Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4926, del 18-01-2005 (2004/13589)

RESOLUCIÓ de 21 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4926

Data del DOGV
:   18-01-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/13589

CVE


Data del document
:   21-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Tírig](javascript:void(0))
    * [Montesa](javascript:void(0))
    * [Gandia](javascript:void(0))
    * [Castell de Guadalest, el](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Tibi](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de desembre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/13589]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a 249/03-AIA, 303/02-AIA, 086/02-AIA, 080/01-AIA, 139/03-AIA i 059/01-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 21 de desembre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 249/2003-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i pla parcial sector les Foies
  
Promotor: Ajuntament de Gandia
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: En la zona coneguda com les Foies del poblat marítim, afrontant a l'est amb el barri de Venècia, a l'oest amb la carretera Natzaret - Oliva, al nord amb el Grau i la carretera de Gandia a la platja i pel sud amb el riu Serpis.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
El desenvolupament, modificació i ampliació d'un sòl urbanitzable residencial no sectoritzat, segons el vigent instrument de planejament.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El sòl urbanitzable així classificat pel Pla general d'ordenació urbana té una superfície de 318.228 m². Les dotacions de xarxa primària ascendeixen a 14.601 m².
  
II. Al costat del desenvolupament i modificació de distintes determinacions del sector es preveu l'ampliació sobre sòl no urbanitzable comú de 59.959 m². L'esmentada ampliació es divideix al mateix temps en dues àrees; la primera d'aquestes és la destinada a la creació d'un sòl terciari localitzat entre l'actual i el futur traçat de la carretera Natzaret - Oliva i la carretera de Gandia a la platja, amb una superfície de 26.897 m², mentre que la segona respon a la necessitat de creixement de la Universitat de Gandia per a usos dotacionals de la xarxa primària d'equipaments, adscrita al sector les Foies, localitzada a l'oest del nou pla parcial de la zona de la Universitat i amb una superfície de 33.062 m².
  
III. El projecte també preveu la reordenació de la zona d'equipaments municipals del Grau, de 36.186 m², amb la intenció de poder disposar d'un vial de connexió entre el parc públic existent en el marge del riu i la zona de les Alqueries.
  
IV. Finalment, es pretén classificar una porció del sòl urbanitzable com a xarxa primària de dotacions públiques, amb una superfície afectada de 7.245 m².
  
V. Segons les determinacions per al sòl urbanitzable no sectoritzat que afecta l'àrea de les Foies en el Pla general d'ordenació urbana, s'estableix la preservació de les Alqueries Gall i Boles, donat el seu emplaçament en el sòl urbanitzable no sectoritzat, com a dotacions públiques, a considerar tot això a l'hora de sectoritzar i programar les zones que ocupen.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives així enteses.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 15 de juliol de 2003 l'Ajuntament de Gandia va remetre documentació relativa a l'homologació modificativa i pla parcial del sector les Foies, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante - EMV, de data 1 d'agost de 2002, en el BOP de València núm. 174, de 24 de juliol de 2002 i en el DOGV núm. 4307, de 5 d'agost de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar quatre al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de la Comissió Informativa d'Urbanisme i Medi Ambient de l'Ajuntament de Gandia, que s'acompanyava d'altres certificats on s'incloïen l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no tenen caràcter ambiental, per la qual cosa no es valoren per a l'elaboració d'aquest document.
  
Afeccions legals
  
1. S'indica la proximitat d'un camí ramader a la zona dotacional universitària, però sense arribar a afectar directament la superfície proposada. Es tracta de la sendera del Camí Vell de Cullera, amb 20'89 metres d'amplària legal, que discorre a l'est de la zona dotacional adscrita a la Universitat de Gandia.
  
2. Segons l'estudi d'impacte ambiental no s'han detectades restes d'interés arqueològic, encara que se citen les esmentades Alqueries i el tractament previst per a aquestes segons el document de planejament.
  
No obstant això, no s'ha presentat informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. La zona presenta, amb caràcter general, l'aspecte d'una planura costera on predominen els cultius de cítrics acompanyats d'alguna plantació d'horta, amb edificacions aïllades de diversos tipus i altres usos propis del sòl no urbanitzable.
  
2. Per la destinació de les àrees a classificar com urbanitzables o pertanyents a la xarxa primària, no es considera un increment de la població potencial i per tant, un increment de les necessitats hídriques i de depuració respecte al potencial desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana, sense perjudici que la situació actual permeta l'execució del sòl urbanitzable no sectoritzat en relació amb els aspectes comentats, circumstància aquesta que s'hauria d'acreditar.
  
3. No s'aporta informació adequada sobre la gestió dels residus sòlids inerts.
  
4. L'àrea dotacional adscrita a la Universitat de Gandia presenta una mínima afecció per risc d'inundació segons la informació que mostra el PATRICOVA, sense que se cite res al respecte en la documentació presentada.
  
5. La xarxa de sanejament del sector serà separativa, i es connectarà a les infrastructures de depuració existents.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i pla parcial del sector les Foies del municipi de Gandia (València), promogut per l'Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
II. Ha d'acreditar-se adequadament l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a donar servei al sector que es pretén desenvolupar, tot això sense cap perjudici per al servei a la població actual.
  
III. S'ha d'acreditar adequadament la capacitat de depuració de la infrastructura a què previsiblement es connectarà la xarxa de sanejament del sector, i reservar, en cas d'insuficiència de la instal·lació, una parcel·la dotacional en l'àmbit del sector per a la construcció d'una nova o bé es procedirà a l'ampliació de l'existent, a càrrec del sector, de manera que es cobrisca la totalitat de l'efluent que es preveu generar.
  
IV. L'Ajuntament, amb caràcter previ a l'atorgament dels permisos per a l'inici de les obres d'urbanització, ha de reclamar certificats d'acceptació dels residus sòlids inerts que es prevegen generar durant la fase d'execució del sector emesos per entitats gestores o abocadors autoritzats.
  
V. Han de preveure's quantes mesures correctores o justificatives de la inexistència de risc d'inundació en l'àmbit del sòl dotacional adscrit a la Universitat de Gandia resulten necessàries amb caràcter previ a la classificació del sòl com urbanitzable, tot això en consideració a la informació continguda en el PATRICOVA.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'octubre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 303/2002-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector La Cuerda
  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Pròxim a la línia de costa, limítrof amb el sector Lomas de Cabo Roig i la carretera que uneix Campoamor amb San Miguel de Salinas, en un entorn molt desenvolupat urbanísticament.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La classificació, com a sòl urbanitzable residencial, d'una superfície de 262.439 m² considerada pel vigent instrument de planejament com a sòl no urbanitzable comú clau 15.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La preexistència de nombroses infraestructures i la confrontació amb altres sòls urbanitzables o en procés de reclassificació urbanística condicionen enormement l'àmbit proposat.
  
II. El potencial desenvolupament del sector ascendirà fins als 850 habitatges, la qual cosa es tradueix en un increment de població estimat de 2.975 habitants.
  
III. Segons la documentació presentada, les infraestructures que donaran servei al sector seran les ja existents, que discorren pròximes a l'àmbit del projecte.
  
IV. No es preveuen quantiosos moviments de terres partint de les condicions topogràfiques actuals, que fan que el terreny tinga un suau pendent.
  
3. Alternatives
  
No s'han considerat alternatives de localització del projecte.
  
Tramitació Administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 23 d'agost del 2002 l'Ajuntament d'Orihuela va remetre part de l'expedient municipal que venia a completar la documentació consistent en el projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental remesos amb anterioritat pel mateix organisme, relatiu a l'homologació modificativa i Pla parcial del sector La Corda ?, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic La Verdad, de data 31 de maig del 2001 i en el DOGV núm. 4019, de 12 de juny del 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar sis al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament d'Orihuela, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no tenen caràcter ambiental, per la qual cosa no es considera el seu contingut.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 21 de maig del 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació remesa inicialment per entendre que aquesta no permetia obtenir elements de judici suficients per a emetre la preceptiva declaració d'impacte ambiental, tot això en base a un informe annex que recollia puntualment els aspectes que calia aclarir.
  
En data 12 d'agost del 2003 l'Ajuntament d'Orihuela va remetre documentació complementària, i es va comprovar que el seu contingut no esmenava les deficiències detectades inicialment.
  
En data 9 de setembre del 2003 es va reiterar la sol·licitud d'ampliació a l'Ajuntament d'Orihuela, i aquest va contestar en sengles escrits datats el 23 de setembre del 2003 i el 30 d'octubre del 2003.
  
Afeccions legals
  
1. El límit sud-oest del sector està format per la carretera que uneix Campoamor amb San Miguel de las Salinas. La traça d'aquest vial es correspon amb el camí ramader denominat sendera de Sierra Escalona, amb 20 metres d'amplària legal, 10 a cada costat de l'eix del vial.
  
El projecte presentat incorpora la superfície del vial com a part del sector, si bé s'entén que un bé de domini públic com és un camí ramader no pot computar a l'efecte dels estàndards urbanístics, per la qual cosa escaurà la seua exclusió del sector a l'efecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. En l'àrea d'estudi no s'observen riscos ambientals destacables a la vista de la documentació presentada.
  
2. La situació urbanística de l'entorn més immediat, juntament amb la presència d'importants infraestructures, condiciona de manera significativa les distintes parcel·les de sòl no urbanitzable comú, que a poc a poc van sent abandonades i que actualment manquen de qualsevol possibilitat de relacionar-se ambientalment amb l'entorn.
  
3. La pràctica totalitat de la superfície que s'ha de reclassificar es caracteritza per la presència d'erms i antigues parcel·les de cultiu actuament abandonades, de manera que des del punt de vista de la vegetació el sector té una qualitat ambiental molt baixa.
  
4. Segons l'informe de la Direcció general de Patrimoni Artístic, incorporat en la documentació ampliada, no s'ha trobat cap jaciment arqueològic en l'àrea d'estudi, per la qual cosa s'informa favorablement el projecte des d'aquest punt de vista.
  
5. Respecte del consum d'aigua que requerirà el sector, s'ha remés informe de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla on es reflecteixen els problemes d'abastiment existents en l'actualitat, com també els mecanismes que s'articulen per a resoldre'ls.
  
Per la seua banda, s'ha remés al mateix temps un informe de l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana respecte dels sistemes i la capacitat de depuració de les aigües residuals que generarà l'ús residencial. En aquest sentit, el projecte preveu a la connexió a l'EDAR existent Zona Costera d'Orihuela, amb una capacitat de disseny de 18.000 m³/dia. El cabal màxim tractat s'ha considerat d'11.262 m³/dia, de manera que actualment hi ha capacitat per a tractar l'increment que presumiblement generarà el sector, aproximadament 595'55 m³/dia.No obstant això, s'indica que el desenvolupament urbanístic que realitzant en la zona, en un futur relativament pròxim, podria fer que la instal·lació no siga capaç d'assumir tot el cabal generat.
  
Respecte a la gestió de residus, es preveu la incorporació de sistemes de recollida selectiva que assumirà l'Ajuntament, mentre que la gestió dels residus sòlids inerts es transportaran a abocador tal com consta en el certificat remés.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què se s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i guncional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial del sector La Corda del municipi d'Orihuela (Alacant), promogut pel mateix ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i el desenvolupament del projecte:
  
I. Hauran d'assumir-se les conclusions de l'informe de l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana en relació amb la connexió a l'EDAR existent, com també en el compliment dels paràmetres d'abocament. Es requerirà, en el moment de desenvolupar el sector, un nou informe a aquesta entitat per a conéixer la capacitat real de l'EDAR, i es reservarà una parcel·la dotacional on construir una infraestructura amb capacitat de depuració suficient en el cas que aquella no puga acceptar un volum d'abocament com el que previsiblement aportarà el sector.
  
II. Haurà d'elaborar-se un llistat d'espècies vegetals autòctones de baix requeriment hídric en funció de la zona on es pretén desenvolupar el projecte, emprant aquestes en les labors de jardineria dels espais públics previstos en el sector.
  
III. Entendre necessària la presentació, per part de l'Ajuntament i davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, de l'informe acreditatiu de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient emés per la Mancomunidad de los Canales del Taibilla quan les circumstàncies actuals del subministrament, reflectides en l'informe facilitat, hagen sofert modificacions que permeten assegurar l'abastiment a la població.
  
IV. S'exclourà de la superfície computable del sector la superfície que es correspon amb el camí ramader sendera de Sierra Escalona, que discorre tangent al mateix coincidint amb el traçat de la carretera que uneix Campoamor amb San Miguel de las Salinas, classificada amb 20 metres d'amplària legal.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no hi cap cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 3 de novembre del 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 086/2002-AIA
  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana
  
Promotor: Ajuntament del Castell de Guadalest
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Terme municipal del Castell de Guadalest (la Marina Baixa - Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
En primer lloc, la tramitació del Pla general d'ordenació urbana ve motivada per la situació de bloqueig urbanístic derivada de la falta d'aprovació total de les normes subsidiàries en 1993, que al mateix temps pretenien substituir el projecte de delimitació de sòl urbà aprovat definitivament en data 29 d'octubre de 1976. Atés que únicament es va aprovar de manera definitiva, i per part de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, la part de les normes subsidiàries que afectava el sòl urbà i es va deixar en suspens el sòl urbanitzable i no urbanitzable perquè l'Ajuntament no va esmenar les deficiències trobades en l'expedient, el municipi es troba impedit per a desenvolupar polítiques urbanístiques externes al sòl urbà.
  
A partir d'ací, el model territorial proposat es basa, segons la memòria justificativa, a conjugar la protecció ambiental i del patrimoni cultural amb el foment de les possibilitats de creixement econòmic, si bé en algun cas es recolza en criteris legislatius recentment modificats, en especial en els aspectes referits al sòl que no presenta valors significatius per a la seua protecció.
  
Com a preceptes, s'han fixat els següents:
  
- Manteniment del nucli històric, amb l'establiment de la protecció adequada en les normes urbanístiques del municipi, la formulació del corresponent catàleg d'elements i edificis protegits i amb la definició dels elements de rellevància local.
  
- Creació d'un gran parc d'uns 22.000 m², denominat l'Hort, al sud del nucli històric amb una doble funció (protecció visual de l'accés al castell i connexió del nucli urbà amb les instal·lacions esportives existents en la part més allunyada).
  
- Permetre un moderat creixement del nucli urbà, fora del nucli històric i en direcció a Benimantell, per a donar resposta a les necessitats de creixement natural d'aquesta.
  
- Implantar una estació de servei i un museu materialitzant l'aprofitament municipal corresponent al desenvolupament del sector urbanitzable de l'entorn del nucli urbà.
  
- Consolidar el nucli urbà de Gines.
  
- Proposar la creació d'un sòl urbanitzable d'ús residencial completament deslligat del nucli urbà com a motor d'activitat econòmica del municipi recolzat en compromisos inversors reals.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El projecte tècnic presentat no aporta informació sobre la classificació i qualificació actual del sòl, derivant-se no obstant això, sobre tots els comentaris anteriors, que el planejament en l'actualitat es caracteritza per una delimitació del sòl urbà i la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció per a la resta de la superfície municipal, en aplicació de la legislació vigent al respecte.
  
II. Els nous sòls urbanitzables, després de les modificacions que s'han succeït durant la tramitació de l'expedient, es localitzen en dues àrees ben diferenciades i distants. La primera d'aquestes, coneguda com a sector 1 o mas de la Mona, es considera un creixement natural del nucli de població principal en direcció oest i té una superfície de 72.925 m². En l'altre extrem del terme municipal es localitzen els sectors 2 i 3, que formen part d'un mateix complex urbanístic denominat Ferraget, de nova creació i amb una superfície de 414.054 m² (això comporta una reducció de més de 137.000 m² respecte de les previsions inicials). Les densitats d'habitatges són, respectivament, de 20 i 15 hab./ha, la qual cosa implica un increment de 767 habitatges respecte dels actualment existents i, conseqüentment, un potencial de desenvolupament del Pla general d'ordenació urbana que, sense comptar amb els habitants actuals (189 segons dades censals de 2002), suposaria un total de 2.684 nous habitants. S'ha desestimat, durant la tramitació, la creació d'un sòl urbanitzable per a habitatges aïllats en la falda sud de la penya del castell.
  
III. Es proposa la protecció de les àrees naturals del terme municipal, part de la superfície de les quals es troba afectada per distintes figures que destaquen els valors ambientals de la zona. La superfície inclosa en aquesta qualificació de sòl no urbanitzable és de quasi sis milions de metres quadrats.
  
IV. Després del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental s'han presentat modificacions del planejament que comporten l'aparició d'una nova categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció, denominada de desenvolupaments urbanístics, que pretén principalment evitar aquests en les àrees així grafiades. Aquesta superfície, limitada per dos barrancs i localitzada entre el nou cementiri (PID 3) i el nucli urbà de Gines, és de més de 2.700.000 m².
  
3. Alternatives
  
Si bé en la documentació inicial no es va considerar aquest apartat, en les modificacions introduïdes durant la tramitació de l'expedient sí que s'ha tingut en compte l'anàlisi d'alternatives de planejament almenys en els aspectes referits al sòl urbanitzable Ferraget i a la qualificació del sòl no urbanitzable.
  
En efecte, per al primer dels casos, i partint d'una voluntat municipal encaminada a potenciar el desenvolupament econòmic del Castell de Guadalest a través de l'augment de les ofertes urbanístiques residencials, s'ha considerat de manera encertada l'àrea proposada com a únic lloc possible per a albergar els mencionats usos. Així doncs, l'entorn del nucli urbà presenta una elevada qualitat patrimonial recolzada per la declaració de conjunt historicoartístic, de manera que les actuacions que potencialment puguen desvirtuar l'esmentada consideració han de reduir-se al màxim i en qualsevol cas, estar recolzades per l'organisme que vetla per la seua integritat. D'altra banda, les àrees més naturalitzades del terme municipal, principalment al nord del riu Guadalest, presenten valors ambientals molt significatius que, units a altres raons de pes com l'escassa accessibilitat, desaconsellen totalment actuacions encaminades al desenvolupament urbanístic. Finalment, després d'una anàlisi del medi en què s'ha posat en valor la situació relativa del terme municipal respecte a les àrees amb millors característiques ambientals, s'ha identificat un entorn agroforestal amb extensió significativa que ha de tractar de conservar-se en el seu actual estat si es pretenen mantenir al màxim els valors ambientals del conjunt Aitana - Serrella ?Puigcampana. Resta doncs, com a única alternativa per al desenvolupament urbanístic, el límit sud-oriental del terme municipal, al costat de la carretera que uneix Benidorm amb la vall de Guadalest.
  
Respecte a la qualificació del sòl no urbanitzable, s'han identificat sensiblement bé les àrees de major valor, i s'han protegit convenientment. Com ja s'ha comentat, aquelles àrees que presenten determinats valors més enllà del seu valor intrínsec i que són importants per a la conservació de les característiques actuals, també reben algun grau de protecció si bé la normativa urbanística aplicable requereix algun comentari al respecte, circumstància aquesta que es tractarà més endavant.
  
Quant a les valoracions de les propostes de desenvolupament més immediates al nucli urbà, s'han de considerar les opinions de l'òrgan encarregat de tutelar el conjunt històric - artístic, resultant que l'única afecció en aquest sentit, amb l'establiment d'una comparació respecte del vigent planejament, correspondria amb el sector 1 mas de la Mona.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 8 de febrer de 2002 l'Ajuntament del Castell de Guadalest va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al pla general d'ordenació urbana, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic La Verdad, de data 20 de setembre de 2001 i en el DOGV núm. 4087, de 17 de setembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar cinc al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament del Castell de Guadalest, acompanyat en l'expedient municipal per l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
Per la seua banda, en el procés de tramitació es van rebre, en data 10 de juliol de 2002, un parell d'al·legacions respecte del document de planejament sol·licitant la retirada d'aquest per l'afecció que previsiblement podria derivar del desenvolupament del sector Ferraget sobre els valors ambientals de la vall de Guadalest, com també d'un aspecte molt específic que feia referència a les condicions de caça permeses.
  
2. Resum de les al·legacions
  
De les cinc al·legacions presentades només la segona i la quarta fan referència a les possibles afeccions ambientals del planejament. La resta s'interessen perquè determinades àrees de la superfície municipal es classifiquen com a sòl urbanitzable i també es realitza algun comentari sobre la ubicació del cementiri.
  
Contestades totes les al·legacions per part de l'Ajuntament, només s'han estimat la segona i la cinquena, aquesta última únicament quant a la futura possibilitat de creixement dels sectors proposats. Respecte a la segona al·legació, indicar que es feia referència a la construcció d'habitatges unifamiliars al costat de l'Hort, havent comprovat com l'esmentada proposta s'ha retirat del document de planejament.
  
Respecte a la quarta al·legació, indicar que s'hi fa menció a la classificació de 551.619 m² de sòl urbanitzable per a ús residencial en la partida Ferraget en relació amb les valoracions recollides en el mateix estudi d'impacte ambiental i amb la capacitat del sector, estimada en més de 2.000 nous habitants, pel que fa al consum d'aigua potable, depuració d'aigües residuals, generació de residus, construcció d'infrastructures, etc. Es parla al mateix temps de l'afecció al paisatge i de la possible classificació com a urbanitzable de terrenys afectats per incendis forestals, a més de la indefinició del que realment es pretén desenvolupar en aquest sòl.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 28 de febrer de 2003 es va sol·licitar ampliació de la documentació remesa per l'Ajuntament per entendre que amb aquesta no es tenien elements de judici suficients per a obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental, matisant els següents aspectes de manera resumida:
  
- No s'havien considerat els continguts de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 145/92-AIA, sobre les normes subsidiàries de planejament.
  
- No s'havia acreditat l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient, la depuració de les aigües residuals i la capacitat de gestió de residus.
  
- No s'havia presentat el preceptiu informe de la direcció general de patrimoni artístic.
  
- No s'havia aportat informació cartogràfica sobre els incendis forestals.
  
- No s'havia justificat el canvi de valoració d'unitats ambientals respecte de l'estudi d'impacte ambiental inicialment tramitat, apreciant-se en qualsevol cas una excessiva divisió territorial en aquest sentit.
  
- Descripció de la fauna insuficient.
  
- Valoració paisatgística de les noves classificacions.
  
- Valoració de les unitats ambientals.
  
- Insuficiència d'algunes mesures correctores.
  
- Valoració del lloc d'interés comunitari Aitana, Serrella i Puigcampana.
  
- Forests d'utilitat pública.
  
- Anàlisi dels camins ramaders.
  
- Valoració de les infrastructures necessàries per als nous sòls.
  
- Absència de les DEUT, per a la seua valoració ambiental.
  
- Diversos errors de poca entitat en la documentació remesa.
  
En data 17 de juny del 2003 l'Ajuntament del Castell de Guadalest va remetre informació sobre la suficiència d'aigua potable, de depuració d'aigües residuals i de la gestió de residus.
  
En data 15 de juliol de 2003 l'Ajuntament del Castell de Guadalest va remetre nova documentació. Aquesta contestava als aspectes ambientals sol·licitats però sense haver adequat el planejament als mateixos.
  
Finalment, en data 29 de juliol de 2003 es va remetre documentació del projecte tècnic modificat.
  
Informes sectorials
  
En data 10 de març de 2003 es va requerir informe sobre la documentació del projecte a la Direcció General de Patrimoni Artístic, rebent-se contestació favorable a l'efecte patrimonial del Pla general d'ordenació urbana, una vegada esmenades les deficiències que en el seu dia van motivar un informe en sentit contrari, en data 9 de setembre de 2003.
  
En l'expedient municipal s'inclouen diversos informes sectorials rebuts durant la tramitació del Pla general d'ordenació urbana, entre els quals destaca el de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de caràcter genèric i el de l'Ajuntament de Benimantell, sobre la proposta de reubicació del cementiri que suposadament afectaria a un sòl urbanitzable per proximitat.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi del Castell de Guadalest s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Aitana, Serrella i Puigcampana, amb una bona representació d'hàbitats prioritaris com també d'espècies de fauna pròpies de mitjans forestals i rupícoles.
  
La totalitat de la superfície del lloc d'interés comunitari que coincideix amb l'àmbit territorial del municipi s'ha considerat des del planejament com a sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística, si bé les modificacions introduïdes a última hora, en la línia del foment i conservació de determinats espais que permeten la pervivència dels valors detectats establint matalassos d'amortiment i àrees de campió, han classificat encertadament com d'especial protecció altres àrees externes a aquell. No obstant l'anterior, la normativa urbanística que regeix aquesta nova categoria de sòl no urbanitzable requereix lleugeres modificacions atés que els usos permesos o compatibles podrien, en determinats casos, posar en dubte els plantejaments anteriorment esmentats.
  
2. En les àrees muntanyoses, amb la mateixa qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció que l'establerta sobre el lloc d'interés comunitari, es localitza la microreserva de flora Font dels Teixos.
  
3. En el terme municipal està classificat el camí ramader denominat assagador reial de la Vall de Guadalest, amb una amplària legal de 37'61 m en la part del Castell de Guadalest atés que discorre, en a penes 40 m, pel límit amb el terme municipal de Benimantell, sobre el qual recau l'altra meitat.
  
Segons la localització del camí ramader aparegut en la documentació, es pot observar com part del sector 1, mas de la Mona, se superposa amb la traça d'aquest bé de domini públic, per la qual cosa cabria la reducció d'aquell respecte del camí ramader.
  
4. La superfície de forest d'utilitat pública es localitza en la seua totalitat en les àrees muntanyoses del nord del terme municipal, superposant-se amb altres figures que destaquen els valors ambientals de l'entorn justificant en solitari la qualificació proposada pel document de planejament com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
5. La xarxa de llits i barrancs, la principal referència de la qual la constitueix el riu Guadalest i l'embassament amb el mateix nom, es troba degudament recollida en l'ordenació proposada sota la figura d'un sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits i barrancs, amb normativa específica. No obstant això, la xarxa d'afluents del riu Guadalest que discorre de nord a sud, atés que es troba en la seua totalitat baix les restriccions d'un sòl d'especial protecció paisatgística, no s'ha distingit gràficament de la resta del sòl.
  
6. De la informació consultada, es desprén que al municipi del Castell de Guadalest hi ha cinc jaciments arqueològics catalogats, tres d'aquestes en el mateix nucli urbà i els dos restants en un entorn relativament pròxim (Benicicli i Ondarella).
  
El planejament pareix no haver cartografiat degudament els jaciments, entrant en contradicció amb l'article 16 del catàleg de jaciments incorporat a la documentació del pla general d'ordenació urbana ara en tramitació. No obstant l'anterior, la Direcció General de Patrimoni Artístic ha informat favorablement, a l'efecte patrimonial, el document urbanístic.
  
Consideracions ambientals
  
1. El llit del riu Guadalest divideix el terme municipal, de manera prou aproximada, en dues àrees geològicament distintes. La primera, localitzada al nord, està representada per calcàries amb cert grau de carstificació i pendents molt elevats. La segona, al sud, es caracteritza per la presència de margues i margacalcàries.
  
D'aquestes dues subdivisions, la corresponent a materials calcaris presenta majors riscos de cara a la possible contaminació dels aqüífers mentre que les margues posseeixen un caràcter menys permeable. L'extrem sud del terme municipal, a pesar d'estar localitzat en les àrees de predominança de margues, presenten certa variació de materials que fan que els riscos respecte a la vulnerabilitat dels aqüífers siguen un poc més significatius. El pla general proposa, precisament en aquesta zona, el sòl urbanitzable conegut com Ferraget, de baixa densitat, per la qual cosa, junt amb una sèrie de mesures correctores específiques respecte del sanejament i la depuració d'aigües residuals, podria considerar-se com compatible amb aquest tipus de problemàtica.
  
Principalment en les àrees carstificades s'identifiquen, amb caràcter addicional al ja exposat, alguns punts susceptibles de presentar riscos de lliscament. Per la seua banda, en la zona més baixa de la vessant nord de les elevacions del sud del terme municipal apareixen també certs riscos de lliscament, però de menor incidència. Les propostes urbanístiques presentades no es localitzen, amb l'excepció de la part nord del sector 1, en àrees susceptibles d'experimentar aquest tipus de riscos.
  
2. No pot considerar-se al Castell de Guadalest com un municipi amb destacades capacitats de cara al desenvolupament agrari atés que la pràctica totalitat del sòl posseeix unes capacitats molt baixes en aquest sentit. Els fenòmens erosius i el pendent, ondulat al sud del riu Guadalest i molt abrupte al nord, contribueixen significativament a això.
  
Per aquest motiu és molt important afavorir la continuïtat dels mecanismes de contenció del terreny, com les estructures de murs de pedra que caracteritzen els bancals de la vall, com també recalcar la restauració dels talussos produïts per qualsevol actuació.
  
Només l'entorn del Ferraget presenta unes característiques un poc millors per al desenvolupament agrari, si bé destaquen en alguns punts els afloraments rocosos.
  
3. Recolzant-se en la divisió territorial que suposa el riu Guadalest, la descripció de la vegetació pot igualment realitzar-se de forma separada en dos grans grups.
  
El primer d'ells se cenyiria a les àrees muntanyoses que constitueixen la serra Xortà, al nord del terme municipal, on apareix una bona representació de la vegetació potencial de l'entorn constituïda per savines i carrasques acompanyades d'espècies rupícoles en els afloraments rocosos, amb presència de matoll calcícola amb pins en les cotes més baixes. La presència d'aquestes espècies han motivat, en part, la inclusió d'aquestes àrees en un lloc d'interés comunitari.
  
En un segon grup apareixeria un ambient agroforestal caracteritzat per l'alternança de cultius de secà, amb predominança de l'ametller i l'olivera encara que en alguns punts ha començat la plantació de tarongers i nesprers, i de matolls calcícoles amb pi blanc. Només en l'extrem sud-oriental del terme municipal es trenca un poc aquest equilibri dominant aquest últim tipus de vegetació, especialment en les zones més pròximes al riu Guadalest des del nucli de Gines on es poden trobar freixes i carrasques amb elevada qualitat ambiental.
  
En les àrees muntanyoses i de major valor ecològic apareixen hàbitats prioritaris mereixedors de conservació, actuant el planejament en conseqüència i proposant una limitació important quant als usos permesos o compatibles.
  
D'altra banda, l'ambient agroforestal presenta una singular importància respecte de diversos punts de vista entre els que destacarien tres: la reducció de la pressió urbanística sobre l'entorn de les àrees de major valor ambiental (incloses en un lloc d'interés comunitari) afavorint la seua conservació, el manteniment dels valors paisatgístics que presenta la vall de Guadalest, especialment en el que afecta al conjunt històric - artístic, i l'existència d'àrees de campió amb suficient extensió com per a afavorir el desenvolupament de determinades espècies animals.
  
Puntualment, en els barrancs i en l'entorn de l'embassament i del riu Guadalest, la vegetació presenta canvis importants respecte a la descripció anterior, és a dir, es caracteritza per la presència d'espècies lligades a ambients humits com són els oms, salzes, baladres i canyes. Aquestes espècies, i les comunitats la formació de les quals afavoreixen, quedarien degudament protegides pel planejament proposat.
  
El risc d'incendi en les àrees forestals és important, tal com es dedueix dels registres consultats. Aquest problema s'aguditza en l'ambient agroforestal donada l'activitat agrària que es registra al costat de masses de vegetació natural.
  
4. La fauna podria descriure's atenent novament a la divisió territorial ja comentada en paràgrafs anteriors.
  
Evidentment, les àrees naturals que alberguen un major valor respecte de la vegetació presenten també majors singularitats respecte de la fauna, especialment pel que fa referència a espècies d'aus, principalment rapaços.
  
L'ambient agroforestal torna a resultar important atés que en les àrees no transformades nidifiquen o crien nombroses espècies animals que al mateix temps utilitzen les àrees transformades com a rebost de caça o aliment. Aquesta funció també s'exerceix per a les espècies que habiten en les àrees muntanyoses.
  
La conservació de l'ambient agroforestal ha de ser, per tant, una prioritat del planejament pels motius anteriorment comentats.
  
5. Conseqüentment amb l'anterior, el municipi compta amb una sèrie de valors ambientals i culturals que aconsellen i fins i tot obliguen a limitar les actuacions urbanístiques i alguns usos en gran part del terme municipal.
  
Així doncs, les àrees muntanyoses i de menor accessibilitat presenten afeccions com per exemple microreserves, forests d'utilitat pública, inclusió en un lloc d'interés comunitari, presència d'hàbitats prioritaris de vegetació i espècies animals significatives o protegides, posant de manifest els alts valors ambientals existents i reclamant la protecció d'aquests.
  
L'entorn del nucli urbà, considerat com a conjunt històric - artístic, presenta limitacions socioculturals d'afecció al patrimoni, per la qual cosa tant la localització, l'extensió i les tipologies constructives han d'ajustar-se a criteris de protecció dels valors detectats i obtenir el vistiplau dels òrgans competents al respecte.
  
L'ambient agroforestal presenta, com ja s'ha considerat en els apartats anteriors, una importància de cara a la conservació dels valors tradicionals, ambientals i paisatgístics que fan de la vall de Guadalest precisament el que és. És a dir, la desaparició d'aquests valors acabaria, sens dubte, amb l'interés que mostra actualment la societat per aquests llocs i, conseqüentment, amb els valors ambientals presents en les àrees perifèriques més pròximes.
  
No obstant l'anterior, s'entén justificada la necessitat del terme municipal de fomentar el seu desenvolupament econòmic, i adequada la situació de les propostes de creació de nous sòls urbanitzable en entorns agrícoles (ja transformats) que afecten en la menor mesura del possible a l'entorn del nucli urbà i a l'ambient agroforestal, és a dir, localitzats en les àrees sud-orientals del terme municipal, més pròximes a terrenys oberts i antropitzats com els que presenten els termes confrontants de Callosa d'en Sarrià i Polop.
  
Cal destacar, finalment, que la normativa urbanística proposada no sempre coincideix amb els plantejaments ací exposats, per la qual cosa cabria la seua matisació en alguns casos.
  
6. Segons consta en el certificat remés pel secretari de l'Ajuntament del Castell de Guadalest, que abona la informació abocada en l'estudi d'impacte ambiental, la xarxa general d'abastament i distribució d'aigua potable està integrada per les dos principals captacions d'aigua (font d'Ondarella i font de la Mata), dos dipòsits de regulació (Morro del Mas i Ondarella Vell) amb les seues estacions de bombejament i les conduccions de subministrament que discorren pel terme. El cabal que proporcionen les captacions és de 10 i 5 l/s respectivament. Amb caràcter posterior a l'aprovació de les normes subsidiàries s'ha executat un dipòsit nou en la font d'Ondarella i una estació d'elevació per a extraure aigua de l'embassament amb un cabal de 5 l/s, la qual cosa suposa una capacitat total d'abastament per al municipi de 72 m³/h, o 1.728 m³/dia, o 630.720 m³/any.
  
Per als consums estimats diaris de 250 l/hab resulta evident que aquest volum d'aigua potable seria prou per a fer front a una potencial demanda conseqüència del desenvolupament urbanístic proposat, havent de valorar-se llavors la repercussió de la xarxa d'abastament en el medi, especialment la que donaria servei al sector Ferraget. En aquest sentit, els traçats proposats discorren generalment per camins ja existents pel que, sense perjudici de les tramitacions i autoritzacions exigibles per aplicació de la legislació vigent, podrien resultar viables amb l'aplicació de mesures correctores adequades.
  
Actualment, el municipi del Castell de Guadalest condueix les seues aigües residuals fins a l'estació depuradora que dóna servei a tres municipis més, com són Benifato, Beniardá i Benimantell. Amb una població de disseny de 1.500 habitants, dels quals 300 estarien adscrits al Castell de Guadalest, les dades facilitades per l'empresa encarregada de la gestió de l'estació depuradora d'aigües residuals indiquen que hi ha capacitat suficient per a donar servei a les referides poblacions i fins i tot hi ha cert marge de seguretat. No obstant això, l'esmentat marge es voria sobrepassat amb les propostes de desenvolupament que inclou el projecte avaluat, circumstància aquesta que previsiblement ha motivat la necessitat de reservar sòl per a la construcció de sengles infrastructures de depuració per als sectors Mas de la Mona i Ferraget, solució que donaria resposta a aquest tipus de problemàtica ambiental. Els punts d'evacuació de les estacions depuradores d'aigües residuals podrien conduir-se sense grans trastorns ambientals a llits naturals o a altres xarxes ja existents, no existint majors impediments que la consecució de les tramitacions i obtencions de permisos necessaris.
  
Sobre la gestió de residus, el secretari de l'Ajuntament del Castell de Guadalest certifica de nou que la Mancomunitat de la Marina Baixa és l'entitat gestora dels residus sòlids urbans del municipi, trobant-se en la planta de tractament de Benidorm el punt d'abocament d'aquests. De l'anterior no es dedueix la capacitat del municipi de cara a la gestió dels residus sòlids inerts que previsiblement es generaran conforme es desenvolupen els sòls urbanitzables previstos i el volum s'estima important. Tampoc s'ha indicat, per la seua banda, si existeix o no recollida selectiva en el terme municipal.
  
L'accés al sector es pretén realitzar des de la CV-70, arrancant des del terme municipal de Polop i travessant una àrea que, segons la documentació facilitada, es troba qualificada com no urbanitzable d'especial protecció. Al mateix temps, travessaria una àrea natural en el municipi del Castell de Guadalest. Aquesta circumstància no pareix adequada si es parteix de l'existència d'un camí que permet l'accés d'una manera ràpida i senzilla des del terme municipal, un poc més prop del nucli urbà que en el cas de l'accés proposat i també des de la CV-70.
  
Finalment, la connexió al subministrament d'energia elèctrica no està degudament justificada, ja que per a donar servei al sector ha de travessar-se una àrea d'alt valor ecològic. Encara que existeixen altres alternatives de traçat, aquestes no han sigut analitzades convenientment.
  
7. Les mesures correctores proposades finalment s'estructuren segons les distintes parts del terme municipal i zones de planejament. Així doncs, a les de caràcter genèric cal afegir les específiques de la serra Xortà, de la unitat de llits i barrancs, del corredor, del sector Mas de la Mona, del sector Ferraget i del nucli urbà.
  
Els principals aspectes tractats amb caràcter genèrics són els relatius als riscos d'erosió i estabilitat, mentre que per a les àrees específiques es fa insistència en els usos permesos i en la manera d'implantar-los.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi del Castell de Guadalest (Alacant), promogut pel mateix ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. iAtés que l'extrem sud-est del terme municipal posseeix un caràcter predominantment forestal, amb una orografia més abrupta que la resta del sòl no urbanitzable comú proposat en la zona, i que a més alberga en el seu interior àrees que han sigut objecte d'incendis forestals no procedint per tant la seua classificació com urbanitzable, havent comprovat també que no hi ha variació respecte de les condicions que en el seu dia van motivar que la declaració d'impacte ambiental de les normes subsidiàries de planejament del Castell de Guadalest proposara un sòl no urbanitzable d'especial protecció en l'entorn, la protecció paisatgística que caracteritza a les àrees situades al nord del terme municipal i que arriba fins el límit del sector proposat com Ferraget haurà d'ampliar-se en direcció sud-oest segons el plànol que acompanya el present escrit, reduint-se per tant la superfície dels sectors 2 i 3 del sòl urbanitzable proposat com també de la resta del sòl no urbanitzable comú que caracteritza a la zona immediatament confrontant en direcció nord-oest. La superfície del sector Ferraget queda, per tant, pròxima als 219.000 m². Es dóna la circumstància que la zona així qualificada (especial protecció) inclou enclavaments agrícoles, circumstància aquesta que s'assumeix donada la falta de connexió d'aquests amb la resta d'àrees de cultiu per la presència de zones forestals, per la morfologia del terreny i pels límits físics que es conformen amb la xarxa de camins existent. No obstant això, en la normativa urbanística d'aquesta categoria de sòl haurà de permetre's la continuïtat dels usos agrícoles en aquestes àrees com també la construcció de totes les infrastructures resulten necessàries que per al correcte desenvolupament d'aquests.
  
II. Com vulga que la normativa urbanística del sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística és clarament insuficient quant a la definició d'usos permesos, compatibles i incompatibles, amb caràcter previ a l'aprovació definitiva, l'Ajuntament ha de remetre a aquesta Direcció General una proposta que serà objecte d'avaluació i de posterior resolució administrativa. L'esmentada normativa especificarà amb detall els usos a què de manera inapropiada es refereix la normativa actualment presentada.
  
III. El mateix ocorre amb la normativa urbanística del sòl no urbanitzable d'especial protecció davant de desenvolupaments urbanístics, on únicament es distingeix del sòl no urbanitzable comú per la impossibilitat d'admetre actuacions ni programacions amb finalitat urbanística. D'aquesta manera, no s'assegura la continuïtat dels valors actuals ni la seua contribució als dels espais confrontants, per la qual cosa ha de presentar-se proposta d'usos permesos, compatibles i incompatibles que serà valorada i objecte de resolució administrativa, tot això en funció dels valors que en aquest document s'han reflectit respecte de la zona afectada. En qualsevol cas, la normativa urbanística no ha de permetre l'habitatge unifamiliar aïllat ni les activitats industrials.
  
IV. La superfície de protecció que atorga la proposta a la xarxa de barrancs ha d'ampliar-se a totes aquelles vessants, pendent a aquesta, que tinguen arbratge de caràcter natural amb la intenció de salvaguardar la conca de recepció i al mateix temps preservar aquesta dels efectes erosius produïts per l'eliminació de la cobertura vegetal, especialment en època de precipitacions torrencials.
  
V. Els jaciments arqueològics han de cartografiar-se en tota la seua extensió i protegir-se convenientment per mitjà d'una nova categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció que gaudirà d'una normativa urbanística pròpia que assegure la salvaguarda dels béns en ell inclosos.
  
VI. En relació amb el camí ramader assagador Reial de la Vall de Guadalest, ha de considerar-se que l'amplària de 37'61 metres es correspon amb la distància que ha de ser mesura des del límit del terme municipal cap a l'interior d'aquest, atés que és precisament la línia que separa el Castell de Guadalest de Benimantell l'eix d'aquella. Atés que en els plànols d'ordenació s'ha dibuixat l'esmentada amplària com la total, el sector 1 Mas de la Mona ha de reduir-se en 18'805 m en tot el desenvolupament del camí ramader que coincidisca amb el límit del sector. Aquesta coincidència es limita a un desenvolupament de 40 metres com a màxim, segons es desprén de l'acte de classificació.
  
VII. Les xarxes de sanejament dels nous sòls urbanitzables han de ser separatives, connectant-se les canalitzacions de residuals a les també noves estacions depuradores d'aigües residuals, que en qualsevol cas deuran executar-se amb caràcter previ a la posada en marxa dels usos urbanístics als que pretenen donar servei.
  
VIII. Ha de considerar-se l'actual accés al sector Ferraget, el camí existent que enllaça des de la CV-70 i que queda reflectit en l'annex gràfic que acompanya a la present declaració, com l'opció preferent de cara a donar accés rodat a aquest, assumint-se dins d'aquesta declaració d'impacte ambiental el condicionament d'aquest de cara a satisfer les necessitats sorgides en el sòl urbanitzable. Qualsevol altra opció de traçat que no se s'ajuste a l'ací establerta ha de ser objecte d'un nou procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
IX. De la mateixa manera, el subministrament d'energia elèctrica ha de realitzar-se des de l'accés de la CV-70, evitant en qualsevol cas el travessar àrees protegides excepte en casos excepcionals degudament justificats que requeriran, igualment, nova avaluació d'impacte ambiental.
  
X. No podran promoure's noves classificacions de sòl urbanitzable en el municipi fins que no s'hagen aprovat els programes dels sectors Mas de la Mona i Ferraget.
  
XI. A més de la consideració de les mesures correctores exposades en l'estudi d'impacte ambiental i en la seua posterior ampliació com d'obligat compliment, es requerirà, per al desenvolupament del sector Ferraget, el desenvolupament de les següents mesures de prevenció d'incendis forestals:
  
- Manteniment d'una franja perimetral de 25 metres d'ample permanentment lliure de vegetació arbustiva i subarbustiva, en la que la vegetació arbòria restant no supere el 10% de la superfície en fracció de cabuda coberta mantenint-se aquesta podada fins a 1/3 de la seua alçada, amb eliminació de tangència de copes.
  
- Mantenir el terreny de les parcel·les no edificades lliure de vegetació arbustiva i subarbustiva d'acord amb les característiques anteriors.
  
- La xarxa viària ha d'estar dissenyada per a assegurar tant la utilització per vehicles d'extinció d'incendis forestals, com per a possible circuit d'evacuació en cas d'emergència.
  
- Estaran senyalitzats tots els vials sense eixida, aquells amb un ample menor de 3 metres i de gàlib inferior a 3'5 metres.
  
- S'ha de disposar de hidrants, que abracen tota la zona urbanitzada amb una distància mínima de 200 metres, model ràcor Barcelona amb una capacitat de 1.000 l/minut i 1kg/cm² sense energia elèctrica.
  
- La urbanització disposarà d'un dipòsit d'aigua amb capacitat mínima de 200 m³, accessible per a helicòpters. Per a això haurà de disposar d'una superfície mínima practicable de 2'2 metres i una àrea de seguretat sense obstacles de més de 3 metres d'alçada en un radi mínim de 30'5 metres.
  
XII. Amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del pla general d'ordenació urbana, l'Ajuntament del Castell de Guadalest ha de remetre a aquesta Direcció General propostes tècniques encaminades a la gestió dels residus sòlids inerts, emetent-se respecte d'això resolució administrativa.
  
XIII. Finalment, en els nous sòls urbanitzables s'exigirà la col·locació de contenidors de recolllida selectiva de residus en la proporció establerta pel Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 80/01-AIA
  
Títol Ampliació d'explotació porcina d'engreix
  
Promotor José Casto Beltrán Ahís
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Tírig (Castelló)
  
Objecte del projecte Legalització de l'ampliació d'explotació porcina d'engreix
  
Localització Partida Bosquets, polígon 20, parcel·les 344 i 345, al terme municipal de Tírig (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar l'ampliació de l'explotació porcina d'engreixament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació que actualment està constituïda per dues naus amb capacitat per a 900 porcs d'engreix, pretén ampliar-se amb la construcció d'una altra nau amb capacitat per a 600 porcs més, per la qual cosa la capacitat total de l'explotació és de 1.500 porcs d'esquer.
  
La nau que s'ha de construir és de planta rectangular, amb estructura mixta i coberta a una vessant.
  
Es realitzaran dos cicles/any. Es generaran 1.015,6 m³ purí/any, que serà utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu, on s'aplicarà soterrant-lo amb arada-vertedera a continuació.
  
Els cadàvers es destinaran al centre de recollida municipal, d'on són retirats diàriament per empresa autoritzada a l'efecte.
  
En les finestres i buits de les naus es disposarà de tela metàl·lica resistent, que impedisca el pas de possibles vectors de malalties. S'instal·larà tanca metàl·lica perimetralment a l'explotació. Els purins quedaran retinguts en fosses sota les cel·les, d'on s'extraurà amb bóta per a destinar-lo a camps de cultiu del terme municipal, disposant de 31,06 ha de superfície agrícola on aplicar-lo com a adob orgànic.
  
Es realitzarà tractament del purí en fosses, amb producte microbiològic, amb el qual es pretén disminuir la càrrega contaminant del purí al mateix temps que es disminueixen els problemes d'olors.
  
Segons el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum que es generarà anualment serà de 10875 m³, per als quals es necessitarà una superfície agrícola de 64 ha on poder aplicar-lo.
  
L'explotació se situa a més d'1 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per projecte d'activitat i l'expedient municipal, va ser remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient el 13 de febrer de 2001.
  
La informació pública del projecte s'ha efectuat en el BOP de Castelló, núm. 155 de 23 de desembre de 2000, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
La informació pública de l'estudi d'impacte ambiental ha sigut realitzada per aquesta Conselleria, amb la publicació en el DOGV núm. 4227, de data 12 d'abril del 2002, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària.
  
En data 28 de març de 2001 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un estudi d'impacte ambiental per a completar l'expedient i poder procedir a la seua tramitació. A més se sol·licita la justificació del compliment dels condicionants impostos en l'estimació d'impacte ambiental per a l'activitat inicial, dictada per la directora general de Qualitat Ambiental en data 31 d'octubre de 1996.
  
En data 22 de maig de 2001 se remet còpia de l'estudi d'impacte ambiental. En data 28 de setembre de 2001 el promotor remet còpia de les anàlisis realitzades al purí amb i sense tractament microbiològic, observant que els resultats que confereix el tractament són interessants (considerable descens de la DBO i DQO), per la qual cosa hauria de mantenir-se l'aplicació en l'explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe desfavorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe desfavorable del veterinari d'àrea, on s'indica que com a mesures complementàries s'han d'especificar les distàncies a altres granges porcines veïnes.
  
- Autorització prèvia de la COPUT condicionada entre altres mesures al manteniment de la superfície de la finca rural no ocupada per l'edificació autoritzada, en explotació agrària efectiva o amb plantació profusa d'arbratge; com també al compliment dels condicionants establerts en l'informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació. En l'informe favorable emés per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació indica que pot autoritzar-se l'ampliació de l'explotació sense complir els requisits d'ubicació ni la prohibició d'entrada de vehicles d'abastament de pinso, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purins, ja que amb l'ampliació sol·licitada l'explotació resultant seguiria estant classificada, pel que fa a capacitat, en el grup segon. Se sotmetrà l'explotació al compliment dels següents requisits d'infrastructura que estableix el Reial Decret 324/00:
  
- Àrea encerclada (que aïlle de l'exterior) i sistemes protecció contra possibles transmissions de malalties (malla en buits).
  
- Gual sanitari per a desinfecció de rodes de vehicles i sistema a pressió per a desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers.
  
- Llatzeret (per a observació i segrest dels animals) i vestidor personal.
  
- Pediluvis a l'entrada de cada local, nau o parc.
  
- Disposició de les construccions i instal·lacions, utillatge i equip possibilitarà la realització, en tot moment, d'una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar d'instal·lació per a magatzematge de purins, degudament impermeabilitzada, amb les característiques següents:
  
1. Evitar risc de filtració i contaminació d'aigües superficials i subterrànies.
  
2. Grandària precisa per a emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos
  
3. Permetre la gestió adequada d'aquests.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'actuació proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit dels plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: clima, sòl, hidrologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà. En tractar-se de l'ampliació d'una explotació existent, l'afecció al medi és reduïda, i no afecta a espais naturals que requerisquen especial protecció.
  
L'actuació no afecta camins ramaders de Tírig. Tampoc afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en el context provincial de la Comunitat Valenciana. No afecta espais naturals que requerisquen especial protecció.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
S'ha analitzat els impactes que pot causar l'explotació en l'entorn, considerant-los, en general poc rellevants. Els impactes més significatius serien els associats a l'emissió d'olors i a la contaminació de sòl i aigua per la gestió incorrecta dels purins.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
- Se sotmetrà el purí a tractament microbiològic per a minimitzar l'emissió d'olors, com també per a disminuir la seua càrrega contaminant a l'hora d'aplicar-lo com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
- Ha de complir-se el que estipula el Reial Decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, pel que fa a:
  
- Ha de disposar-se d'un sistema eficaç en els seus accessos per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Ha de construir-se bassa de contenció de purins de formigó impermeabilitzada i encerclada, amb grandària suficient per a poder emmagatzemar la producció del menys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i el seu annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'art. 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació d'explotació porcina d'esquer, situada en el terme municipal de Tírig (Castelló), promogut per José Castel Beltran Ahís, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Se sotmetrà al purí a tractament microbiològic per a minimitzar l'emissió d'olors, com també per a disminuir la seua càrrega contaminant a l'hora d'aplicar-lo com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
- Ha de disposar-se d'un sistema eficaç en els seus accessos per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Ha de construir-se bassa de contenció de purins de formigó impermeabilitzada i encerclada, amb grandària suficient per a poder emmagatzemar la producció del menys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Ha de disposar-se de tanca perimetral a l'explotació.
  
- Ha de disposar-se de malles en buits i finestres de les naus, de manera que conferisca protecció contra possibles transmissions de malalties per vectors.
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, s'haurà de justificar la disponibilitat de 69 ha de superfície agrícola on aplicar els purins com a adob orgànic.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 139/03-AIA
  
Títol: Construcció d'un camí forestal d'accés a habitatge a la pedania Castell
  
Promotor: Ricardo Fombella Guillem
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Tibi
  
Objecte: Construcció d'un camí forestal
  
Localització: Partida Castell del terme municipal de Tibi (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte consisteix en la construcció d'un camí sense asfaltar que donarà accés a un habitatge unifamiliar. El camí tindrà una longitud de 111 m i 3 m d'amplària.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 29 d'abril de 2003 la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció d'un camí forestal d'accés a habitatge a la pedania Castell.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de construcció d'un camí forestal d'accés a habitatge a la pedania Castell, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el DOGV núm. 4536, de data 3 de juliol de 2003, i a l'Ajuntament de Tibi del 4 de juliol de 2003 al 8 d'agost del mateix any, sense que s'hi gagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de maig de 2003 es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Ajuntament de Tibi.
  
Informes sectorials
  
Seguidament es fa un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- En l'informe rebut el 17 d'octubre de 2003 per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant, s'assenyala el següent:
  
?... malgrat que l'obertura del camí no representa una modificació greu de l'hàbitat ..., l'habitatge que portarà associat sí que la tindrà ...
  
En conseqüència s'informa favorablement l'obertura del camí rural, però es comunica el futur condicionat que comportarà l'autorització de construcció de l'habitatge a què donarà accés aquest camí.-
  
- En l'informe rebut el 17 de juliol de 2003 per l'Ajuntament de Tibi, s'assenyala el següent:
  
?1. Es desconeix l'existència d'elements singulars de patrimoni, jaciments arqueològics, etc. L'edificació d'un habitatge unifamiliar aïllat en l'àmbit en qüestió s'ajusta a l'ordenament aplicable, sent l'anterior quan ha d'informar el tècnic que subscriu, excepte opinió millor fundada en dret.-
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts i l'estudi d'impacte ambiental, hi ha afecció a sòl no urbanitzable comú.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
L'àrea d'estudi és una zona en pendent, sobre abancalaments corresponents a antics cultius de secà, alguns dels quals estan en actiu.
  
Aquestes terrasses es troben ocupades per vegetació típica del pinar mediterrani, a més d'espècies testimoni dels antics cultius com per exemple oliveres i ametllers.
  
Després d'una anàlisi de la vegetació, podem generalitzar que la coberta vegetal de la zona està fortament antropitzada a causa de la rompuda del sòl per a cultivar, de la realització d'abancalaments, camins, i construcció de cases de camp.
  
També la fauna és relativament pobra, com correspon a una zona d'escassa vegetació.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Les emissions de pols, el soroll i els gasos que es generaran en la zona durant les obres, afectaran a l'atmosfera.
  
La geomorfologia serà afectada pels moviments de terres que es realitzaran per a la construcció del camí. Donada la topografia de la zona, modificada per la mà de l'home en forma de bancals per a l'aprofitament agrícola, aquests moviments van a ser mínims.
  
L'impacte sobre els sòls consisteix en la compactació i destrucció d'aquests, com també la desaparició de la vegetació per desbrossament.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores encaminades a minimitzar els impactes produïts durant la fase de construcció són:
  
Precaució en el maneig de residus, prohibició del seu reutilització com a material de farciment i prohibició d'abocament.
  
Reducció del sòl ocupat per la maquinària i preservació de la vegetació existent.
  
Les àrees afectades per maquinària, personal i emmagatzematge de terres, es deixaran en acabar l'obra en condicions el més semblants possible a les condicions inicials.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 1-i de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de construcció d'un camí forestal d'accés a habitatge a la pedania Castell, promogut per Ricardo Fombella Guillem, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. Prèviament a la seua execució ha d'assenyalar-se en camp, per mitjà d'encintatge o estacatge, el traçat real el camí, que serà comprovat en tot moment per moment pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant.
  
2. La terra vegetal decapada i conservada prèviament, s'utilitzarà per a cobrir els talussos del terraplé, de manera que s'afavorisca la revegetació natural.
  
3. Ha d'evitar-se en qualsevol cas l'abocament indiscriminat, vessant avall, de materials de desmunt, excepte els estrictament necessaris per a la formació de la plataforma del camí.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 5 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 059/2001-AIA
  
Títol: Modificació de les normes subsidiàries - Pol. 64 parc. 1 -
  
Promotor: Ajuntament de Montesa
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: A la parcel·la 1 del polígon 64, a la serra Grossa, confrontant amb el terme municipal d'Aielo de Malferit, entre la pista forestal que comunica amb l'esmentat terme i el traçat del gasoducte.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'obtenció de materials de préstec per a les obres de l'autovia Canals - Agullent i la restauració de la pedrera abandonada existent en la zona prèvia qualificació del sòl com a no urbanitzable comú.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La classificació i qualificació actual del sòl és la de sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i paisatgística.
  
II. El projecte no deixa clara la superfície que es pretén qualificar, i apareixen, segons la distinta documentació remesa, valors de 2'58 ha, 2'75 ha, 5'16 ha, o bé 1 ha, o 16 ha. En funció del mesurament dels distints plànols remesos. No obstant això, en la publicació en el DOGV es fa referència al tercer valor (5'16 ha.)
  
III. La documentació remesa no incorpora el projecte urbanístic corresponent a la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament.
  
IV. L'estudi d'impacte ambiental no pot ser considerat com a estudi pel seu contingut.
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 5 de febrer de 2001 el servei territorial de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial va remetre documentació relativa a la modificació puntual de les normes subsidiàries art. 39 bis del municipi de Montesa, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El document urbanístic es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 21 d'agost de 2000 i en el DOGV núm. 3825, de 30 d'agost de 2000. Atés que l'estudi d'impacte ambiental està datat al novembre de 2000 es considera que aquest no s'ha exposat al públic degudament.
  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en el certificat emés per la secretària - interventora de l'Ajuntament de Montesa.
  
2. Resum de les al·legacions
  
L'al·legació va ser presentada per l'Ajuntament d'Aielo de Malferit i s'hi manifestava l'oposició a la retirada de la protecció a la zona de Basseta Roja per a ser utilitzada per una pedrera, per motius d'afrontament municipal i per l'impacte ambiental que això suposaria.
  
L'Ajuntament de Montesa va desestimar l'esmentada al·legació.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 26 de març de 2001 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Montesa justificació de la proposta presentada, a més d'una informació gràfica més precisa.
  
L'Ajuntament de Montesa va remetre la documentació sol·licitada en data 9 d'abril de 2001, indicant la justificació del projecte en relació amb l'extracció de material per a la seua utilització en la construcció d'una autovia i de cara a la restauració paisatgística.
  
Informes sectorials
  
En data 12 d'abril de 2001 es va sol·licitar consulta al Servei de Gestió Forestal amb motiu de l'afecció del projecte a forest d'utilitat pública.
  
Afeccions legals
  
1. L'accés a la parcel·la objecte del projecte, tant des de Montesa com des d'Aielo de Malferit, s'efectua a través del camí ramader assagador d'Enguera a Aielo de Malferit, amb 37'61 metres d'amplària legal.
  
L'estudi d'impacte ambiental no fa referència a l'esmentat bé de domini públic. No pareix adequada la seua utilització per a l'accés de vehicles pesats conseqüència dels usos que es proposen, tot això en compliment de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
2. La totalitat de l'àmbit proposat se situa dins de la forest d'utilitat pública amb referència V3004V78.
  
Si bé en la documentació presentada (no en l'estudi d'impacte ambiental) s'informa de l'esmentada circumstància i es proposa la permuta per una altra parcel·la de 25 ha, encara que la informació cadastral indica que s'estaria parlant de 20'274 ha, l'absència d'alternatives de cara a l'obtenció de préstecs i la reduïda superfície de la pedrera abandonada, pròxima a una hectàrea segons mesurament efectuat d'acord amb la documentació disponible, no justifica en cap cas la proposta presentada per l'Ajuntament de Montesa sobre un bé de domini públic, que a més, en última instància, s'estén fins a les 16 ha de superfície mesurada encara que en la documentació s'indique textualment un valor de 2'75 ha.
  
3. No s'ha complit amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, en relació amb la possible afecció a restes arqueològiques, paleontològiques, etc.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental no reflecteix adequadament la realitat de la zona d'estudi, de característiques eminentment forestals.
  
2. La superfície objecte del projecte es va veure afectada per un incendi forestal el 1994, per la qual cosa sobre aquesta regeixen les limitacions d'ús establertes en l'article 159 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana, com també de l'aplicació de la Llei 4/1992, de 5 de juny, sobre el sòl no urbanitzable. Aquesta circumstància no s'ha tingut en compte en la documentació tramitada.
  
3. L'actuació proposada suposaria, contràriament al que es pretén aconseguir segons els informes municipals, una afecció paisatgística molt major que l'existent actualment. Pareix més adequat intervenir puntualment en la parcel·la adequada buscant distintes alternatives d'integració de les àrees degradades que proposar l'activitat extractiva en una superfície major.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. No estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament del municipi de Montesa (València), promogut per l'Ajuntament, per les següents raons:
  
- El projecte afecta una forest d'utilitat pública, sense que hi haja constància de la seua descatalogació, per la qual cosa prevaldrà la qualificació de no urbanitzable d'especial protecció d'acord als valors que van motivar la seua consideració com bé d'utilitat pública.
  
- La justificació esgrimida per l'Ajuntament de Montesa manca de tot sentit al no haver presentat estudi d'alternatives per a l'obtenció del material necessari per a la construcció de l'autovia Canals - Agullent (considerant a més que l'esmentada obra va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions, segons la tramitació de l'expedient 256/1994-AIA, en la quals s'establia com a condicionant que ?Els materials de farciment que calguen per a l'execució del projecte, i que no provinguen de les excavacions de les pròpies obres, s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades. En cap cas es permetrà l'obtenció de materials de préstec en altres àrees, siga quin siga el volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació.-), i per considerar que la incidència paisatgística d'una activitat extractiva com la proposta és molt major que l'actual, procedint en qualsevol cas l'estudi i valoració de les possibles tècniques de restauració de les àrees actualment degradades enfront de l'increment de la superfície extractiva.
  
- L'actual accés a la superfície afectada pel projecte es realitza necessàriament a través d'un camí ramader sense que s'haja motivat adequadament la necessitat de compatibilitzar un ús a priori no permés a l'empara de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- La zona objecte d'avaluació, havent sigut afectada per un incendi forestal en 1994, presenta limitacions d'ús d'acord amb l'article 159 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal, de la Comunitat Valenciana, resultant incompatible llavors l'ús proposat.
  
2. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
3. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4926, del 18-01-2005 (2004/13589)

RESOLUCIÓN de 21 de diciembre de 2004 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4926

Fecha DOGV
:   18-01-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/13589

CVE


Fecha del documento
:   21-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Tírig](javascript:void(0))
    * [Montesa](javascript:void(0))
    * [Gandia](javascript:void(0))
    * [Castell de Guadalest, el](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Tibi](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de diciembre de 2004 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/13589]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 249/03-AIA, 303/02-AIA, 086/02-AIA, 080/01-AIA, 139/03-AIA y 059/01-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 21 de diciembre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 249/2003-AIA
  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector ?Les Foies-
  
Promotor: Ayuntamiento de Gandia
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: En la zona conocida como ?Les Foies- del poblado marítimo, lindando al este con el barrio de Venecia, al oeste con la carretera Nazaret - Oliva, al norte con el Grau y la carretera de Gandia a la playa y por el sur con el río Serpis
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
El desarrollo, modificación y ampliación de un suelo urbanizable residencial no sectorizado, según el vigente instrumento de planeamiento.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. El suelo urbanizable así clasificado por el Plan General de Ordenación Urbana tiene una superficie de 318.228 m², ascendiendo a 14.601 m² las dotaciones de red primaria.
  
II. Junto al desarrollo y modificación de distintas determinaciones del sector se prevé la ampliación sobre suelo no urbanizable común de 59.959 m². Dicha ampliación se divide a su vez en dos áreas, siendo la primera de ellas la destinada a la creación de un suelo terciario localizado entre el actual y el futuro trazado de la carretera Nazaret - Oliva y la carretera de Gandia a la playa, con una superficie de 26.897 m², y la segunda la que responde a la necesidad de crecimiento de la Universidad de Gandia para usos dotacionales de la Red Primaria de Equipamientos, adscrita al sector ?Les Foies?, localizada al oeste del nuevo Plan Parcial de la zona de la Universidad y con una superficie de 33.062 m².
  
III. El proyecto contempla a su vez la reordenación de la zona de equipamientos municipales del Grau, de 36.186 m², con la intención de poder disponer de un vial de conexión entre el parque público existente en el margen del río y la zona de las Alquerías.
  
IV. Finalmente, se pretende clasificar una porción del suelo urbanizable como Red Primaria de Dotaciones Públicas, con una superficie afectada de 7.245 m².
  
V. Según las determinaciones para el suelo urbanizable no sectorizado que afecta al área de ?Les Foies- en el Plan General de Ordenación Urbana, se establece la preservación de las Alquerías Gall y Boles, dado su emplazamiento en el suelo urbanizable no sectorizado, como dotaciones públicas, a considerar todo ello a la hora de sectorizar y programar las zonas que ocupan.
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas, entendidas como tales.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 15 de julio de 2003 el Ayuntamiento de Gandia remitió documentación relativa a la Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector ?Les Foies?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante - EMV, de fecha 1 de agosto de 2002, en el B.O.P. de Valencia nº174, de 24 de julio de 2002 y en el DOGV nº4.307, de 5 de agosto de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron cuatro alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario de la Comisión Informativa de Urbanismo y Medio Ambiente del Ayuntamiento de Gandia, que se acompañaba de otros certificados donde se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Las alegaciones presentadas no tienen carácter ambiental, por lo que no se valoran para la elaboración de este documento.
  
Afecciones legales
  
1. Se indica la proximidad de una vía pecuaria a la zona dotacional universitaria, pero sin llegar a afectar directamente a la superficie propuesta. Se trata de la Vereda del Camino Viejo de Cullera, con 20'89 metros de anchura legal, que discurre al este de la zona dotacional adscrita a la Universidad de Gandia.
  
2. Según el estudio de impacto ambiental no se han detectado restos de interés arqueológico, si bien se citan las mencionadas alquerías y el tratamiento previsto para ellas según el documento de planeamiento.
  
No obstante, no se ha presentado informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
1. La zona presenta, con carácter general, el aspecto de una llanura costera donde predominan los cultivos citrícolas acompañados de alguna plantación de huerta, con edificaciones aisladas de diversa índole y otros usos propios del suelo no urbanizable.
  
2. Por el destino de las áreas a clasificar como urbanizables o pertenecientes a la Red Primaria no se considera un incremento de la población potencial y por tanto, un incremento de las necesidades hídricas y de depuración respecto al potencial desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana, sin perjuicio de que la situación actual permita la ejecución del suelo urbanizable no sectorizado en relación con los aspectos comentados, circunstancia ésta que cabría acreditar.
  
3. No se aporta información adecuada sobre la gestión de los residuos sólidos inertes.
  
4. El área dotacional adscrita a la Universidad de Gandia presenta una mínima afección por riesgo de inundación según la información que muestra el PATRICOVA, sin que se cite nada al respecto en la documentación presentada.
  
5. La red de saneamiento del sector será separativa, conectándose a infraestructuras de depuración existentes.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Modificativa y Plan Parcial Sector Les Foies del municipio de Gandia (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
II. Deberá acreditarse adecuadamente la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para dar servicio al sector que se pretende desarrollar, todo ello sin perjuicio alguno para el servicio a la población actual.
  
III. Se acreditará adecuadamente la capacidad de depuración de la infraestructura a la que previsiblemente se conectará la red de saneamiento del sector, reservando, en caso de insuficiencia de la instalación, una parcela dotacional en el ámbito del sector para la construcción de una nueva o bien se procederá a la ampliación de la existente, con cargo al sector, de manera que se cubra la totalidad del efluente que se prevea generar.
  
IV. El Ayuntamiento, con carácter previo al otorgamiento de los permisos para el inicio de las obras de urbanización, deberá reclamar certificaciones de aceptación de los residuos sólidos inertes que se prevean generar durante la fase de ejecución del sector emitidas por entidades gestoras o vertederos autorizados.
  
V. Deberán preverse cuantas medidas correctoras o justificativas de la inexistencia de riesgo de inundación en el ámbito del suelo dotacional adscrito a la Universidad de Gandia resulten necesarias con carácter previo a la clasificación del suelo como urbanizable, todo ello en consideración a la información contenida en el PATRICOVA.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 31 de octubre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 303/2002-AIA
  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial del sector ?La Cuerda-
  
Promotor: Ayuntamiento de Orihuela
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT
  
Localización: Próximo a la línea de costa, limítrofe con el sector ?Lomas de Cabo Roig- y la carretera que une Campoamor con San Miguel de Salinas, en un entorno muy desarrollado urbanísticamente.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La clasificación, como suelo urbanizable residencial, de una superficie de 262.439 m² considerada por el vigente instrumento de planeamiento como suelo no urbanizable común clave 15.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La preexistencia de numerosas infraestructuras y la colindancia con otros suelos urbanizables o en proceso de reclasificación urbanística condicionan enormemente el ámbito propuesto.
  
II. El potencial desarrollo del sector ascendería hasta las 850 viviendas, lo que se traduce en un incremento de población estimado de 2.975 habitantes.
  
III. Según la documentación presentada, las infraestructuras que darán servicio al sector serán las ya existentes, que discurren cercanas al ámbito del proyecto.
  
IV. No se prevén cuantiosos movimientos de tierras partiendo de las condiciones topográficas actuales, que hacen que el terreno tenga una suave pendiente.
  
3. Alternativas
  
No se han considerado alternativas de localización del proyecto.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 23 de agosto de 2002 el Ayuntamiento de Orihuela remitió parte del expediente municipal que venía a completar la documentación consistente en el proyecto técnico y el estudio de impacto ambiental remitidos con anterioridad por el mismo organismo, relativo a la Homologación Modificativa y Plan Parcial del sector ?La Cuerda?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico ?La Verdad?, de fecha 31 de mayo de 2001 y en el DOGV nº4.019, de 12 de junio de 2001.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron seis alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el secretario general del Ayuntamiento de Orihuela, en los cuales se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Las alegaciones presentadas no tienen carácter ambiental, por lo que no se considera su contenido.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 21 de mayo de 2003 se solicitó ampliación de la documentación remitida inicialmente por entender que la misma no permitía obtener elementos de juicio suficientes para emitir la preceptiva declaración de impacto ambiental, todo ello en base a un informe anexo que recogía puntualmente los aspectos que era necesario aclarar.
  
En fecha 12 de agosto de 2003 el Ayuntamiento de Orihuela remitió documentación complementaria, comprobándose que su contenido no venía a subsanar las deficiencias detectadas inicialmente.
  
En fecha 9 de septiembre de 2003 se reiteró la solicitud de ampliación al Ayuntamiento de Orihuela, contestando éste en sendos escritos fechados el 23 de septiembre de 2003 y el 30 de octubre de 2003.
  
Afecciones legales
  
1. El límite suroeste del sector está formado por la carretera que une Campoamor con San Miguel de Salinas. La traza de dicho vial se corresponde con la vía pecuaria denominada - Vereda de Sierra Escalona?, con 20 metros de anchura legal, 10 a cada lado del eje del vial.
  
El proyecto presentado incorpora la superficie del vial como parte del sector, si bien se entiende que un bien de dominio público como es una vía pecuaria no puede computar a efectos de los estándares urbanísticos, por lo que procederá su exclusión del sector a tal efecto.
  
Consideraciones ambientales
  
1. En el área de estudio no se aprecian riesgos ambientales destacables a la vista de la documentación presentada.
  
2. La situación urbanística del entorno más inmediato, junto con la presencia de importantes infraestructuras, condiciona de manera significativa las distintas parcelas de suelo no urbanizable común, que poco a poco van siendo abandonadas y que actualmente carecen de cualquier posibilidad de relacionarse ambientalmente con el entorno.
  
3. La práctica totalidad de la superficie a reclasificar se caracteriza por la presencia de eriales y antiguas parcelas de cultivo hoy en día abandonadas, de manera que desde el punto de vista de la vegetación el sector posee una calidad ambiental muy baja.
  
4. Según el informe de la dirección general de Patrimonio Artístico, incorporado en la documentación ampliada, no se ha encontrado yacimiento arqueológico alguno en el área de estudio, por lo que se informa favorablemente el proyecto desde este punto de vista.
  
5. Respecto al consumo de agua que requerirá el sector, se ha remitido informe de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla donde se reflejan los problemas de abastecimiento existentes en la actualidad así como los mecanismos que se están articulando para solventarlos.
  
Por su parte, se ha remitido al mismo tiempo un informe de la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana respecto de los sistemas y la capacidad de depuración de las aguas residuales que generará el uso residencial. En este sentido, el proyecto contempla la conexión a la EDAR existente ?Zona Costera de Orihuela?, con una capacidad de diseño de 18.000 m³/día. El caudal máximo tratado se ha considerado de 11.262 m³/día, de manera que actualmente existe capacidad para tratar el incremento que presumiblemente generará el sector, aproximadamente 595'55 m³/día. No obstante, se indica que el desarrollo urbanístico que viene realizándose en la zona, en un futuro relativamente cercano, podría hacer que la instalación no sea capaz de asumir todo el caudal generado.
  
Respecto a la gestión de residuos, se prevé la incorporación de sistemas de recogida selectiva que asumirá el Ayuntamiento, mientras que la gestión de los residuos sólidos inertes se transportarán a vertedero tal y como consta en el certificado remitido.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la dirección general de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Modificativa y Plan Parcial del sector ?La Cuerda- del municipio de Orihuela (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Deberán asumirse las conclusiones del informe de la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana en relación con la conexión a la EDAR existente así como en el cumplimiento de los parámetros de vertido. Se requerirá, en el momento de desarrollar el sector, nuevo informe a dicha entidad para conocer la capacidad real de la EDAR, procediendo a la reserva de una parcela dotacional donde construir una infraestructura con capacidad de depuración suficiente en el supuesto de que aquella no pudiera aceptar un volumen de vertido como el que previsiblemente aportará el sector.
  
II. Deberá elaborarse un listado de especies vegetales autóctonas de bajo requerimiento hídrico en función de la zona donde se pretende desarrollar el proyecto, empleando éstas en las labores de jardinería de los espacios públicos previstos en el sector.
  
III. Entender necesaria la presentación, por parte del Ayuntamiento y ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante, del informe acreditativo de la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente emitido por la Mancomunidad de los Canales del Taibilla cuando las circunstancias actuales del suministro, reflejadas en el informe facilitado, hayan sufrido modificaciones que permitan asegurar el abastecimiento a la población.
  
IV. Se excluirá de la superficie computable del sector la superficie que se corresponde con la vía pecuaria ?Vereda de Sierra Escalona?, que discurre tangente al mismo coincidiendo con el trazado de la carretera que une Campoamor con San Miguel de Salinas, clasificada con 20 metros de anchura legal.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 3 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 086/2002-AIA
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana
  
Promotor: Ayuntamiento de El Castell de Guadalest
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT
  
Localización: Término municipal de El Castell de Guadalest (La Marina Baixa - Alicante)
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
En primer lugar, la tramitación del Plan General de Ordenación Urbana viene motivada por la situación de bloqueo urbanístico derivada de la falta de aprobación total de las Normas Subsidiarias en 1.993, que a su vez pretendían sustituir el Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano aprobado definitivamente en fecha 29 de octubre de 1.976. Dado que únicamente se aprobó de manera definitiva, y por parte de la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante, la parte de las Normas Subsidiarias que afectaba al suelo urbano y se dejó en suspenso el suelo urbanizable y no urbanizable por no subsanar el Ayuntamiento las deficiencias encontradas en el expediente, el municipio se encuentra impedido para desarrollar políticas urbanísticas externas al suelo urbano.
  
A partir de aquí, el modelo territorial propuesto se basa, según la memoria justificativa, en conjugar la protección ambiental y del patrimonio cultural con el fomento de las posibilidades de crecimiento económico, si bien en algún caso se apoya en criterios legislativos recientemente modificados, en especial en lo que se refiere al suelo que no presenta valores significativos para su protección.
  
Como preceptos, se han fijado los siguientes:
  
- Mantenimiento del núcleo histórico, estableciendo la protección adecuada en las normas urbanísticas del municipio y formulando el correspondiente Catálogo de Elementos y Edificios Protegidos y definiendo los elementos de relevancia local.
  
- Creación de un gran parque de unos 22.000 m², denominado ?l'Hort?, al sur del núcleo histórico con una doble función (protección visual del acceso al castillo y conexión del casco urbano con las instalaciones deportivas existentes en la parte más alejada)
  
- Permitir un moderado crecimiento del casco urbano, fuera del núcleo histórico y en dirección a Benimantell, para dar respuesta a las necesidades de crecimiento natural de la misma.
  
- Implantar una estación de servicio y un museo materializando el aprovechamiento municipal correspondiente al desarrollo del sector urbanizable del entorno del casco urbano.
  
- Consolidar el núcleo urbano de Gines.
  
- Proponer la creación de un suelo urbanizable de uso residencial completamente desligado del casco urbano como motor de actividad económica del municipio apoyado en compromisos inversores reales.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. El proyecto técnico presentado no aporta información sobre la clasificación y calificación actual del suelo, derivándose no obstante de lo anteriormente comentado que el planeamiento en la actualidad se caracteriza por una delimitación del suelo urbano y la consideración de suelo no urbanizable de especial protección para el resto de la superficie municipal, en aplicación de la legislación vigente al respecto.
  
II. Los nuevos suelos urbanizables, tras las modificaciones que se han sucedido durante la tramitación del expediente, se localizan en dos áreas bien diferenciadas y distantes. La primera de ellas, conocida como sector 1 o ?Mas de la Mona?, se considera un crecimiento natural del núcleo de población principal en dirección oeste y tiene una superficie de 72.925 m². En el otro extremo del término municipal se localizan los sectores 2 y 3, que forman parte de un mismo complejo urbanístico denominado ?Ferraget?, de nueva creación y con una superficie de 414.054 m² (lo que supone una reducción de más de 137.000 m² respecto de las previsiones iniciales) Las densidades de viviendas son, respectivamente, de 20 y 15 viv/Ha., lo que supone un incremento de 767 viviendas respecto de las actualmente existentes y, consecuentemente, un potencial de desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana que, sin contar con los habitantes actuales (189 según datos censales de 2.002), supondría un total de 2.684 nuevos habitantes. Se ha desestimado, durante la tramitación, la creación de un suelo urbanizable para viviendas aisladas en la falda sur de la peña del castillo.
  
III. Se propone la protección de las áreas naturales del término municipal, parte de cuya superficie se encuentra afectada por distintas figuras que destacan los valores ambientales de la zona. La superficie incluida en esta calificación de suelo no urbanizable asciende a casi seis millones de metros cuadrados.
  
IV. Tras el trámite de evaluación de impacto ambiental se han presentado modificaciones del planeamiento que conllevan la aparición de una nueva categoría de suelo no urbanizable de especial protección, denominada de desarrollos urbanísticos, que pretende principalmente evitar éstos en las áreas así grafiadas. Esta superficie, limitada por dos barrancos y localizada entre el nuevo cementerio (PID 3) y el núcleo urbano de Gines, asciende a más de 2.700.000 m².
  
3. Alternativas
  
Si bien en la documentación inicial no se consideró este apartado, en las modificaciones introducidas durante la tramitación del expediente sí se ha tenido en cuenta el análisis de alternativas de planeamiento al menos en lo que al suelo urbanizable ?Ferraget- y la calificación del suelo no urbanizable se refiere.
  
En efecto, para el primero de los casos, y partiendo de una voluntad municipal encaminada a potenciar el desarrollo económico de El Castell de Guadalest a través del aumento de las ofertas urbanísticas residenciales, se ha considerado de manera acertada el área propuesta como único lugar posible para albergar los mencionados usos. Así pues, el entorno del casco urbano presenta una elevada calidad patrimonial respaldada por la declaración de Conjunto Histórico - Artístico, de manera que las actuaciones que potencialmente pudieran desvirtuar dicha consideración deben reducirse al máximo y en cualquier caso, quedar respaldadas por el organismo que vela por su integridad. Por otra parte, las áreas más naturalizadas del término municipal, principalmente al norte del río Guadalest, presentan valores ambientales muy significativos que, unidos a otras razones de peso como su escasa accesibilidad, desaconsejan totalmente actuaciones encaminadas al desarrollo urbanístico. Finalmente, tras un análisis del medio en el que se ha puesto en valor la situación relativa del término municipal respecto a las áreas con mejores características ambientales, se ha identificado un entorno agroforestal con extensión significativa que debe tratar de conservarse en su actual estado si se pretenden mantener al máximo los valores ambientales del conjunto Aitana - Serrella ?Puigcampana. Resta pues, como única alternativa para el desarrollo urbanístico, el límite suroriental del término municipal, junto a la carretera que une Benidorm con el valle de Guadalest.
  
Respecto a la calificación del suelo no urbanizable, se han identificado sensiblemente bien las áreas de mayor valor, protegiéndolas convenientemente. Como ya se ha comentado, aquellas áreas que presentan determinados valores más allá de su valor intrínseco y que son importantes para la conservación de las características actuales, también reciben un cierto grado de protección si bien la normativa urbanística aplicable requiera algún comentario al respecto, circunstancia ésta que se tratará más adelante.
  
En cuanto a las valoraciones de las propuestas de desarrollo más inmediatas al casco urbano, se deben considerar las opiniones vertidas por el órgano encargado de tutelar el Conjunto Histórico - Artístico, resultando que la única afección en ese sentido, estableciendo una comparación respecto del vigente planeamiento, correspondería con el sector 1 ?Mas de la Mona?.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 8 de febrero de 2002 el Ayuntamiento de El Castell de Guadalest remitió proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan General de Ordenación Urbana, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico La Verdad, de fecha 20 de septiembre de 2001 y en el DOGV nº4.087, de 17 de septiembre de 2001.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron cinco alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento de El Castell de Guadalest, acompañado en el expediente municipal por la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
Por su parte, en el proceso de tramitación se recibió, en fecha 10 de julio de 2002, un par de alegaciones respecto del documento de planeamiento solicitando la retirada del mismo por la afección que previsiblemente podría derivar del desarrollo del sector ?Ferraget- sobre los valores ambientales del valle de Guadalest, así como de un aspecto muy específico que hacía referencia a las condiciones de caza permitidas.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
De las cinco alegaciones presentadas sólo la segunda y la cuarta hacen referencia a las posibles afecciones ambientales del planeamiento, mostrando el resto el interés porque determinadas áreas de la superficie municipal se clasifiquen como suelo urbanizable y realizando también algún comentario sobre la ubicación del cementerio.
  
Contestadas todas las alegaciones por parte del Ayuntamiento, sólo se han estimado la segunda y la quinta, esta última únicamente en cuanto a la futura posibilidad de crecimiento de los sectores propuestos. Respecto a la segunda alegación, indicar que se hacía referencia a la construcción de viviendas unifamiliares junto a l'Hort, habiéndose comprobado cómo dicha propuesta se ha retirado del documento de planeamiento.
  
Respecto a la cuarta alegación, indicar que en ella se hace mención a la clasificación de 551.619 m² de suelo urbanizable para uso residencial en la partida ?Ferraget- en relación con las valoraciones recogidas en el propio estudio de impacto ambiental y con la capacidad del sector, estimada en más de 2.000 nuevos habitantes, en lo que respecta al consumo de agua potable, depuración de aguas residuales, generación de residuos, construcción de infraestructuras, etc. Se habla a su vez de la afección al paisaje y de la posible clasificación como urbanizable de terrenos afectados por incendios forestales, amén de la indefinición de lo que realmente se pretende desarrollar en ese suelo.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 28 de febrero de 2003 se solicitó ampliación de la documentación remitida por el Ayuntamiento por entender que con ésta no se tenían elementos de juicio suficientes para obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental, matizando los siguientes aspectos de manera resumida:
  
- No se habían considerado los contenidos de la declaración de impacto ambiental del expediente 145/92-AIA, sobre las Normas Subsidiarias de planeamiento.
  
- No se había acreditado la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente, la depuración de las aguas residuales y la capacidad de gestión de residuos.
  
- No se había presentado el preceptivo informe de la dirección general de Patrimonio Artístico.
  
- No se había aportado información cartográfica sobre los incendios forestales.
  
- No se había justificado el cambio de valoración de unidades ambientales respecto del estudio de impacto ambiental inicialmente tramitado, apreciándose en cualquier caso una excesiva división territorial en ese sentido.
  
- Descripción de la fauna insuficiente.
  
- Valoración paisajística de las nuevas clasificaciones.
  
- Valoración de las unidades ambientales.
  
- Insuficiencia de algunas medidas correctoras.
  
- Valoración del lugar de interés comunitario ?Aitana, Serrella y Puigcampana?.
  
- Montes de Utilidad Pública.
  
- Análisis de las vías pecuarias.
  
- Valoración de las infraestructuras necesarias para los nuevos suelos.
  
- Ausencia de las DEUT, para su valoración ambiental.
  
- Diversos errores de pequeña entidad en la documentación remitida.
  
En fecha 17 de junio de 2003 el Ayuntamiento de El Castell de Guadalest remitió información sobre la suficiencia de agua potable, de depuración de aguas residuales y de la gestión de residuos.
  
En fecha 15 de julio de 2003 el Ayuntamiento de El Castell de Guadalest remitió nueva documentación, contestando a los aspectos ambientales solicitados pero sin haber adecuado el planeamiento a los mismos.
  
Finalmente, en fecha 29 de julio de 2003 se remitió documentación del proyecto técnico modificado.
  
Informes sectoriales
  
En fecha 10 de marzo de 2003 se requirió informe sobre la documentación del proyecto a la dirección general de Patrimonio Artístico, recibiéndose contestación favorable a los efectos patrimoniales del Plan General de Ordenación Urbana, una vez subsanadas las deficiencias que en su día motivaron un informe en sentido contrario, en fecha 9 de septiembre de 2003.
  
En el expediente municipal se incluyen diversos informes sectoriales recibidos durante la tramitación del Plan General de Ordenación Urbana, entre los que destaca el de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de carácter genérico y el del Ayuntamiento de Benimantell, sobre la propuesta de reubicación del cementerio que supuestamente afectaría a un suelo urbanizable por cercanía.
  
Afecciones legales
  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de El Castell de Guadalest se ha designado el lugar de interés comunitario o LIC denominado «Aitana, Serrella y Puigcampana?, con una buena representación de hábitats prioritarios así como de especies de fauna propias de medios forestales y rupícolas.
  
La totalidad de la superficie del lugar de interés comunitario que coincide con el ámbito territorial del municipio se ha considerado desde el planeamiento como suelo no urbanizable de especial protección paisajística, si bien las modificaciones introducidas a última hora, en la línea del fomento y conservación de determinados espacios que permitan la pervivencia de los valores detectados estableciendo colchones de amortiguamiento y áreas de campeo, han clasificado acertadamente como de especial protección otras áreas externas a aquél. No obstante lo anterior, la normativa urbanística que rige esta nueva categoría de suelo no urbanizable requiere ligeras modificaciones dado que los usos permitidos o compatibles podrían, en determinados casos, poner en entredicho los planteamientos anteriormente citados.
  
2. En las áreas montañosas, bajo la misma calificación de suelo no urbanizable de especial protección que la establecida sobre el lugar de interés comunitario, se localiza la microrreserva de flora ?Font dels Teixos?.
  
3. En el término municipal está clasificada la vía pecuaria denominada ?Cañada Real del Valle de Guadalest?, con una anchura legal de 37'61 m. en la parte de El Castell de Guadalest dado que discurre, en apenas 40 m., por el linde con el término municipal de Benimantell, sobre el que recae la otra mitad.
  
Según la localización de la vía pecuaria aparecida en la documentación, se puede observar cómo parte del sector 1 ?Mas de la Mona- se superpone con la traza de este bien de dominio público, por lo que cabría la reducción de aquél respecto de la vía pecuaria.
  
4. La superficie de monte de utilidad pública se localiza en su totalidad en las áreas montañosas del norte del término municipal, superponiéndose con otras figuras que destacan los valores ambientales del entorno justificando por sí solas la calificación propuesta por el documento de planeamiento como suelo no urbanizable de especial protección.
  
5. La red de cauces y barrancos, cuya principal referencia la constituye el río Guadalest y el embalse del mismo nombre, se encuentra debidamente recogida en la ordenación propuesta bajo la figura de un suelo no urbanizable de especial protección de cauces y barrancos, con normativa específica. No obstante, la red de afluentes del río Guadalest que discurre de norte a sur, dado que se encuentra en su totalidad bajo las restricciones de un suelo de especial protección paisajística, no se ha distinguido gráficamente del resto del suelo.
  
6. De la información consultada, se desprende que en el municipio de El Castell de Guadalest existen cinco yacimientos arqueológicos catalogados, tres de ellos en el propio casco urbano y los dos restantes en un entorno relativamente cercano (Benicicli y Ondarella)
  
El planeamiento parece no haber cartografiado debidamente los yacimientos, entrando en contradicción con el artículo 16 del Catálogo de Yacimientos incorporado a la documentación del Plan General de Ordenación Urbana ahora en tramitación. No obstante lo anterior, la dirección general de Patrimonio Artístico ha informado favorablemente, a los efectos patrimoniales, el documento urbanístico.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El cauce del río Guadalest divide el término municipal, de manera bastante aproximada, en dos áreas geológicamente distintas. La primera, localizada al norte, está representada por calizas con cierto grado de karstificación y pendientes muy elevadas. La segunda, al sur, se caracteriza por la presencia de margas y margocalizas.
  
De esas dos subdivisiones, la correspondiente a materiales calizos presenta mayores riesgos de cara a la posible contaminación de los acuíferos mientras que las margas poseen un carácter menos permeable. El extremo sur del término municipal, pese a estar localizado en las áreas de predominancia de margas, presentan cierta variación de materiales que hacen que los riesgos respecto a la vulnerabilidad de los acuíferos sean un poco más significativos. El Plan General propone, precisamente en esta zona, el suelo urbanizable conocido como ?Ferraget?, de baja densidad, por lo que, junto con una serie de medidas correctoras específicas respecto del saneamiento y la depuración de aguas residuales, podría considerarse como compatible con este tipo de problemática.
  
Principalmente en las áreas karstificadas se identifican, con carácter adicional a lo ya expuesto, algunos puntos susceptibles de presentar riesgos de deslizamiento. Por su parte, en la zona más baja de la vertiente norte de las elevaciones del sur del término municipal aparecen también ciertos riesgos de deslizamiento, pero de menor incidencia. Las propuestas urbanísticas presentadas no se localizan, con la excepción de la parte norte del sector 1, en áreas susceptibles de experimentar este tipo de riesgos.
  
2. No puede considerarse a El Castell de Guadalest como un municipio con destacadas capacidades de cara al desarrollo agrario dado que la práctica totalidad del suelo posee unas capacidades muy bajas en ese sentido. Los fenómenos erosivos y la pendiente, ondulada al sur del río Guadalest y muy abrupta al norte, contribuyen significativamente a ello.
  
Es pues, muy importante, favorecer la continuidad de los mecanismos de contención del terreno, como las estructuras de muros de piedra que caracterizan los bancales del valle, así como hacer hincapié en la restauración de los taludes producidos por cualquier actuación.
  
Sólo el entorno del ?Ferraget- presenta unas características un poco mejores para el desarrollo agrario, si bien destacan en algunos puntos los afloramientos rocosos.
  
3. Apoyándose en la división territorial que supone el río Guadalest, la descripción de la vegetación puede igualmente realizarse de forma separada en dos grandes grupos.
  
El primero de ellos se ceñiría a las áreas montañosas que constituyen la Sierra Xortà, al norte del término municipal, donde aparece una buena representación de la vegetación potencial del entorno constituida por sabinares y carrascales acompañados de especies rupícolas en los afloramientos rocosos, con presencia de matorral calcícola con pinos en las cotas más bajas. La presencia de estas especies han motivado, en parte, la inclusión de estas áreas en un lugar de interés comunitario.
  
En un segundo grupo aparecería un ambiente agroforestal caracterizado por la alternancia de cultivos de secano, con predominancia del almendro y el olivo aunque en algunos puntos ha comenzado la plantación de naranjos y nísperos, y de matorrales calcícolas con pino carrasco. Sólo en el extremo sudoriental del término municipal se rompe un poco este equilibrio dominando este último tipo de vegetación, especialmente en las zonas más próximas al río Guadalest desde el núcleo de Gines donde se pueden econtrar fresnos y carrascas con elevada calidad ambiental.
  
En las áreas montañosas y de mayor valor ecológico aparecen hábitats prioritarios merecedores de conservación, actuando el planeamiento en consecuencia y proponiendo una limitación importante en cuanto a los usos permitidos o compatibles.
  
Por otra parte, el ambiente agroforestal presenta una singular importancia respecto de varios puntos de vista entre los que destacarían tres: la reducción de la presión urbanística sobre el entorno de las áreas de mayor valor ambiental (incluidas en un lugar de interés comunitario) favoreciendo su conservación, el mantenimiento de los valores paisajísticos que presenta el valle de Guadalest, especialmente en lo que afecta al Conjunto Histórico - Artístico, y la existencia de áreas de campeo con suficiente extensión como para favorecer el desarrollo de determinadas especies animales.
  
Puntualmente, en los barrancos y en el entorno del embalse y del río Guadalest, la vegetación presenta cambios importantes respecto a lo descrito anteriormente, es decir, se caracteriza por la presencia de especies ligadas a ambientes húmedos como son los olmos, sauces, adelfas y cañas. Estas especies, y las comunidades cuya formación favorecen, quedarían debidamente protegidas por el planeamiento propuesto.
  
El riesgo de incendio en las áreas forestales es importante, tal y como se deduce de los registros consultados. Este problema se agudiza en el ambiente agroforestal dada la actividad agraria que se registra junto a masas de vegetación natural.
  
4. La fauna podría describirse atendiendo nuevamente a la división territorial ya comentada en párrafos anteriores.
  
Evidentemente, las áreas naturales que albergan un mayor valor respecto de la vegetación presentan también mayores singularidades respecto de la fauna, especialmente en lo que a especies de aves, principalmente rapaces, se refiere.
  
El ambiente agroforestal vuelve a resultar importante dado que en las áreas no transformadas nidifican o crían numerosas especies animales que a su vez utilizan las áreas transformadas como despensa de caza o alimento. Esta función también es ejercida para las especies que habitan en las áreas montañosas.
  
La conservación del ambiente agroforestal debe ser, por tanto, una prioridad del planeamiento por los motivos anteriormente comentados.
  
5. Consecuentemente con lo anterior, el municipio cuenta con una serie de valores ambientales y/o culturales que aconsejan e incluso obligan a limitar las actuaciones urbanísticas y algunos usos en gran parte del término municipal.
  
Así pues, las áreas montañosas y de menor accesibilidad presentan afecciones tales como microrreservas, montes de utilidad pública, inclusión en un lugar de interés comunitario, presencia de hábitats prioritarios de vegetación y especies animales significativas y/o protegidas, poniendo de manifiesto los altos valores ambientales existentes y reclamando la protección de los mismos.
  
El entorno del casco urbano, considerado como Conjunto Histórico - Artístico, presenta limitaciones socioculturales de afección al patrimonio, por lo que tanto la localización, extensión y tipologías constructivas deben ajustarse a criterios de protección de los valores detectados y obtener el visto bueno de los órganos competentes al respecto.
  
El ambiente agroforestal presenta, como ya se ha considerado en los apartados anteriores, una importancia de cara a la conservación de los valores tradicionales, ambientales y paisajísticos que hacen del valle de Guadalest precisamente lo que es. Es decir, la desaparición de estos valores acabaría, sin duda, con el interés que muestra actualmente la sociedad por estos lugares y, consecuentemente, con los valores ambientales presentes en las áreas periféricas más próximas.
  
No obstante lo anterior, se entiende justificada la necesidad del término municipal de fomentar su desarrollo económico, y adecuada la situación de las propuestas de creación de nuevos suelos urbanizables en entornos agrícolas (ya transformados) que afecten en la menor medida de lo posible al entorno del casco urbano y al ambiente agroforestal, es decir, localizados en las áreas sudorientales del término municipal, más próximas a terrenos abiertos y antropizados como los que presentan los términos colindantes de Callosa d'En Sarrià y Polop.
  
Hay que destacar, finalmente, que la normativa urbanística propuesta no siempre coincide con los planteamientos aquí expuestos, por lo que cabría su matización en algunos casos.
  
6. Según consta en el certificado remitido por el secretario del Ayuntamiento de El Castell de Guadalest, que respalda la información vertida en el estudio de impacto ambiental, la red general de abastecimiento y distribución de agua potable está integrada por las dos principales captaciones de agua (Font d'Ondarella y Font de la Mata), dos depósitos de regulación (Morro del Mas y Ondarella viejo) con sus estaciones de bombeo y las conducciones de suministro que discurren por el término. El caudal que proporcionan las captaciones es de 10 y 5 l/s respectivamente. Con carácter posterior a la aprobación de las Normas Subsidiarias se ha ejecutado un depósito nuevo en la Font d'Ondarella y una estación de elevación para extraer agua del embalse con un caudal de 5 l/s, lo que supone una capacidad total de abastecimiento para el municipio de 72 m³/h, o 1.728 m³/día, o 630.720 m³/año.
  
Para los consumos estimados diarios de 250 l/hab resulta evidente que este volumen de agua potable sería suficiente para hacer frente a una potencial demanda consecuencia del desarrollo urbanístico propuesto, debiendo valorarse entonces la repercusión de la red de abastecimiento en el medio, especialmente la que daría servicio al sector ?Ferraget?. En este sentido, los trazados propuestos discurren generalmente por caminos ya existentes por lo que, sin perjuicio de las tramitaciones y autorizaciones exigibles por aplicación de la legislación vigente, podrían resultar viables con la aplicación de medidas correctoras adecuadas.
  
Actualmente, el municipio de El Castell de Guadalest conduce sus aguas residuales hasta la estación depuradora que da servicio a tres municipios más, como son Benifato, Beniardá y Benimantell. Con una población de diseño de 1.500 habitantes, de los cuales 300 estarían adscritos a El Castell de Guadalest, los datos facilitados por la empresa encargada de la gestión de la estación depuradora de aguas residuales indican que existe capacidad suficiente para dar servicio a las referidas poblaciones e incluso existe cierto margen de seguridad. No obstante, dicho margen se vería sobrepasado con las propuestas de desarrollo que incluye el proyecto evaluado, circunstancia ésta que previsiblemente ha motivado la necesidad de reservar suelo para la construcción de sendas infraestructuras de depuración para los sectores ?Mas de la Mona- y ?Ferraget?, solución que daría respuesta a este tipo de problemática ambiental. Los puntos de evacuación de las estaciones depuradoras de aguas residuales podrían conducirse sin grandes trastornos ambientales a cauces naturales o a otras redes ya existentes, no existiendo mayores impedimentos que la consecución de las tramitaciones y obtenciones de permisos necesarios.
  
Sobre la gestión de residuos, el secretario del Ayuntamiento de El Castell de Guadalest certifica de nuevo que la Mancomunidad de la Marina Baixa es la entidad gestora de los residuos sólidos urbanos del municipio, encontrándose en la planta de tratamiento de Benidorm el punto de vertido de los mismos. De lo anterior no se deduce la capacidad del municipio de cara a la gestión de los residuos sólidos inertes que previsiblemente se generarán conforme se desarrollen los suelos urbanizables previstos y cuyo volumen se estima importante. Tampoco se ha indicado, por su parte, si existe o no recogida selectiva en el término municipal.
  
El acceso al sector se pretende realizar desde la CV-70, arrancando desde el término municipal de Polop y atravesando un área que, según la documentación facilitada, se encuentra calificada como no urbanizable de especial protección. Al mismo tiempo, atravesaría un área natural en el municipio de El Castell de Guadalest. Tal circunstancia no parece adecuada si se parte de la existencia de un camino que permite el acceso de una manera rápida y sencilla desde el propio término municipal, un poco más cerca del casco urbano que en el caso del acceso propuesto y también desde la CV-70.
  
Finalmente, la conexión al suministro de energía eléctrica no está debidamente justificada, ya que para dar servicio al sector debe atravesarse un área de alto valor ecológico. Existiendo otras alternativas de trazado, éstas no han sido analizadas convenientemente.
  
7. Las medidas correctoras propuestas finalmente se estructuran según las distintas partes del término municipal y zonas de planeamiento. Así pues, a las de carácter genérico hay que añadir las específicas de la Sierra Xortà, de la unidad de cauces y barrancos, del corredor, del sector ?Mas de la Mona?, del sector ?Ferraget- y del núcleo urbano.
  
Los principales aspectos tratados con carácter genéricos son los relativos a los riesgos de erosión y estabilidad, mientras que para las áreas específicas se hace hincapié en los usos permitidos y en la manera de implantarlos.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la dirección general de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de El Castell de Guadalest (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Dado que el extremo sudeste del término municipal posee un carácter predominantemente forestal, con una orografía más abrupta que el resto del suelo no urbanizable común propuesto en esa zona, y que además alberga en su interior áreas que han sido objeto de incendios forestales no procediendo por tanto su clasificación como urbanizable, habiéndose comprobado también que no existe variación respecto de las condiciones que en su día motivaron que la declaración de impacto ambiental de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de El Castell de Guadalest propusiera un suelo no urbanizable de especial protección en ese entorno, la protección paisajística que caracteriza a las áreas situadas al norte del término municipal y que llega hasta el límite del sector propuesto como ?Ferraget- deberá ampliarse en dirección sudoeste según el plano que acompaña al presente escrito, reduciéndose por tanto la superficie de los sectores 2 y 3 del suelo urbanizable propuesto así como del resto del suelo no urbanizable común que caracteriza a la zona inmediatamente colindante en dirección noroeste. La superficie del sector ?Ferraget- quedará, por tanto, próxima a los 219.000 m². Se da la circunstancia que la zona así calificada (especial protección) incluye enclaves agrícolas, circunstancia ésta que se asume dada la falta de conexión de los mismos con el resto de áreas de cultivo por la presencia de zonas forestales, por la morfología del terreno y por los límites físicos que se conforman con la red de caminos existente. No obstante, en la normativa urbanística de esta categoría de suelo deberá permitirse la continuidad de los usos agrícolas en estas áreas así como la construcción de cuantas infraestructuras resulten necesarias para el correcto desarrollo de los mismos.
  
II. Como quiera que la normativa urbanística del suelo no urbanizable de especial protección paisajística es claramente insuficiente en cuanto a la definición de usos permitidos, compatibles e incompatibles, con carácter previo a la aprobación definitiva el Ayuntamiento deberá remitir a esta dirección general una propuesta que será objeto de evaluación y de posterior resolución administrativa. Dicha normativa especificará con detalle los usos a los que de manera inapropiada se refiere la normativa actualmente presentada.
  
III. Lo mismo ocurre con la normativa urbanística del suelo no urbanizable de especial protección ante desarrollos urbanísticos, donde únicamente se distingue del suelo no urbanizable común por la imposibilidad de admitir actuaciones ni programaciones con finalidad urbanística. De este modo, no se está asegurando la continuidad de los valores actuales ni su contribución a los de los espacios colindantes, por lo que deberá presentarse propuesta de usos permitidos, compatibles e incompatibles que será valorada y objeto de resolución administrativa, todo ello en función de los valores que en este documento se han reflejado respecto de la zona afectada. En cualquier caso, la normativa urbanística no deberá permitir la vivienda unifamiliar aislada ni las actividades industriales.
  
IV. La superficie de protección que otorga la propuesta a la red de barrancos deberá ampliarse a todas aquellas laderas vertientes a la misma que posean arbolado de carácter natural con la intención de salvaguardar la cuenca de recepción y a la vez preservar ésta de los efectos erosivos producidos por la eliminación de la cobertura vegetal, especialmente en época de precipitaciones torrenciales.
  
V. Los yacimientos arqueológicos deberán cartografiarse en toda su extensión y protegerse convenientemente mediante una nueva categoría de suelo no urbanizable de especial protección que gozará de una normativa urbanística propia que asegure la salvaguarda de los bienes en él incluidos.
  
VI. En relación con la vía pecuaria ?Cañada Real del Valle de Guadalest?, deberá considerarse que la anchura de 37'61 metros se corresponde con la distancia que debe ser medida desde el límite del término municipal hacia el interior del mismo, dado que es precisamente la línea que separa El Castell de Guadalest de Benimantell el eje de aquella. Dado que en los planos de ordenación se ha dibujado la citada anchura como la total, el sector 1 ?Mas de la Mona- deberá reducirse en 18'805 m. en todo el desarrollo de la vía pecuaria que coincida con el límite del sector. Esta coincidencia se limita a un desarrollo de 40 metros como máximo, según se desprende del acto de clasificación.
  
VII. Las redes de saneamiento de los nuevos suelos urbanizables deberán ser separativas, conectándose las canalizaciones de residuales a las también nuevas estaciones depuradoras de aguas residuales, que en cualquier caso deberán ejecturarse con carácter previo a la puesta en marcha de los usos urbanísticos a los que pretenden dar servicio.
  
VIII. Deberá considerarse el actual acceso al sector ?Ferraget?, el camino existente que enlaza desde la CV-70 y que queda reflejado en el anexo gráfico que acompaña a la presente declaración, como la opción preferente de cara a dar acceso rodado al mismo, asumiéndose dentro de esta declaración de impacto ambiental el acondicionamiento del mismo de cara a satisfacer las necesidades surgidas en el suelo urbanizable. Cualquier otra opción de trazado que no se ajuste a la aquí establecida deberá ser objeto de un nuevo procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
  
IX. De la misma manera, el suministro de energía eléctrica deberá realizarse desde el acceso de la CV-70, evitando en cualquier caso el atravesar áreas protegidas salvo excepciones debidamente justificadas que requerirán, igualmente, nueva evaluación de impacto ambiental.
  
X. No podrán promoverse nuevas clasificaciones de suelo urbanizable en el municipio hasta que no se hayan aprobado los programas de los sectores ?Mas de la Mona- y ?Ferraget?.
  
XI. Además de la consideración de las medidas correctoras expuestas en el estudio de impacto ambiental y en su posterior ampliación como de obligado cumplimiento, se requerirá, para el desarrollo del sector ?Ferraget?, el desarrollo de las siguientes medidas de prevención de incendios forestales:
  
- Mantenimiento de una franja perimetral de 25 metros de ancho permanentemente libre de vegetación arbustiva y subarbustiva, en la que la vegetación arbórea restante no supere el 10% de la superficie en fracción de cabida cubierta manteniéndose esta podada hasta 1/3 de su altura, con eliminación de tangencia de copas.
  
- Mantener el terreno de las parcelas no edificadas libre de vegetación arbustiva y subarbustiva de acuerdo con las características anteriores.
  
- La red viaria debe estar diseñada para asegurar tanto su utilización por vehículos de extinción de incendios forestales, como para posible circuito de evacuación en caso de emergencia.
  
- Estarán señalizados todos los viales sin salida, aquellos con un ancho menor de 3 metros y de gálibo inferior a 3'5 metros.
  
- Se deberá disponer de hidrantes, que abarquen toda la zona urbanizada con una distancia mínima de 200 metros, modelo rácor Barcelona con una capacidad de 1.000 l/minuto y 1kg/cm² sin energía eléctrica.
  
- La urbanización dispondrá de un depósito de agua con capacidad mínima de 200 m³, accesible para helicópteros. Para ello deberá disponer de una superficie mínima practicable de 2'2 metros y un área de seguridad sin obstáculos de más de 3 metros de altura en un radio mínimo de 30'5 metros.
  
XII. Con carácter previo a la aprobación definitiva del Plan General de Ordenación Urbana, el Ayuntamiento de El Castell de Guadalest deberá remitir a esta dirección general propuestas técnicas encaminadas a la gestión de los residuos sólidos inertes, emitiéndose al respecto resolución administrativa.
  
XIII. Finalmente, en los nuevos suelos urbanizables se exigirá la colocación de contenedores de recogida selectiva de residuos en la proporción establecida por el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 4 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 80/01-AIA
  
Título Ampliación de explotación porcina de cebo
  
Promotor José Casto Beltrán Ahis
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Tirig (Castellón)
  
Objeto del proyecto Legalización de la ampliación de explotación porcina de cebo
  
Localización Partida ?Bosquets?, polígono 20, parcelas 344 y 345, en el término municipal de Tirig (Castellón)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actividad.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para legalizar la ampliación de la explotación porcina de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación que actualmente está constituida por dos naves con capacidad para 900 cerdos de cebo, pretende ampliarse con la construcción de otra nave con capacidad para 600 cerdos más, por lo que la capacidad total de la explotación es de 1.500 cerdos de cebo.
  
La nave a construir será de planta rectangular, con estructura mixta y cubierta a una vertiente.
  
Se realizarán dos ciclos/año. Se generará 1.015,6 m³ purín/año, que será utilizado como abono orgánico en campos de cultivo, donde se aplicará enterrándolo con arado-vertedera a continuación.
  
Los cadáveres se destinarán al centro de recogida municipal, de donde son retirados diariamente por empresa autorizada a tal efecto.
  
En las ventanas y huecos de las naves se dispondrá de tela metálica resistente, que impida el paso de posibles vectores de enfermedades. Se instalará valla metálica perimetralmente a la explotación. Los purines quedarán retenidos en fosas bajo las celdas, de donde se extraerá con cuba para destinarlo a campos de cultivo del término municipal, disponiendo de 31,06 ha de superficie agrícola donde aplicarlo como abono orgánico.
  
Se realizará tratamiento del purín en fosas, con producto microbiológico, con el que se pretende disminuir la carga contaminante del purín a la vez que se disminuirá los problemas de olores.
  
Según el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, el volumen que se generará anualmente será de 10875 m³, para los que se necesitará una superficie agrícola de 64 ha. donde poder aplicarlo.
  
La explotación se sitúa a más de 1 km del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El expediente, constituido por Proyecto de Actividad y Expediente Municipal, fue remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente el 13 de febrero de 2001.
  
La información pública del Proyecto se ha efectuado en el BOP de Castellón, nº 155 de 23 de diciembre de 2000, sin que se haya presentado alegaciones.
  
La información pública del Estudio de Impacto Ambiental ha sido realizada por esta Conselleria, con la publicación en el en el DOGV nº 4.227, de fecha 12 de abril de 2002, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 28 de marzo de 2001 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un Estudio de Impacto Ambiental para completar el expediente y poder proceder a su tramitación. Además se solicita la justificación del cumplimiento de los condicionantes impuestos en la Estimación de Impacto Ambiental para la actividad inicial, dictada por la directora general de Calidad Ambiental en fecha 31 de octubre de 1996.
  
En fecha 22 de mayo de 2001 se remite copia del Estudio de Impacto Ambiental. En fecha 28 de septiembre de 2001 el promotor remite copia de los análisis realizados al purín con y sin tratamiento microbiológico, observando que los resultados que confiere el tratamiento son interesantes (considerable descenso de la DBO y DQO), por lo que debería mantenerse la aplicación en la explotación.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.
  
- Informe desfavorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe desfavorable del Veterinario de Area, en le que se indica que como medidas complementarias se deberá especificar las distancias a otras granjas porcinas vecinas.
  
- Autorización Previa de la COPUT condicionada entre otras medidas al mantenimiento de la superficie de la finca rural no ocupada por la edificación autorizada, en explotación agraria efectiva o con plantación profusa de arbolado; así como al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el Informe de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación. En informe favorable emitido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, indica que puede autorizarse la ampliación de la explotación sin cumplir los requisitos de ubicación ni la prohibición de entrada de vehículos de abastecimiento de pienso, carga y descarga de animales y retirada de purines, ya que con la ampliación solicitada l explotación resultante seguiría estando clasificada, en cuanto a capacidad en el grupo segundo. Se someterá la explotación al cumplimiento de los siguientes requisitos de infraestructura que establece el Real Decreto 324/00:
  
- Area cercada (que aísle del exterior) y sistemas protección contra posibles transmisiones de enfermedades (malla en huecos).
  
- Vado sanitario para desinfección de ruedas de vehículos y sistema a presión para desinfección del resto del vehículo.
  
- Sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres.
  
- Lazareto(para observación y secuestro de los animales) y vestuario personal.
  
- Pediluvios a la entrada de cada local, nave o parque.
  
- Disposición de las construcciones e instalaciones, utillaje y equipo posibilitará la realización, en todo momento, de una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.
  
- Disponer de instalación para almacenaje de purines, debidamente impermeabilizada, con las siguientes características:
  
1. Evitar riesgo de filtración y contaminación de aguas superficiales y subterráneas.
  
2. Tamaño preciso para almacenar la producción de la menos tres meses
  
3. Permitir la gestión adecuada de los mismos.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
La actuación propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han identificado elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Clima, Suelo, Hidrología, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano. Al tratarse de la ampliación de una explotación existente, la afección al medio el reducida, no afectado a espacios naturales que requieran especial protección.
  
La actuación no afecta a vías pecuarias de Tirig. Tampoco afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual en el contexto provincial de la Comunidad Valenciana. No afecta a espacios naturales que requieran especial protección.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Se ha analizado los impactos que puede causar la explotación en el entorno, considerándolos, en general poco relevantes. Los impactos más significativos serían los asociados a la emisión de olores y a la contaminación de suelo y agua por la gestión incorrecta de los purines.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental incluyen las siguientes:
  
- Se someterá al purín a tratamiento microbiológico para minimizar la emisión de olores, así como para disminuir su carga contaminante a la hora de aplicarlo como abono orgánico en campos de cultivo.
  
- Deberá cumplirse lo estipulado en el Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, en lo referente a:
  
- Deberá disponerse de un sistema eficaz en sus accesos para la desinfección de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación, así como de un sistema apropiado para la desinfección del resto del vehículo.
  
- Deberá construirse balsa de contención de purines de hormigón impermeabilizada y cercada, con tamaño suficiente para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y su anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Tirig (Castellón), promovido por José Castel Beltran Ahís, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se someterá al purín a tratamiento microbiológico para minimizar la emisión de olores, así como para disminuir su carga contaminante a la hora de aplicarlo como abono orgánico en campos de cultivo.
  
- Deberá disponerse de un sistema eficaz en sus accesos para la desinfección de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación, así como de un sistema apropiado para la desinfección del resto del vehículo.
  
- Deberá construirse balsa de contención de purines de hormigón impermeabilizada y cercada, con tamaño suficiente para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.
  
- Deberá disponerse de vallado perimetral a la explotación.
  
- Deberá disponerse de mallas en huecos y ventanas de las naves, de manera que confiera protección contra posibles transmisiones de enfermedades por vectores.
  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, se deberá justificar la disponibilidad de 69 ha. de superficie agrícola donde aplicar los purines como abono orgánico.
  
-- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 5 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 139/03-AIA
  
Título: Construcción de un camino forestal de acceso a vivienda en pedanía Castell.
  
Promotor: Ricardo Fombella Guillem.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Tibi.
  
Objeto: Construcción de un camino forestal.
  
Localización: Partida Castell del témino municipal de Tibi. Alicante.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El proyecto consiste en la construcción de un camino sin asfaltar que dará acceso a una vivienda unifamiliar. El camino tendrá una longitud de 111 m. y 3 m. de anchura.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 29 de abril de 2003 la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de ?Construcción de un camino forestal de acceso a vivienda en pedanía Castell?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de ?Construcción de un camino forestal de acceso a vivienda en pedanía Castell?, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el DOGV nº 4.536 de fecha 3 de julio de 2003, y en el Ayuntamiento de Tibi del 4 de julio de 2003 al 8 de agosto del mismo año, no habiéndose presentado alegaciones.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 29 de mayo de 2003 se efectuó consulta a los siguientes organismos:
  
- Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante.
  
- Ayuntamiento de Tibi.
  
Informes sectoriales
  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información obtenida de los informes que se señalaban en el punto anterior.
  
- En el informe recibido el 17 de octubre de 2003 por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante, se señala lo siguiente:
  
?... pese a que la apertura del camino en sí no representa una modificación grave del hábitat ..., la vivienda que llevará asociada sí que lo tendrá ...
  
En consecuencia se informa favorablemente la apertura del camino rural, pero se comunica el futuro condicionado que conllevará la autorización de construcción de la vivienda a la que dará acceso este camino.-
  
- En el informe recibido el 17 de julio de 2003 por el Ayto. de Tibi, se señala lo siguiente:
  
?1. Se desconoce la existencia de elementos singulares de patrimonio, yacimientos arqueológicos, etc. La edificación de una vivienda unifamiliar aislada en el ámbito en cuestión se ajusta al ordenamiento aplicable, siendo lo anterior cuando tiene que informar el técnico que suscribe, salvo opinión mejor fundada en derecho.-
  
Afecciones legales
  
Según los informes recibidos y el Estudio de Impacto Ambiental, existe afección a suelo no urbanizable común.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
El área de estudio es una zona en pendiente, sobre aterrazamientos correspondientes a antiguos cultivos de secano, algunos de los cuales están en activo.
  
Estas terrazas se encuentran ocupadas por vegetación típica del pinar mediterráneo, además de especies testigo de los antiguos cultivos como olivos y almendros.
  
Tras un análisis de la vegetación, podemos generalizar que la cubierta vegetal de la zona está fuertemente antropizada debido a la roturación del suelo para cultivar, realizar abancalamientos, caminos, y construcción de casas de campo.
  
También la fauna es relativamente pobre, como corresponde a una zona de escasa vegetación.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
- Las emisiones de polvo, el ruido y los gases que se generarán en la zona durante las obras, afectarán a la atmósfera.
  
- La geomorfología será afectada por los movimientos de tierras que se realizarán para la construcción del camino. Dada la topografía de la zona, modificada por la mano del hombre en forma de terrazas para el aprovechamiento agrícola, estos movimientos van a ser mínimos.
  
- El impacto sobre los suelos consiste en la compactación y destrucción de los mismos, así como la desaparición de la vegetación por desbroce.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Las medidas correctoras encaminadas a minimizar los impactos producidos durante la fase de construcción son:
  
- Precaución en el manejo de residuos, prohibición de su reutilización como material de relleno y prohibición de vertido.
  
- Reducción del suelo ocupado por la maquinaria y preservación de la vegetación existente.
  
- Las áreas afectadas por maquinaria, personal y almacenamiento de tierras, se dejarán al acabar la obra en condiciones lo más parecidas posible a las condiciones iniciales.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 1-i) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de Construcción de un camino forestal de acceso a vivienda en pedanía Castell, promovido por Ricardo Fombella Guillem, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Previamente a su ejecución deberá señalarse en campo, mediante encintado o estaquillado, el trazado real el camino, que será comprobado en todo momento por momento por los Servicios Técnicos de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante.
  
2. La tierra vegetal decapada y conservada previamente, se utilizará para cubrir los taludes del terraplén, de manera que se favorezca la revegetación natural.
  
3. Deberá evitarse en cualquier caso el vertido indiscriminado, ladera abajo, de materiales de desmonte, salvo los estrictamente necesarios para la formación de la plataforma del camino.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 5 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 059/2001-AIA
  
Título: Modificación de las Normas Subsidiarias - Pol. 64 Parc. 1
  
Promotor: Ayuntamiento de Montesa
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: En la parcela 1 del polígono 64, en la Serra Grossa, colindante con el término municipal de Aielo de Malferit, entre la pista forestal que comunica con dicho término y el trazado del gasoducto
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La obtención de materiales de préstamo para las obras de la autovía Canals - Agullent y la restauración de la cantera abandonada existente en la zona, previa calificación del suelo como no urbanizable común.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La clasificación y calificación actual del suelo es la de suelo no urbanizable de especial protección forestal y paisajística.
  
II. El proyecto no deja clara la superficie que se pretende calificar, apareciendo, según la distinta documentación remitida, valores de 2'58 Ha., 2'75 Ha, 5'16 Ha., o bien 1 Ha. o 16 Ha. en función de la medición de los distintos planos remitidos. No obstante, en la publicación en el DOGV se hace referencia al tercer valor (5'16 Ha.)
  
III. La documentación remitida no incorpora el proyecto urbanístico correspondiente a la Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias de Planeamiento.
  
IV. El estudio de impacto ambiental no puede ser considerado como tal atendiendo a su contenido.
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 5 de febrero de 2001 el servicio territorial de la dirección general de Urbanismo y Ordenación Territorial remitió documentación relativa a la Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias art. 39 bis del municipio de Montesa, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El documento urbanístico se expuso al público, según anuncios publicados en el periódico ?Las Provincias?, de fecha 21 de agosto de 2000 y en el DOGV nº3.825, de 30 de agosto de 2000. Dado que el estudio de impacto ambiental está fechado en noviembre de 2000 se considera que éste no se ha expuesto al público debidamente.
  
Durante el periodo de información pública se presentó una alegación, según consta en el certificado emitido por la secretaria - interventora del Ayuntamiento de Montesa.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
La alegación fue presentada por el Ayuntamiento de Aielo de Malferit y en ella se manifestaba la oposición a la retirada de la protección a la zona de ?Baseta Roja- para ser utilizada por una cantera, por motivos de colindancia municipal y por el impacto ambiental que ello supondría.
  
El Ayuntamiento de Montesa desestimó dicha alegación.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 26 de marzo de 2001 se solicitó al Ayuntamiento de Montesa justificación de la propuesta presentada, además de una información gráfica más precisa.
  
El Ayuntamiento de Montesa remitió la documentación solicitada en fecha 9 de abril de 2001, indicando la justificación del proyecto en relación con la extracción de material para su utilización en la construcción de una autovía y de cara a la restauración paisajística.
  
Informes sectoriales
  
En fecha 12 de abril de 2001 se solicitó consulta al servicio de Gestión Forestal con motivo de la afección del proyecto a monte de utilidad pública.
  
Afecciones legales
  
1. El acceso a la parcela objeto del proyecto, tanto desde Montesa como desde Aielo de Malferit, se efectúa a través de la vía pecuaria ?Cordel de Enguera a Aielo de Malferit?, con 37'61 metros de anchura legal.
  
El estudio de impacto ambiental no hace referencia a dicho bien de dominio público, no pareciendo adecuado su utilización para el acceso de vehículos pesados consecuencia de los usos que se proponen, todo ello en cumplimiento de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
2. La totalidad del ámbito propuesto se sitúa dentro del monte de utilidad pública con referencia V3004V78.
  
Si bien en la documentación presentada (no en el estudio de impacto ambiental) se informa de dicha circunstancia y se propone la permuta por otra parcela de 25 Ha, aunque la información catastral indica que se estaría hablando de 20'274 Ha., la ausencia de alternativas de cara a la obtención de préstamos y la reducida superficie de la cantera abandonada, próxima a una hectárea según medición efectuada acorde con la documentación disponible, no justifica en ningún caso la propuesta presentada por el Ayuntamiento de Montesa sobre un bien de dominio público, que además, en última instancia, se extiende hasta las 16 Ha. de superficie medida aunque en la documentación se indique textualmente un valor de 2'75 Ha.
  
3. No se ha cumplido con el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, en relación con la posible afección a restos arqueológicos, paleontológicos, etc.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El estudio de impacto ambiental no refleja adecuadamente la realidad de la zona de estudio, de características eminentemente forestales.
  
2. La superficie objeto del proyecto se vio afectada por un incendio forestal en 1994, por lo que sobre ella rigen las limitaciones de uso establecidas en el artículo 159 del Reglamento de la Ley 3/1993, Forestal, de la Comunidad Valenciana, así como de la aplicación de la Ley 4/1992, de 5 de junio, sobre el Suelo No Urbanizable. Tal circunstancia no se ha tenido en cuenta en la documentación tramitada.
  
3. La actuación propuesta supondría, contrariamente a lo que se pretende conseguir según los informes municipales, una afección paisajística mucho mayor que la actualmente existente, pareciendo más adecuado intervenir puntualmente en la parcela adecuada buscando distintas alternativas de integración de las áreas degradadas que proponer la actividad extractiva en una superficie mayor.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. No estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Montesa (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, por las siguientes razones:
  
- El proyecto afecta a un monte de utilidad pública, sin que exista constancia de su descatalogación, por lo que prevalecerá la calificación de no urbanizable de especial protección de acuerdo a los valores que motivaron su consideración como bien de utilidad pública.
  
- La justificación esgrimida por el Ayuntamiento de Montesa carece de todo sentido al no haberse presentado estudio de alternativas para la obtención del material necesario para la construcción de la autovía Canals - Agullent (considerando además que dicha obra obtuvo declaración de impacto ambiental favorable con condiciones, según la tramitación del expediente 256/1994-AIA, en la que se establecía como condicionante que ?Los materiales de relleno que fueran necesarios para la ejecución del proyecto, y que no provengan de las excavaciones de las propias obras, se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas. En ningún caso se permitirá la obtención de materiales de préstamo en otras áreas, sea cual sea el volumen necesario, si éstas no tienen la consideración de canteras legales en explotación.-), y por considerar que la incidencia paisajística de una actividad extractiva como la propuesta es mucho mayor que la actual, procediendo en cualquier caso el estudio y valoración de las posibles técnicas de restauración de las áreas actualmente degradadas frente al incremento de la superficie extractiva.
  
- El actual acceso a la superficie afectada por el proyecto se realiza necesariamente a través de una vía pecuaria sin que se haya motivado adecuadamente la necesidad de compatibilizar un uso a priori no permitido al amparo de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
- La zona objeto de evaluación, habiendo sido afectada por un incendio forestal en 1994, presenta limitaciones de uso de acuerdo con el artículo 159 del Reglamento de la Ley 3/1993, Forestal, de la Comunidad Valenciana, resultando incompatible entonces el uso propuesto.
  
2. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
3. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML