación de explotación avícola» promovido por SAT Avícola Girbés, SA, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Con carácter previo a la modificación de la autorización ambiental integrada:  
a) Deberá obtenerse informe favorable en relación con el artículo 201.1 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
b) Respecto a la fábrica de piensos se comprobará que las medidas correctoras o la emisión de ruidos cumplen con las determinaciones de la normativa en vigor y aquellas resultantes de la autorización ambiental integrada.  
2. En el transcurso de las obras:  
a) Presencia de especialista en arqueología en las fases de obra que puedan tener incidencia sobre bienes del patrimonio cultural valenciano para la garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas.  
b) Presencia de responsable ambiental que garantice la gestión adecuada de posibles vertidos y residuos de obra.  
3. Se hace extensiva a la ampliación de la explotación y se recuerda para la explotación existente los siguientes aspectos de los condicionantes ambientales de la declaración de impacto ambiental de 28 de octubre de 2005 (en adelante DIA) que se modifican con la siguiente redacción:  
a) Del primer punto de la DIA: el estercolero deberá cubrirse al menos parcialmente para evitar la mezcla de agua de lluvia con la gallinaza que pueda acumularse debiendo incluir las estructuras e instalaciones necesarias para que en caso de inundación de la parcela se evite que el material depositado sea arrastrado hasta las acequias, barrancos u otras masas de agua.  
b) Del punto 7 de la DIA: no podrán salir lixiviados del agua de limpieza de las naves debiendo disponer de elementos de contención de las aguas de limpieza a la salida de las mismas o habilitar canaleta que recoja las aguas de limpieza hacia la balsa de lixiviados.  
4. Fase productiva:  
a) Se conservarán los cultivos agrícolas de las zonas de campeo de las gallinas incorporando, en su caso, las deyecciones al terreno mediante los oportunos laboreos.  
No podrán utilizarse como zonas de campeo, zonas no cultivadas.  
b) Tanto la gestión de los lixiviados como de los estiércoles sólidos se realizarán por gestor autorizado.  
c) El programa de vigilancia ambiental:  
- Incluirá el registro documentado de los consumos: Piensos, agua, energía, productos veterinarios y de los subproductos y residuos producidos. En el caso de aumentos no justificados se procederá a la revisión de las instalaciones y de protocolo de manejo de las aves para delimitar los factores que inciden en el aumento de consumos y corregirlos.  
En la vigilancia del consumo de recursos deberán detectarse los puntos de mayor riesgo de desvío de las previsiones que quedarán establecidos como puntos de control a efectos de su vigilancia.  
Las medidas establecidas para controlar los consumos y el exceso de generación de residuos y subproductos quedará documentado.  
5. Fase de abandono: se cumplirá lo que al efecto dicte la normativa municipal. En caso de que no exista normativa o de manera complementaria a esta, el promotor deberá tener en cuenta, a efectos de habilitar partida presupuestaria en la contabilidad: Que las naves o bien deberá desmantelarse o dedicarse a otros usos. En el desmantelamiento será prioritaria la reutilización de los distintos elementos frente al reciclaje y el reciclaje frente a su retirada a vertedero.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 4 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 3 de abril de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML