Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8828, del 05-06-2020 (2020/3889)

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 16 de les normes subsidiàries de planejament.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8828

Data del DOGV
:   05-06-2020

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2020/3889

CVE


Data del document
:   07-04-2020

Organisme emissor
:   Ajuntament de Xaló

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Xaló](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 16 de les normes subsidiàries de planejament. [2020/3889]  
Per la Resolució de l'Alcaldia de l'Ajuntament de Xaló número 20200407IP01, de 7 d'abril de 2020, s'ha resolt:  
  
Resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 16 de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Xaló, consistent en canvi de qualificació de la parcel·la resultant núm. 3 del projecte de reparcel·lació de l'UE-3 (residencial entre mitgeres centre antic) a equipament educatiu-cultural (dotacional públic).  
  
Antecedents de fet  
Vist que per l'arquitecte tècnic municipal, en data set d'abril de dos mil vint, s'ha informat el següent:  
Francisco Mengual Sendra, enginyer d'edificació i arquitecte tècnic municipal de l'Ajuntament de Xaló, a requeriment del senyor alcalde president de l'Ajuntament de Xaló sobre la tramitació d'aquesta modificació puntual, té l'honor d'emetre el següent informe:  
  
Antecedents:  
Primer. Amb data 5 de novembre de 2018 per acord del Ple de l'Ajuntament es va acordar sol·licitar l'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual número 16 de les Normes Subsidiàries de Planejament del Municipal de Xaló. El document tècnic és el redactat per l'enginyer d'edificació i arquitecte tècnic municipal que subscriu, en format paper i digital.  
Segon. Consta en l'expedient de conformitat amb l'article 49.bis de la Llei 1/2019, de 5 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (DOGV 8481, 07.02.2019) la consulta pública prèvia prevista. S'ha publicat en el portal web i s'ha notificat a les següents associacions de la localitat i persones interessades: a l'Agrupació Musical Jalonense, a l'Agrupació Musical Festival Band, al Col·legi d'Educació Infantil i Primària Verge Pobra de Xaló i a la mercantil Puerta de Xaló, SL, com a titular de la parcel·la resultant núm. 3 del projecte de reparcel·lació de l'UE-3. S'ha aportat un suggeriment o opinió en la fase de consulta pública prèvia, concretament respecte a l'entitat Puerta de Xaló, SL, com a titular de la parcel·la. Sobre aquest tema, em remet a l'informe tècnic municipal de data 30 d'agost de 2019 subscrit per l'arquitecte tècnic municipal i el secretari, el qual manifestava en l'atés tercer el següent respecte a l'escrit aportat per l'entitat Puerta de Xaló, SL, en fase de consulta prèvia:  
  
Tercer. Vist el que disposa l'apartat segon de l'article 49.bis de la LOTUP s'emet el següent informe de resposta a les aportacions i/o opinions rebudes. Concretament s'ha rebut una opinió amb data 7 de maig de 2019 i registre d'entrada núm. 1300/2019 de l'entitat Puerta de Xaló, SL, el contingut de la qual és el següent:  
  
Al·legacions:  
Primera. La modificació afecta un únic titular d'un solar, propietat com hem assenyalat de Puerta de Xaló, SL; no consta a aquesta representació que s'haja realitzat una actuació agressora de la qualificació del sòl i principi de no regressió a nadius o residents del municipi.  
Únicament existeix un supòsit similar en la parcel·la confrontant, «Molí hidràulic i bassa de l'antic Molí» de gran valor patrimonial (ref. cadastral 9826142YH5992N0001FQ) denominat Molí de Giner. Que resultà ser propietat de Puerta de Xaló, SL, i l'ocupació de la qual/expropiació es troba pendent de compensar des de 2005.  
Segona. Justificació i motivació.  
Al nostre entendre, la justificació i motivació de la declaració d'utilitat pública o interés social en la modificació puntual núm. 16 el contingut de la qual és el canvi de qualificació de sòl (solar) a sòl d'equipament educatiu cultural, és escassa o nul·la, i en qualsevol cas insuficient.  
Refereix la documentació aportada que la « motivació per a aquest canvi de qualificació porta causa en la parcel·la existent de sòl dotacional cultural», parcel·la confrontant « que alberga una edificació i una bassa de l'antic molí hidràulic de gran valor patrimonial i de gran rellevància històrica i cultural del municipi» el denominat Molí de Giner. L'edifici està protegit en el planejament vigent com a edifici singular.  
  
La justificació és que «es requereix de més superfície dotacional per a poder atendre les necessitats i funcions futures que es requerisquen o exigisquen a nivell cultural i, alhora, es reduïsca o minimitze l'impacte que, en el camp visual, podria passar si es permetera l'edificació de nova planta en el costat oest de la dotació pública de la qual es tracta Molí de Giner.  
Es tracta de justificar un interés social o utilitat pública en actuacions a futur, «podria ser necessari en un futur», «podria tenir un impacte visual», com déiem no sembla motivació suficient.  
Quant al Molí de Giner, es tracta d'una parcel·la «que alberga una edificació i una bassa de l'antic molí hidràulic de gran valor patrimonial i de gran rellevància històrica i cultural del municipi», declarat edifici singular; es tracta d'una edificació de 200 metres quadrats d'ocupació construïda sobre una parcel·la de 1.995 metres quadrats, aquests paràmetres es desprenen de l'acta de la Junta de Govern de 23 de març de 2005, de l'acta d'ocupació (06.04.2005) del Molí de Giner i de l'informe de valoració (març de 2005) emés pels serveis municipals, documents que s'adjunten com a annexos I, II i III a les presents al·legacions.  
Quant a l'edifici singular de gran valor patrimonial i rellevància històrica, entén aquesta representació que donades les característiques i valors de l'edifici, no s'hi podran mamprendre altres obres que no siguen de mer manteniment, ja que qualsevol altra actuació aniria en contra de la normativa que s'aplica.  
Per cert, l'administració actuant, tan compromesa amb els valors patrimonials i històrics, ha demolit parcialment i inutilitzat la bassa d'aigua que integra el conjunt arquitectònic del Molí de Giner.  
  
Quant a l'impacte visual, l'edifici existent com es comprova en les mateixes fotografies que s'adjunten a l'expedient de modificació de normes es troba construït sobre la fita est de la parcel·la dotacional, molt allunyat de la parcel·la que es pretén desclassificar i, conseqüentment, expropiar.  
En conclusió, discrepem de la justificació i motivació proposades, s'assembla més «a cerca de rèdit personal a través de projecció pública i política» i això sobre la base de la immediatesa de les eleccions locals». Hem fet ús de l'argumentació de l'acte d'imputació del senyor Francisco Camps en assumpte Fórmula 1.  
Tercera. En un altre ordre d'exposició hem de ressenyar que el Molí de Giner va ser adquirit en ple domini per la mercantil Puerta de Xaló, SL, l'any 2003 en document privat, que es va elevar a públic al febrer de l'any 2005, l'edifici i la bassa formaven part d'una finca la superfície major de la qual formava part integrant de l'UE-3 de Xaló; en canvi, el Molí, la bassa i una superfície de més de 1.430,98 metres quadrats es trobaven fora de l'UE-3 i qualificats com a sòl dotacional o d'equipament.  
Amb les preceptives habilitacions municipals Puerta de Xaló, SL, va urbanitzar l'UE-3 de manera que hi va obrir vials, va fer les cessions requerides, va dotar d'infraestructures, etc. l'UE-3 d'acord amb la fitxa urbanística i amb les directrius de l'Ajuntament de Xaló.  
L'any 2005 es va ocupar per l'Ajuntament de Xaló la finca denominada Molí de Giner.  
S'acompanyen com a annex I, perquè formen part integrant de l'expedient, la proposta de resolució d'ocupació de béns immobles realitzada en Junta de Govern el 23 de març de 2005 i com a annex II, acta d'ocupació de data 6 d'abril de 2006 per la qual s'ocupa a Puerta de Xalo, SL, el Molí de Giner.  
Com a annex número III s'acompanya l'informe «sobre estimació d'aprofitaments per a l'ocupació» del Molí de Giner, realitzada per l'arquitecte municipal  
Conclou aquest informe, realitzat pels serveis tècnics municipals, que el Molí de Giner, finca n 91 de 1.430,98 m² tenia un valor de 449.050,25 ?.  
La proposta de resolució d'ocupació de béns immobles de 23 de març de 2005, va acordar que l'aprofitament urbanístic de la parcel·la ocupada (informe de l'arquitecte municipal) es compensaria en sòl i aprofitament urbanístic titularitat municipal a l'UE-6 de Xaló, perquè es poguera complir tal compromís l'ajuntament havia de realitzar totes les gestions i accions que foren necessàries perquè Puerta de Xaló poguera materialitzar els aprofitaments urbanístics dimanants de l'ocupació del Molí de Giner i això en el termini de dos anys. L'ajuntament va incomplir les seues obligacions dimanants de l'acta d'ocupació i com a conseqüència del seu incompliment s'obligava (junta de govern annex I) a indemnitzar a Puerta de Xaló per l'import resultant de l'informe de valoració municipal, annex III.  
  
A aquesta representació li sembla excessiu, per no utilitzar una altra qualificació, el que se li ocupe la parcel·la dotacional d'alt valor patrimonial l'any 2005, que l'Ajuntament de Xaló es negue a complir les seues obligacions (en aquest cas, pagar) i que el 2019, ignorem la vertadera motivació, pretén l'Administració canviar la qualificació del solar propietat de la mateixa mercantil, contravenint així els seus drets; de fet ja ha aprovat l'Administració la suspensió de llicències per al solar objecte de les presents al·legacions.  
Malgrat haver-se reclamat el compliment de les obligacions contretes (ocupació del Molí de Giner) no se n'ha atés el pagament o compliment de cap. Avui l'ajuntament actuant no ha abonat cap quantitat per l'ocupació/expropiació del « Molí de Giner».  
  
Quarta. Dret de propietat privada com a dret fonamental, art. 33 de la Constitució Espanyola.  
Article 33.3 «Ningú podrà ser privat dels seus béns drets sinó per causa justificada d'utilitat pública o interés social, mitjançant la corresponent indemnització i de conformitat amb el que es disposa en les lleis. Es reconeix constitucionalment l'injust jurídic de l'expropiació forçosa».  
«L'expropiació forçosa es constitueix en la transmissió imperativa dels drets i interessos patrimonials legítims per causa d'utilitat pública o interés social d'una persona que ha de rebre, a canvi, la justa indemnització que poguera correspondre-li pels danys i perjudicis» STC 112/2006, de 5 d'abril.  
Sembla forçat justificar la utilitat pública o l'interés social en la realització futura de dotació per a aparcaments, fins i tot per la limitació de l'impacte visual, més aviat sembla una decisió arbitrària.  
Quinta. Manca, a més, la proposta plantejada de l'estudi econòmic financer, estudi del qual no està exceptuat cap dels instruments de planejament, així com tampoc no s'incorpora la memòria de viabilitat econòmica, ni l'informe de sostenibilitat econòmica.  
L'absència tant de l'estudi econòmic financer com de la memòria de viabilitat vicia el Pla i el converteix en mera aparença, font d'inseguretat jurídica i de desprestigi normatiu.  
En virtut d'això;  
Il·lm Sr. Alcalde President de l'Ajuntament de Xaló, Alacant.  
Sol·licite a l'Excm Ajuntament de Xaló que tenint per presentat dins del termini i en la forma escaient el present escrit amb els documents que l'acompanyen (annexos I, II i III), tinga per fetes les al·legacions en l'expedient de modificació puntual núm. 16 de les Normes Subsidiàries de Xaló, i que resolga d'acord amb el cos de les mateixes al·legacions l'arxivament de l'expedient i la nul·litat de les actuacions realitzades, inclosa la suspensió de llicències.  
A. Atesa l'al·legació primera cal indicar que en l'arxiu municipal consten actuacions similars en persones natives i residents al mateix temps a Xaló, per la qual es modificava la qualificació de sòl de residencial a dotacional. Com a exemple, indiquem, entre d'altres, la modificació puntual número 4 de les Normes Subsidiàries de Xaló, que en síntesi, va consistir a canviar la qualificació d'una parcel·la de 1618,841 m² d'ús residencial baixa densitat unifamiliar en fila a qualificar-se amb clau TD-1 Equipament Assistencial (dotacional). Per tant, consten altres actuacions similars i els titulars de les quals resultaven ser natius i residents a Xaló.  
B. Atesa l'al·legació segona en la qual manifesta que la justificació i motivació de la declaració d'utilitat pública o interés social és escassa o nul·la, ens hem de remetre a la justificació d'aquesta modificació puntual, és a dir:  
«La present modificació puntual queda justificada per considerar la conveniència de modificar la qualificació urbanística atribuïda per les Normes Subsidiàries de Planejament de Xaló a la de la parcel·la resultant núm. 3 de l'UE-3 (residencial) a equipament educatiu-cultural (xarxa secundària dotacional pública), atés que es situa limitant amb sòl dotacional cultural (servei d'interés públic social), el qual té molt limitada la superfície aprofitable de parcel·la lliure, atés que alberga una edificació i una bassa de l'antic molí hidràulic de gran valor patrimonial i de gran rellevància històrica i cultural del municipi, denominat Molí de Giner, la qual cosa queda reflectida en el planejament vigent quan se'l dota d'un grau de protecció com a edifici singular.  
El precitat solar dotacional cultural, de forma trapezoidal, té molt limitada la superfície aprofitable de parcel·la lliure, tot això per trobar-se situat l'edifici del Molí de Giner en la part central de la parcel·la dotacional, al costat de l'avinguda de les Hortes.  
Atés que es requereix de major espai de parcel·la per a satisfer les necessitats funciones per a albergar una Casa de Cultura, s'observa que l'única parcel·la sense edificar confrontant físicament és la parcel·la resultant núm. 3 del projecte de reparcel·lació de la unitat d'execució UE-3 amb referència cadastral núm. 9826138YH5992N0001TQ i localitzada en el Cadastre com a av. Rei Joan Carles I, núm. 18. Aquesta parcel·la disposa d'una superfície de 1.067,03 m² segons projecte de reparcel·lació.  
Així les coses, i com que la part lliure de la dotació pública es troba situada en la part oest de la finca, es justifica l'exigència proposada de major superfície dotacional amb la finalitat de poder atendre les necessitats i funcions futures que es requerisquen o demanen a nivell cultural, i, alhora, es reduïsca o minimitze l'impacte que, en el camp visual, podria esdevenir si es permetera l'edificació de nova planta en el costat oest de la dotació pública de què es tracta.  
Així mateix, les limitacions d'ús sota rasant d'aquesta parcel·la es troben ja limitades en trobar-se la parcel·la amb un risc de perillositat per inundació de nivell 7 segons la cartografia del PATRICOVA.  
  
Per tant, la necessitat de major superfície de solar per a poder satisfer un conjunt de requeriments mínims o bàsics que una instal·lació cultural en el moment actual ha de complir, entre altres, que la superfície destinada a zona d'estacionament fora de viari públic, i, al mateix temps, que no quede desfigurada, en major mesura, la perspectiva pròpia de l'edifici singular dotació ni es trenque el seu camp visual.»  
  
Per tant, la motivació resulta ser suficient i bastant, encara que a l'al·legant no li semble adequada, la qual cosa és comprensible tenint en compte els efectes que això li comportaran, encara que també se l'haurà de rescabalar, i deixar indemne la seua posició.  
C. Atesa l'al·legació segona quan manifesta: «Per cert, l'administració actuant, tan compromesa amb els valors patrimonials i històrics, ha demolit parcialment i inutilitzat la bassa d'aigua que integra el conjunt arquitectònic del Molí de Giner», cal indicar que encara que no tinga relació directa amb aquest expedient, el «Molí de Giner» i les seues instal·lacions hídriques es trobaven inutilitzades des de molt abans de la data d'ocupació l'any 2005 (fa més de cinquanta anys que no s'usa segons les indagacions practicades), de manera que en la data en què es va cedir aquest predi i instal·lacions per l'al·legant ja estaven obsoletes i sense cap funció.  
D. Atesa l'al·legació segona quan manifesta: «Quant a l'impacte visual, l'edifici existent com es comprova en les mateixes fotografies que s'adjunten a l'expedient de modificació de normes es troba construït sobre el límit est de la parcel·la dotacional, molt allunyat de la parcel·la que es pretén desclassificar i, conseqüentment, expropiar». L'edifici protegit es troba assentat de manera inclinada respecte al vial principal d'accés i ocupa la part central de la parcel·la dotacional i, per tant, resulta molt limitada la superfície aprofitable lliure de la parcel·la i, conseqüentment, el camp visual, la qual cosa deixaria l'edifici singular del Sòl Dotacional «Molí de Giner» més encaixonat i apantallat respecte del vial principal, tot això per un edifici de 10 metres d'altura. Com es pot observar seguidament:  
  
En aquesta imatge es pot observar la ubicació en planta del Molí de Giner dins la parcel·la dotacional existent (color roig) i la parcel·la resultant núm. 3 de l'UE-3 (color groc).  
D'aquestes dues imatges es pot col·legir una aproximació virtual de l'impacte visual sobre el Molí de Giner que suposaria mantenir l'ordenació urbanística del planejament vigent.  
E. Atés el punt tercer de l'escrit presentat quan diu «Amb les preceptives habilitacions municipals Puerta de Xaló, SL, va urbanitzar l'UE-3 de manera que hi va obrir vials, va realitzar les cessions requerides, va dotar d'infraestructures, etc., l'UE-3 d'acord amb la fitxa urbanística i a les directrius de l'Ajuntament de Xaló» cal indicar que les obres d'urbanització de la Unitat d'Execució del Sòl Urbà núm. 3 (UE-3) en desenvolupament del PAI, realitzades per l'agent urbanitzador «Puerta de Xaló, SL», van ser recepcionades parcialment amb data 7 d'abril de 2011.  
Sobre l'extrem manifestat en el paràgraf huité del punt tercer «- ignorem la vertadera motivació, pretén l'Admó. canviar la qualificació del solar propietat de la mateixa mercantil, contravenint així els seus drets; de fet ja ha aprovat l'administració la suspensió de llicències per al solar objecte de les presents al·legacions», hem d'esgrimir que l'Administració local no ha contravingut els drets de l'al·legant sinó que, per contra, i emparant-se en la potestat urbanística i de planejament municipal, ha realitzat l'exercici legítim d'un dret a ordenar la ciutat de millor manera, garantint unes dotacions públiques més eficients per a la ciutat planificada. Resulta comprensible per a qualsevol persona que aquest expedient urbanístic pose de manifest una contraposició de postura i interessos públic i privat, però, legítimament, cada part ha de realitzar l'oportú esforç administratiu per a aconseguir que, en tot cas, es puga satisfer l'interés públic de què es tracta, així com que es respecten els drets particulars de què es puga veure privat l'ara al·legant, la qual cosa queda fora de tot dubte i ha sigut tingut en consideració per l'òrgan i autoritat municipal competent, com ben bé coneix la mercantil.  
  
Quan expressa en el paràgraf últim de l'apartat tercer «- no se n'ha atés el pagament o compliment de cap?» cal assenyalar que la qüestió de cap manera manté relació amb l'objecte d'aquesta modificació, doncs el procediment expropiatori al qual es refereix l'al·legant segueix, i està seguint, entenem, l'oportuna i adequada via procedimental, de naturalesa no urbanística.  
F. Respecte a l'apartat quart de l'escrit d'al·legacions cal indicar que el dret de propietat privada es veu modulat precisament per l'adequat exercici de la potestat urbanística i d'ordenació del territori que, com expressen les múltiples normes urbanística, estatal i autonòmica valenciana, legitimarà futures expropiacions, i així permetrà considerar aquests predis d'utilitat pública i permetre'n l'ocupació (art. 102 LOTUP, i art. 42.2 TRLSRU), si bé indemnitzant-lo com corresponga a través del corresponent procediment, el qual també preveu la possibilitat d'iniciar-se a instància de part.  
L'adequat exercici de la potestat de planificació urbanística, que a través del present procediment s'escomet, s'entén, que s'està realitzant de manera procedimentalment adequada, que justifica tant les necessitats existents com les que es tracta de millorar, així com els dèficits i problemàtiques que ve a sollevar, que, raonablement, entenem que afecten l'al·legant, però que de cap manera converteixen en arbitrària una decisió que entra dins del marge de la discrecionalitat administrativa, de la qual s'informa duta a terme adequadament, per la qual cosa no es pot admetre aquesta asseveració.  
G. Respecte de l'al·legació cinquena, ha d'indicar-se que, malgrat l'exquisidesa de l'al·legat, en aquesta fase del procediment, que no és pròpiament urbanística, sinó la de tramitació i avaluació ambiental de la modificació del pla que es proposa, no ha d'incloure's aquest document com a part de l'esborrany de document subjecte a avaluació ambiental, sinó que això, vaja per endavant, formarà, necessàriament part del document de modificació puntual de les normes subsidiàries del planejament, fase que encara no s'ha assolit. »  
Tercer. Aquesta modificació puntual núm. 16 té per objecte el canvi de qualificació urbanística atribuïda per les Normes Subsidiàries de Planejament de Xaló a la de la parcel·la resultant núm. 3 de l'UE-3 (residencial) a equipament educatiu-cultural (xarxa secundària dotacional pública), atés que se situa limitant amb sòl dotacional cultural (servei d'interés públic social), el qual té molt limitada la superfície aprofitable de parcel·la lliure.  
Quart. L'Òrgan Ambiental i Territorial en el present procediment resulta ser l'Ajuntament de Xaló de conformitat amb el que s'estableix en l'article 48.c de la Llei 5/2014 d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, en afectar únicament i exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà definida en la LOTUP. En igual sentit ha informat el Servei Territorial d'Urbanisme (STU) d'Alacant amb data 8 de febrer de 2019 i 18 de setembre de 2019.  
Segons disposa l'article 48.c de la LOTUP «L'òrgan ambiental i territorial serà l'ajuntament del terme municipal de l'àmbit del planejament objecte de l'avaluació ambiental, sense perjudici de l'assistència i cooperació de les diputacions provincials d'acord amb la legislació de règim local, en els següents casos:», s'apliquen al present supòsit l'apartat 1 referit a «els instruments de planejament urbanístic que afecten únicament i exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà definida en la present llei».  
  
Ja que no es concreta quin òrgan municipal és el competent per a realitzar l'avaluació ambiental i territorial estratègica en el si de l'ajuntament, s'aplica el que disposa l'article 21.1.s de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, Reguladora de les Bases del Règim Local (LRBRL), segons el qual aquesta competència correspondria a l'alcalde-president.  
  
Cinqué. La documentació tècnica que figura en l'Oficina Tècnica Municipal sobre aquest tema és la següent:  
1. Document inicial estratègic (conté el que estableix l'article 50 de la LOTUP).  
2. Esborrany del pla o programa.  
La referida documentació és conforme amb el que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Atés que:  
Primer. Per part de l'Ajuntament de Xaló, el qual ostenta la condició d'òrgan promotor i òrgan ambiental i territorial de conformitat amb l'article 48.c.1 de la LOTUP, en afectar la proposta plantejada únicament i exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, s'ha procedit a sotmetre la documentació indicada a consultes a les següents Administracions Públiques afectades i a totes les persones, associacions, plataformes o col·lectius que s'hagen pronunciat o aportat suggeriments en la fase prèvia a la redacció del pla o programa, per un termini de 60 dies hàbils donades les dates de notificació:  
  
Administració pública consultada, persones que s'hagen pronunciat en la fase prèvia i/o interessades Consulta Informe  
1 Servei Territorial de Cultura (Patrimoni Cultural). Conselleria d'Educació, Cultura i Esport 02.09.2019 Amb data 22 d'octubre de 2019 amb registre d'entrada núm. 2926 es presenta informe.  
2 Servei Territorial de Paisatge a València. Conselleria Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat 02.09.2019 No s'ha emés informe en el termini de consultes concedit.  
3 Servei Territorial d'Educació. Conselleria d'Educació, Cultura i Esport 02.09.2019 No s'ha emés informe en el termini de consultes concedit.  
5 Servei Territorial de Territori i Urbanisme. Conselleria Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat 02.09.2019 Amb data 24 de setembre de 2019 amb registre d'entrada núm. 2669 es presenta informe.  
5 Servei Territorial de Territori i Urbanisme. - Patricova. Conselleria Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat 02.09.2019 No s'ha emés informe en el termini de consultes concedit per part de PATRICOVA.  
6 Puerta de Xaló, SL, com a titular de la parcel·la 06.09.2019 Amb data 03.12.2019 i registre d'entrada núm. 3332 es presenta escrit d'al·legacions sobre aquest tema.  
 En la fase prèvia de la redacció del pla s'ha aportat un suggeriment sobre aquest tema. Concretament per part de l'entitat Puerta de Xaló, SL, titular de la parcel·la resultant núm. 3 del projecte de reparcel·lació UE-3. S'ha publicat en el Portal web i s'ha notificat a diverses associacions de la localitat, concretament a l'Agrupació Musical Jalonense i a l'Agrupació Musical Festival Band i al Col·legi d'Educació Infantil i Primària Verge Pobra de Xaló, a més del titular de la parcel·la resultant núm. 3 del projecte de reparcel·lació de l'UE-3 (veure apartat segon dels antecedents del present informe).  
  
  
  
  
El Servei Territorial d'Urbanisme informa en data 18 de setembre de 2019 (registre d'entrada núm. 2669/19 de data 24.09.2019) que:  
  
«Des del punt de vista de les competències d'aquest servei territorial es considera que la proposta no contravé la normativa d'aplicació.  
  
No obstant això, s'ha d'indicar a l'ajuntament que la proposta haurà de contenir informació sobre la titularitat pública o privada de la parcel·la objecte de la modificació i, en cas que siga privada, del mecanisme de gestió previst per a la seua obtenció. A més, es recorda la necessitat que la modificació incorpore una memòria de sostenibilitat econòmica en els termes establits en l'article 30 de la LOTUP i 22 del text refós de la Llei del Sòl».  
El cap del Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant informa amb data 17 d'octubre de 2019 (registre d'entrada núm. 2926/19 de data 22.10.2019) el següent:  
«- A tenor de l'exposat en l'apartat anterior, s'informa favorablement, condicionat al fet que es modifiquen els paràmetres urbanístics proposats per a la parcel·la objecte de la modificació de l'article 33 de les Normes Urbanístiques en coherència amb la finalitat pretesa de reduir o minimitzar l'impacte que, en el camp visual, poden tenir noves construccions sobre el Molí de Giner - edifici catologat en les Normes Subsidiàries i BRL per la disposició addicional 5a de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, en coherència amb el que es disposa en la citada llei i el Decret 62/2011, de 20 de maig, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local.»  
L'entitat Puerta de Xaló, SL, presenta escrit amb data 3 de desembre de 2019 i registre d'entrada núm. 3332/2019 el contingut del qual és el següent:  
Al·legacions:  
Primera. La modificació afecta el titular únic d'un solar, propietat com hem assenyalat de Puerta de Xaló, SL; no consta a aquesta representació que s'haja realitzat una actuació agressora de la qualificació del sòl i principi de no regressió a nadius o residents del municipi.  
  
Únicament existeix un supòsit similar en el municipi i es tracta de la parcel·la confrontant, Molí Hidràulic i Bassa de l'Antic Molí, de gran valor patrimonial (ref. cadastral 9826142YH5992N0001FQ) denominat Molí de Giner. Que resulte, també, ser propietat de Puerta de Xaló, SL, i l'ocupació de la qual/expropiació es troba pendent de compensar des de 2005.  
Segona. Justificació i motivació.  
Al nostre parer, la justificació i motivació de la declaració d'utilitat pública o interés social en la modificació puntual núm. 16 de Xaló, el contingut de la qual és el canvi de qualificació de sòl (solar) a sòl d'equipament educatiu cultural, és escassa o nul·la, en qualsevol cas insuficient.  
Segons el criteri jurisprudencial, entre altres, STS de 4 de febrer de 2011, RC 194/2007, «- la memòria ha de contenir una motivació prou àmplia i justificativa dels canvis que s'introduïsquen ?» « la motivació ha de ser més precisa i intensa com més reduït siga l'àmbit territorial abastat per la modificació del Pla de què es tracte».  
  
Refereix la documentació aportada que la «motivació per a aquest canvi de qualificació porta causa en la parcel·la existent de sòl dotacional cultural», parcel·la confrontant «que alberga una edificació i una bassa de l'antic molí hidràulic de gran valor patrimonial i de gran rellevància històrica i cultural del municipi», el denominat Molí de Giner. L'edifici es troba protegit en el planejament vigent com a edifici singular.  
La justificació és que «es requereix major superfície dotacional per a poder atendre les necessitats i funcions futures que es requerisquen o demanen a nivell cultural i, alhora, es reduïsca o minimitze l'impacte que, en el camp visual, podria donar-se si es permetera l'edificació de nova planta en el costat oest de la dotació pública de la qual es tracta Molí de Giner.  
Es tracta de justificar un interés social o utilitat pública en actuacions a futur,»podria ser necessari en un futur», «podria tenir un impacte visual», com déiem no sembla motivació suficient, i no s'ajusta a la línia jurisprudencial abans referida.  
Quant al Molí de Giner, es tracta d'una parcel·la «que alberga una edificació i una bassa de l'antic molí hidràulic de gran valor patrimonial i de gran rellevància històrica i cultural del municipi», declarat edifici singular, es tracta d'una edificació de 200 metres quadrats d'ocupació construïda sobre una parcel·la de 1.995 metres quadrats, aquests paràmetres es desprenen de l'acta de la Junta de Govern de 23 de març de 2005, de l'acta d'ocupació (06.04.2005) del Molí de Giner i de l'informe de valoració (març de 2005) emés pels serveis municipals, documents que s'adjunten com a annexos I, II i III a les presents al·legacions.  
Quant a l'edifici singular de gran valor patrimonial i rellevància històrica..., entén aquesta representació que donades les característiques i valors de l'edifici no s'hi podran mamprendre altres obres que no siguen de mer manteniment, qualsevol altra actuació aniria en contra de la normativa d'aplicació.  
Per cert, l'administració actuant, tan compromesa amb els valors patrimonials i històrics, ha demolit parcialment al mateix temps que inutilitzat la bassa d'aigua que integra el conjunt arquitectònic del Molí de Giner.  
Quant a l'impacte visual, l'edifici existent com es comprova en les mateixes fotografies que s'acompanyen a l'expedient de modificació de normes es troba construït sobre el límit est de la parcel·la dotacional, molt allunyat de la parcel·la que es pretén desclassificar i, tot seguit, expropiar.  
En conclusió, discrepem de la justificació i motivació proposades, s'assembla més a «cerca de rèdit personal a través de projecció pública i política» amb utilització de criteris arbitraris i discrecionals d'oportunitat política.  
Tercera. En un altre ordre d'exposició hem de ressenyar que el Molí de Giner va ser adquirit en ple domini per la mercantil Puerta de Xaló, SL, l'any 2003 en document privat, que es va elevar a públic al febrer de l'any 2.005, l'edifici i la bassa formava part d'una finca la superfície majoritària de la qual formava part integrant de l'UE-3 de Xaló, en canvi el Molí, la bassa i una superfície de més de 1.430,98 metres quadrats es trobaven fora de l'UE-3 i qualificats com a sòl dotacional o d'equipament.  
Amb les preceptives habilitacions municipals Puerta de Xaló, SL, va urbanitzar l'UE-3 de manera que va obrir vials, va realitzar les cessions requerides (afeccions del Patricova), va dotar d'infraestructures... l'UE-3 d'acord amb la fitxa urbanística i amb les directrius de l'Ajuntament de Xaló.  
L'any 2005 es va ocupar per l'Ajuntament de Xaló la finca denominada Molí de Giner.  
S'acompanyen com a annex I, perquè formen part integrant de l'expedient, la proposta de resolució d'ocupació de béns immobles, realitzada en Junta de Govern el 23 de març de 2005 i com a annex II, l'acta d'ocupació de data 6 d'abril de 2006 per la qual s'ocupa a Puerta de Xalo, SL, el Molí de Giner.  
Com a annex número III s'acompanya l'informe sobre «estimació d'aprofitaments per a l'ocupació» del Molí de Giner, realitzada per l'arquitecte municipal  
Conclou aquest informe, realitzat pels serveis tècnics municipals, que el Molí de Giner, finca n. 91 de 1.430,98 m² tenia un valor de 449.050,25 ?.  
La proposta de resolució d'ocupació de béns immobles de 23 de març de 2005, va acordar que l'aprofitament urbanístic de la parcel·la ocupada (informe de l'arquitecte municipal) es compensaria en sòl i aprofitament urbanístic titularitat municipal a l'UE-6 de Xaló, perquè es poguera complir tal compromís l'ajuntament havia de realitzar totes les gestions i accions que foren necessàries perquè Puerta de Xaló poguera materialitzar els aprofitaments urbanístics dimanants de l'ocupació del Molí de Giner i això en el termini de dos anys. L'ajuntament va incomplir les seues obligacions dimanants de l'acta d'ocupació i, com a conseqüència de l'incompliment, s'obligava (junta de govern annex I) a indemnitzar a Puerta de Xaló per l'import resultant de l'informe de valoració municipal, annex III.  
  
A aquesta representació li sembla excessiu, per no utilitzar cap altra qualificació, que se li ocupe la parcel·la dotacional d'alt valor patrimonial l'any 2005, que l'Ajuntament de Xaló es negue a complir les seues obligacions (en aquest cas, pagar) i que el 2019, ignorem la vertadera motivació, pretén l'administració a la qual ens dirigim transgredir el dret a la propietat privada reconegut en la CE i canviar la qualificació sense atendre ni justificar el pagament de la primera ocupació d'un segon solar propietat també de Puerta de Xaló, SL, contravenint així els seus drets. És un fet no controvertit que al febrer de 2019 l'Administració a la qual ens dirigim va acordar la suspensió de llicències per al solar objecte de les presents al·legacions.  
Malgrat haver-se reclamat el compliment de les obligacions contretes (ocupació del Molí de Giner, no se n'ha atés el pagament o compliment de cap. Avui l'ajuntament actuant no ha abonat cap quantitat per l'ocupació/expropiació del Molí de Giner.  
  
Quarta. Dret de propietat privada com a dret fonamental, art. 33 de la Constitució Espanyola.  
Art. 33,3 « Ningú podrà ser privat dels seus béns drets sinó per causa justificada d'utilitat pública o interés social, mitjançant la corresponent indemnització i de conformitat amb el que es disposa en les lleis. Es reconeix constitucionalment l'injust jurídic de l'expropiació forçosa ».  
«L'expropiació forçosa es constitueix en la transmissió imperativa dels drets i interessos patrimonials legítims per causa d'utilitat pública o interés social d'una persona que ha de rebre, a canvi, la justa indemnització que poguera correspondre-li pels danys i perjudicis» STC 112/2006, de 5 d'abril.  
Sembla forçat justificar la utilitat pública o l'interés social en la realització futura de dotació per a aparcaments, fins i tot per la limitació de l'impacte visual, més aviat sembla una decisió arbitrària i discrecional.  
  
Quinta. Manca, a més, la proposta plantejada de l'estudi econòmic financer, estudi del qual no està exceptuat cap dels instruments de planejament, així com tampoc no s'incorpora la memòria de viabilitat econòmica, ni l'informe de sostenibilitat econòmica.  
L'absència tant de l'estudi econòmic financer com de la memòria de viabilitat vicia el Pla i el converteix en mera aparença, font d'inseguretat jurídica i de desprestigi normatiu.  
L'expedient objecte de les presents al·legacions esdevé doblement viciat per mancar de l'estudi econòmic financer, de l'estudi de viabilitat econòmica, així com de l'informe de sostenibilitat econòmica; falta d'informes que units a l'impagament de les obligacions econòmiques de l'entitat local amb Puerta de Xaló, SL, per l'ocupació l'any 2005 del Molí de Giner, SL, delaten la incapacitat o falta de viabilitat econòmica per a escometre la modificació objecte de les presents al·legacions.  
  
En virtut d'això;  
Il·lm. Sr. alcalde president de l'Ajuntament de Xaló, Alacant.  
Sol·licite a l'Excm. Ajuntament de Xaló que, tenint per presentats dins del termini i en la forma escaient el present escrit amb els documents que l'acompanyen (annexos I, II i III), tinga per realitzades al·legacions en l'expedient de modificació puntual núm. 16 de les Normes Subsidiàries de Xaló, i que resolga, d'acord amb el cos de les mateixes al·legacions, l'arxivament de l'expedient i la nul·litat de les actuacions realitzades, inclosa la suspensió de llicències.  
A. Atesa l'al·legació primera cal indicar que en l'arxiu municipal consten actuacions similars en persones natives i residents al mateix temps a Xaló, per la qual es modificava la qualificació de sòl de residencial a dotacional. Com a exemple, indiquem, entre una altra, la modificació puntual número 4 de les Normes Subsidiàries de Xaló, que en síntesi, va consistir a canviar la qualificació d'una parcel·la de 1618,841 m² d'ús residencial baixa densitat unifamiliar en fila a qualificar-se amb clau TD-1 Equipament Assistencial (dotacional). Per tant, consten altres actuacions similars i els titulars de les quals resultaven ser natius i residents a Xaló.  
B. Atesa l'al·legació segona en la qual manifesta que la justificació i motivació de la declaració d'utilitat pública o interés social és escassa o nul·la, ens hem de remetre a la justificació d'aquesta modificació puntual, és a dir:  
«La present modificació puntual queda justificada per considerar la conveniència de modificar la qualificació urbanística atribuïda per les Normes Subsidiàries de Planejament de Xaló a la de la parcel·la resultant núm. 3 de l'UE-3 (residencial) a equipament educatiu-cultural (xarxa secundària dotacional públic), atés que se situa limitant amb sòl dotacional cultural (servei d'interés públic social), el qual té molt limitada la superfície aprofitable de parcel·la lliure, atés que alberga una edificació i una bassa de l'antic molí hidràulic de gran valor patrimonial i de gran rellevància històrica i cultural del municipi, denominat Molí de Giner, la qual cosa queda reflectit en el planejament vigent quan se'l dota d'un grau de protecció com a edifici singular.  
El precitat solar dotacional cultural, de forma trapezoidal, té molt limitada la superfície aprofitable de parcel·la lliure, tot això per trobar-se situat l'edifici del Molí de Giner en la part central de la parcel·la dotacional, al costat de l'avinguda de les Hortes.  
Atés que es requereix de major espai de parcel·la per a satisfer les necessitats funcions per a albergar una Casa de Cultura, s'observa que l'única parcel·la sense edificar confrontant físicament és la parcel·la resultant núm. 3 del projecte de reparcel·lació de la unitat d'execució UE-3 amb referència cadastral núm. 9826138YH5992N0001TQ i localitzada en el Cadastre com a av. Rei Joan Carles I, núm. 18. Aquesta parcel·la disposa d'una superfície de 1.067,03 m² segons projecte de reparcel·lació.  
Així les coses, i trobant-se situada la part lliure de la dotació pública en la part oest de la finca, es justifica l'exigència proposada de major superfície dotacional amb la finalitat de poder atendre les necessitats i funcions futures que es requerisquen o demanen a nivell cultural, i, alhora, es reduïsca o minimitze l'impacte que, en el camp visual, la qual cosa podria passar si es permetera l'edificació de nova planta en el costat oest de la dotació pública de què es tracta.  
Així mateix, les limitacions d'ús sota rasant d'aquesta parcel·la es troben ja limitades en trobar-se la parcel·la amb un risc de perillositat per inundació de nivell 7 segons la cartografia del Patricova.  
  
Per tant, la necessitat de major superfície de solar per a poder satisfer un conjunt de requeriments mínims o bàsics que una instal·lació cultural en el moment actual ha de complir, entre altres, que la superfície destinada a zona d'estacionament fora de viari públic, i, al mateix temps, que no quede desfigurada, en major mesura, la perspectiva pròpia de l'edifici singular dotació ni es trenque el seu camp visual.»  
  
Per tant, la motivació resulta ser suficient i bastant, encara que a l'al·legant no li semble adequada, la qual cosa és comprensible tenint en compte els efectes que això li supondran, encara que també se l'haurà de rescabalar, i deixar indemne la seua posició.  
C. Atesa l'al·legació segona quan manifesta: «Per cert, l'administració actuant tan compromesa amb els valors patrimonials i històrics ha demolit parcialment al mateix temps que ha inutilitzat la bassa d'aigua que integra el conjunt arquitectònic del Molí de Giner», cal indicar que encara que no tinga relació directa amb aquest expedient, el Molí de Giner i les seues instal·lacions hídriques es trobaven inutilitzades des de molt abans de la data d'ocupació l'any 2005 (més de cinquanta anys sense utilitzar-se segons les indagacions practicades), de manera que en la data en què es va cedir aquest predi i instal·lacions per l'al·legant ja estaven obsoletes i sense cap funció.  
D. Atesa l'al·legació segona quan manifesta: «Quant a l'impacte visual, l'edifici existent com es comprova en les fotografies que s'acompanyen a l'expedient de modificació de normes es troba construït sobre el límit est de la parcel·la dotacional, molt allunyat de la parcel·la que es pretén desclassificar i, tot seguit, expropiar». L'edifici protegit es troba assentat de manera inclinada respecte al vial principal d'accés i ocupa la part central de la parcel·la dotacional i, per tant, resulta molt limitada la superfície aprofitable lliure de la parcel·la i, conseqüentment, el camp visual, la qual cosa deixaria l'edifici singular del Sòl Dotacional «Molí de Giner» més encaixonat i apantallat respecte del vial principal, tot això per un edifici de 10 metres d'altura. Com es pot observar seguidament:  
En aquesta imatge es pot observar la ubicació en planta del Molí de Giner dins la parcel·la dotacional existent (color roig) i la parcel·la resultant núm. 3 de l'UE-3 (color groc).  
D'aquestes dues imatges es pot col·legir una aproximació virtual de l'impacte visual sobre el Molí de Giner que suposaria mantenir l'ordenació urbanística del planejament vigent.  
E. Atés el punt tercer de l'escrit presentat quan diu «Amb les preceptives habilitacions municipals Puerta de Xaló, SL, va urbanitzar l'UE-3 de manera que va obrir vials, va realitzar les cessions requerides (afeccions del Patricova), va dotar d'infraestructures- l'UE-3 d'acord amb la fitxa urbanística i a les directrius de l'ajuntament de Xaló» cal indicar que les obres d'urbanització de la Unitat d'Execució del Sòl Urbà núm. 3 (UE-3) en desenvolupament del PAI, realitzades per l'agent urbanitzador «Puerta de Xaló, SL», van ser recepcionades parcialment amb data 7 d'abril de 2011. Les afeccions actuals al Patricova en relació a data de les obres d'urbanització de l'UE-3 són diferents a causa de l'aprovació del Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
Sobre el que es manifesta en el paràgraf huité del punt tercer «- ignorem la verdadera motivació, pretén l'administració a la qual ens dirigim transgredir el dret a la propietat privada reconegut en la CE i canviar la qualificació sense atendre ni justificar el pagament de la primera ocupació d'un segon solar propietat també de Puerta de Xaló, SL, contravenint així els seus drets. És un fet no controvertit que al febrer de 2019 l'Administració a la qual ens dirigim va acordar la suspensió de llicències per al solar objecte de les presents al·legacions.», hem d'esgrimir que l'Administració local no ha contravingut els drets de l'al·legant sinó que, per contra, i emparant-se en la potestat urbanística i de planejament municipal ha realitzat l'exercici legítim d'un dret a ordenar la ciutat de millor manera, garantint unes dotacions públiques més eficients per a la ciutat planificada. Resulta comprensible per a qualsevol persona que aquest expedient urbanístic pose de manifest una contraposició de postura i interessos públic i privat, però, legítimament, cada part ha de realitzar l'oportú esforç administratiu per a aconseguir que, en tot cas, s'aconseguisca satisfer l'interés públic de què es tracta, així com que es respecten els drets particulars de què es puga veure privat l'ara al·legant, la qual cosa queda fora de tot dubte i ha sigut tingut en consideració per l'òrgan i autoritat municipal competent, com bé coneix la mercantil.  
  
Quan expressa en el paràgraf últim de l'apartat tercer «- no se n'ha atés el pagament o compliment de cap?» cal assenyalar que la qüestió de cap manera manté relació amb l'objecte d'aquesta modificació, doncs el procediment expropiatori al qual es refereix l'al·legant segueix, i està seguint, entenem, la corresponent i adequada via procedimental, de naturalesa no urbanística.  
F. Respecte a l'apartat quart de l'escrit d'al·legacions cal indicar que el dret de propietat privada es veu modulat precisament per l'adequat exercici de la potestat urbanística i d'ordenació del territori que, com expressen les múltiples normes urbanística, estatal i autonòmica valenciana, legitimarà futures expropiacions, i així permetrà considerar aquests predis d'utilitat pública i permetre'n l'ocupació (art. 102 LOTUP, i art. 42.2 TRLSRU), si bé indemnitzant-lo adequadament a través del corresponent procediment, procediment que també preveu la possibilitat d'iniciar-se a instàncies de part.  
L'adequat exercici de la potestat de planificació urbanística, que a través del present procediment s'escomet, s'entén, que s'està realitzant de manera procedimentalment adequada, que justifica tant les necessitats existents com les que es tracta de millorar, així com els dèficits i problemàtiques que ve a sollevar, que, raonablement, entenem que afecten l'al·legant, però que de cap manera converteixen en arbitrària una decisió que entra dins del marge de la discrecionalitat administrativa, de la qual s'informa duta a terme adequadament, per la qual cosa no es pot admetre aquesta asseveració.  
G. Respecte de l'al·legació cinquena, ha d'indicar-se que malgrat l'exquisidesa de l'al·legat, en aquesta fase del procediment, que no és pròpiament urbanística, sinó la de tramitació i avaluació ambiental de la modificació del pla que es proposa, no ha d'incloure's aquest document com a part de l'esborrany de document subjecte a avaluació ambiental, sinó que això, vaja per endavant, formarà, necessàriament part del document de modificació puntual de les normes subsidiàries del planejament, fase que encara no s'ha aconseguit.  
No figura cap al·legació ni informe més sobre aquest tema per registre d'entrada.  
L'apartat segon de l'article 51 de la LOTUP disposa: «2. Una vegada rebuts els pronunciaments de les administracions públiques afectades i persones interessades, o transcorregut el termini atorgat per a això, l'òrgan ambiental i territorial elaborarà i remetrà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu, segons siga procedent, un dels documents següents:  
  
-  
b) Una resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que el pla o programa no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, resolent-se l'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat i indicant la procedència de la tramitació del pla o programa conforme al capítol següent o a la seua normativa sectorial.»  
  
Segon. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient de la proposta: segons el parer del tècnic informant, es considera que la proposta, no sembla que puga desplegar efectes sobre el medi ambient, sobretot tenint en compte que la modificació de qualificació que es proposa no suposa cap impacte sobre el medi ambient i el paisatge existent, en fer-se sobre un sòl urbà la destinació del qual és ser edificat d'acord amb les determinacions de les normes urbanístiques actuals o més restrictives, no comporta tampoc augment de l'edificabilitat ni ocupació que li assigna en l'actualitat el planejament. Així mateix es disposa de l'informe favorable del Servei Territorial de Cultura i Esport (Patrimoni Cultural) de la Conselleria d'Educació, Cultura I Esport i es procedirà en la fase d'aprovació del pla a reduir edificabilitat.  
  
Tercer. D'acord amb l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Segons el que exposa l'apartat segon anterior i d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, es considera que no té efectes significatius sobre el medi ambient, i es pot resoldre la seua avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat.  
Quart. D'altra banda, de conformitat amb allò informat per qui subscriu en els diferents informes que figuren en l'expedient i de l'informe emés pel Servei Territorial d'Urbanisme de data 24 de setembre de 2019, cal indicar que la modificació proposada afecta les determinacions de l'ordenació detallada definides en l'article 35 de la LOTUP i per això, l'aprovació definitiva correspondrà a l'ajuntament en aplicació de l'article 44.5 de la citada Llei.  
Per tot el que s'ha exposat, qui subscriu proposa segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la modificació del planejament avaluat no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment en el consum de recursos, no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural i, consultades les administracions públiques amb competències afectades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la modificació puntual número 16 de les Normes Subsidiàries del Planejament Municipal de Xaló no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori.  
  
Ja que la modificació que ens ocupa consisteix en un canvi de qualificació urbanística atribuïda per les Normes Subsidiàries de Planejament de Xaló a la de la parcel·la resultant núm. 3 de l'UE-3 (residencial) a equipament educatiu-cultural (xarxa secundària dotacional pública) i no suposa cap variació respecte de les determinacions urbanístiques vigents ni alteració significativa de l'estructura territorial prevista, no s'estima necessària l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística en els termes establits per l'article 6, en connexió amb l'annex II de la LOTUP, al no implicar la proposta pretesa cap incidència en aspectes físics ni en el paisatge actual.  
Per tant, es proposa emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 16 de les Normes Subsidiàries del Planejament Municipal de Xaló, i es continua la tramitació de la modificació de planejament d'acord amb el capítol III «Tramitació dels plans no subjectes al procediment ordinari d'avaluació ambiental i territorial estratègica» del títol III «Procediment d'elaboració i aprovació de plans i programes» del Llibre 1 de la LOTUP, en concret el que es disposa en l'article 57. Així mateix cal indicar de conformitat amb l'apartat seté de l'article 51 de la LOTUP:  
  
«La resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic emesa en el procediment simplificat es comunicarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu, a l'efecte de continuar el procediment d'aprovació del pla o programa conforme al capítol següent d'aquesta llei o a la legislació sectorial corresponent. Aquesta resolució no serà susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa contra la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que procedisquen en via administrativa contra l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
L'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del pla o programa en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tals casos, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla o programa».  
Tercer. De conformitat amb el precitat informe tècnic municipal i segons el que es disposa en l'article 48 de la LOTUP, la present modificació puntual comporta que l'Ajuntament de Xaló resulta ser l'òrgan promotor i l'òrgan ambiental i territorial atés que la present modificació puntual afecta únicament i exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà definida en la LOTUP. Així mateix, l'òrgan substantiu resulta ser el mateix Ajuntament de Xaló.  
Quart. La documentació tècnica que figura en l'Oficina Tècnica Municipal sobre aquest tema, el detall de la qual s'ha transcrit en l'anterior informe, és la següent:  
1. Consulta pública prèvia a la redacció de l'instrument de modificació del planejament (art. 49bis LOTUP)  
2. Document inicial estratègic (conté l'exposat en l'article 50 de la LOTUP).  
3. Esborrany del pla o programa.  
4. Escrits d'al·legacions.  
5. Informe o petició d'entitats afectades.  
Atés que:  
Primer. Per part de l'Ajuntament de Xaló, el qual ostenta la condició d'òrgan promotor i òrgan ambiental i territorial de conformitat amb l'article 48.c.1 de la LOTUP, en afectar la proposta plantejada únicament i exclusivament a l'ordenació detallada del sòl urbà, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, es va sotmetre la documentació indicada a consultes a les administracions públiques afectades, el resultat de les quals s'explicita en l'atés primer de l'informe tècnic avantdit, i que donem per reproduïts.  
D'igual manera la mercantil Puerta de Xaló, SL, va presentar un escrit amb data 3 de desembre de 2019 i registre d'entrada núm. 3332/2019 el contingut del qual és el que s'ha detallat en l'atés primer de l'informe tècnic abans citat, i que donem per reproduït i els arguments del qual de contestació a les al·legacions s'assumeixen com a fonament d'aquesta resolució.  
Segon. Es valoren els possibles efectes sobre el medi ambient de la proposta, segons el parer del tècnic-urbanístic municipal, es considera que la proposta, no sembla que puga desplegar efectes sobre el medi ambient, sobretot tenint en compte que la modificació de qualificació que es proposa no suposa cap impacte sobre el medi ambient i el paisatge existent, al fer-se sobre un sòl urbà la destinació del qual és ser edificat d'acord amb les determinacions de les normes urbanístiques actuals o més restrictives, no comporta tampoc augment de l'edificabilitat ni ocupació que li assigna en l'actualitat el planejament. Així mateix es disposa de l'informe favorable del Servei Territorial de Cultura i Esport (Patrimoni Cultural) de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i es procedirà en la fase d'aprovació del pla a reduir edificabilitat.  
Tercer. D'acord amb l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Segons l'apartat segon anterior i d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, es considera que no té efectes significatius sobre el medi ambient, i es pot resoldre la seua avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat.  
Quart. Pel tècnic urbanístic municipal s'informa, segons estableix l'article 51 de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aqueixa llei, que la modificació del planejament avaluat no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment en el consum de recursos, no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural i, consultades les administracions públiques amb competències afectades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la modificació puntual número 12 de les Normes Subsidiàries del Planejament Municipal de Xaló no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori.  
Per tant, es proposa emetre l'informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 12 de les Normes Subsidiàries del Planejament Municipal de Xaló, i continuar la tramitació de la modificació de planejament conforme a la seua normativa sectorial.  
Cinqué. L'avaluació ambiental estratègica procedeix d'acord amb el que s'estableix als articles 22 del text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, aprovat per Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre; art. 6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i art. 46 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
  
Sisé. L'òrgan ambiental i territorial competent per a realitzar l'avaluació és en aquest cas l'ajuntament, atés que es tracta d'una modificació d'un instrument de planejament que afecta únicament l'ordenació detallada de sòl urbà, segons disposa l'article 48 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
L'atribució de la funció de resoldre l'avaluació correspondria a l'Alcalde en virtut de la competència residual que li atorga l'article 21.1.s de la Llei de bases de règim local, per ostentar competència en matèria d'urbanisme.  
De conformitat amb allò informat per qui subscriu en els diferents informes que figuren en l'expedient i de l'informe emés pel Servei Territorial d'Urbanisme de data 24 de setembre de 2019, cal indicar que la modificació proposada afecta les determinacions de l'ordenació detallada definides en l'article 35 de la LOTUP i per això, l'aprovació definitiva correspondrà a l'ajuntament en aplicació de l'article 44.5 de la citada Llei.  
Seté. S'ha seguit la tramitació prevista als articles 50 i 51 de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Vist que el procediment de sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica es regula en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'ara en avant LOTUP, en concret, en els articles 50 i 51 del precitat text legal.  
De conformitat amb els atesos exposats, i fent ús de les atribuciones que tinc conferides, resolc:  
  
Primer  
Acceptar expressament els informes emesos per l'arquitecte tècnic municipal i pel secretari d'aquest ajuntament, de data set d'abril de 2020, que expressament s'incorporen a la present resolució li serveixen de motivació en els termes establits en l'article 88 de la Llei 39/2015, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
Segon  
Concloure que la proposta de la modificació puntual número 16 de les Normes Subsidiàries del Planejament Municipal de Xaló no té efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb els criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP.  
  
Tercer  
Resoldre favorablement l'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat de la proposta de modificació puntual número 16 de les Normes Subsidiàries del Planejament Municipal de Xaló, sense que s'hi establisquen condicionants ambientals.  
  
Quart  
Donar compte del contingut de la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat a totes les persones interessades que apareguen en la tramitació ambiental d'aquesta actuació.  
  
Cinqué  
Ordenar la publicació de la resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, als efectes previstos en l'article 51.7 de la LOTUP.  
  
Sisé  
La present resolució d'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat no és susceptible de cap recurs per considerar-se acte de tràmit, sense perjudici dels recursos que, si escau, pertoquen en via contenciosa administrativa contra l'acte que aprove l'instrument de planejament corresponent, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que s'estimen pertinents en dret.  
  
Seté  
Seguir en l'expedient el procediment i tràmits legalment establits per l'ordenament jurídic vigent i d'aplicació.  
  
Huité  
L'informe complet pot consultar-se en la pàgina web de l'Ajuntament www.xalo.org  
  
Xaló, 7 d'abril de 2020.- L'alcalde: Joan Miquel Garcés Font.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8828, del 05-06-2020 (2020/3889)

Información pública de la aprobación del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 16 de las normas subsidiarias de planeamiento.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8828

Fecha DOGV
:   05-06-2020

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2020/3889

CVE


Fecha del documento
:   07-04-2020

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Xaló

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Xaló](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))

Información pública de la aprobación del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 16 de las normas subsidiarias de planeamiento. [2020/3889]  
Por Resolución de la Alcaldía del Ayuntamiento de Xaló, núm.20200407IP01, de fecha siete de abril de dos mil veinte, se ha resuelto:  
Resolución del informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 16 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento municipal de Xaló, consistente en cambio de calificación de la parcela resultante núm. 3 del proyecto de reparcelación de la UE-3 (residencial entre medianeras casco tradicional) a equipamiento educativo-cultural (dotacional público).  
  
Antecedentes de hecho  
Visto que por el arquitecto técnico municipal, en fecha siete de abril de dos mil veinte, se ha informado lo siguiente:  
Francisco Mengual Sendra, ingeniero de edificación y arquitecto técnico municipal del Ayuntamiento de Xaló, a requerimiento del señor alcalde presidente del Ayuntamiento de Xaló sobre la tramitación de dicha modificación puntual, tiene el honor de emitir el siguiente informe  
  
Antecedentes  
Primero. Con fecha 5 de noviembre de 2018 por acuerdo del Ayuntamiento Pleno se acordó solicitar el inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual número 16 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del Municipal de Xaló. Siendo el documento técnico redactado por el ingeniero de edificación y arquitecto técnico municipal que suscribe, en formato papel y digital.  
Segundo. Consta en el expediente de conformidad con el artículo 49.bis de la Ley 1/2019, de 5 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (DOGV 8481, 07.02.2019) la consulta pública previa prevista. Habiéndose publicado en el portal web y habiéndose notificado a las siguientes asociaciones de la localidad y personas interesadas: a la Agrupación Musical Jalonense, a la Agrupación Musical Festival Band, al Colegio de Educación Infantil y Primaria Virgen Pobre de Xaló y a la mercantil Puerta de Xaló, SL, como titular de la parcela resultante núm. 3 del proyecto de reparcelación de la UE-3.Habiéndose aportado una sugerencia u opinión en la fase de consulta pública previa, concretamente respecto a la entidad Puerta de Xaló, SL, como titular de la parcela. Al respecto, me remito al informe técnico municipal de fecha 30 de agosto de 2019 suscrito por el arquitecto técnico municipal y el Secretario el cual manifestaba en el considerando tercero lo siguiente respecto al escrito aportado por la entidad Puerta de Xaló, SL, en fase de consulta previa:  
Tercero. Atendiendo a lo dispuesto en el apartado segundo del artículo 49bis de la LOTUP se emite el siguiente informe de respuesta a las aportaciones y/u opiniones recibidas. Concretamente se ha recibido una opinión con fecha 7 de mayo de 2019 y registro de entrada núm. 1300/2019 de la entidad Puerta de Xaló, SL, cuyo contenido es el siguiente:  
Alegaciones  
Primera. La modificación afecta a un único titular de un solar, propiedad como hemos señalado de Puerta de Xaló SL; no consta a esta representación que se haya realizado una actuación agresora de la calificación del suelo y principio de no regresión a nativos o residentes del municipio.  
Únicamente existe un supuesto similar en la parcela colindante, Molino hidráulico y balsa del antiguo Molino de gran valor patrimonial (ref catastral 9826142YH5992N0001FQ) denominado Molí de Giner. Que resulto ser propiedad de Puerta de Xaló, SL, y cuya ocupación/expropiación se halla pendiente de compensar desde 2005.  
Segunda. Justificación y motivación.  
A nuestro entender, la justificación y motivación de la declaración de utilidad pública o interés social en la modificación puntual núm. 16 cuyo contenido es el cambio de calificación de suelo (solar) a suelo de equipamiento educativo cultural, es escasa o nula, en cualquier caso insuficiente.  
Refiere la documentación aportada que la «motivación para este cambio de calificación trae causa en la parcela existente de suelo dotacional cultural», parcela colindante «que alberga una edificación y una balsa del antiguo molino hidráulico de gran valor patrimonial y de gran relevancia histórica y cultural del municipio» el denominado Molí de Giner. El edificio viene protegido en el planeamiento vigente como edificio singular.  
La justificación es que «se requiere de mayor superficie dotacional para poder atender a las necesidades y funciones futuras que se requieran o demanden a nivel cultural y, al mismo tiempo, se reduzca o minimice el impacto que, en el campo visual, podría acontecer si se permitiese la edificación de nueva planta en el lado oeste de la dotación pública de la que se trata «Molí de Giner».  
Se trata de justificar un interés social o utilidad pública en actuaciones a futuro, «podría ser necesario en un futuro», «podría tener un impacto visual», como decíamos no parece motivación suficiente.  
En cuanto al Molí de Giner, se trata de parcela «que alberga una edificación y una balsa del antiguo molino hidráulico de gran valor patrimonial y de gran relevancia histórica y cultural del municipio», declarado edificio singular, tratándose de una edificación de 200 metros cuadrados de ocupación construida sobre una parcela de 1.995 metros cuadrados, estos parámetros se desprenden del acta de la Junta de Gobierno de 23 de marzo de 2005, del acta de ocupación (06.04.2005) del Molí de Giner y del informe de valoración (marzo de 2005) emitido por los servicios municipales, documentos que se acompañan como anexos I, II y III a las presentes alegaciones.  
En cuanto al edificio singular de gran valor patrimonial y relevancia histórica..., entiende esta representación que dadas las características y valores del edificio no se podrán acometer en el mismo otras obras que no sean de mero mantenimiento, otras actuaciones irían en contra de la normativa de aplicación.  
Por cierto, la administración actuante tan comprometida con los valores patrimoniales e históricos ha demolido parcialmente e inutilizado la balsa de agua que integra el conjunto arquitectónico del Molí de Giner.  
En cuanto al impacto visual, el edificio existente como se comprueba en las propias fotografías que se acompañan al expediente de modificación de normas se halla construido sobre el linde Este de la parcela dotacional, muy alejado de la parcela que se pretende desclasificar y consecuentemente expropiar.  
En conclusión, discrepamos de la justificación y motivación propuestas, se asemeja más a «búsqueda de rédito personal a través de proyección pública y política» y ello en base a la inmediatez de las elecciones locales. Hemos hecho uso de la argumentación del auto de imputación de D. Francisco Camps en asunto Formula 1.  
Tercera. En otro orden de exposición hemos de reseñar que el Molí de Giner fue adquirido en pleno dominio por la mercantil Puerta de Xaló, SL, en el año 2003 en documento privado, que se elevó a público en febrero del año 2.005, el edificio y la balsa formaba parte de una finca cuya superficie mayoritaria formaba parte integrante de la UE-3 de Xaló, en cambio el Molí, la balsa y una superficie de más de 1.430,98 metros cuadrados se hallaban fuera de la UE-3 y calificados como suelo dotacional o de equipamiento.  
Con las preceptivas habilitaciones municipales Puerta de Xaló, SL, urbanizó la UE-3 de manera que aperturó viales, realizó las cesiones requeridas, dotó de infraestructuras... la UE-3 de acuerdo a la ficha urbanística y a las directrices del Excmo Ayuntamiento de Xaló.  
En el año 2.005 se ocupó por el Excmo Ayuntamiento de Xaló la finca denominada Molí de Giner.  
Se acompañan como anexo n- I, para que formen parte integrante del expediente, la propuesta de resolución de ocupación de bienes inmuebles, realizada en Junta de Gobierno el 23 de marzo de 2005 y como anexo núm. || Acta de ocupación de fecha 6 de abril de 2006 por la que se ocupa a Puerta de Xalo, SL, el Molí de Giner.  
Como anexo número III se acompaña el «informe sobre estimación de aprovechamientos para la ocupación» del Molí de Giner, realizada por Sr. Arquitecto municipal  
Concluye dicho informe, realizado por los servicios técnicos municipales, que el Molí de Giner, finca n9 1 de 1.430,98 m² tenía un valor de 449.050,25 ?.  
La propuesta de resolución de ocupación de bienes inmuebles de 23 de marzo de 2005, acordó que el aprovechamiento urbanístico de la parcela ocupada (informe del Arquitecto municipal) se compensaría en suelo y aprovechamiento urbanístico titularidad municipal en la UE-6 de Xaló, para que se pudiese cumplir tal compromiso el Excmo. Ayuntamiento debía realizar cuantas gestiones y acciones fuesen necesarias para que Puerta de Xaló pudiese materializar los aprovechamientos urbanísticos dimanantes de la ocupación del Moli de Giner y ello en el plazo de dos años. El Ayuntamiento incumplió sus obligaciones dimanantes del Acta de ocupación y como consecuencia de su incumplimiento se obligaba (Junta de Gobierno anexo I) a indemnizar a Puerta de Xaló por el importe resultante del informe de valoración municipal, anexo III.  
A esta representación le parece excesivo, por no utilizar otra calificación, el que se le ocupe la parcela dotacional de alto valor patrimonial en el año 2005, que el Ayuntamiento de Xaló se niegue a cumplir sus obligaciones (en este caso, PAGAR) y que el 2019, ignoramos la verdadera motivación, pretende la Admon. cambiar la calificación del solar propiedad de la misma mercantil, contraviniendo así sus derechos; de hecho ya ha aprobado la administración la suspensión de licencias para el solar objeto de las presentes alegaciones.  
A pesar de haberse reclamado el cumplimiento de las obligaciones contraídas (ocupación del Molí de Giner no se ha atendido al pago o cumplimiento de ninguna de ellas. Hoy el Ayuntamiento actuante no ha abonado cantidad alguna por la ocupación/expropiación del Molí de Giner.  
Cuarta. Derecho de propiedad privada como derecho fundamental, Art. 33 de la Constitución Española.  
Art. 33,3 «Nadie podrá ser privado de sus bienes derechos sino por causa justificada de utilidad pública o interés social, mediante la correspondiente indemnización y de conformidad con lo dispuesto en las leyes. Se reconoce constitucionalmente el injusto jurídico de la expropiación forzosa ».  
« La expropiación forzosa se constituye en la transmisión imperativa de los derechos e intereses patrimoniales legítimos por causa de utilidad pública o interés social de una persona que debe recibir, a cambio, la justa indemnización que pudiera corresponderle por los daños y perjuicios» STC 112/2006, de 5 de abril.  
Parece forzado el justificar la utilidad pública o el interés social en la realización futura de dotación para aparcamientos, incluso por la limitación del impacto visual, más bien parece una decisión arbitraria.  
Quinta. Adolece, además, la propuesta planteada del estudio económico financiero, estudio del que no está exceptuado ninguno de los instrumentos de planeamiento, así como tampoco se incorpora la memoria de viabilidad económica, ni el informe de sostenibilidad económica.  
La ausencia tanto del estudio económico financiero como de la memoria de viabilidad vicia el Plan al convertirlo en mera apariencia, fuente de inseguridad jurídica y de desprestigio normativo.  
En su virtud;  
Ilmo Sr. Alcalde Presidente del Ayuntamiento de Xaló, Alicante.  
Solicito al Excmo Ayuntamiento de Xaló que teniendo por presentado en tiempo y forma el presente escrito con los documentos que lo acompañan (anexos I, II y III), tenga por realizadas alegaciones en el expediente de modificación puntual núm. 16 de NNSS de Xaló, resolviendo de acuerdo con el cuerpo de las mismas el archivo del expediente y la nulidad de las actuaciones realizadas, incluida la suspensión de licencias.  
A. Atendiendo a la alegación primera cabe indicar que en el archivo municipal constan actuaciones similares en personas nativas y residentes al mismo tiempo en Xaló, por la que se modificaba la calificación de suelo de residencial a dotacional. Como ejemplo, indicamos, entre otra, la Modificación Puntual Número 4 de las NN.SS. de Xaló, que en síntesis, consistió en cambiar la calificación de una parcela de 1618,841 m² de uso residencial baja densidad unifamiliar en fila a calificarse con clave TD-1 Equipamiento Asistencial (dotacional). Por tanto, constan otras actuaciones similares y cuyos titulares resultaban ser nativos y residentes en Xaló.  
B. Atendiendo a la alegación segunda en el que manifiesta que la justificación y motivación de la declaración de utilidad pública o interés social es escasa o nula nos debemos remitir a la justificación de dicha modificación puntual, es decir:  
«La presente modificación puntual queda justificada por considerar la conveniencia de modificar la calificación urbanística atribuida por las NNSS de Planeamiento de Xaló a la de la parcela resultante núm. 3 de la UE-3 (residencial) a equipamiento educativo-cultural (red secundaria dotacional público), dado que se ubica lindando con suelo dotacional cultural (servicio de interés público social), el cual tiene muy limitada la superficie aprovechable de parcela libre, dado que alberga una edificación y una balsa del antiguo molino hidráulico de gran valor patrimonial y de gran relevancia histórica y cultural del municipio, denominado Molí de Giner, lo que queda reflejado en el planeamiento vigente cuando se le dota de un grado de protección como edificio singular.  
El precitado solar dotacional cultural, de forma trapezoidal, tiene muy limitada la superficie aprovechable de parcela libre, todo ello por encontrarse ubicado el edificio del Molí de Giner en la parte central de la parcela dotacional, junto a la avenida Les Hortes.  
Dado que se requiere de mayor espacio de parcela para satisfacer las necesidades funciones para albergar una Casa de Cultura, se observa que la única parcela sin edificar lindante físicamente es la parcela resultante núm. 3 del proyecto de reparcelación de la unidad de ejecución UE-3 con referencia catastral núm. 9826138YH5992N0001TQ y localizada en Catastro como Av. Rey Juan Carlos I, núm. 18. Dicha parcela dispone de una superficie de 1.067,03 m² según proyecto de reparcelación.  
Así las cosas, y encontrándose ubicada la parte libre de la dotación pública en la parte Oeste de la finca, se justifica la exigencia propuesta de mayor superficie dotacional con el fin de poder atender las necesidades y funciones futuras que se requieran o demanden a nivel cultural, y, al mismo tiempo, se reduzca o minimice el impacto que, en el campo visual, lo que podría acontecer si se permitiese la edificación de nueva planta en el lado oeste de la dotación pública de que se trata.  
Asimismo, las limitaciones de uso bajo rasante de dicha parcela se encuentran ya limitadas al encontrarse la parcela con un riesgo de peligrosidad por inundación de nivel 7 según la cartografía del PATRICOVA.  
Por lo tanto, la necesidad de mayor superficie de solar para poder satisfacer un conjunto de requerimientos mínimos o básicos que una instalación cultural en el momento actual debe de cumplir, entre otros, que la superficie destinada a zona de estacionamiento fuera de viario público, y, al mismo tiempo, que no quede desfigurada, en mayor medida, la perspectiva propia del edificio singular dotación ni se rompa su campo visual.»  
Por tanto, la motivación resulta ser suficiente y bastante, aunque al alegante no la parezca adecuada, lo cual es comprensible habida cuenta de los efectos que ello le supondrán, aunque también se le deberá resarcir, dejando indemne su posición.  
C. Atendiendo a la alegación segunda cuando manifiesta: «Por cierto, la administración actuante tan comprometida con los valores patrimoniales e históricos ha demolido parcialmente e inutilizado la balsa de agua que integra el conjunto arquitectónico del Molí de Giner», cabe indicar que aunque no tenga relación directa con este expediente, el Molí de Giner y sus instalaciones hídricas se encontraban inutilizadas desde mucho antes de la fecha de ocupación en el año 2005 (hace más de cincuenta años sin utilizarse de las averiguaciones practicadas), de modo que en la fecha en que se cedió dicho predio e instalaciones por el alegante ya estaban obsoletas y sin función alguna.  
D. Atendiendo a la alegación segunda cuando manifiesta: «En cuanto al impacto visual, el edificio existente como se comprueba en las propias fotografías que se acompañan al expediente de modificación de normas se halla construido sobre el linde Este de la parcela dotacional, muy alejado de la parcela que se pretende desclasificar y consecuentemente expropiar».. El edificio protegido se encuentra asentado de manera inclinada respecto al vial principal de acceso ocupando la parte central de la parcela dotacional y por tanto resulta muy limitada la superficie aprovechable libre de la parcela y consecuentemente el campo visual, lo que dejaría el edificio singular del Suelo Dotacional Molí de Giner más encajonado y apantallado respecto del vial principal todo ello por un edificio de 10 metros de altura. Como se puede observar seguidamente:  
En esta imagen se puede observar la ubicación en planta del Molí de Giner dentro la parcela dotacional existente (color rojo) y la parcela resultante núm. 3 de la UE-3 (color amarillo).  
De estas dos imágenes se puede colegir una aproximación virtual del impacto visual sobre el Molí de Giner que supondría mantener la ordenación urbanística del planeamiento vigente.  
E. Atendiendo al punto tercero del escrito presentado cuando dice «Con las preceptivas habilitaciones municipales Puerta de Xaló, SL, urbanizó la UE-3 de manera que aperturó viales, realizó las cesiones requeridas, dotó de infraestructuras - la UE-3 de acuerdo a la ficha urbanística y a las directrices del Excmo. Ayuntamiento de Xaló» cabe indicar que las obras de urbanización de la Unidad de Ejecución del Suelo Urbano Núm. 3 (UE-3) en desarrollo del P.A.I., realizadas por el agente urbanizador «Puerta de Xaló SL.», fueron recepcionadas parcialmente con fecha 7 de abril de 2011.  
Sobre el extremo manifestado en el párrafo octavo del punto tercero «- ignoramos la verdadera motivación, pretende la Admon. cambiar la calificación del solar propiedad de la misma mercantil, contraviniendo así sus derechos; de hecho ya ha aprobado la administración la suspensión de licencias para el solar objeto de las presentes alegaciones», debemos esgrimir que la Administración Local no ha contravenido los derechos del alegante sino que, por el contrario, y amparándose en la potestad urbanística y de planeamiento municipal ha realizado el ejercicio legitimo de un derecho a ordenar la ciudad de mejor modo, garantizando unas dotaciones públicas más eficientes para la ciudad planificada. Resulta comprensible para cualquier persona que este expediente urbanístico ponga de manifiesto una contraposición de postura e intereses público y privado, pero, legítimamente, cada parte debe realizar el oportuno esfuerzo administrativo para lograr que, en todo caso, se logre colmar el interés público de que se trata, así como se respeten los derechos particulares de que se pueda ver privado el ahora alegante, lo cual queda fuera de toda duda y ha sido tenido en consideración por el órgano y autoridad municipal competente, como bien conoce la mercantil.  
Cuando expresa en el párrafo último del apartado tercero «- no se ha atendido al pago o cumplimiento de ninguna de ellas?» cabe señalar que la cuestión en modo alguno mantiene relación con el objeto de esta modificación, pues el procedimiento expropiatorio al que se refiere el alegante sigue, y está siguiendo, entendemos, el oportuno y adecuado cauce procedimental, de naturaleza no urbanística.  
F. Respecto al apartado cuarto del escrito de alegaciones cabe indicar que el derecho de propiedad privada se ve modulado precisamente por el adecuado ejercicio de la potestad urbanística y de ordenación del territorio que, como expresan las múltiples normas urbanística, estatal y autonómica valenciana, legitimará futuras expropiaciones, y así permitirá considerar dichos predios de utilidad pública y permitir su ocupación (art. 102 LOTUP, y art. 42.2 TRLSRU), si bien indemnizandolo lo oportuno a través del correspondiente procedimiento, procedimiento que también prevé la posibilidad de iniciarse a instancia de parte.  
El adecuado ejercicio de la potestad de planificación urbanística, que a través del presente procedimiento se acomete, se entiende, que se está realizando de manera procedimentalmente adecuada, que justifica tanto las necesidades existentes como las que se trata de mejorar, así como los déficits y problemáticas que viene a soliviantar, que, razonablemente, entendemos que afecten a la alegante, pero que en modo alguno convierten en arbitraria una decisión que entra dentro del margen de la discrecionalidad administrativa, la cual se informa adecuadamente llevada a término, por lo que no se puede admitir esta aseveración.  
G. Respecto de la Alegación quinta, debe indicarse que pese a la esquisitez del alegato, en esta fase del procedimiento, que no es propiamente urbanística, sino la de tramitación y evaluación ambiental de la modificación del plan que se propone, no debe incluirse dicho documento como parte del borrador de documento sujeto a evaluación ambiental, sino que ello, vaya por delante, formará, necesariamente parte del documento de modificación puntual de las normas subsidiarias del planeamiento, fase que aún no se ha alcanzado. »  
Tercero. Dicha Modificación Puntual Núm. 16 tiene por objeto el cambio de calificación urbanística atribuida por las NNSS de Planeamiento de Xaló a la de la parcela resultante núm. 3 de la UE-3 (residencial) a equipamiento educativo-cultural (red secundaria dotacional público), dado que se ubica lindando con suelo dotacional cultural (servicio de interés público social), el cual tiene muy limitada la superficie aprovechable de parcela libre.  
Cuarto. El Órgano Ambiental y Territorial en el presente procedimiento resulta ser el Ayuntamiento de Xaló de conformidad con lo establecido en el artículo 48.c de la Ley 5/2014 de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Pasaje, al afectar única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano definida en la LOTUP. En igual sentido ha informado el Servicio Territorial de Urbanismo (STU) de Alicante con fecha 8 de febrero de 2019 y 18 de septiembre de 2019.  
Según dispone el artículo 48.c de la LOTUP «El órgano ambiental y territorial será el ayuntamiento del término municipal del ámbito del planeamiento objeto de la evaluación ambiental, sin perjuicio de la asistencia y cooperación de las diputaciones provinciales de acuerdo con la legislación de régimen local, en los siguientes casos:», resultando de aplicación al presente supuesto el apartado 1 referido a «los instrumentos de planeamiento urbanístico que afecten única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano definida en la presente ley».  
Puesto que no se concreta qué órgano municipal es el competente para realizar la evaluación ambiental y territorial estratégica en el seno del ayuntamiento, resulta de aplicación lo dispuesto por el artículo 21.1.s de la Ley 7/1985, de 2 de abril, Reguladora de las Bases del Régimen Local (LRBRL), según el cual dicha competencia le correspondería al Alcalde-Presidente.  
Quinto. La documentación técnica obrante en la Oficina Técnica Municipal al respecto es la siguiente:  
1. Documento inicial estratégico (contiene lo expuesto en el artículo 50 de la LOTUP).  
2. Borrador del plan o programa.  
La referida documentación es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
Considerando que  
Primero. Por parte del Ayuntamiento de Xaló, el cual ostenta la condición de órgano promotor y órgano ambiental y territorial de conformidad con el artículo 48.c.1 de la LOTUP, al afectar la propuesta planteada única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, se ha procedido a someter la documentación indicada a consultas a las siguientes Administraciones Públicas afectadas y a cuantas personas, asociaciones, plataformas o colectivos que se hayan pronunciado o aportado sugerencias en la fase previa a la redacción del plan o programa, por un plazo de 60 días hábiles dadas las fechas de notificación:  
  
Administración Pública consultada, personas que se hayan pronunciado en la fase previa y/o interesadas Consulta Informe  
1 Servei Territorial de Cultura (Patrimoni Cultural). Conselleria d'Educació, Cultura I Esport 02.09.2019 Con fecha 22 de octubre de 2019 con registro de entrada núm. 2926 se presenta informe.  
2 Servei Territorial de Paisatge En València. Conselleria Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat 02.09.2019 No se ha emitido informe en el plazo de consultas concedido.  
3 Servei Territorial d'Educació. Conselleria d'Educació, Cultura I Esport 02.09.2019 No se ha emitido informe en el plazo de consultas concedido.  
5 Servei Territorial de Territori I Urbanisme. Conselleria Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat 02.09.2019 Con fecha 24 de septiembre de 2019 con registro de entrada núm. 2669 se presenta informe.  
5 Servei Territorial de Territori I Urbanisme. - Patricova. Conselleria Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat 02.09.2019 No se ha emitido informe en el plazo de consultas concedido por parte de PATRICOVA.  
6 Puerta de Xaló, SL, como titular de la parcela 06.09.2019 Con fecha 03.12.2019 y registro de entrada núm. 3332 se presenta escrito de alegaciones al respecto.  
 En la fase previa de la redacción del plan se ha aportado una sugerencia al respecto. Concretamente por parte de la entidad Puerta de Xaló, SL, titular de la parcela resultante núm. 3 del proyecto de reparcelación UE-3. Habiéndose publicado en el portal web y habiéndose notificado a varias asociaciones de la localidad, concretamente a la Agrupación Musical Jalonense y a la Agrupación Musical Festival Band y al Colegio de Educación Infantil y Primaria Virgen Pobre de Xaló, además del titular de la parcela resultante núm. 3 del proyecto de reparcelación de la UE-3 (ver apartado segundo de los antecedentes del presente informe).  
  
  
  
El Servicio Territorial de Urbanismo informa en fecha 18 de septiembre de 2019 (registro de entrada núm. 2669/19 de fecha 24.09.2019) que:  
«Desde el punto de vista de las competencias de este servicio territorial se considera que la propuesta no contraviene la normativa de aplicación.  
No obstante, se debe indicar al Ayuntamiento que la propuesta deberá contener información acerca de la titularidad pública o privada de la parcela objeto de la modificación y, en caso de que sea privada, del mecanismo de gestión previsto para su obtención. Además, se recuerda la necesidad de que la modificación incorpore memoria de sostenibilidad económica en los términos establecidos en el artículo 30 de la LOTUP y 22 del texto refundido de la Ley del Suelo».  
El Cap del Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant informa con fecha 17 de octubre de 2019 (registro de entrada núm. 2926/19 de fecha 22.10.2019) lo siguiente:  
«- A tenor de lo expuesto en el apartado anterior, se informa favorablemente, condiconado a que se modifiquen los parámetros urbanísticos propuestos para la parcela objeto de la modificación del artículo 33 de las Normas Urbanísticas. en coherencia con la finalidad pretendida de reducir o minimizar el impacto que, en el campo visual, pueden tener nuevas construcciones sobre el Molí de Giner - edificio catologado en las NN.Ss. y BRL por la Disposición Adicional 5ª de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, en coherencia con lo dispuesto en la citada ley y el Decreto 62/2011, de 20 de mayo, del Consell, por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de los bienes de relevancia local.»  
La entidad Puerta de Xaló, SL, presenta escrito con fecha 3 de diciembre de 2019 y registro de entrada núm. 3332/2019 cuyo contenido es el siguiente:  
Alegaciones:  
Primera. La modificación afecta al titular único de un solar, propiedad como hemos señalado de Puerta de Xaló SL.; no consta a esta representación que se haya realizado una actuación agresora de la calificación del suelo y principio de no regresión a nativos o residentes del municipio.  
Únicamente existe un supuesto similar en el municipio y se trata de la parcela colindante, Molino Hidráulico y Balsa del Antiguo Molino, de gran valor patrimonial (ref catastral9826142YH5992N0001FQ) denominado Molí de Giner. Que resulto, también, ser propiedad de Puerta de Xaló, SL, y cuya ocupación/expropiación se halla pendiente de compensar desde 2005.  
Segunda. Justificación y motivación.  
A nuestro entender, la justificación y motivación de la declaración de utilidad pública o interés social en la modificación puntual núm. 16 de Xaló, cuyo contenido es el cambio de calificación de suelo (solar) a suelo de equipamiento educativo cultural, es escasa o nula, en cualquier caso insuficiente.  
Según el criterio jurisprudencial, entre otras, STS de 4 de febrero de 2011, RC 194/2007, «- la memoria debe contener una motivación suficientemente amplia y justificativa de los cambios que se introduzcan ?» « la motivación ha de ser más precisa e intensa cuanto más reducido sea el ámbito territorial abarcado por la modificación del Plan de que se trate».  
Refiere la documentación aportada que la «motivación para este cambio de calificación trae causa en la parcela existente de suelo dotacional cultural», parcela colindante «que alberga una edificación y una balsa del antiguo molino hidráulico de gran valor patrimonial y de gran relevancia histórica y cultural del municipio» el denominado Molí de Giner. El edificio viene protegido en el planeamiento vigente como edificio singular.  
La justificación es que «se requiere de mayor superficie dotacional para poder atender a las necesidades y funciones futuras que se requieran o demanden a nivel cultural y, al mismo tiempo, se reduzca o minimice el impacto que, en el campo visual, podría acontecer si se permitiese la edificación de nueva planta en el lado oeste de la dotación pública de la que se trata «Molí de Giner».  
Se trata de justificar un interés social o utilidad pública en actuaciones a futuro,»podría ser necesario en un futuro», «podría tener un impacto visual», como decíamos no parece motivación suficiente, no ajustándose a la línea jurisprudencial antes referida.  
En cuanto al «Molí de Giner», se trata de parcela «que alberga una edificación y una balsa del antiguo molino hidráulico de gran valor patrimonial y de gran relevancia histórica y cultural del municipio», declarado edificio singular, tratándose de una edificación de 200 metros cuadrados de ocupación construida sobre una parcela de 1.995 metros cuadrados, estos parámetros se desprenden del acta de la Junta de Gobierno de 23 de marzo de 2005, del acta de ocupación (06.04.2005) del Molí de Giner y del informe de valoración (marzo de 2005) emitido por los servicios municipales, documentos que se acompañan como anexos I, II y III a las presentes alegaciones.  
En cuanto al edificio singular de gran valor patrimonial y relevancia histórica..., entiende esta representación que dadas las características y valores del edificio no se podrán acometer en el mismo otras obras que no sean de mero mantenimiento, otras actuaciones irían en contra de la normativa de aplicación.  
Por cierto, la administración actuante tan comprometida con los valores patrimoniales e históricos ha demolido parcialmente al tiempo que inutilizado la balsa de agua que integra el conjunto arquitectónico del Molí de Giner.  
En cuanto al impacto visual, el edificio existente como se comprueba en las propias fotografías que se acompañan al expediente de modificación de normas se halla construido sobre el linde Este de la parcela dotacional, muy alejado de la parcela que se pretende desclasificar y acto seguido expropiar.  
En conclusión, discrepamos de la justificación y motivación propuestas, se asemeja más a «búsqueda de rédito personal a través de proyección pública y política» con utilización de criterios arbitrarios y discrecionales de oportunidad política.  
Tercera. En otro orden de exposición hemos de reseñar que el Molí de Giner fue adquirido en pleno dominio por la mercantil Puerta de Xaló, SL, en el año 2003 en documento privado, que se elevó a público en febrero del año 2.005, el edificio y la balsa formaba parte de una finca cuya superficie mayoritaria formaba parte integrante de la UE-3 de Xaló, en cambio el Molí, la balsa y una superficie de más de 1.430,98 metros cuadrados se hallaban fuera de la UE-3 y calificados como suelo dotacional o de equipamiento.  
Con las preceptivas habilitaciones municipales Puerta de Xaló, SL, urbanizó la UE-3 de manera que aperturó viales, realizó las cesiones requeridas (afecciones del Patricova), dotó de infraestructuras... la UE-3 de acuerdo a la ficha urbanística y a las directrices del Excmo Ayuntamiento de Xaló.  
En el año 2.005 se ocupó por el Excmo Ayuntamiento de Xaló la finca denominada Molí de Giner.  
Se acompañan como anexo n- I, para que formen parte integrante del expediente, la propuesta de resolución de ocupación de bienes inmuebles, realizada en Junta de Gobierno el 23 de marzo de 2005 y como anexo núm. || Acta de ocupación de fecha 6 de abril de 2006 por la que se ocupa a Puerta de Xaló, SL, el Molí de Giner.  
Como anexo número III se acompaña el «informe sobre estimación de aprovechamientos para la ocupación» del Molí de Giner, realizada por Sr. Arquitecto municipal  
Concluye dicho informe, realizado por los servicios técnicos municipales, que el Molí de Giner, finca n9 1 de 1.430,98 m² tenía un valor de 449.050,25 ?.  
La propuesta de resolución de ocupación de bienes inmuebles de 23 de marzo de 2005, acordó que el aprovechamiento urbanístico de la parcela ocupada (informe del Arquitecto municipal) se compensaría en suelo y aprovechamiento urbanístico titularidad municipal en la UE-6 de Xaló, para que se pudiese cumplir tal compromiso el Excmo. Ayuntamiento debía realizar cuantas gestiones y acciones fuesen necesarias para que Puerta de Xaló pudiese materializar los aprovechamientos urbanísticos dimanantes de la ocupación del Molí de Giner y ello en el plazo de dos años. El Ayuntamiento incumplió sus obligaciones dimanantes del Acta de ocupación y como consecuencia de su incumplimiento se obligaba (Junta de Gobierno anexo I) a indemnizar a Puerta de Xaló por el importe resultante del informe de valoración municipal, anexo III.  
A esta representación le parece excesivo, por no utilizar otra calificación, el que se le ocupe la parcela dotacional de alto valor patrimonial en el año 2005, que el Ayuntamiento de Xaló se niegue a cumplir sus obligaciones (en este caso, PAGAR) y que el 2019, ignoramos la verdadera motivación, pretende la administración a la que nos dirigimos transgredir el derecho a la propiedad privada reconocido en la CE y cambiar la calificación sin atender ni justificar el pago de la primera ocupación de un segundo solar propiedad también Puerta de Xaló, SL, contraviniendo así sus derechos; Es un hecho no controvertido que en febrero de 2019 la Administración a la que nos dirigimos acordó la suspensión de licencias para el solar objeto de las presentes alegaciones.  
A pesar de haberse reclamado el cumplimiento de las obligaciones contraídas (ocupación del Molí de Giner no se ha atendido al pago o cumplimiento de ninguna de ellas. Hoy el Ayuntamiento actuante no ha abonado cantidad alguna por la ocupación/expropiación del Molí de Giner.  
Cuarta. Derecho de propiedad privada como derecho fundamental, Art. 33 de la Constitución Española.  
Art. 33,3 «Nadie podrá ser privado de sus bienes derechos sino por causa justificada de utilidad pública o interés social, mediante la correspondiente indemnización y de conformidad con lo dispuesto en las leyes. Se reconoce constitucionalmente el injusto jurídico de la expropiación forzosa».  
« La expropiación forzosa se constituye en la transmisión imperativa de los derechos e intereses patrimoniales legítimos por causa de utilidad pública o interés social de una persona que debe recibir, a cambio, la justa indemnización que pudiera corresponderle por los daños y perjuicios» STC 112/2006, de 5 de abril.  
Parece forzado el justificar la utilidad pública o el interés social en la realización futura de dotación para aparcamientos, incluso por la limitación del impacto visual, más bien parece una decisión arbitraria y discrecional.  
Quinta. Adolece, además, la propuesta planteada del estudio económico financiero, estudio del que no está exceptuado ninguno de los instrumentos de planeamiento, así como tampoco se incorpora la memoria de viabilidad económica, ni el informe de sostenibilidad económica.  
La ausencia tanto del estudio económico financiero como de la memoria de viabilidad vicia el Plan al convertirlo en mera apariencia, fuente de inseguridad jurídica y de desprestigio normativo.  
El expediente objeto de las presentes alegaciones deviene doblemente viciado por carecer del estudio económico financiero, del estudio de viabilidad económica, así como del informe de sostenibilidad económica; falta de informes que unidos al impago de las obligaciones económicas de la Entidad Local con Puerta de Xaló, SL, por la ocupación en el año 2005 del Molí de Giner, SL, delatan la incapacidad o falta de viabilidad económica para acometer la modificación objeto de las presentes alegaciones.  
En su virtud;  
Ilmo. Sr. alcalde presidente del Ayuntamiento de Xaló, Alicante.  
Solicito al Excmo Ayuntamiento de Xaló que teniendo por presentado en tiempo y forma el presente escrito con los documentos que lo acompañan (anexos I, II y III), tenga por realizadas alegaciones en el expediente de modificación puntual núm. 16 de Normas Subsidiarias de Xaló, resolviendo de acuerdo con el cuerpo de las mismas el archivo del expediente y la nulidad de las actuaciones realizadas, incluida la suspensión de licencias.  
A. Atendiendo a la alegación primera cabe indicar que en el archivo municipal constan actuaciones similares en personas nativas y residentes al mismo tiempo en Xaló, por la que se modificaba la calificación de suelo de residencial a dotacional. Como ejemplo, indicamos, entre otra, la Modificación Puntual Número 4 de las Normas Subsidiarias de Xaló, que en síntesis, consistió en cambiar la calificación de una parcela de 1618,841 m² de uso residencial baja densidad unifamiliar en fila a calificarse con clave TD-1 Equipamiento Asistencial (dotacional). Por tanto, constan otras actuaciones similares y cuyos titulares resultaban ser nativos y residentes en Xaló.  
B. Atendiendo a la alegación segunda en el que manifiesta que la justificación y motivación de la declaración de utilidad pública o interés social es escasa o nula nos debemos remitir a la justificación de dicha modificación puntual, es decir:  
«La presente modificación puntual queda justificada por considerar la conveniencia de modificar la calificación urbanística atribuida por las NNSS de Planeamiento de Xaló a la de la parcela resultante núm. 3 de la UE-3 (residencial) a equipamiento educativo-cultural (red secundaria dotacional público), dado que se ubica lindando con suelo dotacional cultural (servicio de interés público social), el cual tiene muy limitada la superficie aprovechable de parcela libre, dado que alberga una edificación y una balsa del antiguo molino hidráulico de gran valor patrimonial y de gran relevancia histórica y cultural del municipio, denominado Molí de Giner, lo que queda reflejado en el planeamiento vigente cuando se le dota de un grado de protección como edificio singular.  
El precitado solar dotacional cultural, de forma trapezoidal, tiene muy limitada la superficie aprovechable de parcela libre, todo ello por encontrarse ubicado el edificio del Molí de Giner en la parte central de la parcela dotacional, junto a la avenida Les Hortes.  
Dado que se requiere de mayor espacio de parcela para satisfacer las necesidades funciones para albergar una Casa de Cultura, se observa que la única parcela sin edificar lindante físicamente es la parcela resultante núm. 3 del proyecto de reparcelación de la unidad de ejecución UE-3 con referencia catastral núm. 9826138YH5992N0001TQ y localizada en Catastro como Av. Rey Juan Carlos I, núm. 18. Dicha parcela dispone de una superficie de 1.067,03 m² según proyecto de reparcelación.  
Así las cosas, y encontrándose ubicada la parte libre de la dotación pública en la parte Oeste de la finca, se justifica la exigencia propuesta de mayor superficie dotacional con el fin de poder atender las necesidades y funciones futuras que se requieran o demanden a nivel cultural, y, al mismo tiempo, se reduzca o minimice el impacto que, en el campo visual, lo que podría acontecer si se permitiese la edificación de nueva planta en el lado oeste de la dotación pública de que se trata.  
Asimismo, las limitaciones de uso bajo rasante de dicha parcela se encuentran ya limitadas al encontrarse la parcela con un riesgo de peligrosidad por inundación de nivel 7 según la cartografía del Patricova.  
Por lo tanto, la necesidad de mayor superficie de solar para poder satisfacer un conjunto de requerimientos mínimos o básicos que una instalación cultural en el momento actual debe de cumplir, entre otros, que la superficie destinada a zona de estacionamiento fuera de viario público, y, al mismo tiempo, que no quede desfigurada, en mayor medida, la perspectiva propia del edificio singular dotación ni se rompa su campo visual.»  
Por tanto, la motivación resulta ser suficiente y bastante, aunque al alegante no la parezca adecuada, lo cual es comprensible habida cuenta de los efectos que ello le supondran, aunque también se le deberá resarcir, dejando indemne su posición.  
C. Atendiendo a la alegación segunda cuando manifiesta: «Por cierto, la administración actuante tan comprometida con los valores patrimoniales e históricos ha demolido parcialmente al tiempo que ha inutilizado la balsa de agua que integra el conjunto arquitectónico del Molí de Giner», cabe indicar que aunque no tenga relación directa con este expediente, el «Molí de Giner» y sus instalaciones hídricas se encontraban inutilizadas desde mucho antes de la fecha de ocupación en el año 2005 (hace más de cincuenta años sin utilizarse de las averiguaciones practicadas), de modo que en la fecha en que se cedió dicho predio e instalaciones por el alegante ya estaban obsoletas y sin función alguna.  
D. Atendiendo a la alegación segunda cuando manifiesta: «En cuanto al impacto visual, el edificio existente como se comprueba en las propias fotografías que se acompañan al expediente de modificación de normas se halla construido sobre el linde Este de la parcela dotacional, muy alejado de la parcela que se pretende desclasificar y acto seguido expropiar». El edificio protegido se encuentra asentado de manera inclinada respecto al vial principal de acceso ocupando la parte central de la parcela dotacional y por tanto resulta muy limitada la superficie aprovechable libre de la parcela y consecuentemente el campo visual, lo que dejaría el edificio singular del Suelo Dotacional «Molí de Giner» más encajonado y apantallado respecto del vial principal todo ello por un edificio de 10 metros de altura. Como se puede observar seguidamente:  
En esta imagen se puede observar la ubicación en planta del Molí De Giner dentro la parcela dotacional existente (color rojo) y la parcela resultante núm. 3 de la UE-3 (color amarillo).  
De estas dos imágenes se puede colegir una aproximación virtual del impacto visual sobre el Molí de Giner que supondría mantener la ordenación urbanística del planeamiento vigente.  
E. Atendiendo al punto tercero del escrito presentado cuando dice «Con las preceptivas habilitaciones municipales Puerta de Xaló, SL, urbanizó la UE-3 de manera que aperturó viales, realizó las cesiones requeridas (afecciones del Patricova), dotó de infraestructuras - la UE-3 de acuerdo a la ficha urbanística y a las directrices del Excmo. Ayuntamiento de Xaló» cabe indicar que las obras de urbanización de la Unidad de Ejecución del Suelo Urbano Núm. 3 (UE-3) en desarrollo del PAI, realizadas por el agente urbanizador «Puerta de Xaló SL.», fueron recepcionadas parcialmente con fecha 7 de abril de 2011. Las afecciones actuales al Patricova en relación a fecha de las obras de urbanización de la UE-3 son diferentes debido a la aprobación del Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.  
Sobre el extremo manifestado en el párrafo octavo del punto tercero «- ignoramos la verdadera motivación, pretende la administración a la que nos dirigimos transgredir el derecho a a la propiedad privada reconocido en la CE y cambiar la calificación sin atender ni justificar el pago de la primera ocupación de un segundo solar propiedad también Puerta de Xaló, SL, contraviniendo así sus derechos; Es un hecho no controvertido que en febrero de 2019 la Administración a la que nos dirigimos acordó la suspensión de licencias para el solar objeto de las presentes alegaciones.», debemos esgrimir que la Administración Local no ha contravenido los derechos del alegante sino que, por el contrario, y amparándose en la potestad urbanística y de planeamiento municipal ha realizado el ejercicio legitimo de un derecho a ordenar la ciudad de mejor modo, garantizando unas dotaciones públicas más eficientes para la ciudad planificada. Resulta comprensible para cualquier persona que este expediente urbanístico ponga de manifiesto una contraposición de postura e intereses público y privado, pero, legítimamente, cada parte debe realizar el oportuno esfuerzo administrativo para lograr que, en todo caso, se logre colmar el interés público de que se trata, así como se respeten los derechos particulares de que se pueda ver privado el ahora alegante, lo cual queda fuera de toda duda y ha sido tenido en consideración por el órgano y autoridad municipal competente, como bien conoce la mercantil.  
Cuando expresa en el párrafo último del apartado tercero «- no se ha atendido al pago o cumplimiento de ninguna de ellas?» cabe señalar que la cuestión en modo alguno mantiene relación con el objeto de esta modificación, pues el procedimiento expropiatorio al que se refiere el alegante sigue, y está siguiendo, entendemos, el oportuno y adecuado cauce procedimental, de naturaleza no urbanística.  
F. Respecto al apartado cuarto del escrito de alegaciones cabe indicar que el derecho de propiedad privada se ve modulado precisamente por el adecuado ejercicio de la potestad urbanística y de ordenación del territorio que, como expresan las múltiples normas urbanísticas, estatal y autonómica valenciana, legitimará futuras expropiaciones, y así permitirá considerar dichos predios de utilidad pública y permitir su ocupación (art. 102 LOTUP, y art. 42.2 TRLSRU), si bien indemnizándolo lo oportuno a través del correspondiente procedimiento, procedimiento que también prevé la posibilidad de iniciarse a instancia de parte.  
El adecuado ejercicio de la potestad de planificación urbanística, que a través del presente procedimiento se acomete, se entiende, que se está realizando de manera procedimentalmente adecuada, que justifica tanto las necesidades existentes como las que se trata de mejorar, así como los déficits y problemáticas que viene a soliviantar, que, razonablemente, entendemos que afecten a la alegante, pero que en modo alguno convierten en arbitraria una decisión que entra dentro del margen de la discrecionalidad administrativa, la cual se informa adecuadamente llevada a término, por lo que no se puede admitir esta aseveración.  
G. Respecto de la Alegación quinta, debe indicarse que pese a la exquisitez del alegato, en esta fase del procedimiento, que no es propiamente urbanística, sino la de tramitación y evaluación ambiental de la modificación del plan que se propone, no debe incluirse dicho documento como parte del borrador de documento sujeto a evaluación ambiental, sino que ello, vaya por delante, formará, necesariamente parte del documento de modificación puntual de las normas subsidiarias del planeamiento, fase que aún no se ha alcanzado.  
No obrando ningún alegación ni informe más al respecto por registro de entrada.  
El apartado segundo del artículo 51 de la LOTUP dispone: «2. Una vez recibidos los pronunciamientos de las administraciones públicas afectadas y personas interesadas, o transcurrido el plazo otorgado para ello, el órgano ambiental y territorial elaborará y remitirá al órgano promotor y al órgano sustantivo, según proceda, uno de los documentos siguientes:  
-  
b) Una resolución del informe ambiental y territorial estratégico, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que el plan o programa no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio, resolviéndose la evaluación ambiental y territorial estratégica por el procedimiento simplificado e indicando la procedencia de la tramitación del plan o programa conforme al capítulo siguiente o a su normativa sectorial.».  
Segundo. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente de la propuesta: A juicio del técnico informante, se considera que la propuesta, no parece que pueda desplegar efectos sobre el medio ambiente, sobre todo teniendo en cuenta que la modificación de calificación que se propone no supone ningún impacto sobre el medio ambiente y el paisaje existente, al desarrollarse sobre un suelo urbano cuyo destino es ser edificado de acuerdo con las determinaciones de las normas urbanísticas actuales o más restrictivas, no conllevando aumento de la edificabilidad ni ocupación que le asigna en la actualidad el planeamiento. Asimismo se dispone del informe favorable del Servei Territorial De Cultura i Esport (Patrimoni Cultural) de la Conselleria D'Educació, Cultura I Esport y se procederá en la fase de aprobación del plan a reducir edificabilidad.  
Tercero. Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Según lo expuesto en el apartado segundo anterior y de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, se considera que no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, pudiéndose resolver su evaluación ambiental y territorial estratégica por el procedimiento simplificado.  
Cuarto. Por otro lado, de conformidad con lo informado por quien suscribe en los diferentes informes que obran en el expediente y del informe emitido por El Servicio Territorial de Urbanismo de fecha 24 de septiembre de 2019, cabe indicar que la modificación propuesta afecta a las determinaciones de la ordenación pormenorizada definidas en el artículo 35 de la LOTUP y por ello, la aprobación definitiva corresponderá al Ayuntamiento en aplicación del artículo 44.5 de la citada ley.  
Por todo lo expuesto, quien suscribe propone según establece el artículo 51 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que la modificación del planeamiento evaluado no influye en otros planes o programas, no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio ni produce incremento en el consumo de recursos, no supone afección sobre elementos del patrimonio natural y cultural y, consultadas las administraciones públicas con competencias afectadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la modificación puntual número 16 de las Normas Subsidiarias del Planeamiento Municipal de Xaló no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio.  
Puesto que la modificación que nos ocupa consiste en un cambio de calificación urbanística atribuida por las NNSS de Planeamiento de Xaló a la de la parcela resultante núm. 3 de la UE-3 (residencial) a equipamiento educativo-cultural (red secundaria dotacional público) y no supone ninguna variación respecto de las determinaciones urbanísticas vigentes ni alteración significativa de la estructura territorial prevista, no se estima necesaria la elaboración de un Estudio de Integración Paisajística en los términos establecidos por el artículo 6, en conexión con el anexo II de la LOTUP, al no implicar la propuesta pretendida incidencia alguna en aspectos físicos ni en el paisaje actual.  
Por consiguiente, se propone emitir el informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 16 de las Normas Subsidiarias del Planeamiento Municipal de Xaló, procediendo continuar la tramitación de la modificación de planeamiento conforme al Capítulo III «Tramitación de los planes no sujetos al procedimiento ordinario de evaluación ambiental y territorial estratégica» del Título III «Procedimiento de elaboración y aprobación de planes y programas» del Libro 1 de la LOTUP, en concreto lo dispuesto en el artículo 57. Asimismo cabe indicar de conformidad con el apartado séptimo del artículo 51 de la LOTUP:  
«La resolución del informe ambiental y territorial estratégico emitida en el procedimiento simplificado se comunicará al órgano promotor y al órgano sustantivo, a los efectos de continuar el procedimiento de aprobación del plan o programa conforme al capítulo siguiente de esta ley o a la legislación sectorial correspondiente. Esta resolución no será susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
El informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la aprobación del plan o programa en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tales casos, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del plan o programa.».  
Tercero. De conformidad con el precitado informe técnico municipal y según lo dispuesto en el artículo 48 de la LOTUP, la presente modificación puntual conlleva que el Ayuntamiento de Xaló resulta ser el órgano promotor y el órgano ambiental y territorial dado que la presente modificación puntual afecta única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano definida en la LOTUP. Asimismo, el órgano sustantivo resulta ser el propio Ayuntamiento de Xaló.  
Cuarto. La documentación técnica obrante en la Oficina Técnica Municipal al respecto, cuyo detalle se ha transcrito en el anterior informe, es la siguiente:  
1. Consulta pública previa a la redacción del instrumento de modificación del planeamiento (art. 49bis LOTUP)  
2. Documento inicial estratégico (contiene lo expuesto en el artículo 50 de la LOTUP).  
3. Borrador del plan o programa.  
4. Escritos de alegaciones.  
5. Informe o petición de entidades afectadas.  
Considerando que:  
Primero. Por parte del Ayuntamiento de Xaló, el cual ostenta la condición de órgano promotor y órgano ambiental y territorial de conformidad con el artículo 48.c.1 de la LOTUP, al afectar la propuesta planteada única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, se procedió a someter la documentación indicada a consultas a las Administraciones Públicas afectadas, cuyo resultado se explicita en el considerando primero del Informe Técnico antecitado, y que damos por reproducidos.  
De igual modo la mercantil Puerta de Xaló, SL, presentó escrito con fecha 3 de diciembre de 2019 y registro de entrada núm. 3332/2019 cuyo contenido es el que se ha detallado en el considerando primero del Informe Técnico antecitado, y que damos por reproducido y cuyos argumentos de contestación a las alegaciones se asumen como fundamento de esta resolución.  
Segundo. Se valoran los posibles efectos sobre el medio ambiente de la propuesta, a juicio del técnico-urbanístico municipal, se considera que la propuesta, no parece que pueda desplegar efectos sobre el medio ambiente, sobre todo teniendo en cuenta que la modificación de calificación que se propone no supone ningún impacto sobre el medio ambiente y el paisaje existente, al desarrollarse sobre un suelo urbano cuyo destino es ser edificado de acuerdo con las determinaciones de las normas urbanísticas actuales o más restrictivas, no conllevando aumento de la edificabilidad ni ocupación que le asigna en la actualidad el planeamiento. Asimismo se dispone del informe favorable del Servei Territorial de Cultura i Esport (Patrimoni Cultural) de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte y se procederá en la fase de aprobación del plan a reducir edificabilidad.  
Tercero. Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Según lo expuesto en el apartado segundo anterior y de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, se considera que no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, pudiéndose resolver su evaluación ambiental y territorial estratégica por el procedimiento simplificado.  
Cuarto. Por el Técnico Urbanístico Municipal se informa, según establece el artículo 51 de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esa ley, que la modificación del planeamiento evaluado no influye en otros planes o programas, no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio ni produce incremento en el consumo de recursos, no supone afección sobre elementos del patrimonio natural y cultural y, consultadas las administraciones públicas con competencias afectadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la modificación puntual número 12 de las Normas Subsidiarias del Planeamiento Municipal de Xaló no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio.  
Por consiguiente, se propone emitir el informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 12 de las Normas Subsidiarias del Planeamiento Municipal de Xaló, procediendo continuar la tramitación de la modificación de planeamiento conforme a su normativa sectorial.  
Quinto. La evaluación ambiental estratégica procede de acuerdo con lo que se establece a los artículos 22 del texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, aprobado por Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre;art. 6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y art. 46 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Sexto. El órgano ambiental y territorial competente para realizar la evaluación es en este caso el Ayuntamiento, dado que se trata de una modificación de un instrumento de planeamiento que afecta únicamente a la ordenación pormenorizada de suelo urbano, según dispone el artículo 48 de la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
La atribución de la función de resolver la evaluación correspondería al Alcalde en virtud de la competencia residual que le otorga el artículo 21.1.s de la Ley de bases de régimen local, por ostentar competencia en materia de urbanismo.  
De conformidad con lo informado por quien suscribe en los diferentes informes que obran en el expediente y del informe emitido por El Servicio Territorial de Urbanismo de fecha 24 de septiembre de 2019, cabe indicar que la modificación propuesta afecta a las determinaciones de la ordenación pormenorizada definidas en el artículo 35 de la LOTUP y por ello, la aprobación definitiva corresponderá al Ayuntamiento en aplicación del artículo 44.5 de la citada ley.  
Séptimo. Se ha seguido la tramitación prevista a los artículos 50 y 51 de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana.  
Resultando que el procedimiento de solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica viene regulado en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, en adelante LOTUP, en concreto, en los artículos 50 y 51 del citado texto legal.  
De conformidad con los considerandos expuestos, y en uso de las atribuciones que me vienen conferidas he resuelto:  
  
Primero  
Aceptar expresamente los informes emitidos por el arquitecto técnico municipal y por el secretario de este ayuntamiento, de fecha siete de abril de 2020, que expresamente se incorporan a la presente resolución sirviendo de motivación a la misma en los términos establecidos en el artículo 88 de la Ley 39/2015, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
Segundo  
Concluir que la propuesta de la modificación puntual número 16 de las Normas Subsidiarias del Planeamiento Municipal de Xaló no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente conforme a los criterios establecidos en el anexo VIII de la LOTUP.  
  
Tercero  
Resolver favorablemente la evaluación ambiental y territorial estratégica por el procedimiento simplificado de la propuesta de modificación puntual número 16 de las Normas Subsidiarias del Planeamiento Municipal de Xaló, sin que se establezcan condicionantes ambientales.  
  
Cuarto  
Dar cuenta del contenido de la resolución de informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado a cuantos interesados aparezcan en la tramitación ambiental de esta actuación.  
  
  
Quinto  
Ordenar la publicación de la resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, a los efectos previstos en el artículo 51.7 de la LOTUP.  
  
Sexto  
La presente resolución de informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado no es susceptible de recurso alguno por considerarse acto de trámite, sin perjuicio de los recursos que, en su caso, procedan en vía contencioso-administrativa frente al acto que apruebe el instrumento de planeamiento correspondiente, lo que no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que se estimen pertinentes en derecho.  
  
Séptimo  
Seguir en el expediente el procedimiento y trámites legalmente establecidos por el ordenamiento jurídico vigente y de aplicación  
  
Octavo  
El informe completo puede consultarse en la página web del Ayuntamiento www. www.xalo.org  
  
Xaló, 7 de abril de 2020.- El alcalde: Joan Miquel Garcés Font.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML