Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8696, del 12-12-2019 (2019/10844)

RESOLUCIÓ de 5 de novembre de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica corresponent a l'expedient 40/16-EAE la Vall d'Alba.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8696

Data del DOGV
:   12-12-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/10844

CVE


Data del document
:   05-11-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de novembre de 2019 de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica corresponent a l'expedient 40/16-EAE la Vall d'Alba. [2019/10844]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la LLlei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana i de conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, que estableixen la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la Declaració Ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica corresponent a l'expedient 40/16-EAE, la Vall d'Alba  
  
«Declaració Ambiental i Territorial Estratègica  
Tràmit: Avaluació Ambiental de Pla.  
Promotor: Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal).  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica.  
Localització: Demarcació forestal de la Vall d'Alba.  
Expedient: 040-2016-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió celebrada el 26 de setembre de 2019, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de Demarcació forestal de la Vall d'Alba, en els següents termes:  
L'objecte de la Declaració Ambiental Estratègica i Territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conformement amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP). Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest abans de l'aprovació.  
El 29 de novembre de 2018 es rep de la Subdirecció General de Medi Natural la següent documentació:  
  
- En format digital:  
· Proposta de Pla, plans i annexos.  
· Estudi ambiental i territorial estratègic (EATE):  
- Memòria.  
- Annexos:  
· Béns materials i patrimoni cultural.  
· Estudi de Paisatge.  
· Pla de Participació Pública.  
· Resum no tècnic de l'EATE.  
· Plans.  
· Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
- En format paper:  
· Estudi ambiental i territorial estratègic.  
· Proposta de Pla.  
· Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
· Certificat d'informació pública.  
· Compliment paràmetres, determinacions i documents exigits per la normativa sectorial.  
  
El 2 de juliol de 2019 es va rebre, a requeriment del servei d'avaluació ambiental estratègica, la següent documentació: còpia de noves consultes i informes rebuts.  
  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 25/04/16  
Emissió del Document d'Abast (DATE) 05/07/17  
Participació Pública i Consultes de la Versió Preliminar del pla, de l'EATE i reste documentació exigible, durant un període de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 08/05/18  
Remissió de la documentació per a emetre la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica (DATE) per part del subdirector general de Medi Natural. Document amb diligència del cap del servei d'Ordenació i Gestió Forestal que es tracta de documentació original que se sotmet a DATE.  
  
Resposta a requeriment amb nova documentació. 29/11/18  
  
  
  
  
02/07/19  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.1) Determinacions a tindre en consideració, assenyalades en el document d'abast.  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica s'ha inclòs un apartat de com s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DATE de forma clara i detallada, que ha sigut de gran utilitat per a l'òrgan ambiental a l'hora d'efectuar la valoració tècnica.  
En línies generals s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DATE, per exemple, s'han inclòs les directrius de restauració d'activitats mineres, detallant-les i completant-les, o s'ha acceptat el criteri indicat en el DATE de no fer servir purins amb finalitats de fertilització per a millora de pastures en terrenys forestals, que es restringeix només a terrenys agrícoles seguint el que s'estableix en la legislació sectorial.  
Es valora positivament l'esforç realitzat en l'aprofundiment del diagnòstic i l'explicació del procés d'elaboració de la proposta de pla. No obstant això, es considera que haver efectuat un diagnòstic més detallat a escala d'unitats ambientals hauria ajudat a millorar els resultats.  
  
En algunes qüestions s'estima necessari efectuar una sèrie de correccions, i així s'exposa a continuació i en posteriors apartats.  
- S'ha tingut en compte la normativa de les diferents figures de protecció a través de les directrius per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat, la qual cosa es considera positiva. Respecte a la figura de microreserves vegetals s'estima necessari establir una mesura preventiva addicional per a evitar afectacions negatives significatives en el projecte.  
- Per a tindre en compte, tal com s'indica en el DATE, que existeixen zones de valor no contemplades en les figures de protecció a una major escala, s'han analitzat les dades del banc de biodiversitat i s'han delimitat diverses subunitats com a hotspot de biodiversitat. Es tracta d'unes zones on hi ha una acumulació rellevant d'espècies d'interés. Es considera positiu el tractament efectuat però s'estima necessari que s'adopten mesures en l'àmbit de pla per a evitar en els projectes efectes negatius significatius, i poder detectar a escala major zones de valor, com en apartats següents s'analitzarà.  
- Es valora positivament la millora d'informació respecte de la vegetació i fauna. No obstant això, les consideracions fetes en el DATE respecte de tirar endavant estudis de les característiques dels matolls existents, propostes d'àrees tallafocs, etc., s'han abordat parcialment.  
  
Respecte de l'estudi de matolls, s'ha fet a partir de la informació del PATFOR. Tenint en compte l'escala del PATFOR (1.50.000), s'estima necessari, com a mesura preventiva, que en els instruments de gestió es realitze una anàlisi prèvia, sense perjudici de la proposta de gestió dels matolls efectuada en el PORF.  
En relació a la gestió d'usos no forestals en interfície s'aporten unes directrius. Respecte de la gestió d'àrees tallafocs, s'indica que no s'incorpora res, puix que estan previstes en altres instruments de planificació com els plans de prevenció d'incendis.  
Es consideren positives les propostes de gestió de matolls i les directrius per a les zones d'interfície. No obstant això, es considera necessari adoptar mesures de prevenció addicionals en l'àmbit d'instruments de gestió, d'una banda per a analitzar amb més detall els matolls existents en la zona d'actuació, i d'una altra, per a analitzar i determinar el paper de les zones agrícoles existents.  
Respecte a les àrees tallafocs s'estima que és necessari realitzar, prèviament a l'aprovació dels tractaments de defensa contra incendis, les seues repercussions ambientals.  
- Segons s'indica en la documentació, la cartografia de sòl forestal es presenta a escala 1:10.000 i per a la resta de cartografia l'escala de treball és 1:100.000. La cartografia de les propostes d'actuacions s'ha efectuat partint del PATFOR (que va usar cartografies IFN 3, 1:50.000 i SIOSE, 1:25.000).  
L'escala 1:100.000 per a presentació de resultats es considera adequada; no obstant això s'estima que per a l'anàlisi de determinats factors com la vegetació una escalla de major detall hauria permés ser més precisos en el diagnòstic i valoracions, tenint en compte que s'ha passat d'un àmbit de tota la Comunitat Valenciana (PATFOR) a un àmbit d'una demarcació forestal (PORF).  
- Respecte de l'ús de purins, la rectificació de permetre l'ús només en terrenys agrícoles s'estima adequada, i que cal que se seguisca com s'indica la legislació sectorial, però a més, si escau, també el que s'estableix en les avaluacions d'impacte ambiental.  
- S'han incorporat gran part de les consideracions efectuades en el DATE respecte de l'aprofitament de la biomassa amb finalitats energètiques i a l'aprofitament de producció de fusta amb altres finalitats. No obstant això, s'estima necessari realitzar-ho de forma completa per a evitar efectes negatius significatius en l'àmbit del pla.  
A més es considera, en relació amb l'aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb finalitats energètiques, que l'increment d'aquest tipus d'aprofitaments ha de supeditar-se a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment dels ecosistemes forestals, i haurà d'analitzar-se amb detall en cada instrument de gestió si la zona és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, i ajustar la intensitat d'ús als seus valors ambientals. Aquest criteri és necessari establir-lo per a evitar efectes negatius significatius sobre els ecosistemes.  
La demarcació presenta zones amb gran valor ambiental o funció protectora i altres zones amb sòls escassos o relleus acusats, per la qual cosa, en principi, tant els aprofitaments de fusta amb finalitats energètics com amb altres finalitats, haurien de procedir de biomassa residual o d'actuacions que pretenguen l'evolució de les formacions vegetals a etapes més madures per a la protecció del sòl, etc. (restes de podes, tractaments silvícoles, etc.). No obstant això, hi ha zones que poden permetre aprofitaments amb una altra orientació, com per exemple terrenys forestals amb escàs valor ambiental, antics cultius abandonats amb escàs valor, zones de major productivitat, etc. Tenint en compte l'escala de treball del PORF i l'avaluació genèrica efectuada, s'estima necessari que per a aquest tipus d'aprofitaments es justifiquen prèviament la conveniència i la compatibilitat amb els valors ambientals de la zona i la possible funció protectora, sense perjudici que s'haja establit una orientació en la unitat o subunitat, i caldrà de revisar-se per a cada cas concret.  
- S'han incorporat, en general, en diferents apartats del PORF, els criteris indicats en la memòria ambiental del PATFOR (apartat 6.2.3), cosa que es considera molt positiva.  
No s'han incorporat per complet els criteris ambientals respecte dels camins públics.  
- En relació amb les zones per a millorar les infraestructures viàries, a escala tàctica no s'han detectat dèficits importants. Les zones de majors dèficits són les que es corresponen amb zones abruptes i despoblades amb poca activitat, i no està justificada en principi la inversió en camins de nova construcció en aquestes àrees. No obstant això, s'ha efectuat una anàlisi respecte de la necessitat d'inversió en infraestructures viàries en muntanyes públiques, i es conclou que serà la planificació operativa la que determine cas per cas si és necessari ampliar la xarxa de camins.  
Referent a això, es recorda la necessitat d'avaluació d'impacte ambiental dels projectes de camins rurals quan discórreguen per terrenys naturals, seminaturals o incultes per terrenys boscosos o a mig vessant.  
- En relació amb la proposta d'anàlisi de destinar una superfície de la finca sense actuació, s'indica que s'estableixen zones de no-intervenció en les finques fins a un màxim d'un 10 % de la seua superfície. Aquesta norma s'estableix dins de les directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat. S'indica que s'aplicaran en aquelles unitats ambientals amb un ús potencial preferent de conservació-protecció preferent de la biodiversitat i el sòl. També s'indica que s'aplicaran en aquelles subunitats a les quals se'ls haja aplicat aquest ús preferent, i a més podran ser aplicades en altres unitats de la demarcació a criteri de l'administració forestal.  
La inclusió de la consideració efectuada en el DATE referent a això, tal com s'ha efectuat en el PORF és acceptable ambientalment, encara que no s'ha incorporat tal qual es va indicar en aquest, la qual cosa farà que siga menys útil, puix que el percentatge podria ser molt xicotet. La proposta en el DATE era d'una superfície mínima amb caràcter general del 10 % en tots els projectes el que podria permetre comparar la situació d'intervenció amb la de no-intervenció. Es tractaria de superfícies de no-intervenció o més exactament, de mínima intervenció.  
- L'Institut aragonés de gestió ambiental del Govern d'Aragó en la fase de consulta del DATE va indicar que en cas que es duguen a terme accions que incidisquen localment en el territori aragonés s'haurà de notificar aquesta circumstància a aqueix organisme prèviament a la seua execució per a determinar si escau emetre un informe o autorització ambiental, o qualsevol altre tipus d'autorització en el marc de la legislació forestal autonòmica, en funció de les característiques de l'actuació, la seua dimensió, així com els valors naturals existents en els terrenys que pogueren veure's afectats.  
En l'estudi ambiental s'analitza la possible afectació amb els terrenys limítrofs d'Aragó, i s'indica la necessitat de notificació, però s'estima que ha d'incloure's en el mateix pla.  
B.2) Continguts concordes amb el document d'abast  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica es justifica amb detall i claredat com s'han tingut en compte les consideracions efectuades en el DATE.  
El EATE ha seguit en part les indicacions efectuades en el document d'abast.  
La documentació presentada permet efectuar una avaluació del pla i establir, com més endavant s'argumentarà les determinacions que hauran d'incorporar-se al pla prèviament a la seua aprovació.  
B.3) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
El contingut de l'EATE s'ajusta, en línies generals, al que s'estableix en l'annex VII de la LOTUP, i s'estima suficient per a dur a terme l'avaluació ambiental del pla.  
L'EATE conté un apartat de mesures preventives i correctores.  
  
En relació al seguiment, l'EATE relaciona els indicadors ambientals proposats en el document d'abast, aportant valors dels mateixos de forma detallada. El protocol del seguiment s'aborda en el pla.  
  
B.4) Informació territorial  
L'àmbit d'actuació és la demarcació forestal de la Vall d'Alba, situada en la part central de la província de Castelló, que abasta municipis de les comarques del Baix Maestrat, la Plana Alta, la Plana Baixa, l'Alcalatén i l'Alt Maestrat.  
La relació de municipis, 35, és la següent: Alcalà de Xivert i Santa Magdalena de Polpís de la comarca del Baix Maestrat; Almassora, Benicàssim, Benlloc, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana, les Coves de Vinromà, Orpesa, la Pobla Tornesa, Sant Joan de Moró, la Serratella, la Serra d'Engarceran, la Torre d'en Doménec, Torreblanca, la Vall d'Alba, Vilafamés i Vilanova d'Alcolea de la comarca de la Plana Alta; les Alqueries, Borriana i Vila-real de la comarca de la Plana Baixa; l'Alcora, Atzeneta del Maestrat, Benafigos, Xodos, Costur, Figueroles, Llucena, les Useres i Vistabella del Maestrat de la comarca de l'Alcalatén; i Benassal, Culla, la Torre d'en Besora i Vilar de Canes de la comarca de L'Alt Maestrat.  
La demarcació limita al Nord amb la demarcació forestal de Sant Mateu, amb els següents municipis d'oest a est: Vilafranca, Ares del Maestrat, Catí, Albocàsser, Tírig, la Salzadella, Cervera del Maestrat i Peníscola, a l'oest amb la comunitat autònoma d'Aragó (Terol), a l'est amb el mar Mediterrani i al Sud amb els següents municipis, d'oest a est, pertanyents a la demarcació forestal de Segorbe: Vilahermosa, el Castillo de Vilamalefa, Ludiente, Argelita, Ribesalbes, Fanzara, Onda, Betxí i Nules.  
La superfície de la demarcació és de 217.942 hectàrees (ha) de les quals 121.231,40 ha (55,6 %) són forestals. La superfície forestal declarada d'utilitat pública és de 9.430,76 ha Respecte dels incendis forestals les superfícies mitjanes afectades estan per damunt de la mitjana provincial. Entre els municipis amb major nombre d'incendis en el període 1999-2008 destaquen Vistabella del Maestrat, l'Alcora i la zona costanera de Cabanes.  
Els municipis de les comarques de l'Alcalatén i l'Alt Maestrat tenen una vocació més forestal i les comarques de la Plana Alta, la Plana Baixa i el Baix Maestrat tenen un caràcter més agroforestal o agrícola.  
  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
En l'EATE s'analitzen quatre alternatives en relació a la intensitat dels usos productius:  
- Alternativa zero: no actuació.  
- Alternativa u: prioritat d'usos productius.  
- Alternativa dos: prioritat d'usos de conservació de la biodiversitat i protecció.  
- Alternativa tres: objectiu multifuncional compatibilitzant usos productius amb conservació del medi.  
L'alternativa 3 és la triada.  
Es descriu l'alternativa triada: les fases d'elaboració del pla i les qüestions rellevants són les següents.  
Fase I: S'ha realitzat una anàlisi territorial en què s'estudien els diferents serveis de les muntanyes de la demarcació (producció, regulació, cultural, biodiversitat, etc.).  
Fase II: A partir de l'anàlisi anterior s'efectua un diagnòstic integrat, intern i extern, en el qual se sintetitzen els principals problemes i potencialitats identificats i es conclou amb un estudi a través d'una matriu DAFO (debilitats, amenaces, fortaleses i oportunitats). El diagnòstic fet s'ha enriquit amb la participació pública.  
  
Del diagnòstic es destaca el següent:  
- En el marc forestal: l'elevada diversitat forestal exigeix una gestió forestal diferent (diferents tipus de pinedes, carrascar). Predominen els terrenys desarborats on dominen les garrigues i destaquen els herbassars de muntanya i d'ambient fresc.  
Les principals formacions arborades són, per aquest ordre: Pinus halepensis, Quercus ilex, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Pinus pinaster, Quercus faginea i Pinus pinea. La presència de masses forestals contínues i amb elevades densitats pot derivar en un major risc d'incendis forestals i en la pèrdua de biodiversitat.  
Hi ha una gran quantitat de terrenys agrícoles abandonats que colonitza la vegetació forestal i molt paisatge en mosaic agroforestal.  
Es tracta d'una demarcació amb una productivitat forestal notable, però amb una geomorfologia que dificulta l'ús de maquinària forestal.  
- En relació amb els serveis de producció: la diversitat d'espècies dona lloc a diversitat de serveis. L'aprofitament de materials vegetals per a fusta i amb finalitats energètiques està molt poc desenvolupat. La situació de capitalització de les masses forestals permetria un aprofitament immediat.  
Les espècies més interessants per a la fusta són, per aquest ordre: Pinus nigra, Pinus sylvestris, Pinus pinaster i Pinus halepensis. Per a combustibles són Quercus ilex, i en menor mesurada Pinus halepensis.  
Les plantacions de fustes nobles requeririen aportacions de reg en tots els casos, i podrien suposar una alternativa per a l'ocupació dels antics bancals abandonats.  
Les unitats ambientals 4 i 5 presenten un major desenvolupament de la ramaderia (bovina seguida d'ovina). La participació pública va insistir en la necessitat de desenvolupar aquest servei.  
Les zones més humides tenen un bon desenvolupament de les produccions de recursos micològics. La tòfona negra és important en les unitats 4 i 5, amb plantacions.  
- En relació al servei de regulació: l'erosió potencial és majoritàriament alta o molt alta, i és important l'abancalament històric dels terrenys.  
La densificació de les masses forestals pot crear problemes en el servei de recàrrega d'aqüífers i respecte dels incendis forestals.  
- En el marc dels serveis culturals: l'activitat cinegètica és intensa i genera unes rendes que són sovint l'ingrés principal de les finques. Aquesta activitat genera opinions contràries respecte de la necessitat de fomentar-la o de reduir-la.  
L'ús públic és creixent. La participació pública indica una preocupació per la planificació d'aquest servei amb diferents enfocaments.  
- En relació amb la biodiversitat: es tracta d'un territori ric en espècies i ecosistemes, amb un percentatge d'aproximadament un 40 % del terreny forestal inclòs en Xarxa Natura 2000.  
Les espècies invasores de fauna i flora són un problema d'importància creixent.  
- En el marc de la governança: el grau de desenvolupament dels acords de custòdia del territori és molt baix igual que els instruments de planificació forestal.  
Fase III: Es defineixen els objectius i la zonificació. A partir de l'anàlisi DAFO, s'efectua una anàlisi CAME (corregir febleses, afrontar amenaces, mantenir fortaleses i explotar oportunitats), que condueix a una sèrie de propostes per a mantenir o explotar els aspectes positius i corregir o afrontar els aspectes negatius, que donen lloc, en agrupar-les, a un conjunt d'estratègies, i aquestes al seu torn als objectius específics (basats en objectius de caràcter general).  
Les estratègies serien les següents, a les quals se'ls ha assignat una prioritat:  
E1: Millora de la provisió dels serveis subministrats per les muntanyes. Prioritat alta. Desenvolupament de directrius i actuacions que permeten el manteniment i la millora de tots els serveis ambientals: els de producció, els de regulació i l'ús social.  
E2: Prioritzar i establir els objectius generals de les ordenacions. Millora de la governança. Prioritat mitjana. Propostes d'una prioritat d'ordenació dels MUP i els terrenys forestals gestionats per la conselleria amb competències forestals. Proposta de millora dels problemes de governança detectats en l'anàlisi DAFO.  
E3: Desenvolupar un programa d'actuacions silvícoles. Prioritat mitjana. Programes concrets per a solucionar problemes detectats en el DAFO: reducció de la combustibilitat, regulació climàtica, control de plagues, etc.  
E4: Planificar el desenvolupament de les infraestructures. Prioritat baixa. Anàlisi i planificació de la xarxa viària forestal. Coordinació amb el pla de prevenció d'incendis de la demarcació.  
E5: Planificar la prevenció de riscos sobre persones i béns. Prioritat alta. Coordinació amb el pla de prevenció d'incendis de la demarcació i amb els plans de prevenció d'incendis dels parcs naturals. Coordinació amb el PATRICOVA. Coordinació amb la resta d'eixos de gestió.  
  
E6: Proposar actuacions de restauració i repoblació forestal. Prioritat baixa. Actuacions on s'inclouran les zones prioritàries, zones de repoblació, directrius sobre les espècies, condicions, mètodes, etc.  
  
E7: Compatibilitzar la conservació biològica amb la gestió forestal. Prioritat alta. Inclusió de normes que tinguen en compte criteris de conservació biològica.  
E8: Planificar l'ús social. Prioritat mitjana. Elaboració de cartografia digital enfocada a l'ús públic, detecció de deficiències i propostes de millora.  
Els objectius generals del PER F són els següents:  
1. Establir un marc de planificació adequat que permeta la millora dels serveis ambientals subministrats per les muntanyes de la demarcació, segons criteris de gestió forestal sostenible (es correspon amb les estratègies de gestió E1, E2, i E5).  
2. Compatibilitzar la conservació biològica amb la gestió forestal (E3).  
3. Crear un marc de governança que permeta una gestió administrativa àgil i una resposta adequada als problemes de la propietat forestal, amb directrius fàcils d'aplicar (E4).  
4. Recuperar la importància del sector forestal com a font de treball i factor de fixació de població en les zones rurals, a través d'una sèrie de criteris adequats per a les actuacions silvícoles, adaptats a la realitat de les masses forestals de la demarcació (E1, E5).  
5. Planificar l'ús social i les infraestructures (E5, E6).  
6. Establir un marc de planificació per a recuperar i restaurar les masses forestals que ho requerisquen (E8).  
7. Ajustar el marc de regulació de la planificació forestal a escala tàctica, servint de vincle entre el PATFOR i la resta de planificació estratègica i la planificació en l'àmbit de la finca (totes les estratègies).  
Per al desenvolupament d'aquests s'estableixen uns objectius específics. S'indica que per a determinar la compatibilitat del pla des del punt de vista ambiental s'inclouen els objectius ambientals estratègics que es van indicar en el document d'abast.  
Els objectius específics han d'impulsar els objectius generals i els ambientals estratègics, així com per a implementar les estratègies de gestió.  
S'estableixen dos grups d'objectius específics, els reguladors (ON) i els tàctics (OT). Els reguladors estan lligats al PORF mitjançant la creació d'una sèrie de directrius. Els tàctics es compliran a mesura que es desenvolupe el PORF integrant-se amb els indicadors de seguiment.  
  
Els objectius tàctics són de diferent tipus:  
- De caràcter productiu.  
- De caràcter ambiental i de protecció.  
- De caràcter social i cultural.  
- De governança.  
  
Objectius de regulació (ON).  
  
Objectiu  
normatiu Eixos de gestió Descripció UA on s'aplica  
OR-1 E1, E7 Millorar criteris de gestió curts per a producc. Fustes, biocombustibles i llenyes, per mitjà directrius per a cada espècie forestal principal. UA 1, UA 3, UA 4 I UA 5.  
OR-2 E1, E7 Millorar criteris de gestió de pastura. UA 1, UA 3, UA 4 I UA 5.  
OR-3 E1, E7, E8 Millorar criteris de gestió productes micològics (recreatiu-aprofitament), incloent tòfona negra i recuperació de bancals per a aquesta fi. UA 1, UA 3, UA 4 I UA 5.  
OR4 E1, E7 Establir criteris de gestió per a altres serveis producc. menors: mel, plantes aromàtiques, fruits, llavors, etc. UA 1, UA4, UA 3, UA 4 I UA 5.  
OR-5 E1 Establir criteris de plantació fustes nobles UA 1, UA 4  
OR-6 E1 Establir criteris per a millorar paisatgísticament masses forestals que ho requerisquen en coordinació amb est. paisatge. UA 1, UA 2, UA 3, UA 4 I UA 5.  
OR7 E1, E8 Establir planificació adequada d'activitats d'ús social que té lloc en espais forestals. Totes les UA  
OR-8 E1, E2, E3, E6, E7, E8 Establir planific. que ajude a millorar estat de conservació d'espècies i hàbitats, especialment prioritaris, de forma coherent amb normes de gestió RN 2000, compatibilitzant gestió forestal amb conservació biodiversitat.  
 Totes les UA  
 E4, E5 Millorar planificació de riscos sobre persones i béns. Totes les UA  
OR10 E1, E6 Establir criteris de gestió conservació del sòl i control de l'erosió, recarrega aqüífers i regulació d'avingudes i regulació climàtica. Situar llocs per a fer tasques de restauració i gestió forestal. Totes les UA  
OR11 E1, E8 Establir criteris bàsics per a gestió cinegètica Totes les UA  
  
  
  
  
Tàctics de producció (OT)  
  
Objectiu tàctic producció Eixos de gestió Descripció Valoració UA on s'aplica  
OT-1 E1 Augmentar superf. Aprofitaments sostenibles de fustes, biocombustibles i llenyes (vegeu subobjectius). Unitat ha/any Vegeu subobjectius  
 Valor +   
 Termini Vigència Pla   
OT-1.1 E1 Augmentar la superfície on tenen lloc aprofitaments sostenibles de fustes, biocombustibles i llenyes, en unitats amb objectiu preferent de producció de béns amb valor de mercat (màxim un 50 % d'existències).  
 Unitat Ha/any UA-4 UA-5  
 Valor 1530   
 Termini Vigència Pla   
OT-1.2 E1 Augmentar la superfície on tenen lloc aprofitaments sostenibles de fustes, biocombustibles i llenyes, en unitats amb objectiu preferent de protecció i conservació de la biodiversitat i del sòl (màxim un 30 % d'existències).  
  
 Unitat Ha UA-1, UA-2 i UA-3  
 Valor 768   
 Termini Vigència Pla   
OT-2 E1 Impulsar el desenvolupament de les plantacions de fustes nobles. Unitat Nombre actuacions UA 1, UA 4  
 Valor 3   
 Termini Vigència Pla   
OT-3 E1 Potenciar el desenvolupament d'aprofitaments forestals menors (fruits, llavors, mel, etc.) Unitat Nombre actuacions UA 1, UA 2, UA 3, UA 4 I UA 5.  
 Valor 5   
 Termini Vigència Pla   
OT-4 E1 Potenciar desenvolupament d'indústria forestal privada mitjançant creació noves empreses. Unitat Nombre actuacions UA 4 I UA 5  
 Valor 2   
 Termini Vigència Pla   
OT-5 E1 Potenciar comercialització productes forestals a través de creació segelle qualitat (RN 2000) Unitat Nombre actuacions No aplicable  
 Valor 2   
 Termini 5 anys   
OT-6 E1 Contribuir al desenvolupament de la ramaderia extensiva i el manteniment dels ecosistemes agrosilvopastorals. Unitat Nombre actuacions UA-5  
 Valor 2   
 Termini Vigència Pla   
  
  
Respecte a la compatibilitat d'usos s'estableix el següent:  
  
ÚS POTENCIAL CONSERV-PROTECC. PREFERENT DE BIODIVERSITAT I SÒL  
USOS PREFERENTS USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONATS  
Conservació de la biodiversitat Aprofitament fongs Activitat ramadera  
Conservació de sòls Aprofitament forestal menor Activitat agrícola  
Protecció del paisatge Activitat silvícola  
 Activitat cinegètica  
 Cultius forestals  
 Actvs. recreatives  
  
  
ÚS POTENCIAL DE PRODUCC. PREFERENT BÉNS AMB VALOR MERCAT  
USOS PREFERENTS USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONATS  
Activitat ramadera Conservació de la biodiversitat Activitat cinegètica  
Activitat agrícola Conservació de sòls Cultius forestals  
Activitat silvícola Protecció del paisatge Activitats recreatives  
 Aprofitament fongs   
 Aprofitament forestal menor   
  
  
La vinculació territorial dels objectius específics es realitza amb la determinació, d'unes àrees homogènies, unitats ambientals a través de la zonificació. S'han diferenciat i descrit sis zones o unitats ambientals, indicant el seu ús actual, i assignant un ús principal o preferent i un o diversos usos secundaris, tots ells potencials.  
  
Unitats ambientals/gestió PORF. La UA 6, Illes Columbretes, no apareix en la figura.  
En les zones o unitats ambientals es distingeixen subzones amb la finalitat d'establir directrius o condicionants en l'ús tenint en compte les característiques d'aquestes.  
Subzones o subunitats  
- Unitat 1:  
· Subunitat 1.1: Parc Natural de la Serra d'Irta. Aplicació de la normativa específica del Parc.  
· Subunitat 1.2: Hotspot de biodiversitat de Mas de Beltran. Simplement es recull cartogràficament.  
· Subunitat 1.3: Zona amb presència de processos erosius de l'oest de l'Alcora. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
· Subunitat 1.4: Zona amb presència de processos erosius del nord de Cabanes. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
- Unitat 2:  
· Subunitat 2.1: Parc Natural de Cabanes-Torreblanca. Aplicació de la normativa específica del Parc.  
- Unitat 3:  
· Subunitat 3.1: Parc Natural del Desert de les Palmes. Aplicació de la normativa específica del Parc.  
· Subunitat 3.2: Hotspot de biodiversitat de Ferràs-Oropesa. Simplement es recull cartogràficament.  
· Subunitat 3.3: Zona amb presència de processos erosius del nord de Benicàssim. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
- Unitat 5:  
· Subunitat 5.1: Parc Natural del Desert de Penyagolosa. Aplicació de la normativa específica del parc.  
· Subunitat 5.2: zona amb presència de processos erosius a Vistabella del Maestrat. S'aplicaran directrius silvícoles de regulació climàtica i control de la desertificació.  
Fase IV: El compliment dels objectius específics és possible mitjançant un conjunt de directrius i propostes d'actuació, que al seu torn estan basades en la zonificació.  
S'estableixen directrius per a la millora de la provisió dels serveis subministrats per les muntanyes:  
- Silvícoles per a les espècies arbòries principals de la demarcació (directrius específiques).  
- De gestió de pastures.  
- Per a la gestió del recurs micològic.  
- Per a la compatibilització de la gestió forestal amb la biodiversitat.  
  
- Selvícoles per al paisatge i la integració paisatgística  
- Per a la plantació de fustes nobles  
- Sobre apicultura productiva i de conservació  
- Sobre recol·lecció i producció de plantes aromàtiques i medicinals.  
- Per a la conservació del sòl i control de l'erosió.  
- Silvícoles de recàrrega d'aqüífers i regulació d'avingudes.  
- Silvícoles de regulació climàtica i de control de la desertificació.  
  
- De gestió cinegètica i piscícola.  
- De restauració i repoblació forestal.  
S'efectuen propostes d'actuació per als serveis de producció, per als serveis de regulació i biodiversitat, per als serveis culturals i per a la governança forestal.  
Les propostes d'actuació per a millorar els serveis de producció:  
  
- De fustes, llenyes i biocombustibles.  
- De plantació de fustes nobles.  
- Per a aprofitaments forestals menors.  
- Per a potenciar desenvolupament d'indústria forestal.  
- Per a potenciar comercialització de productes forestals.  
- Per a potenciar la ramaderia extensiva i els ecosistemes agrosilvopastorals.  
Les propostes d'actuació per als serveis de regulació i biodiversitat: es plantegen actuacions en determinades zones del territori, partint de les delimitacions o informació continguda en el PATFOR.  
- Programa d'actuacions silvícoles:  
· Reducció de combustibilitat en zones d'alta perillositat per incendis forestals.  
· Regulació climàtica i mitigació de la desertificació.  
· Recàrrega d'aqüífers  
· Control del vesc i altres plagues forestals.  
· Mitigació de les inundacions.  
- Reducció de l'afectació per espècies invasores.  
- Recuperació de cultius abandonats.  
- Restauració de boscos de ribera i els seus voltants.  
- Millora de les masses procedents de la repoblació.  
- Millora de la conservació d'hàbitats d'interés comunitari prioritari i ecosistemes singulars.  
- Millora dels recursos genètics forestals.  
- Actuacions en zones a menys de 15 km de la costa i en corredors d'infraestructures.  
Les propostes d'actuació per als serveis culturals:  
- Recuperació de senderes.  
- Manteniment de vies de comunicació.  
- De conservació i recuperació de l'arquitectura de pedra en sec.  
  
- De manteniment i millora d'infraestructures i equipaments d'ús públic.  
- De comunicació dels resultats i evolució del PORF.  
Les propostes d'actuació per a la governança forestal:  
- De suport a propietaris forestals privats.  
- Per al desenvolupament de la certificació forestal en finques públiques i privades.  
- Per a potenciar la superfície amb instrument de gestió forestal operativa.  
Proposta d'actuacions PORF  
El PORF inclou unes altres qüestions que tenen un caràcter més transversal i que no encaixen en les abans indicades, com són:  
- Prioritats i objectius generals de les ordenacions de muntanyes.  
Es distingeix entre muntanyes d'utilitat pública i muntanyes de titularitat privada. S'estableixen prioritats per a tots dos grups i objectius de les ordenacions. En els primers els objectius prioritzen la funció protectora, ecològica i social per davant de les funcions productores. En els segons les prioritats les establiran els propietaris sempre que siguen factibles des del punt de vista ambiental, econòmic i social.  
- Planificació del desenvolupament de les infraestructures forestals.  
S'ha realitzat una cartografia dels camins existents i un diagnòstic de l'accessibilitat, establint aquelles zones en les quals podria ser necessària la millora de la infraestructura. Respecte a la creació de nous camins en principi no sembla justificada la inversió ja que es tracta de zones abruptes i despoblades. I en tot cas haurien d'anar encaminades a la connexió de camins existents.  
Es realitza una coordinació amb el pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació.  
S'estableixen unes directrius per al manteniment i obertura d'infraestructures viàries.  
- Planificació de la prevenció de riscos sobre persones i béns. S'analitza la prevenció d'incendis forestals i d'inundacions, coordinant les actuacions dels plans existents d'aquests tipus amb el PORF.  
  
- Planificació de l'ús recreatiu.  
Es realitza una cartografia de l'ús recreatiu. S'estableixen directrius per a diferents usos: senderisme, bicicleta de muntanya, d'acampada i esplai d'àrees recreatives, descens de barrancs, escalada, espeleologia, etc.  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En l'expedient d'avaluació ambiental estratègica s'indica el resultat de les consultes, de la informació pública i de la participació pública, i també com s'han tingut en compte. En aquest s'adjunta una còpia dels informes rebuts.  
El 2 de juliol de 2019 es va rebre, a requeriment del servei d'avaluació ambiental estratègica nous informes rebuts.  
En els annexos a l'EATE hi ha un annex de participació pública.  
C.1.) Fase de posada a la disposició del públic i de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Com a resultat d'aquesta fase es van obtenir els informes i al·legacions de les següents administracions afectades:  
  
Data Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
25.04.2018 Servei d'infraestructures turístiques; Agència Valenciana de Turisme.  
12.07.2018 Servei d'ordenació del territori; Conselleria d'habitatge, Obres Publiques i Vertebració del Territori.  
12.04.2018 Servei territorial d'Urbanisme de Castelló  
13.06.2018 Ajuntament de Cabanes  
19.06.2018 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
08.05.2018 Ajuntament de Borriol  
25.04.2018 Servei de lluita contra el canvi climàtic i protecció de l'atmosfera  
20.06.2018 Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló  
05.04.2019 Servei de Planificació de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències  
12.06.2019 Servei de Vida Silvestre  
12.12.2018 Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar; Ministeri per a la Transició Ecològica.  
16.10.2018 Direcció General de Patrimoni i Cultura.  
25.09.2019 Servei d'infraestructura verda i paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Publiques i Vertebració del Territori.  
  
  
Dels informes rebuts es destaca el següent:  
- Servei d'Ordenació del Territori: en l'informe del 12.07.2019 s'indica que el PERF es troba afectat per risc d'inundació de diferents nivells i es considera compatible, amb el compliment de les consideracions exposades, segons la normativa del PATFOR.  
En les consideracions finals d'aquest informe es fa referència al fet que es mantenen les indicades en l'informe de 18 de juliol de 2016 que eren les següents:  
- Els usos i actuacions previstes en el PORF tenen incidència sobre la problemàtica d'inundabilitat de les diferents conques que discorren pels municipis que formen part de la demarcació forestal de la Vall d'Alba.  
- És imprescindible l'anàlisi dels projectes d'usos, activitats i infraestructures que es pretenguen desenvolupar en la demarcació forestal, amb la finalitat de determinar les afectacions i repercussions d'inundabilitat per a complir la normativa del PATRICOVA.  
- Ajuntament de Cabanes: indica que existeixen interferències amb el sector Pla de Burgà i amb les àrees semiextensiva i extensiva del sòl no urbanitzable no programat i amb la zona sud del nucli urbà (zona del Campet).  
En la documentació s'indica que el PORF respecte d'altres actuacions i plans té caràcter indicatiu.  
- Servei de Vida Silvestre: s'insisteix que en les normes de gestió de la ZEC de Serra d'En Garceran existeixen una sèrie d'activitats sotmeses a avaluació preliminar de repercussions, com per exemple l'obertura o canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals. Respecte de l'escalada en aquest espai es considera incompatible en determinades zones.  
  
Es destaca com molt adequat el model silvícola per a les formacions de Pinus nigra en masses mixtes amb Quercus ilex o Q. faginea.  
En relació a l'indicat en l'informe, la proposta del PORF recorda que «El PORF assumeix el que s'estableix en els PORN i PRUG dels espais naturals protegits, així com en els espais Xarxa Natura 2000. Haurà de complir-se en qualsevol cas i en la mesura que els siga aplicable la legislació sectorial, especialment de Xarxa Natura 2000 i d'avaluació ambiental.»  
- Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar: se sol·licita que s'esmene en els plans de la documentació les línies de ribera del mar, partió del domini públic mirítimoterrestre, etc. També cal recollir-se en la documentació les limitacions de propietat sobre els terrenys contigus a la ribera del mar, així com recollir la normativa sectorial de Costes.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni: s'informa favorablement amb subjecció a la condició que s'atenguen les exigències i determinacions patrimonials referides en l'informe, i s'aporte justificació documental de la seua incorporació al pla. S'analitza en aquest el seu compliment i de quina manera s'assumeixen expressament les mesures cautelars indicades en aquest pel promotor de l'actuació.  
  
Des del punt de vista arqueològic s'indica que s'haurà d'incorporar la relació detallada dels jaciments arqueològics, monuments i llocs amb art rupestre, la localització d'aquells i l'obligació que moviment de terra o plantacions que es facen dins dels entorns dels jaciments, haurà de comptar amb el previ i preceptiu informe de la Conselleria de Cultura.  
  
Des del punt de vista etnològic s'indica que és necessari incloure la ubicació de tots aquells elements del patrimoni etnològic susceptibles de ser impactats, la valoració del grau d'afectació i la proposta de mesures correctores per tècnic competent en la matèria.  
En relació amb el patrimoni paleontològic s'indica que s'haurà d'incloure un inventari dels jaciments paleontològics, inclosos els béns mobles i immobles afectats que poguera albergar la demarcació forestal, amb la valoració de la incidència de les diverses actuacions que contempla el pla sobre aquest patrimoni. S'indica igualment el contingut de la memòria d'impacte patrimonial i altres precisions respecte de les actuacions específiques a realitzar en un futur.  
La present DATE ressalta que en la documentació presentada s'adjunta un annex de béns materials i patrimoni cultural en el qual es detallen els elements patrimonials catalogats pels municipis així com les mesures preventives a adoptar segons la normativa aplicable al patrimoni cultural valencià.  
Tenint en compte l'informe s'efectuaran les correccions que corresponguen i s'obtindrà informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Servei d'infraestructura verda i paisatge (25.09.2019): en el qual s'estableixen una sèrie de qüestions que han d'atendre's, com més endavant s'indica.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
L'EATE realitza una avaluació del PORF general destacant fonamentalment els efectes positius, encara que també s'indiquen els efectes negatius que podran haver-hi fonamentalment en l'àmbit dels projectes que es desenvolupen a partir del pla.  
L'avaluació consisteix a valorar les diferents actuacions o usos següents, indicant la seua magnitud, duració, probabilitat, reversibilitat, acumulació i risc per a la salut humana: governança, zonificació, usos no forestals, usos no cinegètics, ús recreatiu, silvicultura, repoblació i infraestructures. S'indiquen els efectes sobre diferents elements o factors de manera genèrica, i comparant-la amb l'avaluació del PATFOR. No s'ha efectuat una avaluació a dos nivells, objectius i directrius i propostes d'actuació.  
Es plantegen una sèrie de mesures preventives i correctores, i s'indiquen com a preventives les directrius utilitzades per a la gestió forestal sostenible. S'aporta una llista de 30 mesures preventives i correctores amb un enfocament majoritari a escala de projecte. Aquestes mesures es consideren adequades pel que hauran d'incorporar-se al PORF formant part de les directrius d'aquest.  
En l'EATE es realitza una anàlisi de les alternatives plantejades i els motius de la seua selecció.  
L'assignació d'ús preferent conservació o de producció es realitza utilitzant una sèrie de criteris: existència de figures de protecció i l'erosió actual en el primer cas i en el segon cas, el pendent mitjà, la qualitat del sòl i l'ús de pastures. L'assignació d'un ús preferent reflecteix l'aptitud preferent per a aqueixos usos, sense detriment d'altres funcions que també estan presents.  
Respecte dels criteris per a l'assignació de l'ús preferent de conservació s'ha utilitzat bàsicament l'existència d'espais naturals protegits, complementada per la informació del banc de dades de biodiversitat, la qual cosa ha ocasionat que es creen algunes subzones per la concentració d'espècies d'interés cosa que serveix per a la seua delimitació cartogràfica, i en el cas del paratge de l'Astor a Vistabella del Maestrat on no existeix cap figura de protecció es pretén coordinar una actuació per a proposar alguna figura de protecció amb el servei de gestió d'espais naturals protegits.  
L'assignació d'usos preferents no vol dir que no puguen dur-se a terme altres usos, encara que sí que suposa l'aplicació o no d'unes directrius de compatibilitat de gestió forestal amb la biodiversitat o un determinat límit màxim d'extracció en tales per a aprofitaments sostenibles de fustes, biocombustibles i llenyes (OT 1.1 i OT 1.2).  
  
Sense perjudici que el criteri utilitzat, de la presència i nombre de figures de protecció per a l'assignació de l'ús de conservació, simplifica l'anàlisi i pot deixar de costat zones amb valor localment, així com del fet que a escala de major detalle l'homogeneïtat d'una unitat no és tal i pot donar lloc a conclusions diferents. Fent servir els criteris proposats, a la unitat ambiental 5 hauria d'assignar-se-li un ús potencial preferent de conservació - protecció preferent de la biodiversitat: En fer els càlculs s'ha assignat per error, en el resum de les valoracions (pàgina 174 de la memòria del pla) un valor 18 per a la producció de béns amb valor de mercat a la unitat 5 i s'ha pres com a referència, quan el valor és de 8 (pàgina 173), per la qual cosa les dades numèriques han de canviar en totes les unitats. Això faria canviar tots els valors numèrics, però tan sols l'assignació d'ús potencial preferent de la unitat 5, que hauria de passar de l'ús assignat en el pla de producció preferent de béns de mercat a l'ús de conservació-protecció. Cal, doncs, revisar-se l'assignació.  
  
L'anàlisi es considera, en qualsevol cas, positiu. No obstant això, s'estima que amb un estudi més detallat (l'escala utilitzada per als ecosistemes forestals és 1:50.000, de l'inventari forestal nacional núm. 3, IFN 3) es podrien posar en relleu zones amb valor a escala municipal o local que no es detecten a aquesta escala. En conseqüència, és necessari que es tinga en compte aquesta circumstància en el procediment d'aprovació dels instruments tècnics de gestió i en les autoritzacions. D'altra banda, les unitats ambientals definides no són completament homogènies, i encara que s'han delimitat subzones o subunitats (seguint un criteri quasi preferent de l'existència de processos erosius o no i de figures de protecció), s'estima necessari en els instruments de gestió i autoritzacions revisar l'assignació d'usos i les característiques de la zona d'actuació per a evitar efectes negatius significatius.  
La cartografia de les propostes d'actuacions s'ha efectuat partint del PATFOR (que va usar cartografies IFN 3, 1:50.000 i SIOSE, 1:25.000), amb una presentació a escala 1:100.000. En algun cas la revisió efectuada ha descendit al detall d'1:10.000 (reducció de combustibilitat en zones d'alta perillositat per incendis forestals).  
Tenint en compte, d'una banda, les circumstàncies abans indicades, i per una altra, i fonamentalment, que l'avaluació ambiental efectuada és genèrica, s'estima que haurà de ser a través dels diferents instruments de gestió i autoritzacions o aprovacions de les actuacions en terreny forestal que es desenvolupen a partir del PORF quan es determine si són zones en les quals no ha d'actuar-se o, en cas de fer-ho, les condicions ambientals a establir amb detall.  
Les diferents propostes d'actuació efectuades, en conseqüència, s'han de prendre a títol informatiu, ja que existeix incertesa sobre l'absència d'efectes a escala més detallada i haurà de ser a través dels diferents instruments de gestió o les diferents actuacions plantejades, quan es determine amb precisió si han d'existir restriccions o condicions ambientals per a la seua realització, o si fins i tot no han de dur-se a terme.  
Per exemple, no s'han avaluat les zones a repoblar amb detall, sinó que s'ha fet una avaluació genèrica, i així podrien existir zones concretes on hi haja limitacions ambientals, i caldria establir amb detall les restriccions. En principi, les actuacions de repoblació es considera que seran positives depenent de les condicions d'aquestes, no obstant això, s'estima necessari que en la fase d'aprovació dels diferents instruments de gestió que desenvolupen el PORF, es realitze una anàlisi de major detall en aquest sentit.  
Les actuacions que requereixen una avaluació detallada, per la seua possible repercussió ambiental, són: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures, i obres de correcció hidrològica forestal.  
Es considera que ha de realitzar-se aquesta anàlisi per part del promotor de l'actuació i valorar-se aquests extrems per l'administració que autoritze en tractar-se del tipus d'actuacions que podrien provocar efectes negatius significatius, i perquè no s'ha efectuat una anàlisi de major detall a escala del PORF, i quan així ho establisca la legislació sectorial, mitjançant un procediment reglat d'avaluació d'impacte ambiental (EIA).  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i en quines condicions es duran a terme, s'utilitzaran criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, i també criteris cientificotècnics de general acceptació tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). S'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i uns altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció enfront de l'erosió.  
Les directrius plantejades es consideren acceptables des del punt de vista ambiental, i s'estima que el signe de l'efecte ambiental (positiu o negatiu) dependrà de la manera d'aplicació. Per exemple, s'estima positiu que en les directrius silvícoles de recàrrega d'aqüífers i regulació d'avingudes s'establisca com a prioritat el manteniment de les estructures abancalades. Igualment s'estima positiu l'esforç realitzat en totes les directrius respecte de la conservació de la biodiversitat, i especialment el desenvolupament de directrius de compatibilització amb la diversitat biològica.  
No obstant això, s'estima necessari realitzar algunes matisacions o establir directrius addicionals o complementàries a les plantejades, com a continuació s'argumenta.  
Respecte de les directrius silvícoles, es proposen diferents models tenint en compte les espècies i diferents situacions, i s'ha fet un treball d'anàlisi i propostes de gran valor. Serà a través dels instruments de gestió i autoritzacions en els quals es determine el model d'intervenció silvícola a realitzar i, com abans s'ha indicat, es determinaran les condicions ambientals o si cal o no intervenir-hi.  
En les directrius per a la millora de la provisió de serveis subministrats per la muntanya es fa referència dels principis de gestió forestal sostenible que desenvolupen les directrius i propostes d'actuació plantejades. S'estima necessari per a evitar efectes negatius significatius que en les autoritzacions o aprovacions de les actuacions que afecten terrenys forestals i dels instruments tècnics de gestió forestal es complisca amb el següent criteri d'acord amb el document d'abast, i es justifique el seu compliment: els aprofitaments dels recursos que es prevegen que hauran de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF.  
El PORF inclou una sèrie de directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat. S'indica que s'aplicaran en aquelles unitats ambientals amb un ús potencial preferent de conservació - protecció preferent de la biodiversitat i el sòl. També s'indica que s'aplicaran en aquelles subunitats a les quals se'ls haja aplicat aquest ús com a preferent, i a més podran ser aplicades en altres unitats de la demarcació a criteri de l'administració forestal. Les directrius es consideren acceptables des d'un punt de vista ambiental, i tindran un efecte positiu respecte de la conservació de la biodiversitat. No obstant això, i malgrat la zonificació establida, l'heterogeneïtat de les zones o unitats en augmentar en escala aconsella que prèviament a l'aprovació de cada instrument de gestió i autoritzacions o aprovacions de les actuacions en terreny forestal es revise la necessitat de l'aplicació d'aquestes directrius o part d'aquestes a l'actuació sense perjudici que es troben en zones en les quals l'ús preferent siga diferent del de conservació i protecció, cosa que caldrà justificar en cas de no aplicar-se.  
  
Cal tindre en compte a més, que algunes directrius haurien de ser, en principi, d'aplicació general, com per exemple conservar tant l'arbre de nidificació d'àguila calçada i àguila marcenca com el seu entorn.  
  
Es considera necessari establir criteris que permeten evitar efectes negatius significatius en la conservació i millora dels boscos, relatius a la introducció d'espècies piròfites rebrotadores i productores de fruits carnosos per a potenciar la fauna i la capacitat de regeneració després d'incendis; on no existisquen prèviament o siguen escàs; a mesures de gestió específiques per a espècies estranyes, endèmiques i amenaçades; criteris encaminats a procurar, en la mesura del possible, la salvaguarda de boscos madurs i vells com a reserva de biodiversitat; a la conservació de microhàbitats i ecosistemes especialitzats valuosos; a la conservació d'arbres monumentals; i a la consideració de les àrees que pertanyen al catàleg valencià de base.  
Igualment s'estima necessari establir criteris per a evitar efectes negatius significatius a nivell dels aprofitaments de fusta de pinedes en relació a estudiar la necessitat d'establir limitacions en zones amb pendent elevat i en espais amb fonts o brolladors i en les conques de recàrrega d'aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat.  
  
En relació amb les actuacions de restauració i repoblació forestal, s'estima necessari complementar les directrius aportades amb alguns criteris generals respecte de la selecció d'espècies.  
Respecte dels ecosistemes fluvials i a les correccions hidrològiques forestals, s'estimen acceptables ambientalment les directrius proposades, no obstant això s'estima necessari complementar-les amb unes directrius generals que eviten afectacions negatives significatives.  
Respecte de les actuacions de plantació de fustes nobles, les directrius plantejades es consideren acceptables ambientalment, no obstant això s'estima necessari establir uns criteris addicionals per a evitar efectes negatius significatius tenint en compte que la finalitat de les mateixes no és la recuperació dels ecosistemes. Els criteris han de basar-se en la determinació de quins tipus de zones són adequades per a aquest ús, en cas de terrenys forestals, que siguen d'escàs valor. Consideracions similars es realitzen respecte de les plantacions de tòfones i a les plantacions de plantes aromàtiques i medicinals.  
En les directrius de gestió cinegètica i piscícola, entre les propostes d'inversions de millora s'estableix la realització de desbrossaments en zones amb gruixos complets de matoll, i s'indica que els desbrossaments seran selectius pel que fa a espècies a eliminar, com ara, el llentiscle (Pistacia lentiscus), el terebint (Pistacia terebinthus) i l'aladern (Rhamnus alaternus). Aquestes espècies pertanyen a etapes intermèdies de successió vegetal, encara que a vegades formen la vegetació potencial d'una zona. S'estima que poden ser objecte de l'eliminació però de forma selectiva i parcial i de forma excepcional, sempre que siga necessari, ja que poden formar part del sotabosc de les formacions madures.  
  
Les directrius relatives a ús públic es consideren acceptables ambientalment, però s'estima necessari complementar les relatives a l'escalada d'acord amb els criteris seguits en la tramitació d'anteriors Plans d'Ordenació de Recursos Forestals (PORF d'Altea i de Sant Mateu) seguint directrius d'informes rebuts.  
El pla planteja unes directrius silvícoles per al paisatge i la integració paisatgística que s'estimen adequades.  
D'acord amb l'informe del servei d'infraestructura verda i paisatge:  
  
L'estudi de paisatge proposa unes normes d'integració paisatgística i uns programes de paisatge que s'han integrat en el pla.  
En el pla d'infraestructura verda es representa gràficament la infraestructura verda incloent-hi LIC, ZEPA, parcs naturals, paratges naturals municipals, risc d'inundació, microreserves, zones humides i la seua zona d'influència, terreny forestal estratègic. S'estima necessari que a més es represente gràficament com a part d'aquesta les unitats paisatgístiques a les quals s'ha donat un valor alt i molt alt.  
S'estima necessari que els plans i projectes que es duguen a terme en el marc del PORF s'avaluen per l'òrgan substantiu amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda i en cas que els alteren significativament es duga a terme un estudi d'integració paisatgístic i s'informe pel servei d'infraestructura verda i paisatge, tot això amb la finalitat preventiva d'evitar efectes negatius a escala de major detall.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En relació al seguiment, en l'EATE s'indica que s'efectuarà mitjançant indicadors, utilitzant els proposats en el document d'abast respecte dels objectius ambientals, però no es detalla com s'efectuarà aqueix seguiment.  
La proposta de pla inclou un pla de seguiment, indicant-se que la vigència del pla és de 15 anys. S'aporten una sèrie d'indicadors comuns i altres específics, així com uns indicadors ambientals. Els indicadors ambientals són els que coincideixen amb els del document d'abast. La informació s'ha elaborat a partir dels inventaris forestals nacionals i del banc de dades de biodiversitat.  
La informació del banc de dades de biodiversitat s'actualitza per a espècies invasores cada 5 anys i per a espècies en general es va actualitzant contínuament. Respecte de la resta d'indicadors depenen dels inventaris forestals nacionals i la seua periodicitat de realització, igual que l'escala de treball i el detall de les formacions vegetals que distingeix. Això pot restar eficàcia a aquests indicadors. Hauria sigut molt més eficaç que s'haguera elaborat una cartografia més detallada a escala de demarcació.  
El pla preveu un seguiment que inclourà l'actualització dels indicadors cada 5 anys.  
En relació amb els indicadors ambientals s'indica el següent:  
- Respecte de l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals arborades o no, s'han tingut en compte les figures d'espais naturals protegits, i calia haver-se tingut en compte també aquelles que figuren en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc. En conseqüència hauran d'incloure's-hi també.  
  
- Respecte de l'actualització dels indicadors ambientals cada 5 anys, en aquells casos en els quals es parteix d'informació o cartografia que no s'actualitze amb aqueixa periodicitat, per exemple l'inventari forestal caldrà fer, en la mesura que siga possible, una actualització d'aquests a escala de demarcació.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre la present Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de Demarcació Forestal de la Vall d'Alba presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (Servei d'Ordenació i Gestió Forestal), havent-se d'incorporar en aquest, abans de la seua aprovació definitiva, les següents determinacions:  
A. Prèviament a l'aprovació del PORF s'obtindrà un informe de la Conselleria de Cultura respecte de l'afectació al patrimoni cultural, i caldrà adoptar les mesures que s'indiquen, si escau.  
B. En cas d'afectar-se a microreserves vegetals haurà d'obtindre's prèviament un informe del Servei de Vida Silvestre sobre els condicionants i limitacions a observar.  
C. Quan es duguen a terme accions que puguen incidir localment en territori de la comunitat autònoma limítrofa amb l'àmbit del PORF es notificarà aquesta circumstància a l'òrgan ambiental d'aquesta prèviament a la seua execució per a determinar si escau emetre un informe o autorització ambiental, o qualsevol altre tipus d'autorització en el marc de la legislació forestal autonòmica, en funció de les característiques de l'actuació, la seua dimensió, així com els valors naturals existents en els terrenys afectats i que pogueren veure's afectats.  
D. Es revisarà l'assignació d'ús potencial preferent de la unitat ambiental núm. 5, assignant-li el de conservació de la biodiversitat i protecció del sòl en comptes del de producció preferent de béns de mercat.  
E. Es corregirà la documentació d'acord amb el sol·licitat per la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar del Ministeri de Transició Ecològica en el seu informe de data 12 de desembre de 2018. En relació amb el representat gràficament de la partió del domini públic marítim - terrestre i servituds, limitacions a la propietat i normativa sectorial de Costes.  
F. S'inclourà com a criteri ambiental per a les actuacions silvícoles el següent: «El programa d'actuacions silvícoles es realitzarà prevalent el concepte de sostenibilitat enfront del de productivitat, assegurant el manteniment de la biodiversitat i garantint la recuperació de les interaccions ecològiques.»  
G. Directrius per a l'autorització o aprovació d'actuacions que afecten terrenys forestals i instruments tècnics de gestió forestal:  
G.1. S'haurà de complir el següent criteri i justificar-ho: els aprofitaments dels recursos que es crega que hagen de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF.  
G.2. Prèviament a l'autorització o aprovació es determinarà per a cada zona d'actuació concreta l'ús preferent tenint en compte l'ús o usos preferents definits en la zona general, l'àmbit de referència en què s'enquadra, tot justificant el compliment del següent criteri: Els aprofitaments dels recursos que es determine que hagen de ser compatibles amb els objectius ambientals estratègics del PORF, així com amb els objectius de qualitat paisatgística establits en l'apartat 6 de l'Estudi de Paisatge, adaptats a l'àmbit que comprenga la zona de l'aprofitament. Es determinarà en cada cas el servei ambiental prioritari però sempre respectant el que s'ha indicat adés.   
Es determinarà si hi ha zones que haurien de quedar excloses d'actuació per motius ambientals o les condicions ambientals que han d'establir-se en cas d'actuació.  
G.3. Prèviament a l'aprovació o autorització, en el següent tipus d'actuacions que a continuació es detallen, es considera necessari realitzar la següent anàlisi, per la possible repercussió ambiental.  
L'anàlisi es realitzarà per part del promotor de l'actuació i hauran de valorar-se aquests punts per part de l'administració que l'autoritze, tot després de l'avaluació d'impacte ambiental per a aquells supòsits establits en la legislació sectorial en la matèria.  
Actuacions: repoblacions forestals, aprofitaments per a producció de fusta i biocombustible, plantació de fustes nobles, aprofitament de pastures, i obres de correcció hidrològica forestal.  
1. Estudi de la vegetació i fauna de la zona en la qual s'intervindrà, duent a terme una valoració d'aquesta. S'analitzarà detalladament els matolls i herbassars (raresa, diversitat, funció per a la fauna, funció protectora del sòl, etc.).  
En la mesura que siga possible i segons el tipus d'actuació, s'analitzarà la complexitat i composició dels diferents estrats presents, en aspectes relatius al grau de naturalitat i maduresa i la singularitat i diversitat d'espècies, amb la finalitat de poder establir mesures per a la seua conservació i gestió.  
En relació amb l'estrat arbustiu serà d'important rellevància per a la gestió conéixer l'abundància i grau de cobertura d'espècies d'estratègia rebrotadora i de les productores de fruits carnosos, espècies que són la clau per a la resiliència de l'ecosistema i de l'abundància d'interaccions mutualistes planta-animal en els boscos mediterranis.  
2. Es determinarà i justificarà, si pel valor de la zona i el tipus d'actuació, la intervenció plantejada ha de dur-se a terme o no, i en cas afirmatiu, amb quines condicions.  
3. Es consultarà per l'òrgan substantiu prèviament al servei de vida silvestre en relació a espècies de fauna i flora i hàbitats d'interés, que determinarà si escau les mesures a adoptar en cas de ser acceptable la intervenció.  
G.4. Prèviament a l'aprovació dels instruments tècnics de gestió forestal en aquelles unitats o subunitats l'ús potencial de les quals preferent no siga el de conservació - protecció preferent de la biodiversitat i el sòl, haurà d'analitzar-se la necessitat de l'aplicació de les directrius per a compatibilitzar la gestió forestal amb la biodiversitat o part d'elles a l'actuació, i s'haurà de justificar en cas de no aplicar-se.  
  
Per a determinar l'ús de les zones d'actuació i amb quines condicions es duran a terme, s'utilitzaran criteris per a la valoració de la flora, fauna i vegetació basats en els diferents graus de protecció establits en la legislació sectorial, i també criteris cientificotècnics de general acceptació tenint en compte l'àmbit de referència (demarcació). S'indiquen alguns, que són específics per a vegetació i ecosistemes, i uns altres poden aplicar-se també a espècies:  
- Grau de raresa i amenaça.  
- Diversitat.  
- Fragilitat i reversibilitat.  
- Representativitat.  
- Grau de conservació o naturalitat (alteració humana).  
- Grau de maduresa.  
- Presència d'exemplars singulars pel seu desenvolupament.  
- Importància per a la fauna, per a l'aprofitament humà (fusta, pastures, etc.) i per a la protecció enfront de l'erosió.  
Prèviament a l'aprovació dels instruments tècnics de gestió forestal que es desenvolupen a partir del PORF, es durà a terme en cas d'afectació a espai inclòs en la Xarxa Natura 2000, una avaluació de repercussions sobre aquesta d'acord amb el que s'estableix en la legislació sectorial.  
H. Abans de l'aprovació dels tractaments de defensa contra incendis s'analitzaran les propostes de gestió de les àrees tallafocs (ús de bestiar, espècies a mantindre, intensitat, funcionalitat com a via d'accés contra incendis, etc.), així com les seues repercussions ambientals des del punt de vista de l'ecosistema: fauna, flora d'interés, etc., per a adoptar, si escau, mesures correctores.  
Prèviament a l'aprovació dels instruments de gestió o autoritzacions o aprovacions d'actuacions hauran d'analitzar-se la funció de les zones agrícoles existents en la zona en el seu paper de lluita contra incendis i també en la seua funció paisatgística i per a la fauna, per a adoptar mesures sobre aquest tema.  
I. L'ús de purins es restringeix exclusivament a terrenys de cultiu seguint la legislació sectorial, i a més s'afegirà que se seguirà el que s'estableix en les avaluacions d'impacte ambiental, si escau.  
J. S'establiran els següents criteris en relació amb l'aprofitament forestal per a fusta i de biomassa forestal amb finalitats energètiques:  
  
- L'increment d'aquest tipus d'aprofitaments queda supeditat a la seua compatibilitat amb la conservació de la biodiversitat, el manteniment general dels ecosistemes forestals, i analitzant amb detall, en cada instrument de gestió i autorització o aprovació d'actuació si la zona és compatible o no amb aquest aprofitament des d'un punt de vista ambiental, i ajustant, si escau, la intensitat de l'ús als valors ambientals.  
  
- Prèviament a l'aprovació de cada instrument tècnic de gestió o autorització o aprovació de l'actuació s'analitzaran amb detall els valors naturals de la zona d'actuació determinant si es poden aplicar aquests aprofitaments i sota quines condicions, tot prevalent els criteris ambientals de conservació de la biodiversitat i paisatge, enfront de criteris de productivitat i beneficis econòmics. Haurà de justificar-se igualment la compatibilitat de l'aprofitament amb la possible funció protectora de les formacions vegetals.  
- Abans de l'aprovació de l'instrument de gestió o autorització o aprovació de l'actuació, s'analitzarà la decisió de l'aprofitament, d'una banda, amb l'efecte sobre el canvi climàtic derivat de la pèrdua de matèria vegetal (emissió-fixació de CO2), i d'una altra banda amb la pèrdua de material vegetal necessari per a la formació de sòl, amb l'establiment de mesures preventives que minimitzen els efectes negatius com per exemple deixar en la zona les porcions més fàcilment descomponibles (fullaraca i branques xicotetes).  
K. S'establiran com a criteris a seguir en les plantacions de fustes nobles aquests:  
- Implantació preferent en terrenys de cultiu.  
- Si es planteja en terrenys forestals, hauran de ser d'escàs valor ambiental, fonamentalment antics terrenys de cultiu amb caràcter forestal i d'escàs valor ambiental.  
- En cas de requerir aportacions hídriques mitjançant regs caldrà justificar-se la disponibilitat d'aigua, i la no afectació negativa als aqüífers de la zona.  
Respecte de les plantacions tofoneres i d'aromàtiques i medicinals, els criteris seran els mateixos, excepte justificació que la plantació i la forma d'explotació siga de manera que s'assimile a un aprofitament d'aquest tipus de formacions en el seu medi natural.  
L. S'incorporaran els següents criteris ambientals respecte de camins forestals públics d'acord amb la memòria ambiental del PATFOR (apartat 6.2.3):  
1. Es maximitzarà el seu ús amb la finalitat de disminuir la proliferació d'infraestructures del mateix tipus en terrenys forestals.  
2. En les finalitats concretes que es proposa es tindrà en compte les possibles molèsties a fauna d'interés, la possibilitat de restringir l'accés als ecosistemes de major valor.  
M. Directrius per a la conservació i la millora dels boscos s'inclouran:  
- Es potenciarà, en la mesura que siga possible, les repoblacions amb espècies rebrotadores i productores de fruits carnosos, en els llocs on escassegen o estiguen absents.  
- Es procuraran mesures de gestió que no tinguen una incidència desfavorable en la conservació d'elements singulars (espècies estranyes, endèmiques i amenaçades).  
- En els instruments tècnics de gestió s'identificaran els rodals de boscos madurs i vells, sobre la base de criteris de naturalitat i complexitat estructural, i es procurarà, en la mesura del possible i sempre que siga convenient, la seua salvaguarda com a reserves de biodiversitat.  
- En els instruments de gestió s'assenyalaran els elements arboris monumentals que actualment formen part del catàleg valencià d'arbres monumentals i se'n caracteritzaran uns altres que potencialment puguen ser inclosos.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar les àrees que pertanyen al catàleg valencià de materials de base (fonts de llavors, rodals selectes, poblacions de conservació de recursos genètics). Caldrà recaptar en aquests casos un informe de la secció de conservació de recursos genètics forestals, que establirà les limitacions amb la finalitat de preservar la seua funció com a reserva de recursos genètics.  
- Els instruments de gestió hauran de considerar l'heterogeneïtat territorial i proposar mesures de conservació i gestió, en cas de ser valuosos, dels microhàbitats o ecosistemes locals especialitzats existents en el seu àmbit com a llocs molt pedregosos o rocosos, penyes, brolladors, llacunes temporals, etc.).  
N. En relació als aprofitaments de fusta de les pinedes:  
- Amb la finalitat de conservar els sòls s'hauran d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en les àrees amb pendent elevat.  
- S'haurà d'estudiar la necessitat d'establir limitacions als aprofitaments de fusta i als treballs silvícoles en els espais de fonts o brolladors i en la conca de recàrrega dels aqüífers per a protegir els recursos hídrics i la biodiversitat.  
O. S'inclouran com a criteris generals de restauració i repoblació:  
  
- Respecte de l'elecció d'espècies: es realitzarà en col·laboració amb el servei amb competència en biodiversitat, a fi de triar aquelles espècies autòctones potencials de la zona i millor adaptades ecològicament. La selecció d'espècies haurà de basar-se també en el coneixement de la vegetació potencial de cada zona (associacions vegetals) i de la realitat de la demarcació forestal, tant pel que fa a vegetació com a flora.  
  
P. S'inclouran les següents directrius en relació a la restauració dels ecosistemes fluvials i les correccions hidrològiques forestals:  
- Directrius de restauració ecosistemes de ribera:  
1. Es considera fonamental l'adequació morfològica de les riberes quan siga necessari.  
2. És molt important disposar de superfície suficient per a la restauració dels ecosistemes de ribera, i caldrà valorar la possibilitat d'adquisició de nous terrenys.  
3. Ocupació preferent, en aquelles situacions que ho permeten, de tècniques de bioenginyeria.  
4. Adequada elecció d'espècies basada en el coneixement previ de la vegetació de la zona i enfocada també a la restauració de l'ecosistema (funcionalitat per a la fauna).  
- Directrius correccions hidrològiques forestals:  
1. Ús en la mesura que siga possible de tècniques de bioenginyeria en els llits.  
2. Buscar, en la mesura que siga possible, la compatibilitat de les diferents estructures que poden plantejar-se amb la vegetació per a millorar la integració paisatgística i la funcionalitat per als ecosistemes.  
Q. En les directrius de gestió cinegètica i piscícola, entre les propostes d'inversions de millora s'estableix la realització de desbrossaments en zones amb volums complets de matoll, i s'estableix que els desbrossaments seran selectius indicant-se com a espècies a eliminar entre altres, el llentiscle (Pistacia lentiscus), el terebint (Pistacia terebinthus) i l'aladern (Rhamnus alaternus). Es considera que en cas de plantejar-se l'eliminació d'aquestes espècies, per ser necessari, ha de ser selectiva i parcial, i de forma excepcional.  
R- Si inclouran les següents directrius relatives a la regulació de l'escalada:  
1. Zones amb flora catalogada: prohibició d'instal·lar vies noves i prohibició d'escalar en vies existents.  
2. Zones amb avifauna catalogada que crien en la paret rocosa:  
2.1. Vies d'escalada instal·lades. Zona amb restricció temporal (prohibit escalar entre gener-juny).  
2.2. Prohibició d'instal·lar vies noves.  
3. En la resta de zones:  
3.1. Si hi ha vies d'escalada ja existents no hi ha cap restricció.  
3.2. Si es pretenguera instal·lar vies noves i estigueren en Xarxa Natura 2000 o hi haguera fauna o flora protegida això haurà de ser avaluat per l'òrgan competent.  
S. D'acord amb els informes del servei d'ordenació del territori s'inclourà en el PORF el següent: respecte dels projectes d'usos, activitats i infraestructures que es pretenguen desenvolupar en la demarcació forestal i que puguen tindre una incidència en la problemàtica de la inundabilitat de les diferents conques que discorren pels municipis que formen part d'aquesta, s'efectuarà una anàlisi d'aquells amb la finalitat de determinar les afeccions i repercussions d'inundabilitat per a complir la normativa del PATRICOVA.  
T. S'inclouran en el PORF les següents determinacions:  
- Las superfícies qualificades amb valor alt o molt alt en el pla «Valor del paisatge» de l'estudi de paisatge han de formar part de la infraestructura verda del territori delimitada pel pla.  
- Els plans (en la mesura que zonifiquen o regulen usos) i projectes que es duguen a terme en el marc del PORF hauran de ser avaluats (per e l'òrgan substantiu) amb la finalitat de determinar la seua incidència concreta en el paisatge i la infraestructura verda i, en el cas d'alterar significativament el caràcter o la percepció del paisatge o estar sotmesos a avaluació ambiental, elaborar un estudi d'integració paisatgística i obtenir un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
O. L'avaluació ambiental del PORF no exclou l'avaluació d'impacte ambiental d'aquells projectes o actuacions que el desenvolupen subjectes a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la legislació sectorial en la matèria.  
V. Mesures preventives i correctores: les mesures preventives i correctores (30) indicades en l'EATE hauran d'incorporar-se al PORF com a directrius per al seu compliment.  
W. Seguiment del pla:  
- Indicadors ambientals:  
- En aquells indicadors en els quals es parteix d'informació o cartografia de l'inventari forestal nacional que no s'actualitze amb la periodicitat de 5 anys, caldrà fer, en la mesura que siga possible, una actualització d'aquests en l'àmbit de la demarcació.  
- S'haurà d'incloure, en la mesura que siga possible, en la informació de l'indicador de superfície forestal protegida d'àrees forestals arborades o no aquells sòls que figuren en el planejament urbanístic amb diferents tipologies de protecció relatives a ecosistemes forestals i paisatge: protecció forestal, ecològica, paisatgística, etc.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels quals siga procedent en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que hi són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera fet l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Es donarà trasllat d'aquesta a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre la Declaració Ambiental i Territorial Estratègica del Pla d'ordenació dels recursos forestals de Demarcació forestal de la Vall d'Alba, i s'hauran d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Cal notificar a les persones interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 d'octubre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 5 de novembre de 2019. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8696, del 12-12-2019 (2019/10844)

RESOLUCIÓN de 5 de noviembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica correspondiente al expediente 40/16-EAE Vall d'Alba.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8696

Fecha DOGV
:   12-12-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/10844

CVE


Fecha del documento
:   05-11-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de noviembre de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica correspondiente al expediente 40/16-EAE Vall d'Alba. [2019/10844]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana y de conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, los cuales establecen la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la Declaración Ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica correspondiente al expediente 40/16-EAE Vall d'Alba  
  
«Declaración Ambiental y Territorial Estratégica  
Trámite: Evaluación Ambiental de Plan.  
Promotor: Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental (servicio de ordenación y gestión forestal).  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
Localización: Demarcación forestal de Vall d'Alba.  
Expediente: 040-2016-EAE.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 26 de septiembre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan de ordenación de los recursos forestales de Demarcación forestal de Vall d'Alba, en los siguientes términos:  
El objeto de la Declaración Ambiental Estratégica y Territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP). Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 29 de noviembre de 2018 se recibe de la Subdirección General de Medio Natural la siguiente documentación:  
  
- En formato digital:  
· Propuesta de Plan, planos y anejos.  
· Estudio ambiental y territorial estratégico (EATE):  
- Memoria.  
- Anejos:  
· Bienes materiales y patrimonio cultural.  
· Estudio de Paisaje.  
· Plan de Participación Pública.  
· Resumen no técnico del EATE.  
· Planos.  
· Expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
  
- En formato papel:  
· Estudio ambiental y territorial estratégico.  
· Propuesta de Plan.  
· Expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
· Certificado de información pública.  
· Cumplimiento parámetros, determinaciones y documentos exigidos por la normativa sectorial.  
  
El 2 de julio de 2019 se recibió, a requerimiento del servicio de evaluación ambiental estratégica, la siguiente documentación: copia de nuevas consultas e informes recibidos.  
  
  
A) Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio 25/04/16  
Emisión del Documento de Alcance (DA) 05/07/17  
Participación Pública y Consultas de la Versión Preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo de 45 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 08/05/18  
Remisión de la documentación para emitir la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica (DATE) por Subdirector General de Medio Natural. Documento con diligencia del Jefe de servicio de ordenación y gestión forestal que se trata de documentación original que se somete a DATE.  
  
Respuesta a requerimiento con nueva documentación. 29/11/18  
  
  
  
  
02/07/19  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico.  
B.1) Determinaciones a tener en consideración señaladas en el documento de alcance.  
En el expediente de evaluación ambiental estratégica se ha incluido un apartado de cómo se han tenido en cuenta las consideraciones efectuadas en el DA de forma clara y detallada, que ha sido de gran utilidad para el órgano ambiental a la hora de efectuar la valoración técnica.  
En líneas generales se han tenido en cuenta las consideraciones efectuadas en el DA, por ejemplo, se han incluido las directrices de restauración de actividades mineras, detallándolas y completándolas, o se ha aceptado el criterio indicado en el DA de no uso de purines con fines de fertilización para mejora de pastos en terrenos forestales, restringiéndolo solo a terrenos agrícolas siguiendo lo establecido en la legislación sectorial.  
Se valora positivamente el esfuerzo realizado en la profundización del diagnóstico y la explicación del proceso de elaboración de la propuesta de plan. No obstante, se considera que el haber efectuado un diagnóstico más detallado a nivel de unidades ambientales habría ayudado a mejorar los resultados.  
En algunas cuestiones se estima necesario efectuar una serie de correcciones, y así se expone a continuación y en posteriores apartados.  
- Se ha tenido en cuenta la normativa de las diferentes figuras de protección a través de las directrices para la compatibilización de la gestión forestal con la biodiversidad, lo que se considera positivo. Respecto a la figura de microrreservas vegetales se estima necesario establecer una medida preventiva adicional para evitar afecciones negativas significativas a nivel de proyecto.  
- Para tener en cuenta como se indica en el DA que existen zonas de valor no contempladas en las figuras de protección a una mayor escala, se indica que se han analizado los datos del banco de biodiversidad delimitando varias subunidades como «hotspot» de biodiversidad. Se trata de unas zonas en la que existe una acumulación relevante de especies de interés. Se considera positivo el tratamiento efectuado pero se estima necesario que se adopten medidas a nivel de plan para evitar a nivel de proyectos efectos negativos significativos, y poder detectar a escala mayor zonas de valor, como en apartados siguientes se analizará.  
- Se valora positivamente la mejora de información respecto a la vegetación y fauna. No obstante, las consideraciones efectuadas en el DA respecto a efectuar estudios de las características de los matorrales existentes, propuestas de áreas cortafuegos, etc., se ha abordado parcialmente.  
Respecto al estudio de matorrales se ha efectuado a partir de la información del PATFOR. Teniendo en cuenta la escala del PATFOR (1:50.000), se estima necesario, como medida preventiva, que en los instrumentos de gestión se realice un análisis previo, sin perjuicio la propuesta de gestión de los matorrales efectuada en el PORF.  
En relación a la gestión de usos no forestales en interfaz se aportan unas directrices. Respecto a la gestión de áreas cortafuegos, se indica que no se incorpora nada, al estar previstas en otros instrumentos de planificación como los planes de prevención de incendios.  
Se consideran positivas las propuestas de gestión de matorrales y las directrices para las zonas de interfaz, no obstante se considera necesario adoptar medidas de prevención adicionales a nivel de instrumentos de gestión, por una parte para analizar con más detalle los matorrales existentes en la zona de actuación, y por otra, para analizar y determinar el papel de las zonas agrícolas existentes.  
Respecto a las áreas cortafuegos se estima que es necesario realizar previamente a la aprobación de los tratamientos de defensa contra incendios sus repercusiones ambientales.  
- Según se indica en la documentación, cartografía de suelo forestal se presenta a escala 1:10.000 y para el resto de cartografía la escala de trabajo es 1:100.000. La cartografía de las propuestas de actuaciones se ha efectuado partiendo del PATFOR (que usó cartografías IFN 3, 1:50.000 y SIOSE, 1:25.000).  
La escala 1:100.000 para presentación de resultados se considera adecuada, no obstante se estima que para el análisis de determinados factores como la vegetación una escalla de mayor detalle habría permitido ser más precisos en el diagnóstico y valoraciones, teniendo en cuenta que se ha pasado de un ámbito de toda la Comunitat Valenciana (PATFOR) a un ámbito de una demarcación forestal (PORF).  
- Respecto al uso de purines, la rectificación de permitir el uso solo en terrenos agrícolas se estima adecuada, debiendo seguirse como se indica la legislación sectorial, pero además, en su caso, también lo establecido en las evaluaciones de impacto ambiental.  
- Se han incorporado gran parte de las consideraciones efectuadas en el DA respecto al aprovechamiento de la biomasa con fines energéticos y al aprovechamiento de producción de madera con otros fines, no obstante, se estima necesario realizarlo de forma completa para evitar efectos negativos significativos a nivel de plan.  
Además se considera, en relación con el aprovechamiento forestal para madera y de biomasa forestal con fines energéticos, que el incremento de este tipo de aprovechamientos debe supeditarse a su compatibilidad con la conservación de la biodiversidad, el mantenimiento de los ecosistemas forestales, y deberá analizarse con detalle en cada instrumento de gestión si la zona es compatible o no con este aprovechamiento desde un punto de vista ambiental, y ajustar la intensidad de uso a sus valores ambientales. Este criterio es necesario establecerlo para evitar efectos negativos significativos sobre los ecosistemas.  
La demarcación presenta zonas con gran valor ambiental o función protectora y otras zonas con suelos escasos o relieves acusados, por lo que, en principio, tanto los aprovechamientos de madera con fines energéticos como con otros fines, deberían proceder de biomasa residual o de actuaciones que pretendan la evolución de las formaciones vegetales a etapas más maduras para la protección del suelo, etc. (restos de podas, tratamientos selvícolas, etc.). No obstante, existen zonas que pueden permitir aprovechamientos con otra orientación, como por ejemplo terrenos forestales con escaso valor ambiental, antiguos cultivos abandonados con escaso valor, zonas de mayor productividad, etc. Teniendo en cuenta la escala de trabajo del PORF y la evaluación genérica efectuada, se estima necesario que para este tipo de aprovechamientos se justifiquen previamente su conveniencia y su compatibilidad con los valores ambientales de la zona y su posible función protectora, sin perjuicio de que se haya establecido una orientación en la unidad o subunidad, debiendo revisarse para cada caso concreto.  
- Se ha incorporado, en general, en diferentes apartados del PORF los criterios indicados en la memoria ambiental del PATFOR (apartado 6.2.3), considerándose muy positivo.  
No se han por incorporado por completo los criterios ambientales respecto a los caminos públicos.  
- En relación con las zonas para mejorar las infraestructuras viarias, a nivel táctico no se han detectado déficits importantes, siendo las zonas de mayores déficits las que se corresponden con zonas abruptas y despobladas con poca actividad, no estando justificado en principio la inversión en caminos de nueva construcción en estas áreas. No obstante, se ha efectuado un análisis respecto a la necesidad de inversión en infraestructuras viarias en montes públicos, indicándose que será la planificación operativa la que determine caso por caso si es necesario ampliar la red de caminos.  
A este respecto, se recuerda la necesidad de evaluación de impacto ambiental de los proyectos de caminos rurales cuando discurran por terrenos naturales, seminaturales o incultos por terrenos boscosos o a media ladera.  
- En relación a la propuesta de análisis de destinar una superficie de la finca sin actuación, se indica que se establecen zonas de no intervención en las fincas hasta un máximo de un 10 % de su superficie. Esta norma se establece dentro de las directrices para compatibilizar la gestión forestal con la biodiversidad. Se indica que se aplicarán en aquellas unidades ambientales con un uso potencial preferente de conservación-protección preferente de la biodiversidad y el suelo. También se indica que se aplicarán en aquellas subunidades a las que se les haya aplicado eso uso preferente, y además podrán ser aplicadas en otras unidades de la demarcación a criterio de la administración forestal.  
La inclusión de la consideración efectuada en el DA a este respecto, tal y como se ha efectuado en el PORF es aceptable ambientalmente, aunque no se ha incorporado tal cual se indicó en el mismo, lo que hará que sea menos útil al poder ser el porcentaje muy pequeño. La propuesta en el DA era de una superficie mínima con carácter general del 10 % en todos los proyectos lo que podría permitir comparar la situación de intervención con la de no intervención. Se trataría de superficies de no intervención o más exactamente, de mínima intervención.  
- El Instituto aragonés de gestión ambiental del Gobierno de Aragón en la fase de consulta del DA indicó que en caso de que se lleven a cabo acciones que incidan localmente en el territorio aragonés se deberá notificar dicha circunstancia a ese organismo previamente a su ejecución para determinar si procede emitir un informe o autorización ambiental, o cualquier otro tipo de autorización en el marco de la legislación forestal autonómica, en función de las características de la actuación, su dimensión, así como los valores naturales existentes en los terrenos que pudieran verse afectados.  
En el estudio ambiental se analiza la posible afección con los terrenos limítrofes de Aragón, y se indica la necesidad de notificación, pero se estima que debe incluirse en el propio plan.  
B.2) Contenidos acordes con el documento de alcance  
En el expediente de evaluación ambiental estratégica se justifica con detalle y claridad cómo se han tenido en cuenta las consideraciones efectuadas en el DA.  
El EATE ha seguido en parte las indicaciones efectuadas en el documento de alcance.  
La documentación presentada permite efectuar una evaluación del plan y establecer, como más adelante se argumentará las determinaciones que deberán incorporarse al plan previamente a su aprobación.  
B.3) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El contenido del EATE se ajusta, en líneas generales, a lo establecido en el anexo VII de la LOTUP, estimándose suficiente para llevar a cabo la evaluación ambiental del plan.  
El EATE contiene un apartado de medidas preventivas y correctoras.  
En relación al seguimiento, el EATE relaciona los indicadores ambientales propuestos en el documento de alcance, aportando valores de los mismos de forma detallada. El protocolo del seguimiento se aborda en el plan.  
B.4) Información territorial  
El ámbito de actuación es la demarcación forestal de Vall d'Alba ubicada en la parte central de la provincia de Castellón, abarcando municipios de las comarcas de El Baix Maestrat, la Plana Alta, La Plana Baixa, L'Alcalatén y L'Alt Maestrat.  
La relación de municipios, 35, es la siguiente: Alcalà de Xivert y santa Magdalena del Pulpis de la comarca del Baix Maestrat; Almassora, Benicàssim, Benlloch, Borriol, Cabanes, Castelló de la Plana, Les Coves de Vinromà, Orpesa, La Pobla Tornesa, Sant Joan de Moró, Sarratella, Sierra Engarceràn, La Torre d'En Domenec, Torreblanca, Vall d'Alba, Vilafamés y Vilanova d'Alcolea de la Comarca de La Plana Alta; Alquerías del Niño Perdido, Borriana y Vila-Real de la comarca de la Plana Baixa; L'Alcora, Atzeneta del Maestrat, Benafigos, Xodos, Costur, Figueroles, Lucena del Cid, Les Useres y Vistabella del Maestrazgo de la comarca de L'Alcalatén; y Benasal, Culla, La Torre d'En Besora y Vilar de Canes de la comarca de L'Alt Maestrat.  
La demarcación limita al Norte con la demarcación forestal de Sant Mateu, con los siguientes municipios de Oeste a Este: Vilafranca, Ares del Maestrat, Catí, Albocasser, Tirig, La Salzadella, Cervera del Maestre y Peñíscola, al Oeste con la comunidad autónoma de Aragón (Teruel), al Este con el mar Mediterráneo y al Sur con los siguientes municipios, de Oeste a Este, pertenecientes a la demarcación forestal de Segorbe: Villahermosa del Río, Castillo de Vilamalefa, Ludiente, Argelita, Ribesalbes, Fanzara, Onda, Betxí y Nules.  
La superficie de la demarcación es de 217.942 hectáreas (Ha.) de las que 121.231,40 Ha. (55,6 %) son forestales. La superficie forestal declarada de utilidad pública es de 9.430,76 Ha. Respecto a incendios forestales las superficies medias afectadas están por encima de la media provincial. Entre los municipios con mayor número de incendios en el período 1999-2008 destacan Vistabella del Maestrazgo, La Alcora y la zona costera de Cabanes.  
Los municipios de las comarcas de L'Alcalatén y L'Alt Maestrat tienen una vocación más forestal y las comarcas de La Plana Alta, La Plana Baixa y EL Baix Maestrat tienen un carácter más agroforestal o agrícola.  
B.5) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
En el EATE se analizan cuatro alternativas en relación a la intensidad de los usos productivos:  
- Alternativa cero: no actuación.  
- Alternativa uno: prioridad de usos productivos.  
- Alternativa dos: prioridad de usos de conservación de la biodiversidad y protección.  
- Alternativa tres: objetivo multifuncional compatibilizando usos productivos con conservación del medio.  
La alternativa 3 es la elegida.  
Se describe la alternativa elegida: las fases de elaboración del plan y las cuestiones relevantes son las siguientes.  
Fase I: se ha realizado un análisis territorial en el que se estudian los diferentes servicios de los montes de la Demarcación (producción, regulación, cultural, biodiversidad, etc.).  
Fase II: a partir del análisis anterior se efectúa un diagnóstico integrado, interno y externo, en el que se sintetizan los principales problemas y potencialidades identificados y se concluye con un estudio a través de una matriz DAFO (Debilidades, Amenazas, Fortalezas y Oportunidades). El diagnóstico realizado se ha enriquecido con la participación pública.  
Del diagnóstico se destaca lo siguiente:  
- En el marco forestal: la elevada diversidad forestal exige una gestión forestal diferente (diferentes tipos de pinares, carrascales). Predominan los terrenos desarbolados dominando las garrigas y destacando los herbazales de montaña y ambiente fresco.  
Las principales formaciones arboladas son por este orden: Pinus halepensis, Quercus ilex, Pinus nigra, Pinus sylvestris, Pinus pinaster, Quercus faginea y Pinus pinea. La presencia de masas forestales continuas y con elevadas densidades puede derivar en un mayor riesgo de incendios forestales y en la pérdida de biodiversidad.  
Hay una gran cantidad de terrenos agrícolas abandonados que coloniza la vegetación forestal y mucho paisaje en mosaico agroforestal.  
Se trata de una demarcación con una productividad forestal notable, pero con una geomorfología que dificulta el uso de maquinaria forestal.  
- En relación con con los servicios de producción: la diversidad de especies da lugar a diversidad de servicios. El aprovechamiento de materiales vegetales para madera y con fines energéticos está muy poco desarrollado. La situación de capitalización de las masas forestales permitiría un aprovechamiento inmediato.  
Las especies más interesantes para la madera son, por este orden: Pinus nigra, Pinus sylvestris, Pinus pinaster y Pinus halepensis. Para combustibles son Quercus ilex, y en menor medida Pinus halepensis.  
Las plantaciones de maderas nobles requerirían de aportes de riego en todos los casos, pudiendo suponer una alternativa para la ocupación de los antiguos bancales abandonados.  
Las unidades ambientales 4 y 5 presentan un mayor desarrollo de la ganadería (bovina seguida de ovina). La participación pública insistió en la necesidad de desarrollar este servicio.  
Las zonas más húmedas tiene un buen desarrollo de las producciones de recursos micológicos. La trufa negra es importante en las unidades 4 y 5, con plantaciones.  
- En relación al servicio de regulación: la erosión potencial es mayoritariamente alta o muy alta, siendo importante el abancalamiento histórico de los terrenos.  
La densificación de las masas forestales puede crear problemas en el servicio de recarga de acuíferos y respecto a los incendios forestales.  
- En el marco de los servicios culturales: la actividad cinegética es intensa y genera unas rentas que son frecuentemente el ingreso principal de las fincas. Esta actividad genera opiniones contrarias respecto a la necesidad de fomentarla o de reducirla.  
El uso público es creciente. La participación pública indica una preocupación por la planificación de este servicio con diferentes enfoques.  
- En relación a la biodiversidad: se trata de un territorio rico en especies y ecosistemas, con un porcentaje de aproximadamente un 40 % del terreno forestal incluido en Red Natura 2000.  
Las especies invasoras de fauna y flora son un problema de importancia creciente.  
- En el marco de la gobernanza: el grado de desarrollo de los acuerdos de custodia del territorio es muy bajo al igual que los instrumentos de planificación forestal.  
Fase III: se definen los objetivos y la zonificación. A partir del análisis DAFO, se efectúa un análisis CAME (Corregir debilidades, Afrontar amenazas, Mantener fortalezas y Explotar oportunidades) que conduce a una serie de propuestas para mantener o explotar los aspectos positivos y corregir o afrontar los aspectos negativos, que dan lugar, al agruparlas, a un conjunto de estrategias, y estas a su vez a los objetivos específicos (basados en objetivos de carácter general).  
Las estrategias serían las siguientes, a las cuales se les ha asignado una prioridad:  
E1: Mejora de la provisión de los servicios suministrados por los montes. Prioridad Alta. Desarrollo de directrices y actuaciones que permitan el mantenimiento y la mejora de todos los servicios ambientales: los de producción, los de regulación y el uso social.  
E2: Priorizar y establecer los objetivos generales de las ordenaciones. Mejora de la gobernanza. Prioridad Media. Propuestas de una prioridad de ordenación de los MUP y los terrenos forestales gestionados por la Conselleria con competencias forestales. Propuesta de mejora de los problemas de gobernanza detectados en el análisis DAFO.  
E3: Desarrollar un programa de actuaciones silvícolas. Prioridad Media. Programas concretos para solucionar problemas detectados en el DAFO: reducción de la combustibilidad, regulación climática, control de plagas, etc.  
E4: Planificar el desarrollo de las infraestructuras. Prioridad Baja. Análisis y planificación de la red viaria forestal. Coordinación con el Plan de prevención de incendios de la demarcación.  
E5: Planificar la prevención de riesgos sobre personas y bienes. Prioridad Alta. Coordinación con el Plan de prevención de incendios de la demarcación y con los planes de prevención de incendios de los parques naturales. Coordinación con el PATRICOVA. Coordinación con el resto de ejes de gestión.  
E6: Proponer actuaciones de restauración y repoblación forestal. Prioridad Baja. Actuaciones donde se incluirán las zonas prioritarias, zonas de repoblación, directrices sobre las especies, condiciones, métodos, etc.  
E7: Compatibilizar la conservación biológica con la gestión forestal. Prioridad Alta. Inclusión de normas que tengan en cuenta criterios de conservación biológica.  
E8: Planificar el uso social. Prioridad Media. Elaboración de cartografía digital enfocada al uso público, detección de deficiencias y propuestas de mejora.  
Los objetivos generales del PORF son los siguientes:  
1. Establecer un marco de planificación adecuado que permita la mejora de los servicios ambientales suministrados por los montes de la demarcación, según criterios de gestión forestal sostenible (se corresponde con las estrategias de gestión E1, E2, y E5).  
2. Compatibilizar la conservación biológica con la gestión forestal (E3).  
3. Crear un marco de gobernanza que permita una gestión administrativa ágil y una respuesta adecuada a los problemas de la propiedad forestal, con directrices fáciles de aplicar (E4).  
4. Recuperar la importancia del sector forestal como fuente de trabajo y factor de fijación de población en las zonas rurales, a través de una serie de criterios adecuados para las actuaciones silvícolas, adaptados a la realidad de las masas forestales de la demarcación (E1, E5).  
5. Planificar el uso social y las infraestructuras (E5, E6).  
6. Establecer un marco de planificación para recuperar y restaurar las masas forestales que lo requieran (E8).  
7. Ajustar el marco de regulación de la planificación forestal a nivel táctico, sirviendo de vínculo entre el PATFOR y el resto de planificación estratégica y la planificación a nivel de finca (todas las estrategias).  
Para el desarrollo de los mismos se establecen unos objetivos específicos. Se indica que para determinar la compatibilidad del Plan desde el punto de vista ambiental se incluyen los objetivos ambientales estratégicos que se indicaron en el documento de alcance.  
Los objetivos específicos deben impulsar los objetivos generales y los ambientales estratégicos, así como para implementar las estrategias de gestión.  
Se establecen dos grupos de objetivos específicos, los regulatorios (ON) y los tácticos (OT). Los regulatorios están ligados al PORF mediante la creación de una serie de directrices. Los tácticos se cumplirán a medida que se desarrolle el PORF integrándose con los indicadores de seguimiento.  
Los objetivos tácticos son de diferente tipo:  
- De carácter productivo.  
- De carácter ambiental y de protección.  
- De carácter social y cultural.  
- De gobernanza.  
  
Objetivos de regulación (ON).  
  
Objetivo  
normativo Ejes de gestión Descripción UA donde se aplica  
OR-1 E1, E7 Mejorar criterios gestión cortas para producc. Maderas, biocombustibles y leñas, por medio directrices para cada especie forestal principal. UA 1, UA 3, UA 4 Y UA 5.  
OR-2 E1, E7 Mejorar criterios gestión de pasto. UA 1, UA 3, UA 4 Y UA 5.  
OR-3 E1, E7, E8 Mejorar criterios gestión productos micológicos (recreativo-aprovechamiento), incluyendo trufa negra y recuperación de bancales para este fin. UA 1, UA 3, UA 4 Y UA 5.  
OR4 E1, E7 Establecer criterios gestión para otros servicios producc. menores: miel, plantas aromáticas, frutos, semillas, etc. UA 1, UA4, UA 3, UA 4 Y UA 5.  
OR-5 E1 Establecer criterios plantación maderas nobles UA 1, UA 4  
OR-6 E1 Establecer criterios para mejorar paisajísticamente masas forestales que lo requieran en coordinación con Est. Paisaje. UA 1, UA 2, UA 3, UA 4 Y UA 5.  
OR7 E1, E8 Establecer planif. adecuada de actividades de uso social que tiene lugar en espacios forestales. Todas las UA  
OR-8 E1, E2, E3, E6, E7, E8 Establecer planific. que ayude a mejorar estado de conservación de especies y hábitats, especialmente prioritarios, de forma coherente con normas de gestión RN 2000, compatibilizando gestión forestal con conservación biodiversidad. Todas las UA  
 E4, E5 Mejorar planificación riesgos sobre personas y bienes. Todas las UA  
OR10 E1, E6 Establecer criterios gestión conservación suelo y control erosión, recarga acuíferos y regulación avenidas y regulación climática. Ubicar lugares para realizar tareas de restauración y gestión forestal. Todas las UA  
OR11 E1, E8 Establecer criterios básicos para gestión cinegética Todas las UA  
  
  
Tácticos de producción (OT)  
  
Objetivo táctico producción Ejes de gestión Descripción Valoración UA donde se aplica  
OT-1 E1 Aumentar superf. Aprovechamientos sostenibles de maderas, biocombustibles y leñas (ver subobjtvs.). Unidad Ha/año Ver subojtvs.  
 Valor +   
 Plazo Vigencia Plan   
OT-1.1 E1 Aumentar la superficie donde tienen lugar aprovechamientos sostenibles de maderas, biocombustibles y leñas, en unidades con objetivo preferente de producción de bienes con valor de mercado (max. un 50 % de existencias). Unidad Ha/año UA-4 UA-5  
 Valor 1530   
 Plazo Vigencia Plan   
OT-1.2 E1 Aumentar la superficie donde tienen lugar aprovechamientos sostenibles de maderas, biocombustibles y leñas, en unidades con objetivo preferente de protección y conservación de la biodiversidad y del suelo (max. un 30 % de existencias). Unidad Ha UA-1, UA-2 y UA-3  
 Valor 768   
 Plazo Vigencia Plan   
OT-2 E1 Impulsar el desarrollo de las plantaciones de maderas nobles. Unidad Núm. actuaciones UA 1, UA 4  
 Valor 3   
 Plazo Vigencia Plan   
OT-3 E1 Potenciar el desarrollo de aprovechamientos forestales menores (frutos, semillas, miel, etc.) Unidad Núm. actuaciones UA 1, UA 2, UA 3, UA 4 Y UA 5.  
 Valor 5   
 Plazo Vigencia Plan   
OT-4 E1 Potenciar desarrollo de industria forestal privada mediante creación nuevas empresas. Unidad Núm. actuaciones UA 4 Y UA 5  
 Valor 2   
 Plazo Vigencia Plan   
OT-5 E1 Potenciar comercialización productos forestales a través de creación sello calidad (RN 2000) Unidad Núm. actuaciones No aplicable  
 Valor 2   
 Plazo 5 años   
OT-6 E1 Contribuir al desarrollo de la ganadería extensiva y el mantenimiento de los ecosistemas agrosilvopastorales. Unidad Núm. actuaciones UA-5  
 Valor 2   
 Plazo Vigencia Plan   
  
  
Respecto a la compatibilidad de usos se establece lo siguiente:  
  
USO POTENCIAL CONSERV-PROTECC. PREFERENTE DE BIODIVERSIDAD Y SUELO  
USOS PREFERENTES USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONADOS  
Conservación de la biodiversidad Aprovechamiento hongos Actv. ganadera  
Conservación de suelos Aprovechamiento forestal menor Actv. agrícola  
Protección del paisaje Actv. silvícola  
 Actv. cinegética  
 Cultivos forestales  
 Actvs. recreativas  
  
  
USO POTENCIAL DE PRODUCC PREFERENTE BIENES CON VALOR MERCADO  
USOS PREFERENTES USOS COMPATIBLES USOS CONDICIONADOS  
Actv. ganadera Conservación de la biodiversidad Actv. cinegética  
Actv. agrícola Conservación de suelos Cultivos forestales  
Actv. silvícola Protección del paisaje Actvs. recreativas  
 Aprovechamiento hongos   
 Aprovechamiento forestal menor   
  
  
La vinculación territorial de los objetivos específicos se realiza con la determinación, de unas áreas homogéneas, unidades ambientales a través de la zonificación. Se han diferenciado y descrito seis zonas o unidades ambientales, indicando su uso actual, y asignando un uso principal o preferente y uno o varios usos secundarios, todos ellos potenciales.  
  
Unidades ambientales/gestión PORF. La UA 6, Illes Columbretes, no aparece en la figura.  
En las zonas o unidades ambientales se distinguen subzonas con la finalidad de establecer directrices o condicionantes en el uso teniendo en cuenta las características de las mismas.  
Subzonas o subunidades  
- Unidad 1:  
· Subunidad 1.1: Parque Natural de la Serra d'Irta. Aplicación de la normativa específica del Parque.  
· Subunidad 1.2: «Hotspot» de biodiversidad de Mas de Beltrán. Simplemente se recoge cartográficamente.  
· Subunidad 1.3: Zona con presencia de procesos erosivos del oeste d'Alcora. Se aplicarán directrices selvícolas de regulación climática y control de la desertificación.  
· Subunidad 1.4: Zona con presencia de procesos erosivos del norte de Cabanes. Se aplicarán directrices selvícolas de regulación climática y control de la desertificación.  
- Unidad 2:  
· Subunidad 2.1: Parque Natural de Cabanes-Torreblanca. Aplicación de la normativa específica del Parque.  
- Unidad 3:  
· Subunidad 3.1: Parque Natural del Desert de Les Palmes. Aplicación de la normativa específica del Parque.  
· Subunidad 3.2: «Hotspot» de biodiversidad de Ferràs-Oropesa. Simplemente se recoge cartográficamente.  
· Subunidad 3.3: Zona con presencia de procesos erosivos del norte de Benicàssim. Se aplicarán directrices selvícolas de regulación climática y control de la desertificación.  
- Unidad 5:  
· Subunidad 5.1: Parque Natural del Desert de Penyagolosa. Aplicación de la normativa específica del Parque.  
· Subunidad 5.2: zona con presencia de procesos erosivos en Vistabella del Maestrat. Se aplicarán directrices selvícolas de regulación climática y control de la desertificación.  
Fase IV: el cumplimiento de los objetivos específicos es posible mediante un conjunto de directrices y propuestas de actuación, que a su vez están apoyadas en la zonificación.  
Se establecen directrices para la mejora de la provisión de los servicios suministrados por los montes:  
- Selvícolas para las especies arbóreas principales de la demarcación (directrices específicas).  
- De gestión de pastos.  
- Para la gestión del recurso micológico.  
- Para la compatibilización de la gestión forestal con la biodiversidad.  
- Selvícolas para el paisaje y la integración paisajística  
- Para la plantación de maderas nobles  
- Sobre apicultura productiva y de conservación  
- Sobre recolección y producción de plantas aromáticas y medicinales.  
- Para la conservación del suelo y control de la erosión.  
- Silvícolas de recarga de acuíferos y regulación de avenidas.  
- Selvícolas de regulación climática y de control de la desertificación.  
- De gestión cinegética y piscícola.  
- De restauración y repoblación forestal.  
Se efectúan propuestas de actuación para los servicios de producción, para los servicios de regulación y biodiversidad, para los servicios culturales y para la gobernanza forestal.  
Las propuestas de actuación para mejorar los servicios de producción:  
- De maderas, leñas y biocombustibles.  
- De plantación de maderas nobles.  
- Para aprovechamientos forestales menores.  
- Para potenciar desarrollo de industria forestal.  
- Para potenciar comercialización de productos forestales.  
- Para potenciar la ganadería extensiva y los ecosistemas agrosilvopastorales.  
Las propuestas de actuación para los servicios de regulación y biodiversidad: se plantean actuaciones en determinadas zonas del territorio, partiendo de las delimitaciones o información contenida en el PATFOR.  
- Programa de actuaciones selvícolas:  
· Reducción de combustibilidad en zonas de alta peligrosidad por incendios forestales.  
· Regulación climática y mitigación de la desertificación.  
· Recarga de acuíferos  
· Control del muérdago y otras plagas forestales.  
· Mitigación de las inundaciones.  
- Reducción de la afectación por especies invasoras.  
- Recuperación de cultivos abandonados.  
- Restauración de bosques de ribera y sus inmediaciones.  
- Mejora de las masas procedentes de la repoblación.  
- Mejora de la conservación de hábitats de interés comunitario prioritario y ecosistemas singulares.  
- Mejora de los recursos genéticos forestales.  
- Actuaciones en zonas a menos de 15 km de la costa y en corredores de infraestructuras.  
Las propuestas de actuación para los servicios culturales:  
- Recuperación de senderos.  
- Mantenimiento de vías de comunicación.  
- De conservación y recuperación de la arquitectura de piedra en seco.  
- De mantenimiento y mejora de infraestructuras y equipamientos de uso público.  
- De comunicación de los resultados y evolución del PORF.  
Las propuestas de actuación para la gobernanza forestal:  
- De apoyo a propietarios forestales privados.  
- Para el desarrollo de la certificación forestal en fincas públicas y privadas.  
- Para potenciar la superficie con instrumento de gestión forestal operativa.  
Propuesta de actuaciones PORF  
El PORF incluye otras cuestiones que tienen un carácter más transversal y que no encajan en las antes indicadas como son:  
- Prioridades y objetivos generales de las ordenaciones de montes.  
Se distingue entre montes de utilidad pública y montes de titularidad privada. Se establecen prioridades para ambos grupos y objetivos de las ordenaciones. En los primeros los objetivos priorizan la función protectora, ecológica y social por delante de las funciones productoras. En los segundos las prioridades las establecerán los propietarios siempre que sean factibles desde el punto de vista ambiental, económico y social.  
- Planificación del desarrollo de las infraestructuras forestales.  
Se ha realizado una cartografía de los caminos existentes y un diagnóstico de la accesibilidad, estableciendo aquellas zonas en las que podrías ser necesaria la mejora de la infraestructura. Respecto a la creación de nuevos caminos en principio no parece justificada la inversión al tratarse de zonas abruptas y despobladas. Y en todo caso debería ir encaminadas a la conexión de caminos existentes.  
Se realiza una coordinación con el plan de prevención de incendios forestales de la demarcación.  
Se establecen unas directrices para el mantenimiento y apertura de infraestructuras viarias.  
- Planificación de la prevención de riesgos sobre personas y bienes. Se analiza la prevención de incendios forestales y de inundaciones, coordinando las actuaciones de los planes existentes de estos tipos con el PORF.  
- Planificación del uso recreativo.  
Se realiza una cartografía del uso recreativo. Se establecen directrices para diferentes usos: senderismo, bicicleta de montaña, de acampada y esparcimiento de áreas recreativas, descenso de barrancos, escalada, espeleología, etc.  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
En el expediente de evaluación ambiental estratégica se indica el resultado de las consultas, de la información pública y de la participación pública, y también cómo se han tenido en cuenta. En el mismo se adjunta copia de los informes recibidos.  
El 2 de julio de 2019 se recibió, a requerimiento del servicio de evaluación ambiental estratégica nuevos informes recibidos.  
En los anexos al EATE hay un anexo de participación pública.  
C.1.) Fase de puesta a disposición del público y de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Como resultado de esta fase se obtuvieron los informes y alegaciones de las siguientes administraciones afectadas:  
  
Fecha Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
25.04.2018 Servicio de infraestructuras turísticas; Agencia Valenciana de Turismo.  
12.07.2018 Servicio de ordenación del territorio; Conselleria de vivienda, Obras Publicas y Vertebración del Territorio.  
12.04.2018 Servicio territorial de Urbanismo de Castellón  
13.06.2018 Ayuntamiento de Cabanes  
19.06.2018 Confederación Hidrográfica del Júcar  
08.05.2018 Ayuntamiento de Borriol  
25.04.2018 Servicio de lucha contra el cambio climático y protección de la atmósfera  
20.06.2018 Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón  
05.04.2019 Servicio de Planificación de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias  
12.06.2019 Servicio de Vida Silvestre  
12.12.2018 Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y del Mar; Ministerio para la Transición Ecológica.  
16.10.2018 Dirección General de Patrimonio y Cultura.  
25.09.2019 Servicio de infraestructura verde y paisaje; Conselleria de Vivienda, Obras Publicas y Vertebración del Territorio.  
  
  
De los informes recibidos se destaca lo siguiente:  
- Servicio de Ordenación del Territorio: en el informe del 12.07.2019 se indica que el PORF se encuentra afectado por riesgo de inundación de diferentes niveles y se considera compatible, con el cumplimiento de las consideraciones expuestas, según la normativa del PATFOR.  
En las consideraciones finales de este informe se hace referencia a que se mantienen las indicadas en el informe de 18 de julio de 2016 que eran las siguientes:  
- Los usos y actuaciones previstas en el PORF tienen incidencia sobre la problemática de inundabilidad de las diferentes cuencas que discurren por los municipios que forman parte de la Demarcación forestal de Vall d'Alba.  
- Es imprescindible el análisis de los proyectos de usos, actividades e infraestructuras que se pretendan desarrollar en la Demarcación Forestal, con la finalidad de determinar las afecciones y repercusiones de inundabilidad para dar cumplimiento a la normativa del PATRICOVA.  
- Ayuntamiento de Cabanes: indica que existen interferencias con el sector Plà de Burgà y con las áreas semiextensiva y extensiva del suelo no urbanizable no programado y con la zona sur del casco urbano (zona del Campet).  
En la documentación se indica que el PORF respecto a otras actuaciones y planes tiene carácter indicativo.  
- Servicio de Vida Silvestre: se hace hincapié que en las normas de gestión de la ZEC de Serra d'En Garceran existen una serie de actividades sometidas a evaluación preliminar de repercusiones, como por ejemplo la apertura o cambio de trazado de caminos y pistas rurales y forestales. Respecto a la escalada en este espacio se considera incompatible en determinadas zonas.  
Se destaca como muy adecuado el modelo silvícola para las formaciones de Pinus nigra en masas mixtas con Quercus ilex o Q. Faginea.  
En relación a lo indicado en el informe, la propuesta del PORF recuerda que «El PORF asume lo establecido en los PORN y PRUG de los espacios naturales protegidos, así como en los espacios Red Natura 2000. Deberá cumplirse en cualquier caso y en la medida que les sea de aplicación la legislación sectorial, en especial de Red natura 2000 y de evaluación ambiental.»  
- Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar: se solicita se subsane en los planos de la documentación las líneas de ribera del mar, deslinde del dominio público-marítimo terrestre, etc. Debe igualmente recogerse en la documentación las limitaciones de propiedad sobre los terrenos contiguos a a la ribera del mar así como recoger la normativa sectorial de Costas.  
- Dirección general de cultura y patrimonio: se informa favorablemente con sujeción a la condición de que se atiendan las exigencias y determinaciones patrimoniales referidas en el informe, aportándose justificación documental de su incorporación al plan. Analizándose en el mismo su cumplimiento y de que manera se asumen expresamente las medidas cautelares indicadas en el mismo por el promotor de la actuación.  
Desde el punto de vista arqueológico se indica que se deberá incorporar la relación detallada de los yacimientos arqueológicos, monumentos y lugares con arte rupestre, la localización de aquellos y la obligación de que movimiento de tierra o plantaciones que se hagan dentro de los entornos de los yacimientos, habrá de contar con el previo y preceptivo informe de la conselleria de Cultura.  
Desde el punto de vista etnológico se indica que es necesario incluir la ubicación de todos aquellos elementos del patrimonio etnológico susceptibles de ser impactados, la valoración del grado de afección y la propuesta de medidas correctoras por técnico competente en la materia.  
En relación con el patrimonio paleontológico se indica que se deberá incluir un inventario de los yacimientos paleontológicos, incluyendo los bienes muebles e inmuebles afectados que pudiera albergar la Demarcación forestal valorando la incidencia de las diversas actuaciones que contempla el plan sobre este patrimonio. Se indica igualmente el contenido de la memoria de impacto patrimonial y otras precisiones respecto a las actuaciones específicas a realizar en un futuro.  
La presente DATE resalta que en la documentación presentada se adjunta un anejo de bienes materiales y patrimonio cultural en el que se relacionan los elementos patrimoniales catalogados por los municipios así como las medidas preventivas a adoptar según la normativa aplicable al patrimonio cultural valenciano.  
Teniendo en cuenta el informe se efectuarán las correcciones que correspondan y se obtendrá informe de la Dirección General de cultura y patrimonio.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (25.09.2019): en el mismo se iestablecen una serie de cuerstiones que deben atenderse, como más adelante se indica.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
El EATE realiza una evaluación del PORF general destacando fundamentalmente los efectos positivos, aunque también se indican los efectos negativos que podrán haber fundamentalmente a nivel de los proyectos que se desarrollen a partir del plan.  
La evaluación consiste en valorar las diferentes actuaciones o usos siguientes, indicando su magnitud, duración, probabilidad, reversibilidad, acumulación y riesgo para la salud humana: gobernanza, zonificación, usos no forestales, usos no cinegéticos, uso recreativo, silvicultura, repoblación e infraestructuras. Se indican los efectos sobre diferentes elementos o factores de manera genérica, y comparándola con la evaluación del PATFOR. No se ha efectuado una evaluación a dos niveles, objetivos y directrices y propuestas de actuación.  
Se plantean una serie de medidas preventivas y correctoras, indicándose como preventivas las directrices utilizadas para la gestión forestal sostenible. Se aporta un listado de 30 medidas preventivas y correctoras con un enfoque mayoritario a nivel de proyecto. Estas medidas se consideran adecuadas por lo que deberán incorporarse al PORF formando parte de las directrices del mismo.  
En el EATE se realiza un análisis de las alternativas planteadas y los motivos de su selección.  
La asignación de uso preferente conservación o de producción se realiza utilizando una serie de criterios: existencia de figuras de protección y la erosión actual en el primer caso y en el segundo caso, la pendiente media, la calidad del suelo y el uso de pastos. La asignación de un uso preferente refleja la aptitud preferente para esos usos, sin detrimento de otras funciones que también están presentes.  
Respecto a los criterios para la asignación del uso preferente de conservación se ha utilizado básicamente la existencia de espacios naturales protegidos complementada por la información del banco de datos de biodiversidad, lo que ha ocasionado que se creen algunas subzonas por la concentración de especies de interés sirviendo para su delimitación cartográfica, y en el caso del Paraje del Azor en Vistabella del Maestrazgo donde no existe ninguna figura de protección se pretende coordinar una actuación para proponer alguna figura de protección con el servicio de gestión de espacios naturales protegidos.  
La asignación de usos preferentes no quiere decir que no puedan llevarse a cabo otros usos, aunque sí supone la aplicación o no de unas directrices de compatibilidad de gestión forestal con la biodiversidad o un determinado límite máximo de extracción en cortas para aprovechamientos sostenibles de maderas, biocombustibles y leñas (OT 1.1 y OT 1.2).  
Sin perjuicio de que el criterio utilizado, de la presencia y número de figuras de protección para la asignación del uso de conservación, simplifica el análisis y puede dejar de lado zonas con valor a nivel local, así como del hecho de que a nivel de mayor detalle la homogeneidad de una unidad no es tal y puede dar lugar a conclusiones diferentes. Utilizando los criterios propuestos, a la unidad ambiental 5 debería asignársele un uso potencial preferente de conservación - protección preferente de la biodiversidad: Al hacer los cálculos se ha asignado por error, en el resumen de las valoraciones (página 174 de la memoria del plan) un valor 18 para la producción de bienes con valor de mercado a la unidad 5 y se le ha tomado como referencia, cuando el valor es de 8 (página 173), por lo que los datos numéricos deben cambiar en todas las unidades. Esto haría cambiar todos los valores numéricos, pero tan solo la asignación de uso potencial preferente de la unidad 5, que debería pasar del uso asignado en el plan de producción preferente de bienes de mercado al uso de conservación-protección. Debe por lo tanto revisarse la asignación.  
El análisis se considera, en cualquier caso, positivo. No obstante, se estima que con un estudio más detallado (la escala utilizada para los ecosistemas forestales es 1:50.000, del inventario forestal nacional núm. 3, IFN 3) se podrían poner de relieve zonas con valor a escala municipal o local que no se detectan a esta escala. En consecuencia, es necesario que se tenga en cuenta esta circunstancia en el procedimiento de aprobación de los instrumentos técnicos de gestión y en las autorizaciones. Por otra parte, las unidades ambientales definidas no son completamente homogéneas, y aunque se han delimitado subzonas o subunidades (siguiendo un criterio casi preferente de la existencia de procesos erosivos o no y de figuras de protección), se estima necesario en los instrumentos de gestión y autorizaciones revisar la asignación de usos y las características de la zona de actuación para evitar efectos negativos significativos.  
La cartografía de las propuestas de actuaciones se ha efectuado partiendo del PATFOR (que usó cartografías IFN 3, 1:50.000 y SIOSE, 1:25.000), con una presentación a escala 1:100.000. En algún caso la revisión efectuada ha descendido al detalle de 1:10.000 (reducción de combustibilidad en zonas de alta peligrosidad por incendios forestales).  
Teniendo en cuenta, por una parte, las circunstancias antes indicadas, y por otra, y fundamentalmente, que la evaluación ambiental efectuada es genérica, se estima que deberá ser a través de los diferentes instrumentos de gestión y autorizaciones o aprobaciones de las actuaciones en terreno forestal que se desarrollen a partir del PORF cuando se determine si son zonas en las que no debe actuarse o, en caso de hacerlo, las condiciones ambientales a establecer con detalle.  
Las diferentes propuestas de actuación efectuadas se deben, en consecuencia, tomar a título informativo, ya que existe incertidumbre sobre la ausencia de efectos a escala más detallada y deberá ser a través de los diferentes instrumentos de gestión o las diferentes actuaciones planteadas, cuando se determine con precisión si deben existir restricciones o condiciones ambientales para su realización, o si incluso no deben llevarse a cabo.  
Por ejemplo, no se han evaluado las zonas a repoblar con detalle, habiéndose realizado una evaluación genérica, pudiendo existir zonas concretas donde existen limitaciones ambientales, siendo necesario establecer con detalle las restricciones. En principio, las actuaciones de repoblación se considera que serán positivas dependiendo de las condiciones de las mismas, no obstante, se estima necesario que en la fase de aprobación de los diferentes instrumentos de gestión que desarrollen el PORF, se realice un análisis de mayor detalle en este sentido.  
Las actuaciones que requieren una evaluación detallada, por su posible repercusión ambiental, son: repoblaciones forestales, aprovechamientos para producción de madera y biocombustible, plantación de maderas nobles, aprovechamiento de pastos, y obras de corrección hidrológico forestal.  
Se considera que debe realizarse este análisis por parte del promotor de la actuación y valorarse estos extremos por la administración que autorice al tratarse del tipo de actuaciones que podrían provocar efectos negativos significativos, y al no haberse efectuado un análisis de mayor detalle a nivel del PORF, y cuando así lo establezca la legislación sectorial, mediante un procedimiento reglado de evaluación de impacto ambiental (EIA).  
Para determinar el uso de las zonas de actuación y en qué condiciones se llevarán a cabo, se utilizarán criterios para la valoración de la flora, fauna y vegetación basados en los diferentes grados de protección establecidos en la legislación sectorial, así como también criterios científico - técnicos de general aceptación teniendo en cuenta el ámbito de referencia (demarcación). Se indican algunos, que son específicos para vegetación y ecosistemas, y otros pueden aplicarse también a especies:  
- Grado de rareza y amenaza.  
- Diversidad.  
- Fragilidad y reversibilidad.  
- Representatividad.  
- Grado de conservación o naturalidad (alteración humana).  
- Grado de madurez.  
- Presencia de ejemplares singulares por su desarrollo.  
- Importancia para la fauna, para el aprovechamiento humano (madera, pastos, etc.) y para la protección frente a la erosión.  
Las directrices planteadas se consideran aceptables desde el punto de vista ambiental, estimando que el signo del efecto ambiental (positivo o negativo) dependerá del modo de aplicación. Por ejemplo, se estima positivo que en las directrices selvícolas de recarga de acuíferos y regulación de avenidas se establezca como prioridad el mantenimiento de las estructuras abancaladas. Igualmente se estima positivo el esfuerzo realizado en todas las direcrtices respecto a la conservación de la biodiversidad, y en especial el desarrollo de directrices de compatibilización con la diversidad biológica.  
No obstante, se estima necesario realizar algunas matizaciones o establecer directrices adicionales o complementarias a las planteadas, como a continuación se argumenta.  
Respecto a las directrices silvícolas, se proponen diferentes modelos teniendo en cuenta las especies y diferentes situaciones, habiéndose realizado un trabajo de análisis y propuestas de gran valor. Será a través de los instrumentos de gestión y autorizaciones en los que se determine el modelo de intervención silvícola a realizar y, como antes se ha indicado, se determinarán las condiciones ambientales o si debe o no intervenirse.  
En las directrices para la mejora de la provisión de servicios suministrados por el monte se hace referencia de los principios de gestión forestal sostenible que desarrollan las directrices y propuestas de actuación planteadas. Se estima necesario para evitar efectos negativos significativos que en las autorizaciones o aprobaciones de las actuaciones que afecten a terrenos forestales y de los instrumentos técnicos de gestión forestal se cumpla con el siguiente criterio de acuerdo con el documento de alcance, y se justifique su cumplimiento: los aprovechamientos de los recursos que se prevean deberán ser compatibles con los objetivos ambientales estratégicos del PORF.  
El PORF incluye una serie de directrices para compatibilizar la gestión forestal con la biodiversidad. Se indica que se aplicarán en aquellas unidades ambientales con un uso potencial preferente de conservación - protección preferente de la biodiversidad y el suelo. También se indica que se aplicarán en aquellas subunidades a las que se les haya aplicado dicho uso como preferente, y además podrán ser aplicadas en otras unidades de la demarcación a criterio de la administración forestal. Las directrices se consideran aceptables desde un punto de vista ambiental, y tendrán un efecto positivo respecto a la conservación de la biodiversidad. No obstante, y a pesar de la zonificación realizada, la heterogeneidad de las zonas o unidades al aumentar en escala aconseja que previamente a la aprobación de cada instrumento de gestión y autorizaciones o aprobaciones de las actuaciones en terreno forestal se revise la necesidad de la aplicación de estas directrices o parte de ellas a la actuación sin perjuicio de que se encuentren en zonas en las que el uso preferente sea distinto al de conservación y protección, debiendo justificarse en caso de no aplicarse.  
Hay que tener en cuenta además, que algunas directrices deberían ser, en principio, de aplicación general, como por ejemplo conservar tanto el árbol de nidificación de águila calzada y águila culebrera como su entorno.  
Se considera necesario establecer criterios que permitan evitar efectos negativos significativos a nivel de la conservación y mejora de los bosques, relativos a la introducción de especies rebrotadoras y productoras de frutos carnosos para potenciar la fauna y la capacidad de regeneración tras incendio; donde no existan previamente o sean escaso; a medidas de gestión específicas para especies raras, endémicas y amenazadas; encaminados a procurar, en lo posible, la salvaguarda de bosques maduros y viejos como reserva de biodiversidad; a la conservación de microhábitats y ecosistemas especializados valiosos; a la conservación de árboles monumentales; y a la consideración de las áreas que pertenecen al catálogo valenciano de base.  
Igualmente se estima necesario establecer criterios para evitar efectos negativos significativos a nivel de los aprovechamiento de madera de pinares en relación a estudiar la necesidad de establecer limitaciones en zonas con pendiente elevada y en espacios con fuentes o manantiales y en las cuencas de recarga de acuíferos para proteger los recursos hídricos y la biodiversidad.  
En relación con las actuaciones de restauración y repoblación forestal, se estima necesario complementar las directrices aportadas con algunos criterios generales respecto a la selección de especies.  
Respecto a los ecosistemas fluviales y a las correcciones hidrológico forestales, se estiman aceptables ambientalmente las directrices propuestas, no obstante se estima necesario complementarlas con unas directrices generales que eviten afecciones negativas significativas.  
Respecto a las actuaciones de plantación de maderas nobles, las directrices planteadas se consideran aceptables ambientalmente, no obstante se estima necesario establecer unos criterios adicionales para evitar efectos negativos significativos teniendo en cuenta que la finalidad de las mismas no es la recuperación de los ecosistemas. Los criterios deben basarse en la determinación de qué tipo de zonas son adecuadas para este uso, en caso de terrenos forestales, que sean de escaso valor. Consideraciones similares se realizan respecto a las plantaciones truferas y a las plantaciones de plantas aromáticas y medicinales.  
En las directrices de gestión cinegética y piscícola, entre las propuestas de inversiones de mejora se establece la realización de desbroces en zonas con espesuras completas de matorral, y se indica que los desbroces serán selectivos indicándose como especies a eliminar entre otras, el lentisco (Pistacia lentiscus), la cornicabra (Pistacia terebinthus) y el aladierno (Rhamnus alaternus). Estas especies pertenecen a etapas intermedias de sucesión vegetal, aunque en ocasiones forman la vegetación potencial de una zona. Se estima que pueden ser objeto de la eliminación pero de forma selectiva y parcial y de forma excepcional, siempre que sea necesario, ya que pueden formar parte del sotobosque de las formaciones maduras.  
Las directrices relativas a uso público se consideran aceptables ambientalmente, pero se estima necesario complementar las relativas a la escalada de acuerdo con los criterios seguidos en la tramitación de anteriores Planes de Ordenación de Recursos Forestales (PORF de Altea y de Sant Mateu) siguiendo directrices de informes recibidos.  
El plan plantea unas directrices selvícolas para el paisaje y la integración paisajística que se estiman adecuadas.  
De acuerdo con el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje:  
El estudio de paisaje propone unas normas de integración paisajística y unos programas de paisaje que se han integrado en el plan.  
En el plano de infraestructura verde se grafía la infraestructura verde incluyendo en la misma LIC, ZEPA, parques naturales, parajes naturales municipales, riesgo de inundación, microrreservas, zonas húmedas y su zona de influencia, terreno forestal estratégico. Se estima necesario que además se grafíe como parte de la misma aquellas unidades paisajísticas a las que se ha dado un valor alto y muy alto.  
Se estima necesario que los planes y proyectos que se lleven a cabo en el marco del PORF se evalúen por el órgano sustantivo con el fin de determinar su incidencia concreta en el paisaje y la infraestructura verde y en caso de que lo alteren significativamente se lleve a cabo un estudio de integración paisajístico y se informe por el servicio de infraestructura verde y paisaje, todo ello con la finalidad preventiva de evitar efectos negativos a escala de mayor detalle.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
En relación al seguimiento, en el EATE se indica que se efectuará mediante indicadores, utilizando los propuestos en el documento de alcance respecto a los objetivos ambientales, pero no se detalla cómo se efectuará ese seguimiento.  
La propuesta de plan incluye un plan de seguimiento, indicándose que la vigencia del plan es de 15 años. Se aportan una serie de indicadores comunes y otros específicos, así como unos indicadores ambientales. Los indicadores ambientales son los que coinciden con los del documento de alcance. La información se ha elaborado a partir de los inventarios forestales nacionales y del banco de datos de biodiversidad.  
La información del banco de datos de biodiversidad se actualiza para especies invasoras cada 5 años y para especies en general se va actualizando continuamente. Respecto al resto de indicadores dependen de los inventarios forestales nacionales y su periodicidad de realización, al igual que la escala de trabajo y el detalle de la formaciones vegetales que distingue. Esto puede restar eficacia a estos indicadores. Habría sido mucho más eficaz que se hubiera elaborado una cartografía más detallada a nivel de demarcación.  
El plan prevé un seguimiento que incluirá la actualización de los indicadores cada 5 años.  
En relación con los indicadores ambientales se indica lo siguiente:  
- Respecto al indicador de superficie forestal protegida de áreas forestales arboladas o no, se han tenido en cuenta las figuras de espacios naturales protegidos, debiendo haberse tenido en cuenta también aquellos que figuran en el planeamiento urbanístico con diferentes tipologías de protección relativas a ecosistemas forestales y paisaje: protección forestal, ecológica, paisajística, etc. Deberán en consecuencia incluirse también.  
- Respecto a la actualización de los indicadores ambientales cada 5 años, en aquellos casos en los que se parte de información o cartografía que no se actualice con esa periodicidad, por ejemplo el inventario forestal se deberá, en la medida de lo posible, hacer una actualización de los mismos a nivel de la demarcación.  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone emitir la presente Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan de ordenación de los recursos forestales de Demarcación forestal de Vall d'Alba presentada por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental (servicio de ordenación y gestión forestal), debiéndose incorporar en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
A. Previamente a la aprobación del PORF se obtendrá informe de la Conselleria de Cultura respecto a la afección al patrimonio cultural, adoptándose las medidas que se indiquen, en su caso.  
B. En caso de afectarse a microrreservas vegetales deberá obtenerse previamente informe del servicio de vida silvestre sobre los condicionantes y limitaciones a observar.  
C. Cuando se lleven a cabo acciones que puedan incidir localmente en territorio de la comunidad autónoma limítrofe con el ámbito del PORF se notificará esta circunstancia al órgano ambiental de la misma previamente a su ejecución para determinar si procede emitir un informe o autorización ambiental, o cualquier otro tipo de autorización en el marco de la legislación forestal autonómica, en función de las características de la actuación, su dimensión, así como los valores naturales existentes en los terrenos afectados y que pudieran verse afectados.  
D. Se revisará la asignación de uso potencial preferente de la unidad ambiental núm. 5, asignándole el de conservación de la biodiversidad y protección del suelo en lugar del de producción preferente de bienes de mercado.   
E. Se corregirá la documentación de acuerdo con lo solicitado por la Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar del Ministerio de Transición Ecológica en su informe de fecha 12 de diciembre de 2018. En relación al grafiado del deslinde del dominio público marítimo - terrestre y servidumbres, limitaciones a la propiedad y normativa sectorial de Costas.  
F. Se incluirá como criterio ambiental para las actuaciones selvícolas el siguiente: «El programa de actuaciones selvícolas se realizará primando el concepto de sostenibilidad frente al de productividad, asegurando el mantenimiento de la biodiversidad y garantizando la recuperación de las interacciones ecológicas.»  
G. Directrices para la autorización o aprobación de actuaciones que afecten a terrenos forestales e instrumentos técnicos de gestión forestal:  
G.1. Se deberá cumplir el siguiente criterio y justificarlo: los aprovechamientos de los recursos que se prevean deberán ser compatibles con los objetivos ambientales estratégicos del PORF.  
G.2. Previamente a la autorización o aprobación se determinará para cada zona de actuación concreta el uso preferente teniendo en cuenta el uso o usos preferentes definidos en la zona general, el ámbito de referencia en el cual se encuadra la misma, justificando el cumplimiento del siguiente criterio: Los aprovechamientos de los recursos que se prevean deberán ser compatibles con los objetivos ambientales estratégicos del PORF, así como con los objetivos de calidad paisajística establecidos en el apartado 6 del Estudio de Paisaje, adaptados al ámbito que comprenda la zona del aprovechamiento. Se determinará en cada caso el servicio ambiental prioritario pero siempre respetando lo antes indicado.  
Se determinará si hay zonas que deberían quedar excluidas de actuación por motivos ambientales o las condiciones ambientales que deben establecerse en caso de actuación.  
G.3. Previamente a la aprobación o autorización, en el siguiente tipo de actuaciones que a continuación se detallan, se considera necesario realizar el siguiente análisis, por su posible repercusión ambiental.  
El análisis se realizará por parte del promotor de la actuación y deberán valorarse estos extremos por la administración que la autorice, previa evaluación de impacto ambiental para aquellos supuestos establecidos en la legislación sectorial en la materia.  
Actuaciones: repoblaciones forestales, aprovechamientos para producción de madera y biocombustible, plantación de maderas nobles, aprovechamiento de pastos, y obras de corrección hidrológico forestal.  
1. Estudio de la vegetación y fauna de la zona en la que se va a intervenir, llevando a cabo una valoración de la misma. Se analizará en detalle los matorrales y herbazales (rareza, diversidad, función para la fauna, función protectora del suelo, etc.).  
En la medida de lo posible y según el tipo de actuación, se analizará la complejidad y composición de los diferentes estratos presentes, en aspectos relativos al grado de naturalidad y madurez y la singularidad y diversidad de especies, con el fin de poder establecer medidas para su conservación y gestión.  
En relación con el estrato arbustivo será de importante relevancia para la gestión conocer la abundancia y grado de cobertura de especies de estrategia rebrotadora y de las productoras de frutos carnosos, especies que son la clave para la resiliencia del ecosistema y de la abundancia de interacciones mutualistas planta-animal en los bosques mediterráneos.  
2. Se determinará y justificará si por el valor de la zona y el tipo de actuación, la intervención planteada debe llevarse a cabo o no, y en caso afirmativo, bajo qué condiciones.  
3. Se consultará por el órgano sustantivo previamente al servicio de vida silvestre en relación a especies de fauna y flora y hábitats de interés, que determinará en su caso las medidas a adoptar en caso de ser aceptable la intervención.  
G.4. Previamente a la aprobación de los instrumentos técnicos de gestión forestal en aquellas unidades o subunidades cuyo uso potencial preferente no sea el de conservación - protección preferente de la biodiversidad y el suelo, deberá analizarse la necesidad de la aplicación de las directrices para compatibilizar la gestión forestal con la biodiversidad o parte de ellas a la actuación, debiendo justificarse en caso de no aplicarse.  
Para determinar el uso de las zonas de actuación y bajo qué condiciones se llevarán a cabo, se utilizarán criterios para la valoración de la flora, fauna y vegetación basados en los diferentes grados de protección establecidos en la legislación sectorial, así como también criterios científico-técnicos de general aceptación teniendo en cuenta el ámbito de referencia (demarcación). Se indican algunos, que son específicos para vegetación y ecosistemas, y otros pueden aplicarse también a especies:  
- Grado de rareza y amenaza.  
- Diversidad.  
- Fragilidad y reversibilidad.  
- Representatividad.  
- Grado de conservación o naturalidad (alteración humana).  
- Grado de madurez.  
- Presencia de ejemplares singulares por su desarrollo.  
- Importancia para la fauna, para el aprovechamiento humano (madera, pastos, etc.) y para la protección frente a la erosión.  
Previamente a la aprobación de los instrumentos técnicos de gestión forestal que se desarrollen a partir del PORF, se llevará a cabo en caso de afección a espacio incluido en la Red Natura 2000, una evaluación de repercusiones sobre la misma de acuerdo con lo establecido en la legislación sectorial.  
H. Previamente a la aprobación de los tratamientos de defensa contraincendios se analizarán las propuestas de gestión de las áreas cortafuegos (uso de ganado, especies a mantener, intensidad, funcionalidad como vía de acceso contraincendios, etc.), así como sus repercusiones ambientales desde el punto de vista del ecosistema: fauna, flora de interés, etc., para adoptar en su caso medidas correctoras.  
Previamente a la aprobación de los instrumentos de gestión o autorizaciones o aprobaciones de actuaciones deberán analizarse la función de las zonas agrícolas existentes en la zona en su papel de lucha contraincendios y también en su función paisajística y para la fauna, para adoptar medidas al respecto.  
I. El uso de purines se restringe exclusivamente a terrenos de cultivo siguiendo la legislación sectorial, y además se añadirá que se seguirá lo establecido en las evaluaciones de impacto ambiental en su caso.  
J. Se establecerán los siguientes criterios en relación con el aprovechamiento forestal para madera y de biomasa forestal con fines energéticos:  
- El incremento de este tipo de aprovechamientos queda supeditado a su compatibilidad con la conservación de la biodiversidad, el mantenimiento general de los ecosistemas forestales, y analizando con detalle, en cada instrumento de gestión y autorización o aprobación de actuación si la zona es compatible o no con este aprovechamiento desde un punto de vista ambiental, y ajustando, en su caso, la intensidad del uso a los valores ambientales.  
- Previamente a la aprobación de cada instrumento técnico de gestión o autorización o aprobación de la actuación se analizará con detalle los valores naturales de la zona de actuación determinando si se pueden aplicar estos aprovechamientos y bajo qué condiciones, prevaleciendo los criterios ambientales de conservación de la biodiversidad y paisaje, frente a criterios de productividad y beneficios económicos. Deberá justificarse igualmente la compatibilidad del aprovechamiento con la posible función protectora de las formaciones vegetales.  
- Previamente a la aprobación del instrumento de gestión o autorización o aprobación de la actuación, se analizará la decisión del aprovechamiento, por una parte, con el efecto sobre el cambio climático derivado de la pérdida de materia vegetal (emisión-fijación de CO2), y por otra con la pérdida de material vegetal necesario para la formación de suelo, estableciendo medidas preventivas que minimicen los efectos negativos como por ejemplo dejar en la zona las porciones más fácilmente descomponibles (hojarasca y ramas pequeñas).  
K. Se establecerán como criterios a seguir en las plantaciones de maderas nobles los siguientes:  
- Deberán implantarse preferentemente en terrenos de cultivo.  
- Caso de plantearse en terrenos forestales, deberán ser de escaso valor ambiental, fundamentalmente antiguos terrenos de cultivo con carácter forestal y de escaso valor ambiental.  
- En caso de requerir aportes hídricos mediante riegos deberá justificarse la disponibilidad de agua, y la no afectación negativa a los acuíferos de la zona.  
Respecto a las plantaciones truferas y de aromáticas y medicinales, los criterios serán los mismos, salvo justificación de que la plantación y la forma de explotación sea de forma que se asimile a un aprovechamiento de este tipo de formaciones en su medio natural.  
L. Se incorporarán los siguientes criterios ambientales respecto a caminos forestales públicos de acuerdo con la memoria ambiental del PATFOR (apartado 6.2.3):  
1. Se maximizará su uso con el fin de disminuir la proliferación de infraestructuras del mismo tipo en terrenos forestales.  
2. En los fines concretos que se propone se tendrá en cuenta las posibles molestias a fauna de interés, la posibilidad de restringir el acceso a los ecosistemas de mayor valor.  
M. Directrices para la conservación y la mejora de los bosques se incluirán:  
- Se potenciará, en lo posible, las repoblaciones con especies rebrotadoras y productoras de frutos carnosos, en los lugares donde escaseen o estén ausentes.  
- Se procurarán medidas de gestión que no tengan una incidencia desfavorable en la conservación de elementos singulares (especies raras, endémicas y amenazadas).  
- En los instrumentos técnicos de gestión se identificarán los rodales de bosques maduros y viejos, en base a criterios de naturalidad y complejidad estructural, y se procurará, en lo posible y siempre que sea conveniente, su salvaguarda como reservas de biodiversidad.  
- En los instrumentos de gestión se señalarán los elementos arbóreos monumentales que actualmente forman parte del catálogo valenciano de árboles monumentales y caracterizarán otros que potencialmente puedan ser incluidos.  
- Los instrumentos de gestión deberán considerar las áreas que pertenecen al catálogo valenciano de materiales de base (fuentes de semillas, rodales selectos, poblaciones de conservación de recursos genéticos). Se deberá recabar en estos casos informe de la sección de conservación de recursos genéticos forestales, que establecerá las limitaciones con el fin de preservar su función como reserva de recursos genéticos.  
- Los instrumentos de gestión deberán considerar la heterogeneidad territorial y proponer medidas de conservación y gestión, en caso de ser valiosos, de los microhábitats o ecosistemas locales especializados existentes en su ámbito como lugares muy pedregosos o rocosos, roquedos, manantiales, lagunas temporales, etc.).  
N. En relación a los aprovechamientos de madera de los pinares:  
- Con la finalidad de conservar los suelos se deberán estudiar la necesidad de establecer limitaciones a los aprovechamientos de madera y a los trabajos silvícolas en las áreas con pendiente elevada.  
- Se deberá estudiar la necesidad de establecer limitaciones a los aprovechamientos de madera y a los trabajos silvícolas en los espacios de fuentes o manantiales y en la cuenca de recarga de los acuíferos para proteger los recursos hídricos y la biodiversidad.  
O. Se incluirán como criterios generales de restauración y repoblación:  
- Respecto a la elección de especies: se realizará en colaboración con el servicio con competencia en biodiversidad, con el objeto de elegir aquellas especies autóctonas potenciales de la zona y mejor adaptadas ecológicamente. La selección de especies deberá basarse también en el conocimiento de la vegetación potencial de cada zona (asociaciones vegetales) y de la realidad de la demarcación forestal, tanto a nivel de vegetación como de flora.  
P. Se incluirán las siguientes directrices en relación a la restauración de los ecosistemas fluviales y las correcciones hidrológico forestales:  
- Directrices de restauración ecosistemas de ribera:  
1. Se considera fundamental la adecuación morfológica de las riberas cuando sea necesario.  
2. Es muy importante disponer de superficie suficiente para la restauración de los ecosistemas de ribera, debiendo valorarse la posibilidad de adquisición de nuevas terrenos.  
3. Empleo preferente, en aquellas situaciones que lo permitan, de técnicas de bioingeniería.  
4. Adecuada elección de especies basada en el conocimiento previo de la vegetación de la zona y enfocada también a la restauración del ecosistema (funcionalidad para la fauna).  
- Directrices correcciones hidrológico forestales:  
1. Uso en la medida de lo posible de técnicas de bioingeniería en los cauces.  
2. Buscar, en la medida de lo posible, la compatibilidad de las diferentes estructuras que pueden plantearse con la vegetación para mejorar la integración paisajística y la funcionalidad para los ecosistemas.  
Q. En las directrices de gestión cinegética y piscícola, entre las propuestas de inversiones de mejora se establece la realización de desbroces en zonas con espesuras completas de matorral, y se establece que los desbroces serán selectivos indicándose como especies a eliminar entre otras, el lentisco (Pistacia lentiscus), la cornicabra (Pistacia terebinthus) y el aladierno (Rhamnus alaternus). Se considera que caso de plantearse la eliminación de estas especies, por ser necesario, debe ser selectiva y parcial, y de forma excepcional.  
R- Se incluirán las siguientes Directrices relativas a la regulación de la escalada:  
1. Zonas con flora catalogada: prohibición de instalar vías nuevas y prohibición de escalar en vías existentes.  
2. Zonas con avifauna catalogada criando en la pared rocosa:  
2.1. Vías de escalada instaladas. Zona con restricción temporal (prohibido escalar entre enero-junio).  
2.2. Prohibición de instalar vías nuevas.  
3. En el resto de zonas:  
3.1. Si hay vías de escalada ya existentes no hay restricción alguna.  
3.2. Si se pretendiera instalar vías nuevas y estuviesen en Red Natura 2000 o hubiese fauna o flora protegida deberá ser evaluado por el órgano competente.  
S. De acuerdo con los informes del servicio de ordenación del territorio se incluirá en el PORF lo siguiente: respecto de los proyectos de usos, actividades e infraestructuras que se pretendan desarrollar en la Demarcación Forestal y que puedan tener una incidencia en la problemática de la inundabilidad de las diferentes cuencas que discurren por los municipios que forman parte de la misma, se efectuará un análisis de aquellos con la finalidad de determinar las afecciones y repercusiones de inundabilidad para dar cumplimiento a la normativa del PATRICOVA.  
T. Se incluirán en el PORF las siguientes determinaciones:  
- Las superficies calificadas con valor alto o muy alto en el plano «Valor del paisaje» del estudio de paisaje deben formar parte de la infraestructura verde del territorio delimitada por el plan.  
- Los planes (en la medida que zonifiquen o regulen usos) y proyectos que se lleven a cabo en el marco del PORF deberán ser evaluados (por el órgano sustantivo) con el fin de determinar su incidencia concreta en el paisaje y la infraestructura verde y, en el caso de alterar significativamente el carácter o la percepción del paisaje o estar sometidos a evaluación ambiental, elaborar un estudio de integración paisajística y obtener informe del servicio de infraestructura verde y paisaje.  
U. La evaluación ambiental del PORF no excluye la evaluación de impacto ambiental de aquellos proyectos o actuaciones desarrollo del mismo sujetas a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con la legislación sectorial en la materia.  
V. Medidas preventivas y correctoras: las medidas preventivas y correctoras (30) indicadas en el EATE deberán incorporarse al PORF como directrices para su cumplimiento.  
W. Seguimiento del plan:  
- Indicadores ambientales:  
- En aquellos indicadores en lo s que se parte de información o cartografía del inventario forestal nacional que no se actualice con la periodicidad de 5 años, se deberá, en la medida de lo posible, hacer una actualización de los mismos a nivel de la demarcación.  
- Se deberá incluir, en la medida de lo posible, en la información del indicador de superficie forestal protegida de áreas forestales arboladas o no aquellos suelos que figuran en el planeamiento urbanístico con diferentes tipologías de protección relativas a ecosistemas forestales y paisaje: protección forestal, ecológica, paisajística, etc.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Generalitat. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan de ordenación de los recursos forestales de Demarcación forestal de Vall d'Alba, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 7 de octubre de 2019.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 5 de noviembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML