Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5088, del 08-09-2005 (2005/9948)

RESOLUCIÓ de 31 d'agost de 2005 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, per la qual s'acorda incoar expedient per a la delimitació de l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i l'establiment de la seua corresponent normativa protectora.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5088

Data del DOGV
:   08-09-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/9948

CVE


Data del document
:   31-08-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [patrimoni arquitectònic](javascript:void(0))
    * [ben cultural](javascript:void(0))
    * [protecció del patrimoni](javascript:void(0))
    * [monument](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 31 d'agost de 2005 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, per la qual s'acorda incoar expedient per a la delimitació de l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i l'establiment de la seua corresponent normativa protectora. [2005/X9948]
  
El Reial Decret 3.957/1982, de 15 de desembre (BOE de 26.01.83), va declarar monument historicoartístic de caràcter nacional l'església de la Mare de Déu dels Àngels a Tuéjar (València).
  
La disposició addicional primera de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià considera béns d'interés cultural tots els béns existents al territori de la Comunitat Valenciana que, a l'entrada en vigor d'esta, ja hagen sigut declarats com a tals a l'empara de la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol, tant mitjançant l'expedient individualitzat com en virtut del que s'ha establit en l'art. 40.2 de l'esmentada llei i en les disposicions addicionals primera i segona. En virtut de l'atribució de condició de bé d'interés cultural continguda en la disposició addicional primera d'esta última norma, l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) constituïx un bé d'interés cultural amb la categoria de monument
  
La disposició transitòria primera, paràgraf segon, de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, permet a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport complementar les declaracions de béns d'interés cultural produïdes abans de l'entrada en vigor de l'esmentada llei a fi d'adaptar el contingut als requisits que en esta s'establixen.
  
Considerant el que disposen els articles 27 i 28 de la Llei d'11 de juny de 1998, de la Generalitat Valenciana, i vist l'informe emés pel Servici del Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental d'esta direcció general, favorable a la incoació d'expedient per a la delimitació de l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i la determinació de la normativa protectora d'este, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de la Generalitat Valenciana, ha resolt:
  
Primer. Incoar expedient per a la delimitació de l'entorn de protecció de l'església de la Mare de Déu dels Àngels de Tuéjar (València) i la determinació de la normativa protectora d'este, complementant l'expedient de declaració amb les altres mencions que exigix la Llei 4/98, de l'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Els annexos que s'adjunten a la present resolució delimiten literalment i gràficament l'entorn de protecció i establixen la normativa protectora d'este.
  
Segon. En compliment d'allò que s'ha preceptuat en l'art. 27.3 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià, notificar esta resolució a l'Ajuntament de Tuéjar i als possibles interessats i fer-los saber que, d'acord amb el que establixen els articles 35 i 36, en relació amb el 27.4 de la llei, la realització de qualsevol intervenció, tant en el monument com en l'entorn, haurà de ser autoritzada preceptivament per esta Direcció General amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, si és el cas, quan esta resulte preceptiva.
  
Tercer. La present incoació, d'acord amb el que establix l'art. 33 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i l'entorn de protecció, així com de les esmentades actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en el paràgraf segon de l'article 33 de la Llei 4/98, de l'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià es resoldran després de la declaració. No obstant això, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que, per causa major o interés general, s'hagen de realitzar inajornablement, segons el que disposa el paràgraf primer de l'esmentat article.
  
Quart. Que, en compliment d'allò que s'ha preceptuat en l'art. 27.3 de la llei, es notifique la present resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a la seua anotació preventiva.
  
Quint. Que la present resolució, amb els annexos, es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.
  
València, 31 d'agost de 2005.- El director general de Patrimoni Cultural Valencià: Manuel Muñoz Ibáñez.
  
ANNEX I
  
Descripció de l'immoble
  
L'església parroquial de la Mare de Déu dels Àngels és una obra mestra representativa de la primera arquitectura barroca valenciana que posseïx a més, influències castellanes, va ser construïda per l'arquitecte Joan Pérez Castiel, i n'és una elaboració original.
  
La planta és de creu llatina, amb capelles laterals intercomunicades al llarg dels tres trams de la nau principal, té les sagristies al costat del presbiteri i la torre campanar als peus. Sobre la sagristia vella, al costat de l'evangeli, es troba l'anomenat cor, lloc on s'ubicava l'orgue, desaparegut en la Guerra Civil de 1936.
  
Es cobrix amb volta tapiada de canó amb llunetes a la nau principal, i cúpula sobre petxines i tambor al creuer.
  
La fatxada és un parament pla rematat per la cornisa i espadanya al centre. La portada és de pedra calcària i es compon d'unes pilastres laterals que suporten un entaulament sobre el qual se situen pinacles piramidals amb boles i un edicle amb frontó corb amb venera a l'interior.
  
A l'església també van treballar l'escultor Domingo Cuevas, que va realitzar el retaule, hui desaparegut, i José Minguez, a qui s'atribuïx el campanar.
  
L'església posseïx una abundant decoració aplicada en algeps de potent volumetria, els temes decoratius de la qual són característics de Pérez Castiel.
  
L'església de Tuéjar és un dels més clars exponents de la renovació, no sols formal, sinó de tècniques constructives, que es produïx en l'arquitectura valenciana a partir de l'últim terç del segle XVII, època en què s'adopta amb caràcter generalitzat la volta tapiada per al cobriment de naus, i s'abandonen les voltes de creueria i les fàbriques de tàpia.
  
Parts integrants:
  
- Nau principal amb capelles laterals
  
- Sagristies, nova i vella
  
- Campanar
  
- Espadanya
  
- Escalinata exterior
  
Pertinences i accessoris
  
- Creu processional (Núm. SVI: C0008700000637)
  
Taller valencià (sense punxó). Segle XVII (mitjan). Plata daurada repujada, amb alguns elements de fosa. 70 x 63 cm la creu; 20 x 16 cm la mota.
  
- Lignum Crucis (Núm. SVI: C0008700000316)
  
Taller valencià (sense punxó). Segle XVII (mitjan). Plata daurada repujada i esmalts niellats. 44 x 20 cm.
  
Justificació de la delimitació proposada
  
La delimitació dels entorns de protecció s'establix en funció dels criteris següents:
  
- Parcel·les que limiten directament amb la que ocupa el bé d'interés cultural, al qual pot afectar, tant visualment com físicament, qualsevol intervenció que es realitze sobre estes.
  
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el bé d'interés cultural i que constituïxen l'entorn visual i ambiental immediat i on qualsevol intervenció que es realitze puga suposar una alteració de les condicions de percepció d'este o del caràcter de l'espai urbà o no urbanitzable.
  
- Espais públics en contacte directe amb el bé d'interés cultural i les parcel·les enumerades anteriorment i que constituïxen part del seu ambient urbà immediat.
  
- Edificacions o qualsevol element del paisatge urbà o no urbanitzable que, encara que no tenen una situació d'immediatesa amb el bé d'interés cultural, afecten de manera fonamental la percepció d'este.
  
Delimitació de l'entorn de protecció
  
Origen: intersecció entre l'eix del carrer de Remedios amb la prolongació de la fatxada sud-est de la parcel·la 02 de l'illa cadastral 80344.
  
Sentit: horari.
  
Línia delimitadora: des de l'origen, la línia s'introduïx en l'illa cadastral núm. 80344 i seguix la fatxada sud-est de la parcel·la 02 i per la paret mitgera de les parcel·les 03 i 04. Continua per la part de darrere de les parcel·les 38 i 39 i prosseguix pel carrer del Porche en direcció oest. Gira al sud, i s'introduïx en l'illa 79357, i incorpora les parcel·les des de la 05 a la 01. Creua el carrer i recorre la part de darrere de les parcel·les 16, 17 i 18 de l'illa núm. 79359. Continua pel carrer d'Esbarador, i prosseguix per la part de darrere de les parcel·les 10, 09, 08 i 02 de l'illa núm. 79356. Continua per la paret mitgera entre les parcel·les 01 i 02 d'esta illa. Creua la calle Larga i prosseguix per la part de darrere de les parcel·les 07, 06 i 05; travessa la 04 i recorre la part de darrere de la 03. Seguix pel carrer Carnicerías i incorpora les parcel·les 01, 02, 03, 34, 33, 32, 32, 31, 30, 29, 28 i 27 de l'illa 80354. Creua el carrer Rajolado i continua per les parets mitgeres entre les parcel·les 03 i 04 i 10 i 09 de l'illa 80359. Creua el carrer del Pintor Sorolla i travessa l'illa 80352 per les parets mitgeres entre les parcel·les 01 i 02 i 08 i 09 i prosseguix per l'eix del carrer de Remedios fins al punt d'origen, punt A.
  
Normativa de protecció del monument i l'entorn (art. 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià)
  
Monument:
  
Article primer. Caldrà ajustar-se al que disposa la secció segona, ?Règim dels béns immobles d'interés cultural?, del capítol III de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià aplicable a la categoria de monument.
  
Article segon. Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i contribuïsquen a la consecució d'estos fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà segons allò que s'ha disposat per l'article 18 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Entorn de protecció:
  
Article tercer. D'acord amb el que disposa l'article 35 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol intervenció que pretenga abordar-se a l'entorn de protecció del monument, requerirà de la prèvia autorització de la Conselleria competent en matèria de Cultura. Esta autorització s'emetrà segons els criteris establits en la present normativa, i en allò no previst en esta, mitjançant l'aplicació directa dels criteris previstos en l'article 39 de l'esmentada Llei. La present normativa regirà amb caràcter provisional fins que es redacte el pla especial de protecció del monument i l'entorn i este aconseguisca la validació patrimonial.
  
Totes les intervencions requeriran, per al seu tràmit d'autorització, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la transcendència patrimonial.
  
Article quart. Sense perjuí del que disposa l'article anterior, mitjançant el sospesat informe tècnic municipal, es podrà derivar la no-necessitat de tràmit d'autorització previ en actuacions que se situen fora del present marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com és el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la mera conservació, reparació i decoració interior d'estos immobles.
  
En estos casos, l'Ajuntament comunicarà a esta administració, en el termini de 10 dies, la concessió de llicència municipal, i adjuntarà com a mínim, l'informe tècnic que es menciona en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la falta de transcendència patrimonial.
  
Article quint. La contravenció del que preveuen els articles anteriors determinarà la responsabilitat de l'Ajuntament als termes establits en l'article 37 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Article sext. Criteris d'intervenció.
  
1. Es mantindran les pautes de la parcel·lació històrica de l'entorn.
  
2. Es mantindran les alineacions històriques de l'edificació conservades fins a l'actualitat, a excepció de la parcel·la núm.03 de l'illa cadastral 80353.
  
3. Els edificis tradicionals del conjunt, pel seu alt valor ambiental i testimonial d'una arquitectura i tipologia que el caracteritza, hauran de mantindre les fatxades visibles des de la via pública, i preservar i restaurar els caràcters originaris d'estes. Per a la realització d'obres als edificis de l'antiga posada, situada a la parcel·la núm. 01 de l'illa cadastral núm. 79357, la part conservada de l'antiga casa abadia, situada a la parcel·la núm. 10 de l'illa cadastral núm. 79356 i l'antiga casa del mossén, situada a les parcel·les núm. 27 i núm. 28 de l'illa cadastral núm. 80354, el promotor haurà d'aportar un estudi previ firmat per un tècnic competent en arqueologia als efectes de l'art. 62 de la Llei del Patrimoni.
  
4. El nombre de plantes permeses és de tres altures (planta baixa més dos), sense perjuí de l'aprofitament sota coberta. Queden prohibits els semisoterranis. Els edificis que superen este nombre de plantes es regiran pel règim fora d'ordenació. A este efecte, en el supòsit que concloga la seua vida útil, es pretenga fer obres de reforma de transcendència equiparable a la reedificació, una remodelació amb eliminació de les plantes superiors o una substitució voluntària d'este, s'aplicaran les ordenances de protecció d'esta normativa. Tot això sense perjuí de la possible aplicació de l'art. 21 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià a estos immobles.
  
5. L'altura de cornisa màxima és de 10,00 metres per a tres plantes i 4,00 metres per a una planta. Quan existisquen diferències topogràfiques en l'àmbit d'una parcel·la, l'altura dels diferents cossos de l'edificació respectarà les pautes tradicionals de Tuéjar, estudiades dins de cada illa, de manera que els edificis resultants no generen un augment impropi de volum.
  
6. Les cobertes, d'acord amb la tipologia de la zona, seran al cos principal de l'edifici, la profunditat edificable de les quals oscil·larà entre 8 i 11 metres. Seran inclinades, de teula àrab, amb pendent comprés entre 18% i 40%, a dos aigües i carener d'altura màxima 2,25 metres respecte de la línia de cornisa. Este requisit únicament podrà ser dispensat, amb caràcter excepcional, en aquells casos en què s'acredite l'existència d'una singular justificació historicocontextual.
  
7. Les noves edificacions, o les remodelacions de les no tradicionals, s'adequaran amb caràcter estètic a la tipologia i als acabats tradicionals de Tuéjar i la fatxada s'atendrà a les disposicions següents:
  
- Ràfols segons la tradició constructiva de Tuéjar, de permòdols de fusta o de rajola i teula.
  
- Impostes, motlures, marcs, cèrcols, rematades ornamentals i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de vol de 15 centímetres.
  
- Buits de fatxada de proporció vertical, amb la possible excepció de plantes baixes o cambres, segons la tipologia compositiva del municipi. Es recomanen els buits esbocats.
  
- Balcons de barana metàl·lica, amb amplària màxima de vol de 40 centrímetres, 15 centímetres de cantell i longitud màxima d'1.80 metres. Si els balcons no són volats, la barana serà de fusta o de forja, segons la tradició constructiva de Tuéjar.
  
- Els fustams seran de fusta. Es recomana l'ús de contrafinestres.
  
- Es prohibixen les persianes, excepte les persianetes exteriors enrotllables tradicionals.
  
- Es prohibixen els acabats impropis de la tradició constructiva de Tuéjar, com ara rajola cara vista, ceràmica, pedres polides, etc, o materials d'imitació dels tradicionals.
  
8. L'ús permés en esta zona serà el residencial. S'admetran els següents usos, sempre que mostren la seua compatibilitat amb les arquitectures tradicionals de la zona:
  
A) Magatzems.
  
B) Locals industrials ubicats en planta baixa.
  
C) Locals d'oficines.
  
D) Ús comercial.
  
Article sèptim. Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'apreciació de l'escena o paisatge urbà del monument i l'entorn, com és el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com pot ser-ho també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions per tractament de color, implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualsevol altra de similar tipus i conseqüències, s'hauran de sotmetre a l'autorització de la conselleria competent en matèria de Cultura, que els resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.
  
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior als plans de fatxada dels edificis que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en l'esmentada escena urbana, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol·licite i obtinga autorització expressa.
  
Article octau. Els béns de rellevància local s'atindran al que disposa la secció primera, dels béns de rellevància local, del capítol IV, títol II de la Llei 4/1998 de l'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià aplicable als béns de rellevància local.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5088, del 08-09-2005 (2005/9948)

RESOLUCIÓN de 31 de agosto de 2005 de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana, por la que se acuerda incoar expediente para la delimitación del entorno de protección de la Iglesia de Nuestra Señora de los Angeles de Tuéjar (Valencia) y establecimiento de su correspondiente normativa protectora.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5088

Fecha DOGV
:   08-09-2005

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2005/9948

CVE


Fecha del documento
:   31-08-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Tuéjar](javascript:void(0))
    * [patrimonio arquitectónico](javascript:void(0))
    * [bien cultural](javascript:void(0))
    * [protección del patrimonio](javascript:void(0))
    * [monumento](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 31 de agosto de 2005 de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana, por la que se acuerda incoar expediente para la delimitación del entorno de protección de la Iglesia de Nuestra Señora de los Angeles de Tuéjar (Valencia) y establecimiento de su correspondiente normativa protectora. [2005/X9948]
  
Por Real Decreto 3.957/1982, de 15 de diciembre (BOE de 26.01.83), se declaró monumento histórico-artístico de carácter nacional la Iglesia de Nuestra Señora de los Ángeles en Tuéjar (Valencia).
  
La Disposición Adicional Primera de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano considera Bienes de Interés Cultural todos los Bienes existentes en el territorio de la Comunidad Valenciana que a la entrada en vigor de la misma, ya hayan sido declarados como tales al amparo de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español, tanto mediante expediente individualizado como en virtud de lo establecido en el art. 40.2 de dicha Ley y en sus Disposiciones Adicionales Primera y Segunda. En virtud de la atribución de condición de Bien de Interés Cultural contenida en su Disposición Adicional Primera de esta última norma, la Iglesia de Nuestra Señora de los Ángeles de Tuéjar (Valencia) constituye pues un Bien de Interés Cultural con la categoría de Monumento.
  
La Disposición Transitoria Primera, párrafo segundo de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano permite a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte complementar las declaraciones de Bienes de Interés Cultural producidas antes de la entrada en vigor de la referida Ley a fin de adaptar su contenido a los requisitos que en ésta se establecen.
  
Considerando lo que disponen los artículos 27 y 28 de la Ley de 11 de junio de 1998, de la Generalitat Valenciana, y visto el informe emitido por el Servicio del Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental de esta Dirección General, favorable a la incoación de expediente para la delimitación del entorno de protección de la Iglesia de Nuestra Señora de los Ángeles de Tuéjar (Valencia) y determinación de la normativa protectora del mismo, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de la Generalitat Valenciana, ha resuelto:
  
Primero. Incoar expediente para la delimitación del entorno de protección de la Iglesia de Nuestra Señora de los Ángeles de Tuéjar (Valencia) y determinación de la normativa protectora del mismo, complementando el expediente de declaración con las demás menciones que exige la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Los anexos que se adjuntan a la presente resolución delimitan literal y gráficamente el entorno de protección y establecen la normativa protectora del mismo.
  
Segundo. En cumplimiento de lo preceptuado en el art. 27.3 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano notificar esta resolución al Ayuntamiento de Tuéjar y a los posibles interesados y hacerles saber que, de conformidad con lo que establecen los artículos 35 y 36 en relación con el 27.4 de la Ley, la realización de cualquier intervención, tanto en el monumento como en su entorno, deberá ser autorizada preceptivamente por esta Dirección General con carácter previo a su realización y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva.
  
Tercero. La presente incoación, de acuerdo con lo establecido en el art. 33 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, determina la suspensión del otorgamiento de licencias municipales de parcelación, urbanización, construcción, demolición, actividad y demás actos de edificación y uso del suelo que afecten al inmueble y su entorno de protección, así como de dichas actuaciones cuando sean llevadas a cabo directamente por las entidades locales. Quedan, igualmente suspendidos los efectos de las ya otorgadas, suspensión cuyos efectos y, de conformidad con la limitación temporal contenida en el párrafo segundo del artículo 33 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, se resolverán tras la declaración. No obstante la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, podrá autorizar las actuaciones mencionadas cuando considere que manifiestamente no perjudican los valores del bien que motivan la incoación, así como las obras que por causa mayor o interés general hubieran de realizarse inaplazablemente, según lo dispuesto en el párrafo primero del referido artículo.
  
Cuarto. Que en cumplimiento de lo preceptuado en el art. 27.3 de la Ley se notifique la presente resolución al Registro General de Bienes de Interés Cultural para su anotación preventiva.
  
Quinto. Que la presente resolución con sus anexos se publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado.
  
Valencia, 31 de agosto de 2005.- El director general de Patrimonio Cultural Valenciano: Manuel Muñoz Ibáñez.
  
ANEXO I
  
Descripción del inmueble
  
La iglesia parroquial de Nuestra Señora de los Ángeles es una obra maestra representativa de la primera arquitectura barroca valenciana, que posee además influencias castellanas, construida por el arquitecto Juan Pérez Castiel, siendo una elaboración original de éste.
  
La planta es de cruz latina, con capillas laterales intercomunicadas a lo largo de los tres tramos de la nave principal de la nave principal, tiene las sacristías junto al presbiterio y torre campanario a los pies. Sobre la sacristía vieja, al lado del evangelio, se encuentra el llamado ?Coro?, lugar donde se ubicaba el órgano, desaparecido en la guerra civil de 1936.
  
Se cubre con bóveda tabicada de cañón con lunetos en la nave principal, y cúpula sobre pechinas y tambor en el crucero.
  
La fachada es un paramento plano rematado por la cornisa y espadaña en el centro. La portada es de piedra caliza y se compone de unas pilastras laterales que soportan un entablamento sobre el que se sitúan pináculos piramidales con bolas y un edículo con frontón curvo con venera en su interior.
  
En la iglesia también trabajaron el escultor Domingo Cuevas que realizó el retablo, hoy desaparecido, y José Minguez a quien se atribuye el campanario.
  
La iglesia posee una abundantísima decoración aplicada en yeso de potente volumetría cuyos temas decorativos son característicos de Pérez Castiel.
  
La iglesia de Tuéjar es uno de los más claros exponentes de la renovación no solo formal, sino de técnicas constructivas, que se produce en la arquitectura valenciana a partir del último tercio del siglo XVII, época en la que se adopta con carácter generalizado la bóveda tabicada para la cubrición de naves, abandonando las bóvedas de crucería y fábricas de tapial.
  
Partes integrantes:
  
- Nave principal con capillas laterales
  
- Sacristías, nueva y vieja
  
- Campanario
  
- Espadaña
  
- Escalinata exterior
  
Pertenencias y accesorios
  
Orfebrería:
  
- Cruz procesional (Nº SVI: C0008700000637)
  
Taller valenciano (sin punzón). Siglo XVII (mediados). Plata dorada repujada, con algunos elementos de fundición. 70 x 63 cm la cruz; 20 x 16 cm la macolla.
  
- Lignum Crucis (Nº SVI: C0008700000316)
  
Taller valenciano (sin punzón). Siglo XVII (mediados). Plata dorada repujada y esmaltes nielados. 44 x 20 cm.
  
Justificación de la delimitación propuesta
  
La delimitación de sus entornos de protección se establece en función de los siguientes criterios:
  
- Parcelas que limitan directamente con la que ocupa el Bien de Interés Cultural, pudiendo afectar al mismo, tanto visual como físicamente cualquier intervención que se realice sobre ellas.
  
- Parcelas recayentes al mismo espacio público que el Bien de Interés Cultural y que constituyen el entorno visual y ambiental inmediato y en el que cualquier intervención que se realice pueda suponer una alteración de las condiciones de percepción del mismo o del carácter del espacio urbano o no urbanizable.
  
- Espacios públicos en contacto directo con el Bien de Interés Cultural y las parcelas enumeradas anteriormente y que constituyen parte de su ambiente urbano inmediato.
  
- Edificaciones o cualquier elemento del paisaje urbano o no urbanizable que aún no teniendo una situación de inmediatez con el Bien de Interés Cultural afecten de forma fundamental a la percepción del mismo.
  
Delimitación del entorno de protección
  
Origen: intersección entre el eje de la calle Remedios con la prolongación de la fachada sudeste de la parcela 02 de la manzana catastral 80344.
  
Sentido: horario.
  
Línea delimitadora: desde el origen la línea se introduce en la manzana catastral nº 80344 siguiendo la fachada sudeste de la parcela 02 y por la medianera de las parcelas 03 y 04. Continúa por las traseras de las parcelas 38 y 39 y prosigue por la calle Porche en dirección oeste. Gira al sur y se introduce en la manzana 79357 incorporando las parcelas desde la 05 a la 01. Cruza la calle y recorre las traseras de las parcelas 16, 17 y 18 de la manzana nº 79359. Continúa por la calle Esbarador, prosiguiendo por las traseras de las parcelas 10, 09, 08 y 02 de la manzana nº 79356. Continúa por la medianera entre las parcelas 01 y 02 de esta manzana. . Cruza la calle Larga y prosigue por las traseras de las parcelas 07, 06 y 05, atraviesa la 04 y recorre la trasera de la 03. Sigue por la calle Carnicerías incorporando las parcelas 01, 02, 03, 34, 33, 32, 32, 31, 30, 29, 28 y 27 de la manzana 80354. Cruza la calle Rajolado y continúa por las medianeras entre las parcelas 03 y 04 y 10 y 09 de la manzana 80359. Cruza la calle Pintor Sorolla y atraviesa la manzana 80352 por las medianeras entre las parcelas 01 y 02 y 08 y 09 y prosigue por el eje de la calle Remedios hasta el punto de origen punto A.
  
Normativa de protección del Monumento y su entorno (art. 28 de la ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano).
  
Monumento:
  
Artículo primero. Se atenderá a lo dispuesto en la Sección Segunda, Régimen de los bienes inmuebles de interés cultural, del Capítulo III de la Ley 4/1998 de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano aplicable a la categoría de Monumento.
  
Artículo segundo. Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial del bien y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá según lo dispuesto por el artículo 18 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Entorno de protección:
  
Artículo tercero. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, cualquier intervención que pretenda abordarse en el entorno de protección del monumento, requerirá de la previa autorización de la Conselleria competente en materia de Cultura. Esta autorización se emitirá conforme a los criterios establecidos en la presente normativa, y en lo no contemplado en la misma, mediante al aplicación directa de los criterios contemplados en el artículo 39 de la citada Ley. La presente normativa regirá con carácter provisional hasta que se redacte el Plan Especial de protección del monumento y su entorno y éste alcance validación patrimonial.
  
Todas las intervenciones requerirán, para su trámite autorizatorio, la definición precisa de su alcance, con la documentación técnica que por su especificidad les corresponda, y con la ubicación parcelaria y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de partida y su trascendencia patrimonial.
  
Artículo cuarto. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo anterior, mediante sopesado informe técnico municipal, se podrá derivar la no necesidad de trámite autorizatorio previo en actuaciones que se sitúen fuera del presente marco normativo por falta de trascendencia patrimonial, como sería el caso de las obras e instalaciones dirigidas a la mera conservación, reparación y decoración interior de estos inmuebles.
  
En estos casos, el Ayuntamiento comunicará a esta administración en el plazo de 10 días la concesión de licencia municipal, adjuntando como mínimo el informe técnico que se menciona en el párrafo anterior, un plano de ubicación y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de partida y su falta de trascendencia patrimonial.
  
Artículo quinto. La contravención de lo previsto en los artículos anteriores, determinará la responsabilidad del Ayuntamiento en los términos establecidos en el artículo 37 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Artículo sexto. Criterios de Intervención.
  
1. Se mantendrán las pautas de la parcelación histórica del entorno.
  
2. Serán mantenidas las alineaciones históricas de la edificación conservadas hasta la actualidad, a excepción de la parcela nº 03 de la manzana catastral 80353.
  
3. Los edificios tradicionales del conjunto, por su alto valor ambiental y testimonial de una arquitectura y tipología que caracteriza al mismo, deberán mantener las fachadas visibles desde la vía pública, preservando y restaurando los caracteres originarios de las mismas. Para la realización de obras en los edificios de la antigua posada situada en la parcela nº 01 de la manzana catastral nº 79357, la parte conservada de la antigua casa abadía situada en la parcela nº 10 de la manzana catastral nº 79356 y la antigua casa del mosén situada en las parcelas nº 27 y nº 28 de la manzana catastral nº 80354, el promotor deberá aportar un estudio previo firmado por un técnico competente en arqueología a los efectos del art. 62 de la Ley del Patrimonio.
  
4. El número de plantas permitidas es de tres alturas (planta baja más dos), sin perjuicio del aprovechamiento bajo cubierta, quedando prohibidos los semisótanos. Los edificios que superen este número de plantas se regirán por el régimen Fuera de ordenación. A tal efecto en los supuestos de que concluya su vida útil, se pretendan obras de reforma de trascendencia equiparable a la reedificación, una remodelación con eliminación de las plantas superiores, o una sustitución voluntaria de los mismos le serán de aplicación las ordenanzas de protección de esta normativa. Todo ello sin perjuicio de la posible aplicación del art. 21 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano a estos inmuebles.
  
5. La altura de cornisa máxima es de 10,00 m para tres plantas y 4,00 m para una planta. Cuando existan diferencias topográficas en el ámbito de una parcela la altura de los diferentes cuerpos de la edificación respetará las pautas tradicionales de Tuéjar, estudiadas dentro de cada manzana, de manera que los edificios resultantes no generen un aumento impropio de volumen.
  
6. Las cubiertas, de acuerdo con la tipología de la zona, serán en el cuerpo principal del edificio, cuya profundidad edificable oscilará entre 8 y 11 metros, inclinadas, de teja árabe, con pendiente comprendida entre 18% y 40%, a dos aguas y cumbrera de altura máxima 2,25 m respecto de la línea de cornisa. Este requisito únicamente podrá ser dispensado, con carácter excepcional, en aquellos casos en los que se acredite la existencia de una singular justificación histórico'contextual.
  
7. Las nuevas edificaciones, o las remodelaciones de las no tradicionales, se adecuarán con carácter estético a la tipología y acabados tradicionales de Tuéjar atendiendo la fachada a las siguientes disposiciones:
  
- Aleros según la tradición constructiva de Tuéjar, de canecillos de madera o de ladrillo y teja.
  
- Impostas, molduras, recercados, cinchos, remates ornamentales y demás elementos compositivos con una longitud máxima de vuelo de 15 cm.
  
- Huecos de fachada de proporción vertical, con la posible excepción de plantas bajas o cambras, según la tipología compositiva del municipio. Se recomiendan los vanos abocinados.
  
- Balcones de barandilla metálica, con anchura máxima de vuelo de 40 cm, 15 cm de canto y longitud máxima de 1.80 m. Si los balcones no son volados la barandilla será de madera o de forja según la tradición constructiva de Tuéjar.
  
- Las carpinterías serán de madera. Se recomienda el uso de contraventanas.
  
- Se prohiben las persianas, salvo las persianillas exteriores enrollables tradicionales.
  
- Se prohiben los acabados impropios de la tradición constructiva de Tuéjar, tales como ladrillo cara vista, cerámica, piedras pulidas, etc. o materiales de imitación de los tradicionales.
  
8. El uso permitido en esta zona será el Residencial. Se admitirán los siguientes usos, siempre que muestren su compatibilidad con las arquitecturas tradicionales de la zona:
  
A) Almacenes.
  
B) Locales industriales ubicados en planta baja.
  
C) Locales de oficina.
  
D) Uso comercial.
  
Artículo séptimo. Todas las actuaciones que puedan tener incidencia sobre la correcta percepción y la dignidad en el aprecio de la escena o paisaje urbano del monumento y su entorno, como sería el caso de la afección de los espacios libres por actuaciones de reurbanización, ajardinamiento o arbolado, provisión de mobiliario urbano, asignación de uso y ocupaciones de la vía pública, etc., o como podría serlo también la afección de la imagen arquitectónica de las edificaciones por tratamiento de color, implantación de rótulos, marquesinas, toldos, instalaciones vistas, antenas, etc., o cualesquiera otros de similar corte y consecuencias, deberán someterse a autorización de la Conselleria competente en materia de Cultura, que resolverá con arreglo a las determinaciones de la ley y los criterios de percepción y dignidad antes aludidos.
  
Queda proscrita la introducción de anuncios o publicidad exterior a los planos de fachada de los edificios que, en cualquiera de sus acepciones, irrumpa en dicha escena urbana, salvo la de actividades culturales o eventos festivos que, de manera ocasional, reversible y por tiempo limitado solicite y obtenga autorización expresa.
  
Artículo octavo. Los Bienes de Relevancia Local se atendrán a lo dispuesto en la Sección Primera, De los Bienes de Relevancia Local, del Capítulo IV, Título II de la Ley 4/1998 de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano aplicable a los Bienes de Relevancia Local.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML