Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3275, del 30-06-1998 (1998/5483)

DECRET legislatiu 1/1998, de 23 de juny, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Cooperatives de la Comunitat Valenciana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dlg/1998/06/23/1**

### Versions

 Text inicial: 01/01/1999 - Actualitat 

### Dades del document

Número de DOGV
:   3275

Data del DOGV
:   30-06-1998

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1998/5483

CVE


Data del document
:   23-06-1998

Organisme emissor
:   Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç

Tipus de document
:   Decret legislatiu

Anàlisi jurídica

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

DECRET legislatiu 1/1998, de 23 de juny, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei de Cooperatives de la Comunitat Valenciana.  
  
La disposició addicional segona de la Llei 14/1997, de 26 de desembre de 1997, de Mesures de Gestió Administrativa i Financera i d'Organització de la Generalitat, va autoritzar el govern Valencià perquè dictara, mitjançant decret legislatiu, un text refós de la Llei de Cooperatives de la Comunitat Valenciana.  
  
Aquesta habilitació es justifica en virtut de les variacions que en el règim jurídic cooperatiu s'han produït amb posterioritat a l'autorització que, en el mateix sentit, va establir la Llei 3/1995, de 2 de març, de modificació de la Llei 11/1985, de 25 d'octubre, de Cooperatives de la Comunitat Valenciana, mitjançant la Llei 8/1995, de 29 de desembre, de Mesures Fiscals, Administratives i d'Organització de la Generalitat Valenciana, i la mateixa Llei 14/1997 que, a més de contenir una delegació legislativa, reforma alguns dels preceptes de la llei.  
  
Cal afegir-hi la necessitat d'agrupar en un text únic un marc legal tan plural, que facilite el coneixement i l'aplicació de la llei per part dels òrgans administratius i els ciutadans, i permeta que els uns i els altres, destinataris de la llei, disposen d'un text refós que continga d'una manera harmònica el conjunt de la regulació legal de les cooperatives valencianes.  
  
Tot complint aquests propòsits, el Govern Valencià ha elaborat la present disposició, amb la qual s'ha pretés no sols introduir les modificacions legals que s'han produït amb posterioritat a l'entrada en vigor de la reforma de la Llei de Cooperatives de 1985, sinó, especialment, disposar d'un text legal que millore tècnicament la dicció de les disposicions refoses que es troben vigents, mitjançant l'harmonització i la correcció.  
  
En virtut d'això, a proposta del conseller d'Ocupació, Indústria i Comerç, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu i amb la deliberació prèvia del Govern Valencià, en la reunió del dia 23 de juny de 1998,  
  
DECRETE  
  
Article únic  
  
S'aprova el Text Refós de la Llei de Cooperatives de la Comunitat Valenciana.  
  
DISPOSICIO TRANSITORIA  
  
Adaptació d'estatuts de les actuals cooperatives.  
  
1. Les cooperatives ja existents que de manera efectiva i real realitzen la seua activitat cooperativitzada amb els seus socis al territori de la Comunitat Valenciana, hauran d'adaptar els seus estatuts socials al present text refós en el termini de 6 mesos des de la seua entrada en vigor. No estaran obligades a aquesta adaptació aquelles cooperatives que ja hagen inscrit en el Registre de Cooperatives en la data de publicació d'aquest decret legislatiu la seua adaptació a la Llei 3/1995, de 2 març, de modificació de la Llei 11/1985, de 25 d'octubre, de Cooperatives de la Comunitat Valenciana.  
  
2. Les cooperatives que no hagen presentat l'escriptura pública d'adaptació dels estatuts socials en el Registre de Cooperatives abans de transcorreguts tres mesos des de l'acabament del termini establit en l'apartat anterior, no podran inscriure a partir de l'esmentada data cap acord, si no és el d'adaptació.  
  
Transcorreguts dos anys des de l'entrada en vigor del text refós de la llei sense haver presentat l'escriptura d'adaptació, les cooperatives quedaran automàticament dissoltes, sense perjudici d'allò que aquesta llei disposa sobre reactivació sobre l'article 71, apartat dos. Quant a nomenament de liquidadors, s'aplicarà el mateix precepte de l'apartat tres, però si encara no s'haguera constituït el Consell Valencià del Cooperativisme, la Conselleria que siga competent en matèria de treball podrà fer directament la designació dels liquidadors.  
  
DISPOSICIO DEROGATORIA  
  
Queden derogades expressament la Llei 11/1985, de 25 d'octubre, de la Generalitat Valenciana, de Cooperatives de la Comunitat Valenciana, i la Llei 3/1995, de 2 de març, de modificació de l'anterior.  
  
Queden igualment derogades totes les normes d'igual o inferior rang que s'hi oposen o resulten incompatibles.  
  
DISPOSICIO FINAL  
  
Aquest decret legislatiu entrarà en vigor el dia 1 de gener de 1999.  
  
València, 23 de juny de 1998  
  
El president de la Generalitat Valenciana,  
  
EDUARDO ZAPLANA HERNANDEZ-SORO  
  
El conseller d'Ocupació, Indústria i Comerç,  
  
DIEGO SUCH PÉREZ  
  
Text Refós de la Llei de Cooperatives   
  
de la Comunitat Valenciana.  
  
Títol I  
  
Règim jurídic de la cooperativa  
  
Capítol I  
  
Disposicions generals  
  
Article 1. Ambit d'aplicació  
  
Aquesta llei té per objecte la regulació i el foment de les cooperatives o societats cooperatives que, de manera efectiva i real, desenvolupen l'activitat cooperativitzada amb els seus socis al territori de la Comunitat Valenciana, sense perjudici que les relacions amb tercers o activitats instrumentals de l'objecte social es realitzen fora del territori.   
  
Article 2. Concepte legal de cooperativa  
  
1. Als efectes d'aquesta llei, és cooperativa l'agrupació voluntària de persones físiques i, en les condicions de la llei, jurídiques, al servei dels seus socis, mitjançant l'explotació d'una empresa col·lectiva sobre la base de l'ajuda mútua, la creació d'un patrimoni comú i l'atribució dels resultats de l'activitat cooperativitzada als socis d'acord amb la seua participació en l'esmentada activitat.  
  
2. Qualsevol activitat economicosocial lícita podrà ser objecte de la cooperativa.  
  
Les cooperatives podran realitzar amb tercers l'activitat cooperativitzada en les condicions fixades en aquesta llei.  
  
Article 3. Principis cooperatius   
  
La cooperativa haurà d'inspirar-se en els principis cooperatius formulats per l'Aliança Cooperativa Internacional i que als efectes d'aquesta llei són els següents:  
  
Primer. Lliure adhesió i baixa voluntària dels socis.  
  
Segon. Autonomia, gestió i control democràtics, i igualtat de drets polítics i econòmics entre els socis.  
  
Tercer. Remuneració limitada a les aportacions a capital social en el cas que els estatuts socials l'establisquen.  
  
Quart. Dret dels socis a participar en la distribució dels excedents d'exercici en proporció als serveis cooperatius utilitzats, si l'assemblea general n'acorda la distribució als socis.  
  
Cinqué. Educació i promoció de cooperatives.  
  
Sisé. Establiment de tot tipus de relacions intercooperatives, tant econòmiques com federatives.  
  
Article 4. Responsabilitat   
  
1. La cooperativa respondrà dels seus deutes amb tot el seu patrimoni present i futur, excepte el corresponent al fons de formació i promoció cooperativa, que només respondrà de les obligacions estipulades per al compliment dels seus fins.  
  
2. La responsabilitat dels socis pels deutes socials quedarà limitada a l'import nominal de les aportacions al capital social.  
  
Els estatuts podran establir una responsabilitat addicional per al cas d'insolvència de la cooperativa.  
  
La responsabilitat dels socis pels deutes socials serà il·limitada quan els estatuts de la cooperativa ho determinen expressament. En aquest cas la responsabilitat entre els socis serà mancomunada simple, tret que els mateixos estatuts la declaren de caràcter solidari.   
  
3. La responsabilitat dels socis pel compliment de les obligacions que contraguen en l'ús dels serveis cooperatius serà il·limitada, tret dels casos previstos en aquesta llei.  
  
Article 5. Denominació   
  
1. La denominació de les cooperatives sotmeses a aquesta llei haurà d'incloure sempre els termes «Cooperativa Valenciana» o, en forma abreujada, «Coop. V.».  
  
En el cas d'establir la responsabilitat il·limitada dels socis, quedarà obligada a afegir aquesta circumstància o, abreujadament: «Coop. V. Il·ltda.».  
  
2. La denominació de «Cooperativa Valenciana» no podrà ser utilitzada per cap altre tipus d'entitat.  
  
3. No es podrà utilitzar una denominació idèntica amb la d'una altra cooperativa preexistent, tant si està sotmesa a aquesta llei com a la legislació estatal.   
  
Article 6. Domicili social   
  
La cooperativa establirà el seu domicili social al municipi de la Comunitat Valenciana on realitze principalment les seues operacions o on estiga centralitzada la gestió administrativa.   
  
No obstant això, la cooperativa per decisió del seu consell rector, podrà establir les sucursals que crega convenient.  
  
Article 7. Seccions d'una cooperativa   
  
1. Els socis d'una cooperativa podran agrupar-se voluntàriament en seccions, a fi de realitzar conjuntament una determinada activitat, sempre que es trobe inclosa en l'objecte social de la cooperativa i que els seus estatuts incorporen la regulació de la secció.  
  
2. El consell rector i el director de la cooperativa i, en el cas de ser designat, el director o apoderat de la secció, se n'encarregaran del gir i el tràfic.  
  
3. Les seccions portaran una comptabilitat independent, sense perjudici de la general de la cooperativa, i tindran autonomia de gestió, de conformitat amb els acords presos per l'assemblea de socis de la secció, que seran incorporats a un llibre d'actes especial i obligaran tots els socis integrats en la secció, amb inclusió dels absents i dissidents.  
  
4. Els acords de l'assemblea de socis de la secció seran impugnables en els termes assenyalats en l'article 36 d'aquesta llei.  
  
L'assemblea general de la cooperativa podrà acordar la suspensió dels acords de l'assemblea de socis d'una secció, fent constar els motius pels quals els considera impugnables o contraris a l'interés general de la cooperativa. L'acord de suspensió tindrà efectes immediats, sense perjudici que puga ser impugnat segons allò que s'ha establit en l'article 36 d'aquesta llei.  
  
5. Del compliment de les obligacions derivades de l'activitat de la secció, responen en primer lloc les aportacions fetes o promeses i les garanties prestades pels socis integrats en la secció. Aquesta condició constarà necessàriament en els contractes realitzats amb tercers, que consentiran de no perseguir directament o immediatament els altres béns de la cooperativa, sota la responsabilitat dels que hagen contractat en representació de la cooperativa.  
  
6. En el cas que la cooperativa haja de fer front a les responsabilitats contractuals o extracontractuals derivades de l'actuació d'una secció, podrà repetir contra els socis que s'hi integren, exigint l'efectiu desembossament de les aportacions compromeses o les garanties prestades.  
  
7. Els estatuts de la cooperativa regularan detalladament el procediment d'incorporació dels socis a la secció, la publicitat i el control del grup de socis que la integra, i les obligacions i responsabilitats d'aquests, i també les facultats de control comptable i de gestió que en tot cas té el consell rector de la cooperativa.  
  
Capítol II  
  
Constitució i registre de cooperatives  
  
Article 8. Requisits de constitució   
  
1. La cooperativa es constituirà mitjançant escriptura pública i inscripció en el Registre de Cooperatives de la Comunitat Valenciana. Tindrà personalitat jurídica des del moment de la inscripció.  
  
2. Quan la cooperativa, amb el consentiment dels seus socis, inicie l'activitat social abans de la seua inscripció, els actes i contractes realitzats en nom seu seran vàlids i els socis en respondran del compliment personalment, il·limitadament i solidàriament.   
  
En absència de consentiment dels socis, els administradors nomenats en l'escriptura de constitució respondran dels actes i contractes realitzats en nom de la cooperativa, personalment, il·limitadament i solidàriament. El transcurs d'un any des de l'atorgament de l'escriptura de constitució sense que se sol·licite la inscripció en el Registre, determinarà igualment la responsabilitat abans assenyalada dels socis que no resolguen immediatament el contracte de societat cooperativa. No obstant això, els esmentats socis podran reclamar contra els administradors o consellers que no hagueren complit el deure d'inscripció.  
  
3. El nombre mínim de socis per a constituir una cooperativa serà de cinc, tret de les cooperatives de segon grau, en què caldrà com a mínim 2 cooperatives fundadores.   
  
Article 9. La cooperativa en període de constitució   
  
1. Mentre no es produïsca la inscripció de la cooperativa, els documents i les referències que s'hi facen afegiran a la seua denominació l'expressió: «... en constitució».  
  
2. En l'escriptura de constitució es designarà quines persones seran les encarregades de realitzar les gestions necessàries per a la constitució de la cooperativa. Les despeses produïdes per a aquest fi seran a càrrec de la cooperativa, una vegada constituïda.  
  
3. Els contractes estipulats en nom de la cooperativa abans de la inscripció es faran necessàriament amb la indicació que està «en constitució» i, només seran exigibles si la cooperativa els accepta en el termini dels tres mesos següents a aquella.  
  
4. Els administradors responen dels perjudicis produïts als tercers contractants, si no especifiquen que contracten en nom d'una cooperativa en constitució i si no donen compte dels contractes al consell rector de la cooperativa dins del mes següent a la seua inscripció. En les citades circumstàncies, en cas de contractar dos o més administradors, respondran de forma solidària.  
  
En aquests supòsits, l'acció per a reclamar-los els danys i perjudicis produïts a tercers prescriurà a l'any, comptat des del dia de l'estipulació del contracte.  
  
5. Els administradors responen igualment dels contractes totalment o parcialment executats, abans de la seua aprovació per part de la cooperativa, en cas de no constitució de la cooperativa o de no aprovació dels contractes.  
  
Article 10. Estatuts socials   
  
Els estatuts socials hauran d'indicar com a mínim:  
  
a) La denominació, el domicili, la durada i l'àmbit territorial de l'activitat cooperativitzada de la cooperativa.  
  
b) L'objecte social o les activitats socioeconòmiques per a les quals es crea la cooperativa.  
  
c) El capital social mínim.  
  
d) L'aportació obligatòria dels socis al capital social.  
  
e) El règim de responsabilitat dels socis pels deutes socials, en el cas que s'establisca una responsabilitat addicional per al cas d'insolvència de la cooperativa o quan la responsabilitat del soci es determine com il·limitada.  
  
f) Les condicions objectives per a exercir el dret a ingressar en la cooperativa i per a la baixa justificada.  
  
g) Les condicions per a ingressar com a soci de treball dels assalariats de la cooperativa i el mòdul de participació que tindran en els excedents d'exercici, i altres drets i garanties.  
  
h) Els drets i deures del soci; s'indicarà necessàriament l'obligació de participació mínima en les activitats de la cooperativa.  
  
i) Les normes sobre composició, funcionament, procediment electoral i remoció dels òrgans socials.  
  
j) Les normes per a la distribució de l'excedent net i la imputació de les pèrdues d'exercici.  
  
k) Les normes de disciplina social; s'especificarà les infraccions lleus, greus i molt greus i les sancions previstes.  
  
l) Les causes de dissolució de la cooperativa i les normes per a la liquidació.  
  
m) La clàusula de sotmetiment a la conciliació prèvia i a l'arbitratge cooperatiu regulat en aquesta llei, quan així s'establisca.  
  
n) El règim de les seccions que es creen en la cooperativa.  
  
o) Les altres matèries que segons aquesta llei han de regular els estatuts socials.  
  
Els estatuts podran ser desenvolupats mitjançant un reglament de règim intern aprovat per l'assemblea, la inscripció del qual en el Registre no serà obligatòria.  
  
Article 11. Inscripció   
  
1. Els administradors hauran de presentar l'escriptura de constitució per a la seua inscripció en el Registre de Cooperatives de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos des de l'atorgament; i s'indicarà un únic domicili per a les notificacions. Qualsevol d'ells estarà facultat per a complir aquesta obligació. Transcorregut un any sense que se n'haja fet la presentació, qualsevol fundador podrà resoldre el contracte i exigir la restitució de les aportacions realitzades. En el termini de trenta dies des de la presentació de l'escriptura de constitució, el Registre en procedirà a la inscripció o a la denegació, i notificarà als interessats els motius pels quals és denegada i els recursos de què disposen contra la resolució.   
  
Els defectes hauran de ser esmenats pels administradors en el termini de tres mesos; si no es fa així, quedarà arxivat l'expedient.  
  
2. Contra la denegació d'inscripció, els interessats podran interposar els corresponents recursos administratius regulats en la legislació sobre procediment administratiu comú.  
  
3. Amb caràcter previ a l'atorgament de l'escriptura de constitució, podrà sol·licitar-se del Registre un dictamen sense caràcter vinculant sobre la conformitat de l'escriptura i dels estatuts a les disposicions d'aquesta llei.  
  
Aquest dictamen s'emetrà necessàriament en el termini de trenta dies.  
  
Article 12. Organització i eficàcia del Registre de Cooperatives  
  
1. El Registre de Cooperatives de la Comunitat Valenciana queda adscrit a la conselleria competent en matèria de treball i s'estructura a nivell central i territorial.  
  
El Registre assumirà les funcions de qualificació, inscripció i certificat.  
  
2. L'eficàcia del Registre està definida pels principis de publicitat formal i material, legalitat, titulació autèntica, legitimació o presumpció de validesa i d'exactitud, i també de revalidació, mitjançant document públic de rectificació, dels actes inscrits que tinguen un vici de nul·litat.  
  
La inscripció de la constitució, modificació d'estatuts, fusió, escissió i dissolució de la cooperativa, tindrà caràcter constitutiu, i serà declarativa en els altres casos.  
  
3. El Registre de Cooperatives és públic. Es presumeix que el contingut dels seus llibres és conegut per tercers i no s'hi podrà invocar ignorància. Els documents subjectes a inscripció i no inscrits, no produiran efectes respecte a tercers de bona fe. No podrà invocar la falta d'inscripció qui va incórrer en l'omissió.  
  
4. La inscripció no convalida els actes i contractes nuls segons la legislació vigent. Però els assentaments del Registre produiran tots els seus efectes, mentre no s'inscriga la resolució administrativa o judicial que en declare la inexactitud o nul·litat. La declaració d'inexactitud o nul·litat no perjudicarà els drets de tercers de bona fe, adquirits d'acord amb el contingut del Registre.  
  
La nul·litat no podrà ser declarada quan la seua causa haja desaparegut en virtut de nova inscripció.  
  
El Registre de Cooperatives qualificarà sota la seua responsabilitat, amb referència als documents presentats, la competència i les facultats dels qui els autoritzen o signen, la legalitat de les formes extrínseques, la capacitat i legitimació dels atorgants i la validesa del contingut dels documents, i examinarà si han complit els preceptes legals de caràcter imperatiu.  
  
La qualificació es basarà en el que resulte dels títols presentats i en els corresponents assentaments del Registre.  
  
A la qualificació dels comptes anuals i de l'informe d'auditoria, s'aplicarà allò que s'ha previst en la legislació de societats anònimes sobre qualificació registral, i les altres normes mercantils que hi siguen aplicables.   
  
Article 13. Llibres del Registre i assentaments registrals   
  
1. El Registre de Cooperatives s'organitzarà integrat per tres llibres: llibre diari, llibre d'inscripció de cooperatives i llibre d'inscripció d'unions, de federacions i de la Confederació de Cooperatives Valencianes.  
  
2. Els assentaments seran de quatre tipus: inscripcions, cancel·lacions, anotacions preventives i notes marginals. La inscripció es farà de manera succinta, reflectint-la a l'arxiu, en el qual es conservarà el document objecte de la inscripció.  
  
3. La inscripció es practicarà en virtut de document públic quan es tracte dels actes de constitució, modificació d'estatuts, fusió, escissió, dissolució, declaració d'acabament del procés de liquidació i aprovació del balanç final de la liquidació, acord de delegació de funcions del consell rector, i la resta de poders de necessària inscripció.  
  
La inscripció del nomenament de càrrecs socials, d'auditors de comptes i del dipòsit dels comptes anuals es practicarà mitjançant certificació del corresponent acord social, expedida pel secretari del consell rector amb el vistiplau del president, amb les signatures legitimades per notari o autenticades pel Registre de Cooperatives.  
  
Capítol III  
  
Els socis  
  
Article 14. Persones que en poden ser socis   
  
1. Poden ser socis de la cooperativa de primer grau les persones físiques i jurídiques, quan el fi i l'objecte social d'aquestes no siga contrari als principis cooperatius, ni a l'objecte social de la cooperativa.   
  
A les cooperatives de segon grau poden ser socis, les cooperatives, els socis de treball i les altres persones jurídiques en els termes previstos en aquesta llei.  
  
2. La Generalitat Valenciana i altres entitats públiques, en els termes establits en l'article següent i sempre que mitjance acord adoptat per majoria de dos terços dels membres del consell rector, podran formar part com a socis de qualsevol cooperativa per a la prestació de serveis públics i l'exercici de la iniciativa econòmica pública.  
  
Article 15. Dret a l'admissió com a soci   
  
1. Tota persona que reunisca els requisits de l'article anterior i estiga interessada a utilitzar els serveis de la cooperativa, té dret a ingressar com a soci, tret que ho impedisca una causa justa derivada de l'activitat o objecte social de la cooperativa.  
  
La sol·licitud d'ingrés serà presentada per escrit al consell rector, el qual en un termini no superior a dos mesos haurà d'admetre-la o rebutjar-la, indicant-ne els motius, comunicant en ambdós casos l'acord per escrit al sol·licitant i publicant-lo al tauler d'anuncis del domicili social, a més d'altres formes de publicitat que pogueren preveure els estatuts.  
  
Contra aquesta decisió podran recórrer, tant el sol·licitant com qualsevol dels socis anteriors de la cooperativa, davant de l'assemblea general o, davant de la comissió de recursos si n'hi haguera, en el termini de trenta dies. Les impugnacions presentades davant de la comissió de recursos es resoldran segons el procediment establit estatutàriament. Les impugnacions presentades davant de l'assemblea general hauran de ser resoltes per votació secreta en la primera reunió que es faça. L'acord de l'assemblea general o, de la comissió de recursos si n'hi haguera, seran sotmesos, si és procedent, a l'arbitratge cooperatiu regulat en aquesta llei i, en el cas contrari, podrà ser impugnat davant de la jurisdicció ordinària.  
  
Article 16. Socis de treball   
  
1. Els treballadors amb contracte per temps indefinit de qualsevol cooperativa, amb excepció de les de treball associat, podran convertir-se en socis de treball en els termes previstos en els estatuts. En aquest cas, hauran d'establir el procediment per a fer-ho possible, les condicions laborals i econòmiques, sempre equitatives, que podran fer-ho; i els mòduls d'equivalència que hauran d'assegurar, també de forma equitativa, la participació dels socis de treball en les obligacions i drets socials.  
  
Les pèrdues derivades de l'activitat cooperativitzada que corresponga sostenir als socis de treball, s'imputaran al fons de reserva obligatòria i/o als socis usuaris, en la quantia necessària per a garantir als socis de treball una retribució no inferior al salari mínim interprofessional o al límit superior que fixen els estatuts socials.  
  
2. Als socis de treball els serà d'aplicació, com a mínim, les normes d'aquesta llei que protegeixen els socis treballadors de les cooperatives de treball associat.  
  
Article 17. Baixa del soci   
  
1. El soci de la cooperativa pot donar-se de baixa en qualsevol moment, tret que els estatuts socials imposen un període de permanència obligatòria que mai no serà superior a cinc anys. La baixa haurà de ser notificada pel soci, per escrit, al consell rector. Aquest podrà acordar que la baixa no es produïsca fins als sis mesos comptats des del dia de la seua notificació, havent de comunicar-ho així al soci en el termini màxim d'un mes, comptat des de la sol·licitud de baixa.  
  
Queden exceptuats de l'aplicació de les normes estatuàries abans esmentades els casos de baixa justificada.  
  
2. Els socis podran causar baixa justificada quan:  
  
a) Perden les condicions necessàries per a ser socis, la qual cosa podrà ser apreciada pel consell rector, que haurà de comunicar-ho per escrit a l'afectat.  
  
b) L'assemblea general decidisca imposar als socis, obligacions o càrregues greument oneroses, no previstes en els estatuts.  
  
c) Es produïsca algun dels supòsits previstos en l'article 63. 4 d'aquesta llei.  
  
Article 18. Expulsió del soci   
  
1. El consell rector podrà acordar l'expulsió del soci, en cas de falta molt greu, mitjançant l'obertura d'expedient; per a la qual cosa podrà designar un instructor, i en el qual seran explicats els motius d'expulsió amb tota claredat. Es donarà audiència a l'interessat, a fi que faça les al·legacions que estime oportunes en el termini de 15 dies. L'expedient serà resolt per un segon acord del consell rector en el termini màxim de dos mesos.  
  
2. Contra l'acord d'expulsió podrà recórrer el soci afectat en el termini d'un mes davant de l'assemblea general, que resoldrà en votació secreta, anul·lant l'expulsió, o fent-la executiva donant de baixa al soci. El soci expulsat podrà sotmetre aquest acord de l'assemblea a l'arbitratge cooperatiu regulat en aquesta llei o impugnar-lo per la via jurisdiccional. En el cas de socis de treball i de socis de cooperatives de treball associat, l'acord del consell rector podrà decidir la suspensió en els drets de soci, fins que decidisca l'assemblea general.  
  
Si estatutàriament es regula la comissió de recursos tal com preveu l'article 47. 2 d'aquesta llei, l'acord d'expulsió pres pel consell rector, podrà ser recorregut davant de l'esmentada comissió de recursos, d'acord amb allò que s'ha previst en els estatuts.  
  
3. Només podran ser considerades faltes molt greus les següents:  
  
a) La realització d'activitats que puguen perjudicar els interessos de la cooperativa, com operacions en competència amb ella, excepte allò que s'ha disposat en l'article 22. e d'aquesta llei; el frau en les aportacions o altres prestacions, i qualsevol actuació dirigida al descrèdit de la cooperativa.  
  
b) L'incompliment del deure de participar en l'activitat econòmica de la cooperativa, d'acord amb els mòduls fixats en els estatuts socials.  
  
c) L'incompliment de l'obligació de desembossar les aportacions a capital social.  
  
d) L'incompliment persistent o reiterat de les obligacions econòmiques, assumides davant de la cooperativa.  
  
e) Prevaler-se de la condició de soci de la cooperativa per a realitzar activitats especulatives o il·lícites.   
  
f) La reincidència tres vegades, en un període de dos anys, en faltes greus.  
  
g) Les determinades específicament per aquesta llei per a un tipus de cooperatives.  
  
Article 19. Responsabilitat i obligacions del soci que ha causat baixa   
  
1. En tot cas de baixa o expulsió, el soci seguirà responent dels deutes contrets per la cooperativa durant la seua permanència, per un període de cinc anys comptats des de la data de la baixa o l'expulsió.  
  
A més a més, continuarà obligat al compliment dels contractes i altres obligacions que haja assumit amb la cooperativa.  
  
2. Com a garantia de rescabalament dels perjudicis causats per l'incompliment de les obligacions esmentades en el segon paràgraf de l'apartat anterior, la cooperativa podrà retenir la totalitat de les aportacions del soci fins que es determine l'import d'aquests perjudicis.  
  
Amb aquesta finalitat, la cooperativa haurà de fixar la valoració dels perjudicis en el termini de tres mesos des de l'aprovació dels comptes anuals de l'exercici en què s'ha produït la baixa. Contra l'esmentada valoració el soci podrà interposar demanda davant dels tribunals o demanda d'arbitratge en el termini de tres mesos.   
  
Article 20. Drets del soci   
  
El soci de la cooperativa té els següents drets econòmics i polítics:  
  
a) Participar en l'activitat econòmica i social de la cooperativa, sense cap discriminació, i de la forma en què ho establisquen els estatuts socials.  
  
b) Dret a la distribució de la part de l'excedent d'exercici repartible, en proporció a l'ús que haja fet dels serveis cooperatius, que se li acreditarà en la forma que acorde l'assemblea general.  
  
c) Cobrar, si és procedent, els interessos fixats per les aportacions socials.   
  
d) L'actualització del valor de les seues aportacions en les condicions previstes en aquesta llei i en els estatuts socials.   
  
e) La liquidació de la seua aportació en cas de baixa o de liquidació de la cooperativa.  
  
f) L'assistència, el veu i el vot en les assemblees generals.  
  
g) Elegir i ser elegit per als càrrecs socials.   
  
h) Ser informat, en la forma regulada en l'article següent.   
  
i) Els altres drets que s'establisquen expressament o es desprenguen de les normes imperatives d'aquesta llei o dels estatuts socials.  
  
Article 21. Dret d'informació   
  
1. Els estatuts socials establiran tots els mitjans necessaris perquè cada soci de la cooperativa estiga ben informat de la marxa econòmica i social de l'entitat.   
  
2. El soci de la cooperativa tindrà dret com a mínim a:  
  
a) Rebre còpia dels estatuts socials i de les seues modificacions amb menció expressa del moment d'entrada en vigor d'aquestes.  
  
b) Examinar al domicili social i en aquells centres de treball que determinen els estatuts, i en el termini que mitjance entre la convocatòria de l'assemblea i la celebració, els documents que s'hi hagen de sotmetre i, en particular, els comptes anuals, l'informe de gestió i l'informe de l'auditoria. Els socis que ho sol·liciten per escrit tindran dret a rebre gratuïtament còpia d'aquests documents abans de la celebració de l'assemblea.  
  
En la convocatòria de l'assemblea general haurà de manifestar-se expressament el dret de qualsevol soci a rebre gratuïtament els documents abans ressenyats, i també la memòria escrita de les activitats de la cooperativa.  
  
c) Sol·licitar per escrit, amb anterioritat a la celebració de l'assemblea, o verbalment en el transcurs d'aquesta, l'ampliació de tota la informació que considere necessària en relació als punts de l'ordre del dia.  
  
El consell rector no podrà negar les informacions sol·licitades, tret que la seua difusió pose en greu perill els interessos de la cooperativa.   
  
L'assemblea general, mitjançant votació secreta, podrà ordenar al consell rector subministrar la informació sol·licitada.  
  
d) Sol·licitar per escrit i rebre informació sobre la marxa de la cooperativa en els termes previstos en els estatuts i en particular sobre la que afecte els seus drets econòmics o socials. En aquest supòsit, el consell rector haurà de facilitar la informació sol·licitada en el termini de 30 dies o si considera que és d'interés general, en l'assemblea general més pròxima que tinga lloc, incloent-la en l'ordre del dia.  
  
e) Sol·licitar còpia de l'acta de les assemblees generals.  
  
f) Examinar el llibre de registre de socis.  
  
Article 22. Deures del soci   
  
El soci de la cooperativa tindrà els següents deures:   
  
a) Desembossar les aportacions compromeses en la forma que establisquen els estatuts socials i els acords de l'assemblea general.   
  
b) Assistir a les reunions dels òrgans socials.  
  
c) Complir els acords socials vàlidament adoptats.  
  
d) Participar en les activitats de la cooperativa, en la forma i quantia que estableixen els estatuts socials i en els acords de l'assemblea general.  
  
e) No realitzar activitats de competència amb la cooperativa, pel seu compte per compte d'altri, tret que siguen autoritzades expressament per l'assemblea general o pel consell rector.   
  
f) Participar en les activitats de formació i promoció cooperativa.   
  
g) Guardar secret sobre assumptes i dades de la cooperativa la difusió dels quals puga perjudicar-ne els interessos.  
  
Article 23. Socis excedents  
  
Els estatuts podran establir que els socis que per causa justificada no puguen continuar participant en l'activitat cooperativitzada, tenen dret a continuar formant part de la cooperativa, sense dret a participar en els retorns d'exercici ni formar part del consell rector.  
  
Podran exercir els altres drets de soci enunciats en l'article 20, però en cap cas, els vots de tots els socis excedents podran superar el 10 per 100 del total de vots dels socis presents i representats en una assemblea general.  
  
Article 24. Associats  
  
1. Si els estatuts ho preveuen, la cooperativa podrà incorporar associats, persones físiques o jurídiques, que realitzen aportacions a capital social de caràcter voluntari. Els associats, que no podran tenir al mateix temps la condició de socis, tindran els mateixos drets i obligacions que aquests, amb les següents especialitats:  
  
a) No estaran obligats a fer aportacions obligatòries a capital social.  
  
b) No realitzaran operacions cooperativitzades amb la cooperativa.  
  
c) Els estatuts socials podran reconéixer a l'associat el dret de vot, el qual podrà ser per cap o proporcional al capital social subscrit per cada un d'ells, amb el límit global esmentat a continuació. Si la suma de vots individuals sobrepassara aquest límit global, es ponderarà el vot dels associats de la manera prevista en els estatuts.  
  
d) La suma total dels drets de vot dels associats en l'assemblea general no podrà superar el 45% dels vots presents i representats en cada votació.  
  
e) Si ho estableixen els estatuts, podran ser membres del consell rector, sempre que no superen la tercera part d'aquests.  
  
f) Les aportacions dels associats i la seua retribució se sotmetran al règim previst en aquesta llei per a les aportacions voluntàries.  
  
Alternativament, si els estatuts ho preveuen, es podrà atribuir fins un 45% dels excedents anuals a la distribució entre els associats en proporció al capital desembossat. En aquest cas, les pèrdues de l'exercici les sostindran aquests en la mateixa proporció, fins el límit de la seua aportació.  
  
En el cas que als associats se'ls reconega dret de vot, gaudiran dels mateixos drets que el soci quant a l'exercici i la participació en els òrgans socials, inclòs el dret d'impugnació.  
  
Capítol IV  
  
Organs socials  
  
Article 25. Organs necessaris  
  
Són òrgans necessaris de la cooperativa:  
  
a) L'Assemblea General.   
  
b) El Consell Rector.  
  
c) Els liquidadors, quan la cooperativa es dissolga i entre en liquidació.  
  
Els estatuts podran regular la creació i el funcionament de comissions delegades de l'assemblea general, en especial la Comissió de Recursos i la Comissió de Control de la Gestió, previstes en aquesta llei.  
  
Secció primera   
  
Assemblea general   
  
Article 26. Concepte  
  
1. L'Assemblea general de la cooperativa és la reunió dels socis, constituïda per a deliberar i adoptar per majoria acords en les matèries de la seua competència.  
  
2. Els acords de l'Assemblea general obliguen tots els socis, fins i tot els absents i dissidents.  
  
Article 27. Competències de l'Assemblea general  
  
1. Són competència exclusiva, inderogable i indelegable de l'assemblea general, l'adopció dels següents acords:  
  
a) Nomenament i revocació del consell rector, dels auditors de comptes, dels liquidadors i de les comissions delegades de l'assemblea general.  
  
b) Examen o censura de la gestió social, aprovació dels comptes, distribució dels excedents d'exercici o imputació de les pèrdues.   
  
c) Imposició de noves aportacions obligatòries al capital i actualització del valor de les aportacions.  
  
d) Emissió d'obligacions i de títols participatius.  
  
e) Modificació dels estatuts socials.   
  
f) Fusió, escissió, transformació i dissolució.  
  
g) Transmissió del conjunt de l'empresa o patrimoni de la cooperativa, integrat per l'actiu i el passiu; o de tot l'actiu; o d'elements de l'immobilitzat que en constituïsquen més del 20%, sense perjudici de la competència del consell rector per a l'execució de l'esmentat acord.   
  
h) Creació de cooperatives de segon grau o de crèdit, o incorporació a aquestes si ja estan constituïdes; creació o adhesió a consorcis o unions de cooperatives de caràcter econòmic i a les unions o federacions de caràcter representatiu; i la regulació, creació i extinció de seccions de la cooperativa.   
  
i) L'exercici de l'acció social de responsabilitat contra els membres del consell rector, els auditors de comptes i els liquidadors.  
  
j) L'aprovació i modificació del reglament de règim intern de la cooperativa.  
  
k) Tots els altres acords exigits per aquesta llei o pels estatuts socials.  
  
2. L'assemblea general podrà debatre i adoptar acords sobre qualsevol altre assumpte d'interés per a la cooperativa que aquesta llei no considere competència exclusiva d'un altre òrgan social.  
  
Article 28. Tipus d'assemblees generals  
  
1. Les assemblees generals poden ser ordinàries i extraordinàries.  
  
2. És assemblea general ordinària la que ha de reunir-se necessàriament una vegada l'any, dins dels sis mesos següents al tancament de l'exercici anterior; per a examinar la gestió social i aprovar, si és procedent, els comptes anuals i distribuir els excedents d'exercici o imputar les pèrdues, sense perjudici d'afegir altres assumptes al seu ordre del dia.  
  
3. Les altres assemblees tenen la consideració d'extraordinàries.  
  
4. L'assemblea general tindrà el caràcter d'universal quan, estant presents o representats tots els socis, de forma espontània o mitjançant convocatòria no formal, decidisquen constituir-se en assemblea general, aprovant i signant tots l'ordre del dia i la llista d'assistents. Realitzat açò, no caldrà la permanència de la totalitat dels socis perquè l'assemblea puga continuar.  
  
5. Si l'assemblea general ordinària se celebra fora del termini legal serà vàlida, però el consell rector respondrà, si escau, dels perjudicis que d'això es deriven per a l'entitat i per als socis.  
  
Article 29. Iniciativa per a la convocatòria d'assemblea general  
  
1. L'assemblea general podrà ser convocada pel consell rector a iniciativa pròpia o a petició de com a mínim un 10% dels socis o cinquanta socis, amb l'ordre del dia proposat per ells.  
  
2. Quan el consell no convoque en el termini legal l'assemblea general ordinària o no atenga la petició de la minoria abans esmentada en el termini màxim d'un mes, qualsevol soci, en el primer cas; o la minoria esmentada, en el segon cas, podran sol·licitar del jutge de primera instància del domicili social que, amb audiència del consell rector, convoque l'assemblea; designant les persones que amb el caràcter de president i secretari hauran de constituir la mesa i amb l'ordre del dia sol·licitat.  
  
Article 30. Forma de convocatòria de l'assemblea  
  
1. La convocatòria de l'assemblea general haurà de fer-se mitjançant un anunci destacat al domicili social i en cada un dels centres de treball, i també en carta al domicili del soci, amb una antelació mínima de 15 dies i màxima de 60 respecte de la data de la celebració. Els estatuts socials podran preveure que la convocatòria es difonga a més a més a través d'altres mitjans de comunicació.  
  
2. La convocatòria ha d'indicar amb claredat l'ordre del dia o els assumptes que s'han de tractar, el lloc, el dia i l'hora de la reunió en primera i en segona convocatòria, entre les quals haurà de transcórrer com a mínim mitja hora. A més a més, la convocatòria haurà de fer constar la relació completa d'informació o documentació que s'adjunta, d'acord amb el règim de l'article 21 d'aquesta llei.  
  
En el supòsit que la documentació es trobe dipositada al domicili social se n'indicarà el règim de consultes, que comprendrà el període des de la publicació de la convocatòria fins la celebració de l'assemblea, amb un mínim de dues hores diàries de consulta, excepte els dies inhàbils.  
  
3. L'ordre del dia serà fixat pel consell rector, però aquest quedarà obligat a incloure els temes sol·licitats pel 10% o per cinquanta socis, en escrit adreçat al consell rector prèviament a la convocatòria o dins dels quatre dies següents a la seua publicació. En el segon cas, el consell rector haurà de fer públic el nou ordre del dia amb una antelació mínima de set dies respecte de la celebració de l'assemblea, en la mateixa forma exigida per a la convocatòria i sense modificar-ne les altres circumstàncies.  
  
4. En l'ordre del dia s'inclourà necessàriament un punt que permeta els socis fer suggeriments i preguntes al consell rector.  
  
Quan s'anuncie la modificació dels estatuts socials, en la convocatòria s'indicarà de forma expressa que el nou text que el consell rector o la minoria que ha pres la iniciativa pretén sotmetre a aprovació, justificant la reforma per mitjà d'un informe a aquest efecte, es trobarà a disposició dels socis d'acord amb allò que s'ha previst en l'article 21 del punt 2. b) d'aquesta llei.  
  
Article 31. Constitució de l'assemblea  
  
1. L'assemblea general, convocada com ordena l'article anterior, quedarà vàlidament constituïda en primera convocatòria quan assistisquen, presents o representats, més de la meitat dels socis, i en segona convocatòria, sempre que assistisquen un mínim del 10% dels socis o cinquanta socis. Els estatuts socials podran reforçar el quòrum d'assistència, que no podrà superar en segona convocatòria el 20 %.  
  
2. Podran assistir-hi tots els que siguen socis en el moment en què siga convocada l'assemblea  
  
3. La mesa de l'assemblea estarà formada pel president i el secretari, que seran els del consell rector.  
  
4. El president ordenarà la confecció de la llista d'assistents a càrrec del secretari, i decidirà sobre les representacions dubtoses. El 5% dels socis assistents podran designar a un d'ells com a interventor en la confecció de la llista. Seguidament, el president proclamarà l'existència de quòrum i la constitució i l'inici de l'assemblea. Dirigirà les deliberacions, fent respectar l'ordre del dia i el de les intervencions sol·licitades, d'acord amb els criteris fixats en els estatuts, si n'hi haguera. Podrà decidir sobre l'admissió de l'assistència de persones no sòcies quan ho considere convenient per a la cooperativa, excepte quan l'assemblea haja d'elegir càrrecs, i quan ho rebutge la pròpia assemblea per acord majoritari; i podrà expulsar de la sessió els assistents que facen obstrucció o falten al respecte a l'assemblea o a algun dels assistents.  
  
Article 32. Adopció d'acords  
  
1. Per a deliberar i prendre acords sobre un assumpte, serà indispensable que conste en l'ordre del dia de la convocatòria o en l'aprovat a l'inici de l'assemblea general universal, excepte els casos següents:   
  
a) Convocatòria d'una nova assemblea general, o la pròrroga de la que s'està celebrant.  
  
b) La realització de verificació de comptes extraordinaris.  
  
c) L'exercici de l'acció de responsabilitat contra els membres del consell rector, els auditors de comptes o els liquidadors.  
  
d) La revocació dels membres del consell rector.  
  
2. El president donarà per suficientment debatut cada assumpte de l'ordre del dia i, quan no hi haja assentiment unànime a la proposta d'acord feta per la mesa, o sempre que algun soci ho sol·licite, sotmetrà el tema a votació, de forma alternativa, primer a favor i després en contra de la proposta. La votació podrà fer-se a mà alçada, mitjançant manifestació verbal del vot o mitjançant paperetes, segons es fixe en els estatuts. Però serà secreta sempre que ho sol·liciten el 10% dels socis assistents o cinquanta d'ells, o afecte a la revocació dels membres del consell rector.  
  
3. El 10% dels socis presents i representats, o cinquanta d'ells, tindran dret a formular propostes de votació sobre els punts de l'ordre del dia o sobre els que assenyala l'apartat primer d'aquest article.  
  
4. Els acords quedaran adoptats quan voten a favor de la proposta més de la meitat dels socis presents i representats en l'assemblea, tret que aquesta llei o els estatuts socials establisquen majories reforçades, que no podran sobrepassar els dos terços dels socis presents i representats. Queden exceptuats d'aquest precepte els casos d'elecció de càrrecs, en els quals podrà resultar elegit el candidat que obtinga majoria relativa o major quantitat de vots.  
  
5. Els acords de modificació d'estatuts, fusió, escissió, transformació, cessió de l'actiu i passiu, emissió d'obligacions, imposició de noves aportacions obligatòries, d'altres obligacions no previstes en els estatuts, i la dissolució voluntària de la cooperativa, exigiran la majoria de dos terços dels socis presents i representats. La mateixa majoria requerirà l'acord d'exercir l'acció de responsabilitat contra els membres del consell rector o la revocació d'aquests, si no constara expressament en l'ordre del dia de la convocatòria.  
  
6. Els suggeriments i les preguntes dels socis es faran constar en l'acta. El consell rector prendrà nota de les primeres i respondrà les preguntes en l'acte, o per escrit, en el termini màxim de dos mesos, a qui les formule.  
  
Article 33. Exercici del dret de vot   
  
1. A les cooperatives de primer grau cada soci té un vot, excepte disposició expressa d'aquesta llei.  
  
2. En les de segon grau, cada una de les cooperatives associades podrà, si així ho preveuen els estatuts socials, exercir un nombre de vots proporcional al de socis que agrupa o a l'activitat realitzada, en els termes previstos en l'article 92 d'aquesta llei.  
  
3. Cada soci pot fer-se representar per un altre soci de la cooperativa per a una assemblea concreta, mitjançant poder escrit en el qual es podran indicar les instruccions sobre cada assumpte de l'ordre del dia. La representació és revocable. Cada soci no podrà representar més de dos socis absents.  
  
Els estatuts socials podran preveure que el dret d'assistència i vot siga exercit pel cònjuge, l'ascendent, el descendent o el germà del soci, quan els interessos d'aquest en la cooperativa tinguen el suficient caràcter familiar.  
  
5. Les persones jurídiques i les persones físiques sotmeses a representació legal, assistiran a l'assemblea a través dels seus representants legals.  
  
6. El vot només podrà emetre'l directament en assemblea el soci o el seu representant.  
  
Article 34. Acta de l'assemblea   
  
1. L'acta de la sessió, signada pel president i el secretari, anirà encapçalada per l'anunci de la convocatòria o l'ordre del dia decidit en constituir-se en assemblea general universal; la constància que es reuneix el quòrum legal o estatutari exigit, la indicació si l'assemblea es constitueix en primera o en segona convocatòria; un resum de les deliberacions sobre cada assumpte; les intervencions que els interessats hagen sol·licitat que consten en acta i, finalment, els acords presos, indicant amb tota claredat els termes de la votació i els resultats de cada una d'aquestes. A l'acta s'adjuntarà, en annex signat pel president i secretari o les persones que signen l'acta, la llista de socis assistents, presents o representats, i els documents que acrediten aquesta representació i la indicació que han sigut comprovats.  
  
2. L'acta de l'assemblea general haurà de ser aprovada com a últim punt de l'ordre del dia, tret que siga ajornada a petició de la mesa. En aquest cas l'aprovació correspondrà, dins del termini de quinze dies, al president i dos socis designats per unanimitat entre els assistents, i, si no hi haguera unanimitat, afegint un representant de cada minoria que comprenga com a mínim un 10% dels socis assistents, presents o representats.  
  
3. L'acta de l'assemblea haurà de ser incorporada pel secretari al llibre d'actes de l'assemblea general.  
  
4. Qualsevol soci podrà sol·licitar certificat de l'acta o dels acords presos, i quedarà obligat el consell rector a donar-li'l, bé siga expedida pel secretari o per qualsevol membre del consell, amb el vistiplau del president en ambdós casos.  
  
Els administradors podran requerir la presència d'un notari perquè alce acta de la junta i estaran obligats a fer-ho sempre que, amb cinc dies d'antelació respecte d'allò previst per a la celebració de l'assemblea, ho sol·liciten socis que representen almenys el 5% de tots ells. Els honoraris notarials seran a càrrec de la societat. L'acta notarial tindrà la consideració d'acta de la junta.  
  
Article 35. Assemblees generals mitjançant delegats  
  
1. Els estatuts socials podran regular el funcionament de l'assemblea general que es realitze, mitjançant juntes preparatòries i assemblea de delegats, sempre que ho consideren convenient i, en especial:   
  
a) Quan la cooperativa tinga més de cinc-cents socis.   
  
b) Quan els socis visquen en poblacions allunyades del domicili social.   
  
c) Quan la cooperativa explote activitats diversificades, sense perjudici que puga organitzar-se en seccions, com preveu l'article 7 d'aquesta llei.   
  
d) Quan altres circumstàncies dificulten greument la presència simultània de tots els socis.   
  
2. Els estatuts hauran de regular els criteris d'adscripció dels socis a cada junta preparatòria. La convocatòria de les juntes preparatòries i de l'assemblea de delegats haurà de ser única, amb un mateix ordre del dia, amb una separació de set dies hàbils com a mínim entre les primeres i la segona, i amb el règim de publicitat previst en l'article 30. 1. Tant les unes com l'altra es regiran per les normes de constitució i funcionament de l'assemblea general, que aprovarà, com a últim punt de l'ordre del dia necessàriament, les actes corresponents, que es portaran a un únic llibre d'actes.  
  
3. Les juntes preparatòries estaran presidides per un soci elegit entre els assistents, i seran informades dels temes de l'ordre del dia per un membre, almenys, del consell rector. Després de deliberar i aprovar els acords que corresponguen, elegiran, respectant els criteris de proporcionalitat establits en els estatuts, els socis que assistiran a l'assemblea de delegats, per a defensar les diverses posicions manifestades en la junta preparatòria, i asseguraran que la major part d'elles es troben representades. El mandat podrà ser facultatiu o contenir instruccions de vot. Els socis no assistents, per si o representats, a les juntes preparatòries, no podran donar instruccions als delegats elegits, ni els assistents modificar el nomenament dels delegats, ni les instruccions de vot que s'hagen recollit en l'acta. Els estatuts hauran d'establir el nombre màxim de delegats que podrà designar cada junta preparatòria.  
  
4. No obstant això, a les cooperatives de més de 5.000 socis, si ho preveuen els seus estatuts, l'elecció com a delegats i els vots conferits seran vàlids per a totes les assemblees que se celebren en un període de fins tres anys.  
  
5. Cada delegat podrà exercir en l'assemblea de delegats el nombre de vots que li han sigut conferits pels assistents a les juntes preparatòries, segons l'acta de cada una d'elles, d'acord amb el mandat o les instruccions rebudes, si n'hi haguera.  
  
6. Només serà impugnable l'acord adoptat per l'assemblea de delegats, encara que per a examinar-ne el contingut i la validesa es tindran en compte les deliberacions i acords de les juntes preparatòries.  
  
Article 36. Impugnació d'acords socials  
  
1. Podran ser impugnats els acords de l'assemblea general que siguen contraris a la llei, s'oposen als estatuts o lesionen, en benefici d'un o de diversos socis o de tercers, els interessos de la cooperativa.  
  
2. Seran nuls els acords contraris a la llei. Els altres acords a què es refereix el número anterior seran anul·lables.  
  
3. No procedirà la impugnació d'un acord que s'haja deixat sense efecte o s'haja substituït vàlidament per un altre. Si és possible eliminar la causa d'impugnació, el jutge atorgarà un termini raonable perquè hi puga ser esmenada.  
  
4. L'acció d'impugnació d'acords nuls podrà ser exercida per tots els socis, els membres del consell rector, els administradors, els membres de la comissió de control de la gestió, i qualsevol tercer amb interés legítim, i caducarà en el termini d'un any, amb excepció dels acords que, per la seua causa o contingut, resulten contraris a l'ordre públic.  
  
5. L'acció d'impugnació dels acords anul·lables podrà ser exercida pels socis assistents que hagueren fet constar en l'acta de l'assemblea general la seua oposició a l'acord, els absents i els que hagueren sigut il·legítimament privats del vot, i també pels membres del consell rector, els administradors o els membres de la comissió de control de la gestió. L'acció caducarà als quaranta dies.  
  
6. Els terminis de caducitat previstos en aquest article es computaran des de la data d'adopció de l'acord, o, si fóra inscriptible, des de la data de la seua inscripció en el Registre de Cooperatives.  
  
7. Les accions d'impugnació, en allò no especialment disposat en aquesta llei, s'ajustaran a les normes establides en els articles 115 a 122 de la Llei de Societats Anònimes, amb l'excepció que per a sol·licitar en l'escrit de demanda la suspensió de l'acord impugnat, s'exigirà que el demandant siga la comissió de control de la gestió o socis que representen almenys, un 20% del nombre de vots.  
  
La sentència estimatòria de l'acció d'impugnació produirà efectes davant de tots els socis, però no afectarà als drets adquirits per tercers de bona fe a conseqüència de l'acord impugnat. En el cas que l'acord impugnat estiguera inscrit en el Registre de Cooperatives, la sentència en determinarà la cancel·lació.  
  
Secció segona  
  
El consell rector  
  
Article 37. Naturalesa i competència  
  
1. El consell rector és l'òrgan de govern, representació i gestió de la cooperativa amb caràcter exclusiu i excloent. És responsable de l'aplicació de la llei i dels estatuts socials, prenent les iniciatives que corresponga. Estableix les directrius generals de la gestió de la cooperativa, de conformitat amb la política fixada per l'assemblea general. Representa legalment la cooperativa en totes les actuacions davant de tercers, tant extrajudicials com judicials, incloent-hi les que exigeixen decisió o autorització de l'assemblea general.  
  
La representació s'estendrà a tots els actes compresos en l'objecte social. Qualsevol limitació de les facultats representatives dels administradors serà ineficaç davant de tercers.  
  
2. A les cooperatives amb un nombre de socis no superior a 10, podrà confiar-se la representació, el govern i la gestió de la cooperativa a un administrador únic o dos administradors, que actuaran solidàriament o mancomunadament, el règim dels quals serà el del consell rector, excepte en allò especialment establit en aquesta llei.  
  
Article 38. Composició del consell rector  
  
1. Els estatuts socials han de fixar el nombre de components del consell rector, que no serà inferior a tres. Així mateix, els estatuts podran establir l'existència de membres suplents, que substituiran els membres titulars del consell rector en el supòsit de produir-se vacant definitiva pel temps que s'haja fixat estatutàriament, determinant el seu nombre i el sistema de substitució. Els estatuts podran limitar el nombre de mandats seguits que podrà exercir una mateixa persona com a membre del consell rector.   
  
2. Els membres del consell rector, els suplents i, si escau, l'administrador o els administradors del paràgraf 2n de l'article 37, seran elegits per l'assemblea general de la cooperativa entre els socis d'aquesta, en votació secreta. Quan així ho prevegen els estatuts i es complisquen els requisits de convocatòria de l'assemblea general, l'elecció d'aquests càrrecs podrà realitzar-se mitjançant constitució de mesa electoral i de forma continuada en sessió, la durada de la qual estiga prèviament fixada en la convocatòria. L'elecció serà vàlida sempre que concórreguen a la votació presents o representats el nombre de socis previstos per a la constitució de l'assemblea en segona convocatòria. El nomenament serà inscrit en el Registre de Cooperatives, fent constar l'acceptació de l'elegit.  
  
Els estatuts socials hauran d'establir la forma en què es procedirà a la renovació d'aquests càrrecs, que podrà fer-se per la totalitat o per la meitat dels membres del consell.  
  
3. Els estatuts socials regularan la forma d'elecció per l'assemblea general dels membres del consell rector, i assenyalaran l'òrgan competent per a decidir sobre la distribució de càrrecs entre aquests membres, que podrà ser el propi consell rector o bé l'assemblea general.  
  
Ningú no podrà presentar-se al càrrec fora del procediment assenyalat en els estatuts. La presentació de candidatures fora del termini marcat en els estatuts serà nul·la.  
  
Si un membre del consell rector vol presentar-se per a ocupar un altre càrrec d'aqueix òrgan, haurà de dimitir del primer per a poder presentar-se al segon, en el cas que els esmentats càrrecs siguen elegits directament per l'assemblea general.  
  
4. A les cooperatives en què els socis de treball arriben a un 10% de la totalitat de socis o un mínim de 50, els estatuts socials hauran de regular el procediment per a donar una representació estable en el consell rector als socis de treball, que tindran com a mínim un conseller. Igualment, els estatuts regularan la representació dels treballadors assalariats de la cooperativa amb contracte per temps indefinit, quan en siguen més de 20 durant l'any anterior a l'elecció; en aquest cas tindran com a mínim un conseller. També, els estatuts podrien establir una representació per a grups determinats de socis, definits per la zona de residència o l'activitat econòmica especial en què estigueren interessats.  
  
Article 39. Capacitat per a ser membre del consell rector  
  
1. Els membres del consell rector hauran de ser socis de la cooperativa, amb capacitat d'obrar general o plena, i no estar sotmesos a cap incompatibilitat.  
  
Quan el soci de la cooperativa siga una persona jurídica, haurà de ser el seu representant, legal o voluntari, mentre tinga aquesta qualitat, qui exercirà el càrrec en nom i amb responsabilitat propis, sense perjudici de la responsabilitat de la persona jurídica que represente.  
  
Si els estatuts ho preveuen, els socis que siguen persones jurídiques podran tenir fins tres representants en aquest òrgan, els quals actuaran amb caràcter solidari sense perjudici de la responsabilitat de la persona a què representen.  
  
2. Són incompatibles:  
  
a) Els funcionaris i alts càrrecs públics amb funcions relacionades directament amb les activitats de la cooperativa.  
  
b) Els que realitzen per compte seu o d'altres persones, activitats en competència o complementàries a les de la cooperativa, tret que l'assemblea general els hi autoritze expressament.  
  
c) Els concursats i fallits no rehabilitats, els condemnats a penes que porten annexa la inhabilitació per a càrrecs públics, durant el temps de la condemna, i els que per raó del seu càrrec no puguen exercir activitats lucratives.  
  
3. Són incompatibles entre si els càrrecs socials de membre del consell rector i de director, havent d'optar l'afectat per un d'ells en el termini de cinc dies des de l'elecció per al segon càrrec. En el cas contrari serà nul·la la segona designació.  
  
Article 40. Cessament en el càrrec  
  
1. Els membres del consell rector cessaran per mort, incapacitació, incompatibilitat, renúncia, revocació i pèrdua de la condició de representant de la persona jurídica que servisca de base a la seua elecció com a membre del consell rector. En tots aquests casos, el consell rector o els membres que continuen en el càrrec, hauran de constatar, en acta signada per tots ells, la concurrència de la causa del cessament i donar possessió efectiva del càrrec als suplents, de conformitat amb allò que s'ha previst en els estatuts.  
  
2. L'assemblea general podrà acordar la revocació total o parcial dels membres del consell rector sense necessitat de prèvia constància en l'ordre del dia, a proposta de socis que representen el 10% dels assistents o 50 socis. L'acord requerirà per a la seua eficàcia, ser adoptat per les dues terceres parts dels socis presents i representats. Si la revocació constara en l'ordre del dia, serà suficient la majoria prevista en l'article 32. 4. Els estatuts socials hi podran regular el quòrum necessari.  
  
El conseller revocat no tindrà dret a cap compensació econòmica, sense perjudici de les relacions de caràcter laboral o d'arrendament de serveis que tinga amb la cooperativa.  
  
3. Els consellers representants dels socis de treball, dels treballadors assalariats o de minories qualificades de socis, només podran ser revocats pels seus representats, de conformitat amb el règim específic determinat en els estatuts, sense perjudici de l'acció de responsabilitat que es puga exercir contra ells. Cas que no hi haja un règim estatutari especial, se sotmetran al règim general de revocació per majoria de dos terços dels socis presents o representats.  
  
Aquest règim no s'aplicarà quan la revocació abaste la totalitat del consell rector.  
  
4. Els consellers podran renunciar al càrrec en qualsevol moment. El consell rector, si escau, nomenarà l'administrador suplent que haja de substituir el dimitit, tret que els estatuts hi regulen un altre procediment.  
  
5. Si durant una assemblea general, un nombre de socis que represente el 10% dels assistents o 50 d'ells, proposen votar la revocació o l'exigència de responsabilitat dels consellers que ocupen la presidència de l'assemblea o la secretaria d'aquesta, hauran de cessar immediatament en aquesta funció, i els substituiran els qui corresponga d'acord amb aquesta llei.  
  
Article 41. Funcionament del consell rector  
  
1. El consell rector, sense perjudici del seu funcionament col·legiat, serà competent per a assignar les funcions de president, secretari i altres, en el cas que no les assigne l'assemblea general, i d'acord amb el que disposen els estatuts.  
  
2. El consell rector haurà de reunir-se amb la periodicitat que establisquen els estatuts socials, que en cap cas serà superior a tres mesos i sempre que el convoque el seu president, a iniciativa pròpia o a sol·licitud de qualsevol conseller. Si la sol·licitud no és atesa en el termini de deu dies podran convocar els consellers que representen com a mínim un terç del consell.  
  
3. El consell rector s'entén constituït amb la presència de més de la meitat dels seus components. Els membres absents no podran donar la seua representació a un altre conseller. Els acords s'adopten pel vot favorable de més de la meitat dels consellers assistents excepte els supòsits en què aquesta llei exigeix una altra majoria.  
  
Si els estatuts ho preveuen, el vot del president dirimirà els empats.  
  
Els estatuts socials poden reforçar aquest quòrum d'assistència i aquesta majoria, sempre que no exigisquen més dels dos terços dels components i dels assistents, respectivament.  
  
Dels acords del consell rector alçarà acta el secretari, que signaran, amb aquest, el president i un altre assistent al consell com a mínim. L'execució dels acords, quan no es prenga decisió en contra, serà competència del president, en nom del consell rector, i s'exhibirà la certificació de l'acord corresponent.  
  
L'exercici del càrrec de membre del consell rector no dóna dret a retribució. Els estatuts socials poden preveure el pagament de dietes o la compensació de les despeses o els perjudicis que comporta el càrrec, i correspon a l'assemblea general la fixació de la seua quantia. Podran ser retribuïts, els càrrecs d'administrador únic, i els d'administrador mancomunat o solidari, i també els de conseller delegat o membre de la comissió executiva; en aquest cas, haurà d'establir-se en estatuts el règim de retribució, l'import del qual només podrà fixar-se en l'assemblea general.  
  
6. Els administradors podran impugnar els acords nuls i anul·lables del consell rector, en el termini de 30 dies des de la seua adopció.  
  
Igualment, podran impugnar aquests acords els socis que representen un 5% del capital social, en el termini de 30 dies des que en van tenir coneixement, sempre que no haguera transcorregut un any des de la seua adopció.  
  
La impugnació es tramitarà de conformitat amb allò que s'ha establit per a la impugnació dels acords de l'assemblea general  
  
Article 42. Responsabilitat dels membres del consell rector   
  
1. Els membres del consell rector han d'exercir el càrrec amb la diligència que correspon a un representant lleial i a un ordenat gestor, respectant els principis cooperatius. Responen solidàriament davant de la cooperativa, els socis i els tercers del perjudici que causen per accions o omissions doloses o culpables, i sempre que s'extralimiten en les seues facultats. Quedaran exempts de responsabilitat, els qui no hagen participat o hagen votat en contra de l'acord, i hi facen constar la seua oposició en l'acta, o mitjançant document fefaent que es comunique al consell en els 10 dies següents a l'acord.  
  
No exonerarà d'aquesta responsabilitat el fet que la assemblea general haja ordenat, consentit o autoritzat l'acte o acord, quan siga competència exclusiva del consell rector.  
  
2. L'acció de responsabilitat prescriurà als tres anys des del moment en què va poder ser exercida.  
  
3. L'assemblea general de la cooperativa podrà adoptar l'acord d'exercir l'acció de responsabilitat, per majoria de dos terços dels socis presents i representats, encara que no conste en l'ordre del dia.  
  
Tret que expressament preveja el contrari, aquest acord determinarà el cessament immediat i provisional dels membres del consell afectats, mentre dure el procediment judicial o arbitral iniciat contra ells.  
  
El 5% dels socis, o 50 d'ells, podran demanar a l'assemblea general que adopte l'esmentat acord i, si en el termini de 6 mesos no ho fa o no es presenta la demanda judicial o arbitral, podran interposar la mateixa acció de responsabilitat per compte de la cooperativa.  
  
4. Els socis, els treballadors de la cooperativa i tercers, poden exercir lliurement les accions per a reclamar la indemnització de danys i perjudicis causats directament als seus interessos pels acords del consell rector. L'acció prescriu a l'any des del moment en què va poder ser exercida.  
  
Article 43. Delegació de facultats i designació de director  
  
1. El consell rector podrà delegar de forma permanent o per un període determinat, les seues facultats, en un dels seus membres a títol de conseller delegat, o en diversos d'ells, formant una comissió executiva, mitjançant el vot favorable de dos terços dels seus components. L'acord haurà d'inscriure's en el Registre de Cooperatives.  
  
2. Les facultats delegades només poden comprendre el tràfic empresarial ordinari de la cooperativa, i conservarà en tot cas el consell amb caràcter exclusiu les següents facultats:  
  
a) Fixar les directrius generals de la gestió.   
  
b) Controlar permanentment l'exercici de les facultats delegades.  
  
c) Presentar a l'assemblea general ordinària els comptes de l'exercici, l'informe sobre la gestió i la proposta de distribució o assignació dels excedents i d'imputació de les pèrdues.  
  
d) Prestar avals, fiances i garanties reals a favor d'altres persones, excepte a les cooperatives de crèdit.  
  
e) Atorgar poders generals, que hauran d'inscriure's en el Registre de Cooperatives.  
  
3. En qualsevol cas, el consell rector continua sent competent respecte de les facultats delegades, i responsable davant de la cooperativa, els socis i els tercers, de la gestió que porten a cap els consellers delegats i la comissió executiva.  
  
4. El consell rector podrà designar un director, que representarà la cooperativa en tots els assumptes relatius al gir i tràfic d'aquesta. El seu nomenament haurà d'atorgar-se en escriptura de poder, autoritzada per notari, que haurà d'inscriure's en el Registre de Cooperatives.  
  
5. A les cooperatives amb una xifra anual de negocis superior a 500 milions de pessetes, caldrà la designació d'un gestor de dedicació permanent, amb el caràcter de conseller delegat o de director. La designació serà obligatòria per a les cooperatives de crèdit i per a les cooperatives amb secció de crèdit.  
  
Article 44. Conflicte d'interessos  
  
1. No serà vàlida l'estipulació de contractes ni l'assumpció d'obligacions per part de la cooperativa, no compreses en la utilització dels serveis cooperativitzats, fetes en favor dels membres del consell rector, del director, o dels seus parents fins el quart grau de consanguinitat o segon d'afinitat, si no s'hi dicta autorització prèvia o ratificació posterior de l'assemblea general. Els socis afectats no podran prendre part en la corresponent votació de l'assemblea.  
  
2. No obstant això, els drets adquirits de bona fe per tercers subadquirents seran inatacables.  
  
Secció tercera   
  
Auditoria de comptes  
  
Article 45. Auditoria dels comptes anuals  
  
1. Les cooperatives hauran de sotmetre a auditoria externa els comptes anuals i l'informe de gestió de l'exercici, en els següents supòsits:  
  
a) Quan així ho exigisca la Llei d'Auditoria de Comptes i les seues normes de desenvolupament.  
  
b) A sol·licitud del mateix nombre de socis que pot sol·licitar la convocatòria de l'assemblea general, adreçada al Registre de Cooperatives perquè aquest nomene un auditor de comptes, que efectue l'auditoria dels comptes anuals d'un determinat exercici, sempre que no hagueren transcorregut tres mesos comptats des de la data de tancament de l'esmentat exercici.  
  
c) Quan ho prevegen els estatuts o ho acorde l'assemblea general, els administradors o la comissió de control de la gestió.  
  
2. El consell rector, en el termini màxim de quatre mesos des del tancament de l'exercici, formularà els comptes anuals i l'informe de gestió, i els posarà a disposició dels auditors de comptes perquè aquests emeten el seu informe.   
  
3. Els criteris per al càlcul de la remuneració de l'auditor o auditors de comptes nomenats per l'assemblea general o pel jutge, es fixaran abans del començament de les seues funcions i per a tot el període d'aquestes.  
  
4. Les unions o federacions de cooperatives, les cooperatives de segon grau i els consorcis, podran contractar amb els auditors de comptes i, si escau, finançar la prestació del servei d'auditoria per als seus associats. Això sense perjudici de la lliure facultat de l'assemblea general de la cooperativa per al seu nomenament i separació d'acord amb la llei.  
  
Secció quarta  
  
El lletrat assessor  
  
Article 46. El lletrat assessor  
  
1. Les cooperatives que tinguen una xifra anual de negocis superior a 500 milions de pessetes, d'acord amb els comptes de l'últim exercici, hauran de designar un lletrat assessor, per als successius exercicis per acord del consell rector.  
  
2. El lletrat assessor signarà, dictaminant si s'ajusten a dret, tots els acords que adopte l'assemblea general, i els del consell rector que reunisquen els següents requisits:  
  
a) Que siguen inscriptibles en qualsevol registre públic.  
  
b) Que corresponguen al règim d'altes i baixes i al règim disciplinari dels socis.  
  
c) Els relatius a adquisicions de béns d'immobilitzat.  
  
Hi estarà obligat tant si ha assistit a les corresponents sessions, com si no.  
  
3. El lletrat assessor respon civilment en cas de negligència professional davant de la cooperativa, els seus socis i treballadors, els tercers i l'administració pública, sobretot quan en consideració als acords socials hagen sigut concedits beneficis de qualsevol tipus a la cooperativa.  
  
4. Amb caràcter supletori a aquesta norma s'aplicarà la Llei 39/1975, de 31 d'octubre, i les disposicions que la desenvolupen, tot entenent que el límit de cinc entitats en què el mateix advocat pot ocupar el càrrec de lletrat assessor comprén conjuntament societats mercantils i cooperatives. S'exceptua d'aquest límit, el supòsit en què el servei d'assistència lletrada el presten les mateixes unions o federacions, cooperatives de segon grau o consorcis.  
  
5. El nomenament de lletrat assessor no podrà recaure en persona que estiga interessada o siga soci de la cooperativa, o mantinga amb ella relacions contractuals de qualsevol tipus distintes a la de lletrat assessor, exceptuant-ne les d'assessorament jurídic.  
  
La naturalesa jurídica de la relació entre el lletrat assessor i la cooperativa podrà ser d'arrendament de serveis com a professional liberal o de contracte laboral.  
  
6. Les unions i federacions de cooperatives, les cooperatives de segon grau i els consorcis que incloguen l'assessoria jurídica entre els seus fins, podran organitzar, finançar i prestar aquest servei, sense perjudici que l'execució i la responsabilitat professional, reconeguda en la signatura de les actes i certificats dels acords, corresponga als advocats que reunisquen els requisits de l'apartat primer.  
  
La relació entre aquests advocats i les entitats mencionades podrà ser d'arrendament de serveis com a professional liberal i de contracte laboral. En el segon cas, aquestes entitats respondran civilment, juntament amb els professionals contractats, dels perjudicis que es produïsquen a les cooperatives en l'exercici del càrrec de lletrat assessor, i no serà d'aplicació el límit de cinc cooperatives en què el mateix advocat pot exercir com a lletrat assessor.  
  
Secció cinquena   
  
La Comissió de Recursos i la Comissió de Control de la Gestió  
  
Article 47. Comissió de Recursos  
  
Els estatuts socials podran preveure la designació d'una comissió de recursos, composta per un nombre entre tres i set socis, elegits per l'assemblea general per un període de tres a sis anys, els quals no podran formar part simultàniament del consell rector ni tenir la condició de director de la cooperativa.  
  
S'aplicaran les normes d'aquesta llei sobre consell rector a l'elecció, acceptació, inscripció en el Registre de Cooperatives, funcionament de la comissió de recursos, i a la revocació, retribució i responsabilitat dels seus membres.  
  
Quan els estatuts així ho regulen, la comissió de recursos podrà resoldre les reclamacions dels socis sobre admissió, expulsió i exercici del poder disciplinari, contra els acords del consell rector, sense perjudici de la facultat de plantejar-los de nou davant de l'assemblea general com a última instància en l'interior de la cooperativa.  
  
Els estatuts podran determinar que la decisió de la comissió no siga recurrible davant de l'assemblea general, obrint la via a la impugnació judicial o a l'arbitratge cooperatiu.  
  
Igualment, quan els estatuts així ho regulen, la reclamació contra qualsevol acord del consell rector o de l'assemblea general davant de la comissió de recursos, serà un requisit inexcusable per a interposar demanda d'arbitratge o d'impugnació judicial contra els esmentats acords.  
  
En tot cas, la interposició de la reclamació, feta constar mitjançant document públic, suspendrà el termini legal de caducitat. El termini legal de caducitat de l'acció d'impugnació establit per la legislació estatal, només començarà a transcórrer quan l'assemblea general adopte un nou acord, que confirme o modifique l'anterior, recorregut davant de la comissió de recursos.  
  
Article 48. Comissió de Control de la Gestió  
  
1. Els estatuts socials podran preveure la designació d'una comissió de control de la gestió, composta per un nombre entre tres i set socis, elegits per l'assemblea general per a un període de tres a sis anys, els quals no podran formar part simultàniament del consell rector ni tenir la condició de director de la cooperativa.  
  
Serà competència d'aquesta comissió examinar la marxa de la cooperativa, les directrius generals i les decisions concretes adoptades pel consell rector, el conseller delegat o la comissió executiva i el director; advertir-los sobre la seua conformitat o no amb la política fixada per l'assemblea general i els criteris d'una bona gestió empresarial, i informar per escrit, en el moment que consideren oportú a l'assemblea general i, en tot cas, a l'assemblea general ordinària. Amb aquesta finalitat l'esmentada comissió podrà demanar i examinar, en tot moment, la documentació i comptabilitat de la cooperativa.  
  
Capítol V   
  
Règim econòmic  
  
Article 49. Capital social  
  
1. El capital social de la cooperativa estarà integrat per les aportacions dels seus socis i, si escau, dels associats. El seu import haurà d'estar desembossat com a mínim en un 25% en el moment constitutiu.  
  
Si la cooperativa anuncia la seua xifra de capital social al públic, haurà de referir-lo a data concreta i indicar el desembossat.   
  
2. La cooperativa es constituirà amb un capital social mínim de 500.000 pessetes, que haurà d'estar íntegrament subscrit i desembossat.  
  
3. L'import total de les aportacions de cada soci no podrà excedir del 45% del capital social a les cooperatives de primer grau.  
  
4. Les aportacions socials s'acreditaran per títols nominatius no negociables, per llibretes de participació, o per anotacions en compte que reflectiran les aportacions realitzades, les quantitats desembossades, i les successives variacions d'aquestes.   
  
En el cas d'anotacions en compte, l'extracte d'aquestes haurà de ser tramés al domicili del soci almenys una vegada l'any.   
  
Les anotacions en compte es regiran per allò que s'ha disposat en la Llei del Mercat de Valors, i normes que la desenvolupen, en especial les referides a les entitats autoritzades per a portar les anotacions.  
  
5. Les aportacions es realitzaran en moneda de curs legal i si ho autoritza l'assemblea general també podran consistir en béns i drets avaluables econòmicament.  
  
El lliurament i el sanejament d'aquestes aportacions no dineràries es regirà per allò que s'ha establit en la Llei General de Cooperatives.  
  
En cap cas podran subscriure's participacions per import superior al valor de les aportacions realitzades.  
  
6. Els administradors respondran solidàriament davant de la societat i davant dels creditors socials de la realitat de les aportacions i del valor que se'ls haja atribuït a les no dineràries.   
  
En la valoració d'aquestes aportacions, o en la revisió de la valoració feta pels promotors, els administradors podran sol·licitar l'informe d'experts independents que posseïsquen l'habilitació legal que exigisca la valoració de què es tracte.  
  
Dins dels quatre mesos següents, qualsevol soci podrà sol·licitar del jutge de primera instància i al seu càrrec, el nomenament d'un expert independent que revisarà la valoració efectuada. El jutge decidirà quina de les valoracions és la justa i, si la revisió demostra que el valor dels béns o drets aportats és inferior a l'inicialment assignat, el soci aportador haurà de completar en efectiu aqueixa diferència.  
  
L'acció de responsabilitat podrà ser exercida per qualsevol creditor en cas d'insolvència de la cooperativa.  
  
7. Els títols de participació al capital social hauran d'estar íntegrament subscrits i, en el cas de participacions no dineràries, íntegrament desembossats.  
  
Les aportacions dineràries estaran desembossades, com a mínim, en un 25%, i la resta podrà ser exigit al soci per acord del consell rector, en el termini màxim de cinc anys des del moment de la subscripció.  
  
Article 50. Aportacions obligatòries al capital social  
  
1. Els estatuts socials fixaran l'aportació obligatòria per a ser soci de la cooperativa. Podran preveure que la seua quantia siga igual per a tots, o proporcional a l'activitat cooperativitzada desenvolupada o compromesa per cada soci.  
  
2. L'assemblea general, per la majoria de l'article 32.5 d'aquesta llei podrà imposar en qualsevol moment noves aportacions obligatòries, assenyalant les condicions de subscripció i els terminis de desembossament. Cada soci podrà imputar les aportacions voluntàries que tinga subscrites al compliment d'aquesta nova obligació.  
  
El soci disconforme podrà donar-se justificadament de baixa amb els efectes regulats en aquesta llei.  
  
3. Els nous socis que entren a la cooperativa, no estaran obligats a fer aportacions superiors a les obligatòries exigibles en aquest moment, actualitzades segons el IPC .  
  
El desembossament de les aportacions, per part dels nous socis, s'efectuarà en les mateixes condicions que es van exigir als ja socis, tret que els estatuts establiren condicions més favorables per als nous.  
  
Article 51. Aportacions voluntàries al capital social  
  
L'assemblea general, i si ho preveuen els estatuts, el consell rector, podran acordar l'admissió d'aportacions voluntàries de socis i associats, i fixar-ne les condicions de subscripció, retribució i reembossament que hauran de respectar la proporcionalitat amb les aportacions a capital social realitzades fins el moment per aquests, si així calguera per excedir el nombre de sol·licituds de subscripció que s'haguera acordat admetre.   
  
L'admissió d'aportacions voluntàries pel consell rector podrà abastar fins la suma que amb caràcter previ i per un termini de temps determinat haja fixat l'assemblea general.  
  
El termini d'autorització al consell rector per a admetre aportacions voluntàries no podrà ser superior a un any sense perjudici de la renovació.  
  
El consell rector podrà decidir, a requeriment del seu titular, la conversió d'aportacions voluntàries en obligatòries, i també, la transformació d'aportacions obligatòries en voluntàries quan aquelles hagen de reduir-se per a adequar-se al potencial ús cooperatiu del soci, o ser-li liquidades d'acord amb els estatuts.  
  
Article 52. Remuneració de les aportacions  
  
1. Els estatuts socials establiran, si les aportacions obligatòries donen dret a la meritació d'interessos per la part efectivament desembossada. En el cas de les aportacions voluntàries, serà l'acord d'emissió d'aquestes el que determine la remuneració o el procediment per a determinar-la.  
  
L'assignació i la quantia de la remuneració, en el cas de les aportacions obligatòries a capital, estaran condicionades a l'existència de resultats positius o fons de lliure disposició. En cap cas, la retribució al capital serà superior a sis punts per damunt de l'interés legal dels diners.  
  
Article 53. Regularització de balanços  
  
El balanç de la cooperativa podrà ser regularitzat en els mateixos termes i amb les mateixes condicions previstes per a les societats mercantils, sempre que es respecten els principis cooperatius en els termes que reglamentàriament es determine.  
  
Article 54. Transmissió de les participacions i de la condició de soci  
  
1. Les participacions voluntàries són lliurement transmissibles entre socis i associats. Les participacions obligatòries podran transmetre's entre socis, sempre que això siga necessari per a adequar la participació obligatòria al capital social que cada un d'ells ha de mantenir d'acord amb els estatuts.  
  
En ambdós casos, s'haurà de comunicar al consell rector la transmissió en el termini de 15 dies.  
  
2. El consell rector, quan reba la sol·licitud de nous ingressos com a socis o associats, ho farà públic al tauler d'anuncis del domicili social, perquè, en el termini d'un mes, tant els socis com els associats que ho desitgen, puguen oferir per escrit les participacions que estiguen disposats a cedir, mantenint el cedent l'aportació mínima obligatòria.  
  
3. El soci que després de perdre els requisits per a continuar com a tal, és donat de baixa justificada, podrà transmetre les seues participacions al seu cònjuge, ascendents o descendents, si són socis o associats, o adquireixen aquesta condició en els tres mesos següents a la baixa d'aquell, subscrivint les aportacions obligatòries que foren necessàries per a completar la seua participació obligatòria al capital social.   
  
4. En cas de successió mortis causa, poden adquirir la condició de soci, els hereus que ho sol·liciten i tinguen dret a l'ingrés d'acord amb els estatuts i amb aquesta llei, repartint entre ells les participacions del causant.   
  
Quan concórreguen dos o més hereus en la titularitat d'una participació, seran considerats socis tots ells, i quedaran obligats a subscriure les participacions corresponents a les aportacions obligatòries en aqueix moment.  
  
L'hereu no interessat d'ingressar a la cooperativa pot exigir la liquidació, sense deduccions, de les participacions que li corresponguen.  
  
5. En els supòsits dels paràgrafs tres i quatre, l'adquirent de les participacions no estarà obligat a desembossar quotes d'ingrés per les participacions rebudes de familiar o causant.  
  
6. Els creditors personals del soci no podran embargar ni executar les participacions socials.  
  
Article 55. Reembossament de les aportacions  
  
1. El soci té dret a exigir el reembossament de les seues aportacions obligatòries en cas de baixa de la cooperativa.  
  
La liquidació d'aquestes aportacions es farà amb efectes al tancament de l'exercici social, en el curs del qual haguera nascut el dret al reembossament. En cas d'expulsió, de l'aportació, després de la seua liquidació segons l'últim balanç, es farà la deducció que ordenen els estatuts socials, si es tracta d'aportacions obligatòries, que no podrà ser superior al 30%. En el supòsit de baixa voluntària no justificada, no podrà ser superior al 20 %.  
  
La cooperativa reembossarà la liquidació fixada, en el termini que assenyalen els estatuts socials, que no serà superior a cinc anys en cas d'expulsió, de tres anys en cas de baixa no justificada, i d'un any en cas de defunció o de baixa justificada. Durant aqueix termini, les aportacions meritaran l'interés legal dels diners, i no podran ser actualitzades.  
  
2. Les aportacions voluntàries es reembossaran en les condicions que determine l'acord que en va aprovar l'emissió o la transformació.  
  
En el cas que no s'hagen actualitzat les aportacions a capital, els estatuts poden preveure que el soci o associat ixent, que porte cinc anys a la cooperativa, té dret a una part proporcional al seu capital, de la reserva d'actualització constituïda a l'efecte conforme a l'article 59.3.A).  
  
Article 56. Altres mitjans de finançament  
  
1. Els estatuts socials o l'assemblea general podran exigir als socis quotes d'ingrés o periòdiques no reembossables. Les quotes d'ingrés s'integraran en el fons de reserva obligatòria.  
  
Si els estatuts socials hagueren previst quotes d'ingrés sense determinar-ne la quantia, aquestes no podran excedir del resultat de dividir el fons de reserva obligatori pel nombre de socis, o nombre d'aportacions, segons es determinen les quotes per soci, o per mòduls de participació.  
  
2. Els béns o fons lliurats pels socis per a la gestió cooperativa o la utilització dels seus serveis, no constitueixen aportacions socials, ni tampoc integren el patrimoni cooperatiu, tret que estatutàriament s'establisca el contrari; per la qual cosa són embargables pels creditors personals dels socis, deixant fora de perill els preferents drets que pogueren correspondre a la cooperativa.   
  
3. L'assemblea general pot acordar qualsevol modalitat de finançament voluntari de la cooperativa pels seus socis i associats, que en cap cas integraran el capital social. Igualment, podrà emetre obligacions, sempre de caràcter no convertible en participacions socials, d'acord amb la legislació vigent.  
  
4. L'assemblea general pot acordar l'emissió de títols participatius, que podran tenir la consideració de valors mobiliaris.  
  
Per l'esmentat títol el subscriptor realitza una aportació econòmica per temps predeterminat i a canvi rep una remuneració que podrà ser fixa, variable o mixta.  
  
L'acord d'emissió concretarà el termini d'amortització dels títols i garantirà la representació i defensa dels interessos dels subscriptors en l'assemblea general i en el consell rector, sense reconéixer-los dret de vot.  
  
Article 57. Documentació i comptabilitat de la cooperativa  
  
1. Les cooperatives han de portar una comptabilitat ordenada i adequada a la seua activitat d'acord amb el Codi de Comerç, ajustant-se als principis i criteris establits en el Pla General Comptable i respectant les peculiaritats del seu règim econòmic. A més a més, portaran legalitzats, en la forma que reglamentàriament es determine, els següents llibres:  
  
a) Registre de socis, associats i aportacions socials.  
  
b) Llibre o llibres d'actes de l'assemblea general, del consell rector i, si escau, de les juntes preparatòries i d'altres òrgans col·legiats.  
  
c) Qualssevol altres que exigisquen d'altres disposicions legals.  
  
2. El consell rector haurà d'elaborar un informe sobre la gestió en què explicarà amb tota claredat la marxa de la cooperativa i les expectatives reals, i respectarà la congruència amb els documents comptables.  
  
3. El consell rector posarà a disposició dels auditors, de conformitat amb l'article 45, els comptes anuals i l'informe de gestió perquè emeten el seu informe.  
  
4. Els comptes anuals, l'informe sobre la gestió i, si escau, l'informe d'auditoria, es posaran a disposició dels socis d'acord amb allò que s'ha establit en l'article 21 d'aquesta llei.  
  
Els administradors presentaran per al dipòsit en el Registre de Cooperatives, durant el mes següent a la seua aprovació, els comptes anuals, l'informe de gestió i l'informe d'auditoria. Els comptes anuals i l'informe de gestió hauran d'anar signats per tots els administradors i, si faltara la signatura d'algun, s'assenyalarà amb expressa indicació de la causa.  
  
Article 58. Determinació dels resultats d'exercici  
  
1. La determinació dels resultats de l'exercici de la cooperativa es portarà a cap de conformitat amb la normativa general comptable.  
  
2. No obstant això, les cooperatives hauran de distingir clarament en la memòria de l'exercici entre resultats ordinaris cooperatius o propis de l'activitat cooperativitzada amb els socis i resultats ordinaris excooperatius, propis de l'activitat cooperativitzada amb no socis.  
  
A) es consideraran ingressos ordinaris cooperatius els següents:  
  
a) Els obtinguts de la venda de productes o serveis dels socis i de productes o serveis de la cooperativa, tot complint el seu objecte social.  
  
b) Els obtinguts de la venda o subministrament de productes i serveis als socis.  
  
c) Els de naturalesa financera obtinguts, bé en inversions en empreses cooperatives o en empreses participades majoritàriament per aquestes, quan es tracte d'entitats que realitzen activitats preparatòries, complementàries o subordinades a les de la pròpia cooperativa, i els que es produïsquen com a conseqüència d'una prudent i eficaç gestió de la tresoreria de la cooperativa, per a la realització de l'activitat cooperativitzada.  
  
d) Les subvencions corrents.  
  
e) A les cooperatives de crèdit i cooperatives amb secció de crèdit, els interessos i altres rendiments obtinguts al mercat financer o dels seus socis.  
  
f) Les quotes periòdiques satisfetes pels socis.  
  
B) Es consideraran ingressos ordinaris excooperatius, els mencionats en l'apartat anterior que resulten de l'activitat cooperativitzada amb tercers no socis.  
  
3. Dels ingressos ordinaris, cooperatius i excooperatius, hauran de deduir-se en concepte de despeses o minoració d'ingressos, els següents:   
  
a) Les despeses específiques necessàries per a l'obtenció de cada tipus d'ingrés. Als ingressos cooperatius se'ls deduirà en concepte de despesa, l'import assignat als béns i serveis prestats pels socis a la cooperativa.  
  
b) Les despeses generals necessàries per al funcionament de la cooperativa.  
  
c) Els interessos meritats pels seus socis i associats.  
  
d) Les quantitats destinades a amortitzacions.  
  
e) Les despeses que genere el finançament extern de la cooperativa.  
  
f) Les altres deduccions que permeta fer la legislació comuna.  
  
Les despeses o deduccions assenyalades en els apartats b), c), d), e) i f) s'imputaran proporcionalment a les xifres d'ingressos ordinaris cooperatius i excooperatius.  
  
4. En la memòria anual, la cooperativa haurà de reflectir la liquidació del pressupost d'ingressos i despeses del fons de formació i promoció cooperativa de l'exercici anterior, i el pla d'inversions i despeses d'aquest per a l'exercici actual.  
  
Les cooperatives que complisquen els requisits que obliguen les societats anònimes a portar els seus comptes anuals segons el model normal estaran subjectes a idèntic règim, en tot allò que siga compatible amb la seua naturalesa.  
  
Article 59. Distribució d'excedents i beneficis  
  
1. Els beneficis excooperatius i extraordinaris, una vegada deduïdes les pèrdues d'exercicis anteriors, es destinaran al fons de reserva obligatòria.  
  
2. Els excedents nets, procedents de les operacions amb els socis, constituiran els excedents disponibles.  
  
3. Els excedents disponibles es destinaran:  
  
A) Com a mínim, un 20 % al fons de reserva obligatòria i un 10 % al fons de formació i promoció cooperativa. Mentre que el fons de reserva obligatòria no abaste el 50 % del capital social, la dotació obligatòria al fons de formació i promoció cooperativa podrà reduir-se fins la meitat, destinant-se'n la resta al fons de reserva obligatòria.  
  
Els estatuts socials podran preveure la constitució d'una reserva que permeta l'actualització de les aportacions que es restituïsquen als socis i associats ixents, determinant, en aquest cas, la proporció dels excedents disponibles que caldrà destinar en cada exercici a la constitució de l'esmentada reserva. En tot cas, l'actualització de les aportacions socials es limitarà a corregir els efectes de la inflació i tindrà en compte l'exercici en què van ser desembossades.  
  
Constituïdes aquestes reserves, es llevaran dels excedents les quantitats atribuïdes, si escau, als associats, que es distribuiran segons el règim previst a aquest efecte.  
  
B) La resta podrà distribuir-se als socis en concepte de retorn, en proporció a les operacions fetes per cada un amb la cooperativa en el citat exercici; i si és procedent, a la participació dels treballadors assalariats. Aquesta participació tindrà caràcter salarial i serà compensable amb el complement salarial de semblant naturalesa establit en la normativa laboral aplicable. En el cas que la participació en els resultats de la cooperativa és inferior al corresponent complement salarial, s'aplicarà aquest últim.  
  
La distribució de retorns podrà fer-se:   
  
a) Mitjançant el seu pagament en efectiu en el termini de tres mesos des de l'aprovació dels comptes anuals.  
  
b) Mitjançant l'assignació de participacions voluntàries al capital social després del consentiment previ del soci.  
  
c) Mitjançant la creació d'un fons de retorns en els termes previstos en l'article 61.   
  
d) Mitjançant la creació d'una reserva voluntària en els termes establits en els estatuts socials o en l'assemblea general.  
  
4. Si els estatuts socials estableixen que la totalitat de l'excedent net de l'exercici es destine a patrimoni irrepartible, no caldrà separar comptablement els ingressos cooperatius dels excooperatius.  
  
En aquest cas, la cooperativa haurà de destinar el resultat positiu: en un 5% al fons de formació i promoció cooperativa; als treballadors de la cooperativa, una participació que no serà inferior al 2% d'aquests resultats, sense que en cap cas puga ser superior a una mensualitat; i si té socis de treball, els estatuts podran establir que se'ls assigne una participació sobre el resultat, que no podrà ser inferior al 5% dels resultats positius, sense que en cap cas puga excedir de dues mensualitats.  
  
Article 60. Imputació de pèrdues  
  
1. Els estatuts hauran de fixar els criteris de compensació de les pèrdues derivades de l'activitat cooperativitzada amb els socis, de conformitat amb les següents normes:  
  
a) Al fons de reserva obligatòria podran imputar-se com a màxim el 50 % de les pèrdues.  
  
b) La resta s'imputarà als socis en proporció a les operacions o serveis cooperativitzats realitzats per cada un a la cooperativa.   
  
Si aquestes operacions o serveis realitzats foren inferiors als que com a mínim està obligat a realitzar el soci d'acord amb allò que s'ha establit en els estatuts socials, la imputació de les esmentades pèrdues s'efectuarà en proporció a l'activitat cooperativitzada mínima obligatòria.   
  
2. La liquidació del deute de cada soci derivada de la imputació de les pèrdues anteriors se satisfarà d'alguna de les següents formes:  
  
a) Amb el pagament en efectiu durant l'exercici en què s'aproven els comptes de l'anterior.  
  
b) A càrrec dels retorns que puguen correspondre al soci en els cinc anys següents, si bé hauran de ser satisfetes pel soci en el termini d'un mes si, transcorregut el període assenyalat, quedaren pèrdues sense compensar.  
  
c) Si hi haguera fons de retorns, s'hi podrà imputar el percentatge que fixe l'assemblea general.  
  
d) Amb el pagament mitjançant la reducció proporcional de les participacions voluntàries del soci al capital social.  
  
e) Amb el pagament mitjançant la reducció proporcional de l'import desembossat de les participacions obligatòries al capital social. En aquest cas, el soci haurà de desembossar l'esmentat import en el termini màxim d'un any.  
  
f) A càrrec de qualsevol crèdit que el soci tinga contra la cooperativa, podent-lo fraccionar en els següents cinc anys.  
  
L'assemblea general decidirà la forma en què es procedirà a la satisfacció del deute de cada soci. En tot cas, el soci podrà optar pel seu pagament en efectiu. Si s'acorda el pagament mitjançant la reducció de les participacions al capital social, es reduiran en primer lloc les participacions voluntàries del soci i a continuació l'import desembossat de les aportacions obligatòries.  
  
3. Si els estatuts socials ho estableixen, les pèrdues derivades de l'activitat cooperativitzada amb els socis, que s'imputen a aquests, abastaran com a màxim l'import total de les bestretes assignades als socis en l'exercici econòmic, més la seua participació en el capital social.   
  
4. La imputació de pèrdues als associats es realitzarà de conformitat amb allò que s'ha disposat en l'article 24.  
  
5. Les pèrdues excooperatives i extraordinàries s'imputaran al fons de reserva obligatori.  
  
Si l'import del fons de reserva obligatori és insuficient per a compensar les pèrdues, la diferència es recollirà en un compte especial per a l'amortització en els cinc pròxims exercicis, a càrrec de futurs beneficis.  
  
En el cas que hagués de reduir el capital social en compensació d'aquestes pèrdues, es reduiran les aportacions dels socis en proporció al capital social subscrit per cada un, i s'iniciarà la imputació per les aportacions obligatòries. Els associats suportaran les pèrdues proporcionalment a les seues aportacions.  
  
Article 61. Fons de retorns  
  
Per acord de l'assemblea general i de conformitat amb allò que s'ha establit en l'article 59, la cooperativa podrà crear fons amb els retorns acreditats als socis.  
  
L'acord de constitució del fons en determinarà, almenys, la destinació, el termini per a la seua restitució als socis i la retribució que meritarà per a aquests. En cap cas, aquests fons podran meritar un interés superior a tres punts per damunt de l'interés legal dels diners.  
  
Article 62. Fons obligatoris  
  
1. El fons de reserva obligatori, destinat a la consolidació, desenvolupament i garantia de la cooperativa, no es pot repartir entre els socis.  
  
2. Al fons de reserva obligatori es destinaran necessàriament:  
  
a) Les quotes d'ingrés.  
  
b) El percentatge dels excedents disponibles que acorde l'assemblea general, de conformitat amb l'article 59 d'aquesta llei.  
  
c) Els beneficis excooperatius i extraordinaris.  
  
d) L'assignació que corresponga com a conseqüència de la regularització del balanç.  
  
e) Les deduccions sobre les aportacions obligatòries en cas de baixa del soci.  
  
3. El fons de formació i promoció cooperativa tindrà com a fins la formació dels socis i treballadors de la cooperativa en els principis i tècniques cooperatives, econòmiques i professionals; la promoció de les relacions intercooperatives, la difusió del cooperativisme i la promoció cultural, professional i social de l'entorn local o de la comunitat en general.  
  
A aquest efecte, la dotació del fons podrà ser aportada totalment o parcialment a una unió o federació de cooperatives.  
  
4. Al fons de formació i promoció cooperativa es destinaran necessàriament:   
  
a) El percentatge dels excedents nets que establisquen els estatuts o l'assemblea general de conformitat amb l'article 59 d'aquesta llei.  
  
b) Les sancions, donacions i qualsevol classe d'ajuda rebuda per al compliment dels fins de l'esmentat fons.  
  
5. El fons de formació i promoció cooperativa no es pot repartir ni embargar excepte per deutes contrets per al compliment dels seus fins.   
  
Fins al moment de la seua despesa o inversió els seus recursos es conservaran en efectiu o materialitzats en béns de fàcil liquiditat.  
  
L'import del fons que no s'haja aplicat, haurà de materialitzar-se dins de l'exercici econòmic següent en dipòsits en intermediaris financers o valors de deute públic, els rendiments dels quals s'aplicaran al mateix fi. Aquests dipòsits o valors no podran ser pignorats ni afectats a préstecs o comptes de crèdit, i es representaran en el passiu del balanç per la corresponent partida.  
  
Si l'esmentat fons o part d'aquest es materialitzara en béns d'immobilitzat, s'haurà de fer, si escau, expressa referència en el Registre de la Propietat al seu caràcter inembargable.   
  
La Conselleria competent en matèria de treball podrà autoritzar excepcionalment l'aplicació del fons de formació i promoció cooperativa per a fins distints dels establits en l'apartat 3.  
  
Capítol VI  
  
Modificació dels estatuts socials, dissolució i liquidació  
  
Article 63. Modificació dels estatuts socials  
  
1. Els estatuts socials de la cooperativa poden ser modificats per acord de l'assemblea general, amb els requisits que estableix aquesta llei, que haurà d'inscriure's en el Registre de Cooperatives mitjançant document públic.  
  
2. No obstant això, el consell rector podrà modificar el domicili social, sempre que continue dins del mateix terme municipal, i informarà immediatament a tots els socis.  
  
3. L'acord de canvi de denominació, de canvi de domicili i de modificació de l'objecte social s'anunciarà en un diari de gran difusió en l'àmbit d'actuació de la cooperativa.  
  
4. Quan la modificació consistisca en el canvi del tipus de cooperativa, en la modificació de l'objecte social o en el canvi de responsabilitat dels socis, els qui hagen votat en contra o els absents que expressen la seua disconformitat per escrit adreçat al consell rector en el termini de 40 dies, comptats des de la inscripció de l'acord en el Registre de Cooperatives, tindran dret a separar-se de la cooperativa i la seua baixa es considerarà com justificada.  
  
Article 64. Modificació del capital social mínim  
  
1. La modificació consistent en la reducció del capital social mínim exigirà la publicació prèvia de l'acord de l'assemblea general de modificació dels estatuts socials en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari de gran difusió en el seu àmbit d'actuació. Si la reducció del capital social mínim és deguda a la reducció del capital com a conseqüència de la restitució d'aportacions als socis, els creditors socials podran, el mes següent, oposar-se a l'execució de l'acord si els seus crèdits no són pagats o suficientment garantits. El balanç de situació de la cooperativa verificat pels auditors de comptes que estiguen exercint el seu càrrec, amb l'informe d'aquests, que demostre la solidesa econòmica i financera de la cooperativa, podrà ser considerat pel jutge com a garantia suficient.   
  
Serà nul·la tota reducció d'aportacions al capital social per sota de la seua quantia mínima que es realitze sense respectar les formalitats i garanties en favor dels creditors socials que estableix el paràgraf anterior.  
  
2. Les formalitats i garanties ressenyades en l'apartat 1, no seran exigibles quan la reducció de capital ho siga per a compensar les pèrdues socials legalment imputables a capital social. En aquest cas, el balanç de situació que servirà de base per a l'adopció de l'acord per part de l'assemblea general i la seua inscripció en el Registre de Cooperatives serà verificat pels auditors de comptes de la cooperativa, en el cas que estiga obligada a sotmetre els seus comptes a l'esmentada verificació, i en l'informe especial que aquests hauran d'emetre certificaran l'existència de les pèrdues socials imputables d'acord amb l'article 60 d'aquesta llei.  
  
Article 65. Fusió  
  
1. Podran fusionar-se dues o més cooperatives del mateix o diferent tipus, mitjançant la constitució d'una cooperativa nova o la modificació de la cooperativa absorbent.  
  
2. El procediment legal per a la fusió serà el següent:  
  
a) L'assemblea general de cada cooperativa, degudament convocada, haurà d'aprovar sense modificacions, el projecte de fusió fixat en un conveni previ pels respectius consells rectors. El projecte de fusió serà enviat a cada soci amb la convocatòria de l'assemblea general, acompanyat d'una memòria del consell rector sobre la conveniència i els efectes de la fusió projectada i, d'un informe dels auditors de comptes, que estigueren en l'exercici del seu càrrec, sobre la situació econòmica i financera de les cooperatives que intervenen i la previsible de la cooperativa resultant i dels socis, com a conseqüència de la fusió.  
  
En les cooperatives de més de 5.000 socis, aquests documents seran facilitats a aquells socis que ho sol·liciten mitjançant el lliurament d'una còpia al domicili social.   
  
b) L'acord de fusió de cada una de les cooperatives serà publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari de gran difusió en l'àmbit d'actuació de la cooperativa.   
  
c) Dins del mes següent a la publicació de l'últim anunci de fusió, els creditors socials podran exigir garanties que la cooperativa resultant de la fusió pagarà els seus crèdits. La solidesa econòmica i financera que es desprenga dels informes dels auditors de comptes podrà ser considerada pel jutge com a garantia suficient. Dins del mateix termini, els socis disconformes podran separar-se de la seua cooperativa, i la cooperativa resultant de la fusió assumirà l'obligació de liquidació de la quota o les aportacions en la forma regulada en aquesta llei per al cas de baixa justificada.   
  
d) Cada una de les cooperatives queda obligada a continuar el procediment de fusió des del moment en què el projecte de fusió haja sigut aprovat per l'assemblea general de totes elles. L'execució dels acords de fusió es farà mitjançant escriptura pública única, en la que constarà la dissolució de les cooperatives que es dissolguen, i les mencions legals de la cooperativa de nova constitució o les modificacions de la cooperativa que absorbeix. Aquesta escriptura servirà per a la cancel·lació de les primeres i la inscripció de la novament constituïda o les modificacions de la que absorbeix, en el Registre de Cooperatives.   
  
e) Tots els drets i obligacions de les cooperatives dissoltes, que no entraran en liquidació, passen automàticament al patrimoni de la societat resultant.  
  
f) L'elaboració, el contingut i les formalitats del projecte de fusió, la documentació que es facilitarà a cada soci, i el règim del balanç de fusió es regiran per allò que s'ha disposat en la Llei General de Cooperatives.  
  
g) Excepte prohibició expressa de la seua pròpia llei reguladora, podran integrar-se mitjançant fusió en una cooperativa, les societats agràries de transformació i les societats laborals.  
  
Article 66. Escissió  
  
1. L'escissió de la cooperativa pot consistir:   
  
a) En la dissolució, sense liquidació, mitjançant la divisió del seu patrimoni en dues o més parts. Cadascuna es traspassarà en bloc a cooperatives de nova creació o serà absorbida per altres ja existents, o s'integrarà amb les parts ja escindides d'altres cooperatives en una de nova creació. En aquests dos últims casos es denominarà escissió-fusió.  
  
b) En la divisió d'una o més parts del patrimoni d'una cooperativa, sense la dissolució d'aquesta, i el traspàs en bloc de la part o les parts segregades a altres cooperatives de nova constitució o ja existents.  
  
En tots aquests casos, la cooperativa que acorde la seua escissió haurà d'observar els tràmits establits en l'article anterior per a la fusió, i els seus socis i creditors, podran exercir els mateixos drets. El projecte d'escissió o, si és procedent, d'escissió-fusió, la memòria del consell rector i l'informe dels auditors de comptes independents, hauran de referir-se a la situació previsible en cada un dels patrimonis resultants i en els drets dels socis.  
  
Article 67. Cessió global de l'actiu i del passiu  
  
1. L'assemblea general, amb els requisits i les majories establits per a la modificació d'estatuts, podrà acordar la cessió global de l'actiu i del passiu a un o diversos socis o tercers, fixant les condicions de la cessió; per a la qual cosa hauran de tenir en compte l'informe preceptiu elaborat per un expert independent sobre la valoració del patrimoni cedit. Si l'assemblea general, per majoria simple, ho considera convenient podrà sol·licitar l'informe d'un altre expert.  
  
2. L'acord de cessió es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari de gran difusió de l'àmbit d'actuació del que cedeix i del cessionari, amb indicació de la identitat d'aquest últim. En l'anunci es farà esment al dret dels creditors de la cooperativa que cedeix i dels creditors del cessionari o cessionaris d'obtenir el text íntegre de l'acord de cessió i d'oposar-s'hi segons el règim que s'assenyala a continuació.  
  
Dins del mes següent a l'últim anunci esmentat, els creditors de la cooperativa que cedeix i del cessionari o cessionaris, podran oposar-se a la cessió en les mateixes condicions i amb els mateixos efectes previstos per al cas de fusió.  
  
Article 68. Transformació  
  
1. Les cooperatives podran transformar-se en societats civils o mercantils de qualsevol tipus sempre que es complisquen els requisits següents:  
  
a) La transformació només podrà efectuar-se per necessitats empresarials que no puguen atendre's raonablement en el sistema jurídic cooperatiu.  
  
b) La transformació requereix l'acord, exprés i favorable, de l'assemblea general, adoptat amb els requisits establits per a modificar els estatuts.  
  
c) L'acord de l'assemblea haurà de publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en dos periòdics de gran difusió al territori en què la cooperativa tinga el seu domicili i àmbit d'actuació.  
  
d) L'escriptura pública de transformació inclourà totes les mencions legalment i reglamentàriament exigides per a la constitució de l'entitat la forma de la qual s'adopte, respectant allò que s'ha disposat en la present llei.   
  
L'esmentada escriptura pública haurà de ser presentada en el Registre de Cooperatives per a inscriure la baixa corresponent i anirà acompanyada del balanç de situació tancat el dia anterior a l'acord de transformació i verificada pels auditors de comptes, o bé del balanç de l'últim exercici, si hagueren transcorregut menys de sis mesos des del tancament, i haguera sigut dipositat al domicili social, a disposició dels socis, des del mateix dia en què es va cursar la convocatòria de l'assemblea general.  
  
També s'indicarà els socis que hagen exercit el dret de separació i el capital que representen, i també, el balanç final elaborat pels administradors i tancat el dia anterior a l'atorgament de l'escriptura.  
  
2. La transformació no afecta la personalitat jurídica de la cooperativa transformada, que continuarà subsistint sota la seua nova forma.  
  
3. Tindran dret de separació els socis que hagen votat en contra i els que, tot i no haver assistit a l'assemblea, manifesten la seua disconformitat mitjançant escrit dirigit als administradors, en el termini de quaranta dies des de la publicació de l'últim anunci de l'acord. Aquests socis tindran dret al reembossament de les seues aportacions al capital, d'acord amb el règim de la baixa justificada.  
  
4. Els estatuts socials, o si no n'hi ha, l'assemblea general, determinaran la forma en què s'acreditarà els qui siguen els destinataris de l'haver líquid social de conformitat amb l'article 71 d'aquesta llei, el valor nominal de les dotacions del fons de reserva obligatori, bé com a comptes en participació de la societat resultant del procés transformador, o com a crèdits retribuïts a un interés de tres punts sobre el legal dels diners, que es reembossaran en el termini màxim de 5 anys.  
  
El fons de formació i promoció cooperativa tindrà l'aplicació estatutàriament prevista i, si de cas hi manca, l'establida per al supòsit de liquidació de la cooperativa.  
  
5. En aprovar la transformació, l'assemblea general acordarà la distribució de les participacions al capital social de la nova entitat, en proporció directa al capital desembossat per cada soci a la cooperativa, actualitzat, si escau.  
  
Allò que s'ha disposat en els números anteriors, s'entén sense perjudici que resulte de la naturalesa i el règim de la societat transformada resultant.  
  
Article 69. Transformació en cooperatives  
  
1. Les societats i les agrupacions de caràcter no cooperatiu podran transformar-se en cooperatives d'algun dels tipus regulats en aquesta llei, sempre que no hi haja precepte legal que ho prohibisca expressament.  
  
2. La transformació serà acordada segons el règim i les garanties exigits per la legislació aplicable, no afectarà la personalitat jurídica de l'entitat transformada i es farà constar en escriptura pública, que indicarà necessàriament totes les mencions previstes en aquesta llei per a la constitució d'una cooperativa.  
  
3. L'escriptura pública de transformació es presentarà per a la seua inscripció, acompanyada del balanç de situació tancat el dia anterior al de l'acord de transformació i verificada pels auditors de comptes, en el Registre de Cooperatives i en totes les oficines o registres que resulten pertinents, de conformitat amb el règim de la societat transformada.  
  
La transformació en cooperativa no altera l'anterior règim de responsabilitat dels socis de l'entitat transformada pels deutes socials contrets amb anterioritat a la transformació de l'entitat, llevat que els creditors hagen consentit expressament la transformació.  
  
Article 70. Dissolució   
  
1. La cooperativa quedarà dissolta, i excepte els casos de fusió i escissió, entrarà en liquidació, per les causes següents:   
  
a) Compliment del termini fixat en els estatuts socials, tret que l'assemblea general acorde la pròrroga, l'escriptura pública de la qual haurà de presentar-se en el Registre de Cooperatives abans de l'expiració del termini.   
  
b) Acabament de l'objecte social o impossibilitat de realitzar-lo.  
  
c) La paralització dels òrgans socials.   
  
d) Reducció del nombre de socis per sota del mínim legal necessari per a constituir la cooperativa, si no es reconstitueix en el període d'un any.   
  
e) Reducció de la xifra del capital social per sota del mínim establit en els estatuts, si es manté durant un any, tret que es reduïsca la xifra estatutària. I també, per la reducció del capital social per sota del capital mínim legal, si no es restitueix en el mateix termini.  
  
f) Fusió i escissió.   
  
g) Acord de l'assemblea general amb el vot favorable de dos terços dels socis presents i representats.   
  
h) Acord de l'assemblea general adoptat com a conseqüència de la declaració de la cooperativa en situació de concurs, pel vot de la majoria simple dels socis presents i representats.  
  
i) La desqualificació de la cooperativa d'acord amb aquesta llei.  
  
j) Qualsevol altra causa establida en aquesta llei o en els estatuts socials.  
  
2. Les causes de dissolució requeriran un acord de l'assemblea general que serà pres per majoria simple dels socis presents i representats, excepte els apartats f) i g). Produïda qualsevol de les causes, els administradors convocaran l'assemblea general en el termini de dos mesos. Si no és convocada, no es reunira en el termini estatutàriament establit o, reunida no poguera adoptar-se tal acord, o s'adoptara un acord contrari a la declaració de la dissolució, els administradors hauran de sol·licitar la dissolució judicial de la cooperativa, que també podrà sol·licitar qualsevol interessat.   
  
L'acord de dissolució o la resolució judicial que la declare, haurà d'inscriure's en el Registre de Cooperatives i publicar-se en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari de gran difusió al territori del domicili social o àmbit d'actuació.  
  
Article 71. Liquidació  
  
1. La cooperativa dissolta conserva la seua personalitat durant el procediment de liquidació i haurà d'actuar afegint a la seua denominació social la menció «en liquidació».  
  
2. En qualsevol moment, l'assemblea general podrà adoptar un acord de reactivació de la cooperativa, sempre que s'elimine la causa que va motivar la dissolució i encara no s'haja distribuït l'haver social líquid.  
  
3. La liquidació serà a càrrec dels socis liquidadors, que en nombre de tres o cinc haurà d'elegir l'assemblea general en el mateix acord de dissolució o en el termini d'un mes des de l'entrada en liquidació. En el cas contrari, els liquidadors socis o no, seran designats pel Consell Valencià del Cooperativisme a sol·licitud de qualsevol soci o creditor, o d'ofici, pel Consell Valencià del Cooperativisme o la conselleria competent en matèria de cooperatives.  
  
4. Als liquidadors elegits per l'assemblea general se'ls aplicaran les normes sobre elecció, revocació, incompatibilitat, responsabilitat i retribució dels membres del consell rector. I als designats pel Consell Valencià del cooperativisme o la conselleria competent, s'aplicaran les corresponents a responsabilitat, incompatibilitat i retribució.  
  
5. Els liquidadors faran inventari i balanç inicial de la liquidació, i procediran a la realització dels béns socials i al pagament dels deutes. Sempre que siga possible, intentaran la venda en bloc de l'empresa o d'unitats organitzades de producció de la cooperativa. La venda dels béns immobles es farà en pública subhasta, tret que l'assemblea general aprove expressament un altre sistema vàlid.  
  
6. A continuació, satisfarà cada soci l'import de la seua quota o aportació líquida actualitzada, començant per les aportacions voluntàries i seguint amb les aportacions obligatòries. Finalment, destinaran l'haver líquid resultant a la unió o federació a què estiga associada la cooperativa, per als fins que assenyalen els estatuts socials, o en un altre cas, per als que decidisca el Consell Valencià del Cooperativisme. Als mateixos fins es dedicaran els actius líquids del fons de formació i promoció cooperativa, que només quedaran sotmesos a liquidació per a pagar els deutes contrets per a la realització dels seus fins específics, excepte que d'acord amb l'article 62. 6 s'hi establira una altra destinació.  
  
Si en el termini de dos anys des de l'adopció de l'acord de dissolució, no s'haguera acabat el procés de liquidació, els liquidadors consignaran judicialment l'import dels crèdits pendents de pagament i destinaran la resta de l'haver líquid irrepartible als fins assenyalats anteriorment.  
  
Article 72. Extinció   
  
1. La cooperativa quedarà extingida amb la seua cancel·lació en el Registre de Cooperatives, mitjançant document públic que incorporarà l'acord de l'assemblea general de la cooperativa en què s'aprove el balanç final de liquidació i les operacions d'aquesta.  
  
2. Tant l'inventari i el balanç inicial com el balanç final de la liquidació, seran sotmesos, si escau, a verificació pels auditors de comptes que estigueren exercint el càrrec en el moment de la dissolució.  
  
Els liquidadors dipositaran, juntament amb la sol·licitud de la cancel·lació registral, els llibres i documents relatius a la cooperativa, que es conservaran durant sis anys.  
  
Article 73. Situacions de concurs   
  
1. A la cooperativa se li aplicarà la legislació estatal sobre suspensió de pagaments i fallides. La demanda i les resolucions judicials relatives a la constitució, modificació i extinció de les situacions de concurs de la cooperativa s'inscriuran en el Registre de Cooperatives de la Comunitat Valenciana.  
  
2. La Generalitat Valenciana podrà prendre mesures, i aportar recursos per a evitar la crisi patrimonial de la cooperativa abans de la declaració de concurs, o que es puguen tenir en compte en les possibles solucions de concurs, d'acord amb aquesta llei i amb la legislació de concurs vigent.  
  
Capítol VII  
  
Tipus de cooperatives  
  
Article 74   
  
Les cooperatives poden constituir-se acollint-se a aquesta llei per a dedicar-se a qualsevol activitat lícita, sempre que el seu règim econòmic i els drets dels socis s'ajusten estrictament al model cooperatiu.  
  
Les cooperatives es regiran per les regles generals d'aquesta llei i les pròpies del tipus al qual pertanga.  
  
Quan una cooperativa no s'ajuste directament a cap dels tipus específicament regulats, es regirà, en allò que calga, per les regles del tipus amb el qual tinga més gran analogia.  
  
La Generalitat Valenciana a través de la conselleria competent en matèria de treball podrà desenvolupar reglamentàriament el règim dels distints tipus previstos i les normes específiques necessàries per a desenvolupar altres activitats en règim de cooperativa.  
  
Article 75  
  
1. Als efectes d'aquesta llei, les cooperatives podran classificar-se d'acord amb els següents criteris:   
  
a) Per la seua base social podran ser de primer o de segon grau.   
  
b) Per la seua estructura socioeconòmica podran ser:  
  
- Cooperatives de producció, l'objectiu de les quals és augmentar la renda dels seus socis, i que comprenen aquelles que associen petits empresaris o treballadors autònoms i les cooperatives de treball associat.  
  
- Cooperatives de consum, l'objectiu de les quals és obtenir estalvis en les rendes dels seus membres.  
  
c) Pel tipus d'activitat que constituïsca el seu objecte social.   
  
2. Als efectes de la inclusió en una unió o federació de cooperatives la classificació es basarà en els criteris dels apartats b) i c).  
  
La regulació específica dels distints tipus de cooperatives no impedirà la lliure delimitació del seu objecte social pels estatuts de cada cooperativa i la creació de cooperatives polivalents, l'objecte social de les quals comprenga activitats de distinta classe, sense perjudici de destacar les activitats principals als efectes legals oportuns.  
  
Article 76. Cooperatives agràries  
  
1. Les cooperatives agràries estaran integrades per titulars d'explotacions agrícoles, ramaderes, forestals o explotacions connexes a aquestes, l'objecte social de les quals consistirà a realitzar operacions encaminades al millor aprofitament d'aquestes explotacions.  
  
Les societats agràries de transformació, comunitats de regants i altres societats civils agràries no podran representar més del 40% dels socis d'aquestes cooperatives.  
  
El dret de vot podrà ponderar-se d'acord amb el volum d'activitat cooperativitzada per cada soci, i es fixarà en estatuts el criteri de la seua atribució, sense que el nombre de vots per soci excedisca de 3.  
  
2. Tindran la consideració d'activitats connexes, principalment, les de venda directa dels productes que aporten a la cooperativa els seus socis, o els adquirits de tercers, en les condicions que estableix aquesta llei; les de transformació dels productes dels socis o tercers en les mateixes condicions, i les de producció de matèries primeres per a les explotacions dels socis.  
  
3. Les cooperatives agràries no podran realitzar operacions amb tercers per import superior al 40% de la quantia de les realitzades amb els socis, excepte autorització expressa, i amb els límits i condicions que fixe la conselleria competent en matèria de treball.  
  
Article 77. Objecte de les cooperatives agràries  
  
1. Les cooperatives agràries, definides en l'article anterior, podran tenir per objecte qualsevol servei o funció empresarial exercits en comú, en interés dels seus socis i molt especialment els següents:  
  
a) Proveir els socis de matèries primeres, mitjans de producció, productes i altres béns que necessiten.  
  
b) Millorar els processos de producció agrària, mitjançant l'aplicació de tècniques, equips i mitjans de producció, i també, la prestació de tota classe de serveis accessoris que permeten la consecució dels objectius i interessos agraris.   
  
c) Industrialitzar o comercialitzar la producció agrària i els seus derivats adoptant, quan calga, l'estatut d'organització de productors agraris.   
  
d) Adquirir, millorar i distribuir entre els socis o mantenir en explotació en comú terres i altres béns susceptibles d'ús i explotació agrària.  
  
e) Prestar serveis de tota classe i fomentar activitats encaminades a la promoció i millora de la població i del medi rurals.   
  
f) Fomentar i gestionar el crèdit i les assegurances, sobretot mitjançant caixes rurals, seccions de crèdit i altres entitats especialitzades.  
  
g) Establir acords o consorcis amb cooperatives d'altres branques a fi de canalitzar directament, als consumidors i empresaris transformadors, la producció agrària.   
  
2. Els estatuts socials de les cooperatives agràries regularan, molt especialment, l'obligació d'utilitzar els serveis de la cooperativa que assumisquen els socis, d'acord amb la superfície o el valor de les respectives explotacions, i es podrà establir i regular el principi d'exclusivitat. Així mateix, es regularan les distintes seccions d'activitats especialitzades que es creen al si de la cooperativa.  
  
Article 78. Cooperatives d'explotació comunitària de la terra  
  
1. Les cooperatives d'explotació comunitària de la terra tenen per objecte posar en comú terres o altres mitjans de producció a fi de crear i gestionar una única empresa o explotació agrària.  
  
2. Els estatuts socials d'aquestes cooperatives hauran d'establir els mòduls de participació dels socis que hagen aportat el dret d'ús i aprofitament de terres, maquinària i altres mitjans de producció i, dels socis que aporten també, o exclusivament, el seu treball, els quals tindran la condició de socis de treball.  
  
Igualment, fixaran les rendes per la cessió de l'ús de béns i les bestretes al treball, que no seran superiors al nivell de rendes i retribucions de la zona.  
  
3. En la constitució de la cooperativa es diferenciaran les aportacions patrimonials efectives, monetàries o no monetàries, que integraran el capital social, de les prestacions accessòries consistents en l'obligació d'aportar treball, serveis o assistència tècnica, que no podran integrar el capital social.  
  
4. Els arrendataris i altres titulars de drets d'explotació de la terra podran cedir l'ús i l'aprofitament d'aquesta, dins del termini màxim de durada del contracte, en virtut del qual la posseeixen, sense que puga considerar-se causa per a la resolució d'aquest.  
  
5. Els estatuts socials establiran el termini mínim de permanència dels socis que aporten el dret d'ús i aprofitament de terres o altres mitjans de producció, sempre que no sobrepassen 25 anys, i també les normes sobre transmissió dels drets dels titulars.  
  
6. Els retorns s'acreditaran als socis en proporció a les bestretes laborals i a les rendes que pagarà la cooperativa per la cessió de l'ús dels béns.  
  
7. El nombre de treballadors amb contracte laboral per temps indefinit no podrà ser superior al 20% dels socis treballadors de la cooperativa.  
  
Article 79. Cooperatives de treball associat  
  
1. Són cooperatives de treball associat, les que associen persones físiques que, mitjançant l'aportació del seu treball, realitzen qualsevol activitat econòmica o professional de producció de béns o serveis destinats a tercers.  
  
Per a constituir una cooperativa de treball associat serà suficient la presència de quatre socis treballadors.  
  
S'entendrà, amb caràcter general, que el soci d'aquesta cooperativa inicia l'activitat cooperativitzada quan s'incorpore efectivament a la prestació de treball en aquesta.  
  
Si transcorreguera un any des de la constitució de la cooperativa sense que s'hagueren incorporat almenys quatre socis a l'efectiva prestació laboral, la cooperativa incidirà en causa de dissolució.  
  
Durant aquest període, si la cooperativa té menys de quatre socis desenvolupant la corresponent prestació laboral, no podrà contractar cap treballador.  
  
2. La cooperativa podrà col·locar treballadors assalariats amb contracte de treball per temps indefinit, sempre que el nombre de jornades legals realitzades per aquests treballadors durant l'exercici econòmic no supere el 10% de jornades legals de treball realitzades pels socis.   
  
No es computaran com a treballadors assalariats per temps indefinit, als efectes d'aquest límit, aquells casos que no es computen per a determinar la condició de cooperatives especialment protegides, o règim que el substituïsca, en el règim fiscal.  
  
Si el nombre de socis és inferior a 10, podrà contractar-se un treballador assalariat amb contracte per temps indefinit.  
  
En els supòsits de successió d'empresa, contractes i concessions caldrà acollir-se a allò que s'ha disposat en la legislació estatal.  
  
Els estatuts podran preveure un règim especial d'admissió de soci per als treballadors assalariats de la cooperativa. En cap cas podrà imposar-se al treballador la seua conversió en soci.  
  
3. Els estatuts socials podran fixar un període de prova per als socis no superior a nou mesos. En cas de tècnics qualificats podrà ajornar-se un any. Durant aquest període de prova el soci treballador tindrà els drets de veu i informació, i també, de participació en retorns, i li seran imputables igualment les pèrdues de l'exercici.  
  
4. Els estatuts socials de les cooperatives de treball associat regularan les condicions de prestació de treball, que seran com a mínim les establides en la legislació laboral.  
  
5. La pèrdua de la condició de soci determinarà la cessació en la prestació del seu treball, sense que posseïsca enfront de la cooperativa altres drets que els propis de la condició de soci que tinga.  
  
6. En aquest tipus de cooperatives seran considerades faltes molt greus, a més de les previstes en l'article 18 d'aquesta llei, les assenyalades com a tals en l'Estatut dels Treballadors.  
  
7. Sense perjudici d'allò que s'ha disposat en l'article 54 paràgrafs 4t i 5é d'aquesta llei, els estatuts de les cooperatives de treball associat podran establir que els socis tindran dret a adquirir, en el termini que determinen, les participacions del soci mort. Aquest dret d'opció no tindrà lloc quan el successor siga treballador de la cooperativa i reunisca els requisits necessaris per a ser soci.  
  
Article 80. Cooperatives de consum  
  
1. Les cooperatives de consumidors i usuaris tindran per objecte el subministrament de béns i serveis per a ús i consum dels socis i familiars que viuen amb ells, incloses les activitats de temps lliure, igual que la defensa dels drets dels consumidors i usuaris, d'acord amb la legislació vigent.  
  
2. Aquestes cooperatives tindran la doble condició de majoristes i detallistes, i podran produir els béns i serveis que subministren als socis creant la corresponent secció de producció, d'acord amb l'article 7 d'aquesta llei.  
  
3. Els estatuts de la cooperativa establiran si aquesta pot o no realitzar operacions cooperativitzades amb tercers no socis.   
  
4. El fons de formació i promoció cooperativa es destinarà, fonamentalment, a la defensa dels drets dels consumidors i dels usuaris.  
  
5. Amb caràcter general, s'entendrà que en el subministrament de béns i serveis de la cooperativa als socis no hi ha transmissions patrimonials, sinó que són els mateixos socis els qui, com a consumidors directes, els han adquirit conjuntament de tercers.  
  
La cooperativa serà considerada a efectes legals com a consumidor directe.  
  
Article 81. Cooperatives d'habitatges  
  
1. Les cooperatives d'habitatges tindran per objecte procurar, exclusivament per als seus socis, habitatges, locals, aparcaments, serveis o edificacions complementàries, mitjançant l'obtenció dels recursos financers, la programació, construcció, conservació, rehabilitació i administració dels habitatges, per si mateixa o per contracta amb tercers. Els habitatges seran adjudicats en propietat a cada soci en règim de propietat horitzontal, o bé es mantindrà l'administració de la comunitat, en règim de cooperativa o per qualsevol altre títol.  
  
Si ho preveuen els estatuts socials podran continuar els habitatges en propietat de la cooperativa, i els cediran als socis en règim d'arrendament.  
  
En cas de baixa del soci, la cooperativa podrà retenir l'import total que haja de reembossar-se al soci que se n'isca, fins que siga substituït en els seus drets i obligacions per un altre soci. En els estatuts socials haurà de fixar-se el termini màxim de durada del dret de retenció.  
  
2. Una mateixa persona, excepte una cooperativa d'habitatges, no pot ser titular de més de dos habitatges en règim cooperatiu. Podrà fixar-se reglamentàriament un règim protector de la família nombrosa o de col·lectius específics.  
  
3. El titular del dret a l'adjudicació d'un habitatge no podrà transmetre aquest dret si hi ha socis expectants, excepte a aquests últims, i respectant l'ordre d'antiguitat de l'ingrés.  
  
4. En cas de transmissió inter vivos d'un habitatge abans d'haver transcorregut cinc anys des de l'adjudicació al soci, el qui transmet comunicarà, prèviament, el seu propòsit a la cooperativa. S'exceptua el cas en què l'adquirent siga ascendent, descendent o cònjuge del soci.  
  
La cooperativa podrà decidir l'adquisició de l'habitatge, per acord del consell rector, adoptat en el termini de tres mesos des de la comunicació, per un preu equivalent a les quantitats aportades pel qui transmet a la cooperativa, degudament revalorades.  
  
Si el qui transmet no fa la citada comunicació, la cooperativa podrà exercir el dret de retracte, al mateix preu abans indicat o al preu que conste en el document de transmissió si és inferior, en el termini d'un any comptat des del moment de la inscripció en el Registre de la Propietat o, si de cas hi manca, des que la cooperativa es done per assabentada de la transmissió. En tot cas, el dret de retracte prescriurà als cinc anys de l'efectiva transmissió.  
  
Una vegada exercits el tempteig o el retracte, la cooperativa adjudicarà l'habitatge a un altre soci de la llista de socis expectants, respectant l'ordre d'ingrés a la cooperativa.  
  
5. El soci, des del moment de la inscripció en el Registre de la Propietat de l'escriptura de constitució del règim de propietat horitzontal, podrà exigir la constitució d'una hipoteca de màxim per a garantir les quantitats que estiga obligat a lliurar fins l'adjudicació de l'habitatge. Les despeses seran a càrrec del soci.  
  
6. Quan la cooperativa desenvolupe més d'una promoció o fase, haurà de portar una comptabilitat separada per a cada una d'elles, sense perjudici de la general de la cooperativa. En aquest cas, els comptes anuals hauran de sotmetre's necessàriament a auditoria. En els estatuts es regularà l'existència de la junta especial de socis de cada fase o promoció que haurà de constituir-se, i els drets de la qual es fixaran en estatuts.  
  
Article 82. Cooperatives de crèdit  
  
1. Són cooperatives de crèdit aquelles, l'objecte social de les quals és servir les necessitats financeres dels seus socis i de tercers, mitjançant l'exercici de les activitats pròpies de les entitats de crèdit. Aquestes entitats hauran de prestar especial interés a les operacions cooperativitzades amb els seus socis.  
  
2. Les cooperatives de crèdit es regiran per les normes bàsiques de l'Estat que afecten específicament aquest tipus de cooperatives o les entitats de crèdit, en general, i també per les normes que aprove la Generalitat Valenciana en l'àmbit de les seues competències sobre cooperatives de crèdit. En allò no previst per les esmentades normes serà d'aplicació aquesta llei i les seues normes de desenvolupament.  
  
3. Quan en els estatuts socials de les cooperatives de crèdit es preveja la possibilitat de vot plural, aquest es podrà ponderar d'acord amb el volum d'activitat cooperativitzada, les aportacions a capital social, o el nombre de socis de les cooperatives associades, en els termes i amb les limitacions que s'establisquen reglamentàriament.  
  
4. La Generalitat Valenciana desenvoluparà el règim legal de les cooperatives de crèdit en allò que corresponga a la seua competència i, a través de la conselleria competent en matèria d'economia i hisenda, exercirà les funcions de control, inspecció i disciplina d'aquestes.  
  
Article 83. Cooperatives amb secció de crèdit  
  
Les cooperatives de qualsevol tipus o activitat, excepte les de crèdit, podran dotar-se d'una secció de crèdit, la qual, sense personalitat jurídica independent de la cooperativa, actuarà com a intermediària financera.  
  
El règim singular de les cooperatives amb secció de crèdit es regirà per les seues normes específiques.  
  
Article 84. Cooperatives d'assegurances  
  
1. Les cooperatives d'assegurances tindran per objecte l'activitat asseguradora i de producció d'assegurances. Es regiran per la legislació d'assegurances estatal i de la Comunitat Valenciana, i per aquesta llei.  
  
2. Aquestes cooperatives podran adoptar dues formes:  
  
a) Cooperativa de treball associat que realitze l'activitat de producció d'assegurances o l'activitat asseguradora, en favor de qualsevol assegurat.  
  
b) Cooperativa d'assegurats o de consum de l'activitat asseguradora realitzada per aquesta cooperativa, que podran operar a prima fixa o a prima variable.  
  
Article 85. Cooperatives sanitàries  
  
L'activitat sanitària podrà ser objecte d'una cooperativa de treball associat, de consum directe de l'assistència sanitària, o bé d'una cooperativa d'assegurances.  
  
En tot cas les cooperatives sanitàries hauran de sotmetre's al règim propi de la seua activitat i a la peculiar regulació del seu tipus de cooperativa.  
  
Article 86. Cooperatives de serveis empresarials i professionals  
  
1. Aquestes cooperatives tenen per objecte la realització de tota classe de serveis empresarials o professionals, no atribuïts a cap altre tipus de cooperatives definides en aquesta llei, a fi de facilitar l'activitat empresarial o professional realitzada per compte propi pels seus socis.  
  
2. Per l'activitat que realitzen poden ser, entre altres: cooperatives de serveis del mar, del comerç o de detallistes, de transportistes, d'artesans, de professionals liberals i d'artistes.  
  
3. Les cooperatives de serveis de professionals liberals o d'artistes facilitaran la col·laboració d'aquests, de forma permanent o en projectes concrets, sense perjudici que l'execució i responsabilitat en la seua realització es regule d'acord amb les normes professionals que hi siguen d'aplicació.  
  
4. Quan els estatuts socials prevegen la possibilitat de vot plural, aquest es podrà ponderar d'acord amb el volum d'activitat cooperativitzada, i es fixarà en els estatuts el criteri temporal de la seua atribució, sense que el nombre de vots per soci excedisca de tres.  
  
Article 87. Cooperatives d'ensenyament  
  
1. Les cooperatives d'ensenyament tindran per objecte organitzar i prestar serveis d'ensenyament, activitat docent o formativa, en qualsevol branca del saber, de la formació, o de l'aprenentatge tècnic, artístic, esportiu o altres.  
  
2. Podran adoptar les formes següents:  
  
a) Cooperativa de treball associat que agrupe els professors o educadors i personal no docent, a fi d'oferir serveis d'ensenyament a tercers.  
  
b) Cooperativa de consum del servei d'ensenyament, integrada per pares o representants legals d'alumnes o pels mateixos alumnes.  
  
c) Cooperativa d'ensenyament mixt, que s'ajustarà als requisits següents:  
  
Primer. En la constitució de la cooperativa es diferenciaran les aportacions patrimonials efectives, monetàries o no monetàries, que integraran el capital social, de les prestacions accessòries consistents en l'obligació d'aportar treball, serveis o assistència tècnica, que no podran integrar el capital social.  
  
Segon. Els estatuts socials hauran d'establir els mòduls de participació en l'excedent dels socis que hagen aportat el dret d'ús d'immobles, instal·lacions o altres béns i, per un altre costat, dels socis que aporten també o exclusivament, el seu treball, els quals tindran la condició de socis de treball.  
  
Tercer. Els retorns s'acreditaran als socis, dins dels mòduls a què es refereix l'apartat anterior, en proporció a les bestretes laborals i a les rendes que pagarà la cooperativa per la cessió de l'ús dels béns. En tot cas, la imputació de pèrdues garantirà al soci de treball una compensació equivalent al salari mínim interprofessional.  
  
Article 88. Cooperatives de transports  
  
1. Aquestes cooperatives tindran per objecte organitzar i prestar serveis de transport o bé realitzar activitats que facen possible l'esmentat objecte.  
  
2. Podran adoptar les formes següents:  
  
a) Cooperativa de treball associat o de transports pròpiament dita, que agrupa transportistes, conductors o un altre personal, a fi de portar a cap l'objecte social.  
  
Els estatuts socials podran establir que totes o part de les aportacions, tant obligatòries com voluntàries, han de consistir en un o més vehicles de les característiques que fixe la cooperativa. El seu tractament serà l'establit per aquesta llei per a les aportacions no monetàries. En cas de baixa del soci, el reembossament de les aportacions en vehicles es farà mitjançant la devolució del vehicle i el fons d'amortització que s'hi aplique. Així mateix, els estatuts podran establir que les despeses específiques a què es refereix l'article 58.3, s'imputen a cada vehicle que els haja generat, i també els ingressos, generant d'aquesta forma una unitat d'explotació en cada vehicle, susceptible de ser adscrit el soci que l'haja aportat.  
  
Aquestes cooperatives hauran de permetre l'entrada de nous socis quan durant més de dos anys consecutius hagen estat proporcionant, de forma continuada, serveis a altres transportistes no socis.  
  
b) Cooperativa de serveis, o de transportistes que té per objecte facilitar l'activitat empresarial realitzant labors com ara organitzar transport, administració i tallers.   
  
c) Cooperativa de transport mixta, que podrà incloure socis exclusivament de servei i altres que, encara que no dispose de títol de transportista, puguen exercir l'activitat amb vehicles propis de la cooperativa o aportats pel soci.  
  
Article 89. Cooperatives d'integració social  
  
1. Aquestes cooperatives estaran integrades majoritàriament per disminuïts físics o psíquics o altres col·lectius amb dificultats d'integració social. Podran adoptar la forma de cooperatives de treball associat per a organitzar, canalitzar i promoure els productes i serveis del treball dels socis, i la forma de cooperatives de consum per a proveir-los de béns i serveis de consum general o específics.  
  
2. En les cooperatives d'integració social podrà participar com a soci una entitat pública responsable de la prestació de serveis socials mitjançant la designació d'un delegat del poder públic. Aquest delegat prestarà el seu treball personal d'assistència tècnica, professional i social al costat dels socis de la cooperativa i assistirà a les reunions dels òrgans socials, exercitant els drets de soci.  
  
Els socis disminuïts físics o psíquics podran estar representats en els òrgans socials pels qui tinguen la seua representació legal.  
  
Article 90. Cooperatives de serveis públics  
  
1. La Generalitat Valenciana i les corporacions locals obligades a assegurar l'existència de serveis públics podran proveir que la prestació directa d'aquests es faça mitjançant la constitució de cooperatives de serveis públics.  
  
2. En aquestes cooperatives participaran com a socis l'entitat o entitats públiques promotores i els usuaris dels serveis que siguen objecte de la cooperativa, sense perjudici del control públic que aquelles es reserven quant a les condicions de prestació dels serveis públics.  
  
3. Se n'exclou, en tot cas, la prestació de serveis públics que exigisquen exercici d'autoritat pública, com els d'ordre públic i protecció civil.  
  
Títol II  
  
De l'associacionisme cooperatiu  
  
Capítol I  
  
Disposicions generals  
  
Article 91. Principis generals  
  
1. Les cooperatives, les seues unions i federacions i la Confederació de Cooperatives Valencianes integren el moviment cooperatiu.  
  
2. El moviment cooperatiu s'ordenarà d'acord amb el principi de llibertat d'associació.  
  
3. La Generalitat Valenciana adoptarà mesures per a fomentar la unió de les entitats que associen cooperatives, i també les relacions d'intercooperació.  
  
Article 92. Cooperativa de segon grau  
  
1. Són cooperatives de segon grau les integrades per cooperatives i altres persones jurídiques per a desenvolupar una activitat econòmica de manera cooperativitzada en favor de tots els integrants.  
  
Les persones jurídiques que no posseïsquen la forma de cooperativa no podran tenir en l'assemblea general un percentatge superior al 40% dels vots presents i representats.  
  
També podran integrar-se directament com a socis en aquestes cooperatives, els socis de treball d'aquestes.  
  
2. Els socis comunicaran a la cooperativa la persona o persones que de conformitat amb el seu propi règim legal, els representen en els òrgans de la cooperativa de segon grau.  
  
3. El dret de vot en l'assemblea es determinarà en els estatuts en funció de l'activitat compromesa o, si és procedent, del nombre de socis.  
  
Si no es fixara regla proporcional, cada soci disposarà d'un vot.  
  
4. Podran ser nomenats membres de l'òrgan d'administració els qui no siguen socis, sempre que no superen en nombre al de socis administradors.  
  
Els administradors que siguen persona jurídica hauran de designar la persona física que els represente.  
  
5. Els fons de formació i promoció cooperativa s'integraran mitjançant l'assignació del 5% dels excedents de l'exercici.  
  
6. En allò no especialment previst, se sotmetran, les cooperatives de segon grau, al règim general d'aquesta llei.  
  
Article 93. Consorcis, grups cooperatius i altres unions  
  
1. Amb independència de les formes d'associació esmentades en l'article anterior, les cooperatives podran constituir societats i associacions, consorcis i grups cooperatius, per a la realització de fins concrets i determinats, de manera temporal o duradora.  
  
2. Les cooperatives podran associar-se amb altres persones, naturals o jurídiques, per al millor compliment dels seus fins, i posseir participacions econòmiques en qualsevol tipus d'entitat o fórmula associativa.  
  
Capítol II  
  
Unions i federacions  
  
Article 94. Unions sectorials i federacions  
  
1. Les unions sectorials de cooperatives estaran constituïdes, almenys, per cinc cooperatives del mateix tipus.  
  
2. Les unions sectorials de cooperatives podran integrar-se en una altra unió de cooperatives ja existent, d'àmbit geogràfic no inferior, o constituir una nova unió d'àmbit geogràfic superior.  
  
3. Les unions sectorials més representatives creades a la Comunitat Valenciana podran adoptar la denominació de federacions, amb indicació del tipus de cooperatives que agrupen.  
  
Tindrà la consideració d'unió sectorial més representativa en cada sector, aquella que acredite associar, directament o a través d'entitats a elles associades, el major nombre de cooperatives inscrites i no dissoltes del seu tipus.  
  
4. Només podran incloure en la seua denominació una referència a un determinat àmbit geogràfic aquelles unions sectorials o federacions que acrediten associar, directament o a través d'entitats a elles associades, el 20%, almenys, de les cooperatives inscrites i no dissoltes del seu tipus amb domicili social a l'esmentat àmbit geogràfic.  
  
5. En les unions de cooperatives constituïdes per cooperatives agràries podran també integrar-se societats agràries de transformació.  
  
En les unions de cooperatives constituïdes per cooperatives de treball associat podran també integrar-se societats laborals.  
  
Article 95. Unions intersectorials  
  
1. Les unions intersectorials de cooperatives estaran constituïdes, almenys, per tres unions de diferents sectors o unions intersectorials d'àmbit geogràfic inferior a la que es tracta de constituir.  
  
2. Tindrà la consideració d'unió intersectorial més representativa aquella que integre la majoria de les unions més representatives del seu àmbit geogràfic.  
  
3. Només podran incloure en la seua denominació una referència territorial les unions intersectorials esmentades en l'apartat anterior.  
  
4. Les unions intersectorials no podran tenir l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 96. Normes comunes  
  
1. Les unions i federacions de cooperatives observaran en la seua constitució els mateixos tràmits exigits en aquesta llei per a les cooperatives.  
  
Una vegada inscrites en el Registre de Cooperatives adquireixen personalitat jurídica i tenen plena capacitat.  
  
2. Correspon a les unions i federacions de cooperatives:  
  
a) Representar els membres que associen d'acord amb allò que establisquen els estatuts de cada unió o federació.  
  
b) Organitzar i finançar serveis d'assessorament, de verificació de comptes, d'assistència jurídica o tècnica, i tots els que siguen convenients per als interessos dels seus membres.  
  
c) Fomentar la formació i promoció cooperativa.  
  
d) Exercir qualsevol altra activitat de naturalesa anàloga.  
  
3. Les unions i federacions de cooperatives no exerciran activitats econòmiques de risc, i funcionaran en règim de pressupost, en el qual s'inclourà la determinació de la contribució dels socis al pressupost anual.  
  
Per a cobrir les seues inversions d'immobilitzat podran tenir superàvit, la destinació de les quals serà obligatòriament el fons de reserva irrepartible.  
  
Les unions i federacions podran associar-se a entitats no lucratives que realitzen activitats preparatòries, complementàries o subordinades a les de la mateixa unió o federació.  
  
4. El consell rector presentarà per a l'aprovació de l'assemblea general, com a estats financers d'exercici, el balanç i la liquidació del pressupost i projecte de pressupost de l'exercici següent, a més de l'informe de gestió. Les federacions hauran d'adjuntar obligatòriament l'informe de l'auditoria.  
  
5. A les unions i federacions s'aplicarà, en allò que siga escaient, les normes establides en aquesta llei per a les cooperatives.  
  
Capítol III  
  
La Confederació de Cooperatives Valencianes  
  
Article 97. La Confederació  
  
1. La Confederació de Cooperatives Valencianes serà el màxim òrgan de representació de les cooperatives de la Comunitat Valenciana i de les seues organitzacions.   
  
2. La Confederació de Cooperatives Valencianes estarà integrada per les federacions existents, i per les unions intersectorials d'àmbit provincial que reunisquen com a mínim el 25% de les cooperatives dels sectors integrats en cada unió, que no formen part de cap federació.   
  
3. Correspondrà a la Confederació de Cooperatives Valencianes:   
  
a) La representació pública del moviment cooperatiu.   
  
b) La participació en la difusió dels principis cooperatius i estímul a la formació i promoció cooperativa.   
  
c) L'organització de serveis d'interés comú per a les cooperatives.   
  
d) Establir relacions de col·laboració amb les organitzacions del moviment cooperatiu d'altres comunitats autònomes de l'estat espanyol, i també amb les del moviment cooperatiu internacional i d'altres estats, principalment europeus.   
  
e) Establir relacions de col·laboració amb les empreses públiques, caixes d'estalvis i altres fundacions d'interés general, mútues d'assegurances, mutualitats de previsió social, societats laborals, societats agràries de transformació, i associacions de qualsevol tipus, i també les organitzacions creades per les esmentades entitats, a fi de coordinar i potenciar l'economia social.   
  
f) Establir relacions amb els sindicats de treballadors.  
  
g) Les restants funcions que se li atorguen en els seus estatuts i que li siguen encomanades en el futur pels poders públics.  
  
4. Els estatuts socials de la Confederació de Cooperatives Valencianes contindran, almenys, el seu règim econòmic i la regulació dels seus òrgans rectors, que seran el consell rector i l'assemblea general.  
  
S'aplicaran, en allò que siga procedent, les normes d'aquesta llei per al règim de les cooperatives i el règim econòmic i comptable de les unions i federacions de cooperatives.  
  
5. La Confederació, des del moment de la seua constitució mitjançant document públic i la seua inscripció en el Registre de Cooperatives, tindrà personalitat jurídica i plena capacitat per al compliment dels seus fins i l'exercici de les funcions que li corresponguen legalment.  
  
Títol III  
  
Foment del cooperativisme  
  
Article 98. Principi general  
  
La Generalitat Valenciana assumeix el compromís de realitzar una política de foment del moviment cooperatiu i de les cooperatives que l'integren, dins del més rigorós respecte al principi d'autonomia que informa aquestes entitats. D'acord amb els seus programes d'actuació, la Generalitat Valenciana adoptarà les mesures necessàries per a promoure la constitució i el desenvolupament de cooperatives, de forma que puguen complir els seus objectius econòmics i socials, de conformitat amb els principis cooperatius.  
  
Article 99. Participació del moviment cooperatiu  
  
La Generalitat Valenciana instrumentarà la participació del moviment cooperatiu en les institucions i els òrgans públics sota la seua dependència, i també en les decisions que adopte el Consell de la Generalitat Valenciana i cada una de les conselleries en les matèries de la respectiva competència.  
  
Article 100. Institut de Promoció i Foment del Cooperativisme  
  
1. Es crea l'Institut de Promoció i Foment del Cooperativisme com a òrgan especialitzat de la Generalitat Valenciana, per a l'exercici de les funcions de promoció, formació i assessorament de les entitats cooperatives.  
  
2. L'Institut col·laborarà en el finançament de les activitats promogudes pel moviment cooperatiu i promourà actuacions o projectes de forma directa quan calga.  
  
3. Reglamentàriament es fixarà l'estructura de l'Institut i se'n regularà el funcionament, i també la participació de la Confederació de Cooperatives Valencianes en els seus òrgans de direcció.  
  
Article 101. Formació cooperativa   
  
La Generalitat Valenciana fomentarà la formació cooperativa, i amb aquesta finalitat:   
  
a) Formularà programes de formació a través del Consell Valencià del Cooperativisme, hi sol·licitarà la participació de les mateixes cooperatives, tant en allò que afecta a la seua gestió o execució, com pel que fa al seu finançament a través dels respectius fons de formació i promoció cooperativa.   
  
b) Coordinarà totes les activitats de formació cooperativa realitzades a càrrec del seu pressupost.  
  
c) Inclourà l'ensenyament del cooperativisme en el sistema educatiu en les seues distintes classes i nivells i fomentarà la creació de cooperatives d'ensenyament.   
  
Article 102. Foment de l'ocupació   
  
1. La Generalitat Valenciana realitzarà programes d'ajuda per a la creació i el desenvolupament de cooperatives, en el marc de la seua política general i en l'aplicació de la política d'ocupació.  
  
Es garantirà la participació i col·laboració dels distints sectors cooperatius en l'execució dels programes d'inversions públiques de la Generalitat Valenciana.  
  
2. Es promourà la creació de cooperatives per a la gestió de serveis públics, i es fomentarà la participació dels usuaris, en col·laboració amb els distints organismes competents.  
  
3. Les cooperatives tindran dret preferent en els casos d'empat en els concursos i subhastes en què participen, convocades per l'administració pública valenciana i ens que en depenen, per a la realització d'obres, serveis i subministraments.  
  
4. Es promourà la creació de cooperatives de treball associat com a solució a les empreses en crisi que siguen viables, als sectors productius en crisi i a les comarques deprimides.  
  
5. Es promourà la creació de cooperatives de treball juvenil com a complementàries a les activitats i centres de formació professional, i també, el foment de l'ocupació dels joves en els distints tipus de cooperatives.   
  
6. Es promourà la creació de cooperatives que fomenten l'ocupació dels marginats amb la finalitat d'aconseguir-ne la integració social.   
  
Article 103. Foment de les relacions intercooperatives   
  
La Generalitat Valenciana adoptarà les mesures necessàries per al foment de les relacions entre les cooperatives, i en particular, la creació de cooperatives de segon grau, la fusió de cooperatives, l'establiment de grups cooperatius i de concerts o consorcis, encaminats a la consolidació i millor compliment dels principis cooperatius.  
  
Amb aquesta finalitat, s'establiran subvencions, desgravacions o crèdits preferents, sempre que, l'actuació proposada siga favorable al moviment cooperatiu, i així ho reconega el Consell Valencià del Cooperativisme mitjançant un informe previ.  
  
Article 104. Mesures especials de foment   
  
1. La Generalitat Valenciana promourà l'emissió de valors representatius d'emprèstits per part de les cooperatives, o per si mateixa per a realitzar programes de foment cooperatiu.   
  
2. La Generalitat Valenciana fomentarà la creació de cooperatives i la seua col·laboració en l'execució dels programes d'obres públiques, urbanisme i habitatges.  
  
Per al compliment d'aquests fins, la Generalitat Valenciana, per a les cooperatives d'habitatges socials fomentarà l'adquisició pel sistema d'adjudicació directa de terrenys de gestió pública. Igualment, fomentarà la col·laboració per a aquests fins amb les corporacions locals.  
  
3. En particular, la Generalitat Valenciana fomentarà la creació de cooperatives:  
  
a) En les activitats d'agricultura, ramaderia, silvicultura, apicultura i pesca, tant en els processos de producció, transformació, comercialització i industrialització, com en les activitats relacionades amb el turisme rural.   
  
b) De consumidors i usuaris a fi d'abaratir el cost de comercialització dels productes de consum més generalitzats i com a mitjà de defensa dels drets del consumidor i l'usuari.  
  
c) De transportistes individuals, tant de treball associat, com de cooperatives de serveis comuns.   
  
d) L'objecte del qual siguen activitats culturals, artístiques, esportives, de temps lliure, de prestació de serveis socials i de realització d'altres activitats d'interés cívic  
  
4. A les cooperatives de dimensió reduïda, la Generalitat Valenciana podrà subvencionar el cost dels honoraris de l'auditoria. Es consideraran a aquests efectes cooperatives de dimensió reduïda les de treball associat amb un nombre de deu o menys socis i la resta amb una xifra anual de negoci de menys de dos-cents milions de pessetes.  
  
La Generalitat Valenciana podrà qualificar com a entitat de caràcter no lucratiu les cooperatives que per la finalitat, l'activitat i els criteris econòmics de funcionament, acrediten la seua funció social, en els termes que reglamentàriament es determinen.  
  
Aquestes cooperatives tindran com a característiques mínimes:  
  
a) Els estatuts podran fixar que la funció dels administradors s'exercisca gratuïtament.  
  
b) Els excedents d'explotació del servei, en cas d'haver-ne, es reinvertiran en la seua totalitat en la millora dels serveis que dóna la cooperativa.  
  
Títol IV  
  
L'administració pública i el cooperativisme  
  
Article 105. Competència administrativa  
  
1. L'actuació de la Generalitat Valenciana en matèria de cooperativisme s'exercirà a través de la conselleria competent en matèria de treball en les funcions d'execució, inspecció, sancions administratives i foment que preveu aquesta llei, sense perjudici de les facultats reconegudes a altres conselleries pel que fa al compliment de la legislació específica que els corresponga aplicar.  
  
2. La conselleria competent en matèria de treball proposarà al Consell de la Generalitat Valenciana, d'acord amb l'article 31 de la Llei de Govern de la Generalitat Valenciana de 30 de desembre de 1983, la creació d'una comissió interdepartamental integrada per les conselleries que tinguen competències específiques en matèria de cooperatives.  
  
Aquesta comissió, presidida pel conseller competent en matèria de treball, tindrà per finalitat la coordinació de les accions de govern en matèria de cooperatives.  
  
Article 106. Inspecció i règim disciplinari  
  
1. La conselleria competent en matèria de treball realitzarà la inspecció de les cooperatives de la manera que orgànicament es determine.  
  
2. Les infraccions de la legislació cooperativa seran objecte de sanció administrativa, després de la instrucció de l'oportú expedient, sense perjudici de les conseqüències i responsabilitats civils, penals i d'un altre ordre a què puguen donar lloc.  
  
3. Les infraccions de la legislació cooperativa comeses per les entitats cooperatives i pels membres dels seus òrgans socials, als efectes de sanció administrativa, es classificaran en molt greus, greus i lleus.  
  
4. Les sancions es graduaran d'acord amb la naturalesa de les conductes, les seues conseqüències econòmiques i socials, la mala fe, o la reincidència dels autors, i el nombre de socis, la dimensió econòmica o la xifra anual de negocis de l'entitat.  
  
5. Per les infraccions molt greus s'aplicarà sanció de multa entre dues-centes mil i una pessetes fins cinc milions de pessetes. A més de l'esmentada multa, es podrà imposar la desqualificació prevista en l'article 108 d'aquesta llei, i en cas de sanció als administradors, la inhabilitació, per un termini màxim de deu anys.  
  
Per les infraccions greus s'aplicarà sanció de multa entre cinquanta mil i una pesseta fins dues-centes mil pessetes.  
  
Per les infraccions lleus s'aplicarà sanció de multa de fins cinquanta mil pessetes.  
  
6. En el cas de reincidència o d'infracció continuada, la infracció serà qualificada en un grau superior. A més a més, en cas d'infracció continuada, la resolució sancionadora comminarà el cessament, mitjançant la sanció addicional de fins un 20% diari de la multa principal que s'haja imposat.  
  
7. La responsabilitat administrativa prescriu als cinc anys d'haver comés la infracció. L'acció per a sancionar-les caducarà si, conegudes les infraccions per l'administració pública, aquesta no ordena la instrucció d'expedient sancionador en el termini de sis mesos.  
  
8. Els administradors podran ser sancionats per les infraccions previstes en els articles següents, quan resulten responsables de conformitat amb l'article 42.1 d'aquesta llei.  
  
Article 107. Tipificació de les infraccions  
  
1. Seran considerades infraccions molt greus:   
  
a) La desvirtuació de la cooperativa, especialment quan a través d'ella un o diversos socis es lucren a costa dels altres socis; quan es violen de forma reiterada els principis cooperatius reconeguts en aquesta llei, i quan s'admeta com a socis persones que legalment no poden ser-ho.   
  
b) L'incompliment de les obligacions relatives a la documentació i comptabilitat de la cooperativa, en especial les relatives a portar al dia els llibres corporatius i de comptabilitat exigits en aquesta llei.   
  
c) L'incompliment de l'obligació de designar auditors de comptes i sotmetre'n a la verificació els estats financers i l'informe sobre la gestió de cada exercici en els terminis assenyalats en aquesta llei.   
  
d) L'incompliment en l'obligació de designar un lletrat assessor i de sotmetre al seu dictamen els acords dels òrgans socials que assenyala aquesta llei.   
  
e) El pagament als socis, directament o indirectament, d'interessos superiors al límit fixat en aquesta llei per les seues aportacions socials.   
  
f) L'incompliment de les normes d'aquesta llei relatives a la determinació dels resultats de l'exercici i de les seues assignacions, en especial les relatives a la dotació del patrimoni irrepartible i a la imputació de pèrdues.   
  
g) El pagament o l'acreditació de retorns als socis excedents i el pagament o l'acreditació de retorns als socis actius en proporció a les seues aportacions al capital social o amb un altre criteri distint al de la seua participació en les operacions socials.   
  
h) La distribució, directa o indirecta, als socis del patrimoni social irrepartible o de l'haver líquid resultant de la liquidació.   
  
i) La inversió dels recursos del fons de formació i promoció cooperativa en fins distints als que es permeten en aquesta llei.   
  
j) La revaloració de les aportacions socials per damunt dels límits permesos en aquesta llei.   
  
k) La no dissolució de la cooperativa quan hi ha causa per a això d'acord amb l'article 70 d'aquesta llei.  
  
2. Seran considerades infraccions greus:   
  
a) L'incompliment de l'obligació d'inscriure els nomenaments de càrrec i els documents previstos en l'article 13, apartat 3, d'aquesta llei.   
  
b) L'incompliment de les normes legals i estatutàries sobre puntual convocatòria de l'assemblea general ordinària, sobre renovació dels càrrecs socials, i sobre la convocatòria d'assemblea general extraordinària a petició dels socis que assenyala aquesta llei.   
  
c) L'incompliment de la petició de la minoria de socis que assenyala aquesta llei, d'inclusió de temes en l'ordre del dia d'una assemblea ja convocada i, de sotmetiment a debat i votació de les propostes fetes per la minoria de socis que assenyala aquesta llei.   
  
d) No respectar els drets d'informació que estableix l'article 21 d'aquesta llei.  
  
e) L'incompliment de les normes d'aquesta llei sobre la representació en el consell rector dels socis de treball i dels assalariats de la cooperativa, i sobre la participació mínima en l'excedent d'exercici que la llei i els estatuts els reconeguen.   
  
f) L'incompliment de l'obligació estatutària de revalorar les aportacions socials.   
  
g) L'incompliment de l'obligació d'afegir a la denominació social, la indicació «Cooperativa Valenciana», o les seues abreviatures i, si escau, les mencions de «en constitució» i «en liquidació».   
  
h) La infracció de les obligacions assumides per la cooperativa pel que fa a les unions, federacions i consorcis a què pertanga.  
  
3. Seran infraccions lleus:   
  
a) El retard en el compliment de portar al dia els llibres corporatius i la comptabilitat, sempre que siga inferior a sis mesos, i es conserven les actes, documents provatoris i justificants.   
  
b) L'incompliment de les obligacions estatutàries quant a la puntual reunió dels òrgans socials, en especial del consell rector.   
  
c) L'incompliment de l'obligació de lliurar als socis, títols o llibretes que acrediten les seues aportacions socials, o d'enviament de l'extracte anual d'anotacions en el compte del capital social.   
  
d) Les infraccions a aquesta llei que no puguen incloure's en les abans enumerades i no siguen greus ni molt greus.  
  
Article 108. Desqualificació  
  
1. Podrà ser causa de desqualificació d'una entitat cooperativa:   
  
a) La comissió d'infraccions molt greus d'especial transcendència econòmica o social, i també la seua reiteració o insistència continuada.   
  
b) La inactivitat dels òrgans socials durant dos anys consecutius.   
  
c) La no realització de l'objecte o fi social durant dos anys consecutius.  
  
En els casos b) i c) l'administració advertirà l'entitat afectada a fi que, en un termini no superior a tres mesos, adopte les mesures necessàries per a corregir la irregularitat. En el cas que es desatenguera aquest requeriment, aquesta haurà de procedir com ordena l'apartat següent.  
  
2. La resolució administrativa de desqualificació estarà sempre motivada i exigirà la instrucció d'expedient, amb audiència de l'entitat afectada i informe de la Confederació de Cooperatives Valencianes, que aquesta haurà d'emetre en el termini de 20 dies. La resolució produirà efectes registrals d'ofici. Serà revisable en via contenciosa administrativa i si es presenta recurs administratiu o contenciós administratiu contra ella, no es podrà executar mentre no siga ferma.  
  
La desqualificació, una vegada ferma, implica que la cooperativa ha de dissoldre's o transformar-se en el termini de sis mesos des que es puga executar la resolució administrativa.  
  
Transcorregut l'esmentat termini, la desqualificació implicarà la dissolució forçosa de la cooperativa, seguida de la seua liquidació segons estableixen els articles 70 i 71 d'aquesta llei. Des d'aqueix moment, els administradors, directors i, si és procedent, liquidadors, respondran personalment i solidàriament entre si i amb la cooperativa dels deutes socials.  
  
3. La desqualificació d'una entitat cooperativa serà decidida per resolució del conseller competent en matèria de treball.  
  
Article 109. Intervenció temporal  
  
En el cas de greus irregularitats en una entitat cooperativa, que aconsellen mesures urgents per a evitar danys a tercers o als socis, la conselleria competent, a petició raonada de qualsevol soci, i després de l'informe del Consell Valencià del Cooperativisme, podrà decidir la intervenció temporal, que podrà consistir en:  
  
a) El nomenament d'un o més interventors amb facultats per a convocar i presidir l'assemblea general de socis i, si escau, controlar l'òrgan administratiu de la cooperativa, els acords de la qual seran nuls si no tenen l'autorització de la intervenció.  
  
b) La suspensió temporal de l'actuació dels administradors de la cooperativa i el nomenament d'un o més administradors provisionals que assumisquen les seues funcions.  
  
En les mateixes circumstàncies, la intervenció temporal podrà ser d'ofici quan les entitats hagen obtingut subvencions i altres ajudes dels poders públics.  
  
Article 110. Consell Valencià del Cooperativisme  
  
1. El Consell Valencià del Cooperativisme es crea com a òrgan de promoció, assessorament i planificació de la política i legislació en matèria de cooperatives. La seua composició s'establirà reglamentàriament, i correspondrà a la Confederació de Cooperatives de la Comunitat Valenciana la designació dels representants del cooperativisme, d'acord amb allò que s'ha previst en l'article 97.3 al d'aquesta llei. El nombre de representants del cooperativisme no serà inferior a la resta de membres nomenats pel Consell de la Generalitat Valenciana.  
  
El Consell Valencià del Cooperativisme elegirà entre els seus membres el president i el secretari del Consell, i funcionarà d'acord amb el reglament de què es dote a si mateix.  
  
2. El Consell Valencià del Cooperativisme estarà integrat orgànicament a la conselleria competent en matèria de treball, que li atribuirà els recursos personals i econòmics per al seu funcionament.  
  
3. Seran funcions del Consell Valencià del Cooperativisme les següents:  
  
a) Informar, dictaminar o formular proposicions sobre qualsevol disposició legal que puga afectar les entitats cooperatives.  
  
b) Fomentar i potenciar el moviment cooperatiu i les relacions intercooperatives.  
  
c) Participar en la difusió dels principis cooperatius i vetlar pel seu compliment, en particular per la utilització del fons d'educació i promoció cooperativa.  
  
d) Fomentar l'educació i la formació cooperativa.   
  
e) Col·laborar en l'execució de la política del Consell de la Generalitat Valenciana pel que fa al cooperativisme.  
  
f) Intervenir en els conflictes que es plantegen en matèria cooperativa, mitjançant conciliació o arbitratge, en la forma regulada en l'article següent.  
  
Article 111. Conciliació i arbitratge cooperatius  
  
1. En la resolució dels conflictes que es plantegen entre entitats cooperatives o entre aquestes i els seus socis o membres, el Consell Valencià del Cooperativisme exercirà una doble competència:  
  
a) La conciliació prèvia, de caràcter voluntari, a l'exercici d'accions davant dels tribunals.  
  
El Consell crearà entre els seus membres una comissió delegada de conciliació, integrada, almenys, per tres membres, que es regirà pel reglament del Consell.  
  
Presentada una reclamació davant del Consell Valencià del Cooperativisme, serà coneguda per la comissió delegada de conciliació, la qual donarà part al destinatari de la reclamació, perquè s'hi avinga o s'hi opose, i al·legue el que considere oportú. En el cas d'oposició, l'esmentada comissió examinarà els elements de prova que aporten una part i l'altra i, en un termini no superior a dos mesos des de la presentació de la reclamació, pronunciarà una recomanació en nom del Consell.  
  
Si aquesta recomanació és acceptada per ambdues parts mitjançant l'expressió de la seua voluntat davant del Consell, la recomanació obtindrà els mateixos efectes i garanties que el laude arbitral ferm.  
  
Acceptada la recomanació, el Consell emetrà un certificat del contingut i les decisions que servirà de títol suficient per a obtenir, si escau, l'execució de la recomanació acceptada.  
  
Si no és atesa la recomanació, el Consell Valencià del Cooperativisme passarà nota a la Conselleria de què depenga, a fi que prenga les mesures que es preveuen en aquesta llei. Igualment notificarà el fet a qui haja presentat la reclamació, perquè faça ús de les accions que li corresponguen.  
  
b) L'arbitratge de dret o d'equitat. El Consell Valencià del Cooperativisme podrà emetre laudes arbitrals, amb efectes de sentència judicial obligatòria per a les parts, i executòria per als tribunals. Caldrà que les parts en conflicte s'hagen obligat prèviament mitjançant un conveni arbitral, en virtut de clàusula inserida en els estatuts socials de les cooperatives o fora d'aquests.  
  
Si el compromís és d'arbitratge de dret, el laude serà emés i signat per un o tres llicenciats en dret, membres del Consell o, de la Cort d'Arbitratge Cooperatiu que el Consell nomenarà entre llicenciats en dret experts en cooperatives.  
  
Si el compromís és d'arbitratge d'equitat podran emetre i signar el laude, en nom del Consell, membres d'aquest que no siguen juristes  
  
El procediment i els recursos en ambdós casos seran els regulats en la legislació estatal sobre arbitratge de dret privat.  
  
2. La presentació davant del Consell Valencià del Cooperativisme de la reclamació prèvia de conciliació o de la demanda d'arbitratge, interromprà la prescripció i suspendrà la caducitat de les accions, d'acord amb la legislació estatal.  
  
3. Reglamentàriament s'establiran les taxes que hauran de satisfer les parts en conciliació o arbitratge. En serà subjecte passiu la persona que reclame, llevat que en el laude de conciliació o arbitratge, s'imposen les taxes resultants d'una altra manera.  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera  
  
Als efectes de l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei, s'entendrà que una cooperativa realitza de manera efectiva i real la seua activitat cooperativitzada amb els seus socis al territori de la Comunitat Valenciana, quan el volum de les seues operacions es materialitze majoritàriament en aquest territori.  
  
Segona  
  
En el cas de modificació dels principis cooperatius per part de l'Aliança Cooperativa Internacional posterior a la promulgació d'aquesta llei, en el nou text, aquests principis s'aplicaran amb preferència a la recepció que se'n fa en l'article 3 d'aquesta llei, a l'efecte de la interpretació com a principis generals que informen aquesta llei.  
  
Tercera  
  
Revaloració de les quanties monetàries esmentades en la llei.  
  
La quantia del volum de negocis que determina l'obligació de designar un gestor de dedicació permanent i un lletrat assessor, i la que concedeix dret a subvenció dels costos de la verificació de comptes per auditors de comptes, i també la de les multes previstes en l'article 106 d'aquesta llei serà revisada pel Consell de la Generalitat Valenciana almenys cada tres anys, i adaptada a la variació de l'índex de preus al consum.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3275, del 30-06-1998 (1998/5483)

DECRETO legislativo 1/1998, de 23 de junio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Cooperativas de la Comunidad Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dlg/1998/06/23/1**

### Versiones

 Texto inicial: 01/01/1999 - Actualidad 

### Datos del documento

Número DOGV
:   3275

Fecha DOGV
:   30-06-1998

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1998/5483

CVE


Fecha del documento
:   23-06-1998

Organismo emisor
:   Conselleria de Empleo, Industria y Comercio

Tipo de documento
:   Decreto legislativo

Análisis jurídico

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

DECRETO legislativo 1/1998, de 23 de junio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Cooperativas de la Comunidad Valenciana.  
  
La disposición adicional segunda de la Ley 14/1997, de 26 de diciembre de 1997, de Medidas de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat, autorizó al Gobierno Valenciano para que dictara, mediante decreto legislativo, un texto refundido de la Ley de Cooperativas de la Comunidad Valenciana.  
  
Dicha habilitación viene justificada en virtud de las variaciones que en el régimen jurídico cooperativo se han producido con posterioridad a la autorización que, en el mismo sentido, estableció la Ley 3/1995, de 2 de marzo, de modificación de la Ley 11/1985, de 25 de octubre, de Cooperativas de la Comunidad Valenciana, mediante la Ley 8/1995, de 29 de diciembre, de Medidas Fiscales, Administrativas y de Organización de la Generalitat Valenciana, y la propia Ley 14/1997, que además de contener una delegación legislativa reforma algunos de los preceptos de la ley.  
  
A ello es preciso añadir la necesidad de agrupar en un texto único un marco legal tan plural, que facilite el conocimiento y aplicación de la ley por los órganos administrativos y por los ciudadanos, permitiendo que unos y otros, destinatarios de la ley, dispongan de un texto refundido que contenga de un modo armónico el conjunto de la regulación legal de las cooperativas valencianas.  
  
En cumplimiento de estos propósitos, el Gobierno Valenciano ha elaborado la presente disposición, con la que se ha pretendido no sólo introducir las modificaciones legales operadas con posterioridad a la entrada en vigor de la reforma de la Ley de Cooperativas de 1985, sino, especialmente, contar con un texto legal que mejore técnicamente la dicción de las disposiciones refundidas que se encuentran vigentes, mediante su armonización y corrección.  
  
En su virtud, a propuesta del conseller de Empleo, Industria y Comercio, conforme con el Consejo Jurídico Consultivo y previa deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 23 de junio de 1998,  
  
DISPONGO  
  
Artículo único  
  
Se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Cooperativas de la Comunidad Valenciana.  
  
DISPOSICION TRANSITORIA  
  
Adaptación de estatutos de las actuales cooperativas  
  
1. Las cooperativas ya existentes que, de modo efectivo y real realicen su actividad cooperativizada con sus socios en el territorio de la Comunidad Valenciana, deberán adaptar sus estatutos sociales al presente texto refundido en el plazo de 6 meses desde su entrada en vigor. No estarán obligadas a dicha adaptación aquellas cooperativas que ya hayan inscrito en el Registro de Cooperativas a la fecha de publicación de este decreto legislativo su adaptación a la Ley 3/1995, de 2 marzo, de modificación de la Ley 11/1985, de 25 de octubre, de Cooperativas de la Comunidad Valenciana.  
  
2. Las cooperativas que no hayan presentado la escritura pública de adaptación de los estatutos sociales en el Registro de Cooperativas antes de transcurridos tres meses desde la finalización del plazo establecido en el apartado anterior, no podrán inscribir a partir de dicha fecha ningún acuerdo si no es el de adaptación.  
  
Transcurridos dos años desde la entrada en vigor del texto refundido de la ley sin haber presentado la escritura de adaptación, las cooperativas quedarán automáticamente disueltas, sin perjuicio de lo que esta ley dispone sobre reactivación sobre el artículo 71, apartado dos. En cuanto a nombramiento de liquidadores, se aplicará el mismo precepto de su apartado tres, pero si aún no se hubiese constituido el Consejo Valenciano del Cooperativismo, la Conselleria que sea competente en materia de trabajo podrá hacer directamente la designación de los liquidadores.  
  
DISPOSICION DEROGATORIA  
  
Quedan derogadas expresamente la Ley 11/1985, de 25 de octubre, de la Generalitat Valenciana, de Cooperativas de la Comunidad Valenciana, y la Ley 3/1995, de 2 de marzo, de modificación de la anterior.  
  
Quedan igualmente derogadas cuantas normas de igual o inferior rango se opongan o resulten incompatibles con el mismo.  
  
DISPOSICION FINAL  
  
Este decreto legislativo entrará en vigor el día 1 de enero de 1999.  
  
Valencia, 23 de junio de 1998  
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,  
  
EDUARDO ZAPLANA HERNANDEZ-SORO  
  
El conseller de Empleo, Industria y Comercio,  
  
DIEGO SUCH PÉREZ  
  
Texto refundido de la Ley de Cooperativas   
  
de la Comunidad Valenciana.  
  
Título I  
  
Régimen jurídico de la cooperativa  
  
Capítulo I  
  
Disposiciones generales  
  
Artículo 1. Ambito de aplicación  
  
Esta ley tiene por objeto la regulación y el fomento de las cooperativas o sociedades cooperativas que, de modo efectivo y real, desarrollen la actividad cooperativizada con sus socios en el territorio de la Comunidad Valenciana, sin perjuicio de que las relaciones con terceros o actividades instrumentales del objeto social se realicen fuera del mismo.   
  
Artículo 2. Concepto legal de cooperativa  
  
1. A los efectos de esta ley es cooperativa, la agrupación voluntaria de personas físicas y, en las condiciones de la ley, jurídicas, al servicio de sus socios, mediante la explotación de una empresa colectiva sobre la base de la ayuda mutua, la creación de un patrimonio común y la atribución de los resultados de la actividad cooperativizada a los socios en función de su participación en dicha actividad.  
  
2. Cualquier actividad económico-social lícita podrá ser objeto de la cooperativa.  
  
3. Las cooperativas podrán realizar con terceros la actividad cooperativizada en las condiciones fijadas en esta ley.  
  
Artículo 3. Principios cooperativos   
  
La cooperativa tendrá que inspirarse en los principios cooperativos formulados por la Alianza Cooperativa Internacional y que a efectos de esta ley son los siguientes:  
  
Primero. Libre adhesión y baja voluntaria de los socios.  
  
Segundo. Autonomía, gestión y control democráticos, e igualdad de derechos políticos y económicos entre los socios.  
  
Tercero. Remuneración limitada a las aportaciones a capital social en el caso de que los estatutos sociales la establezcan.  
  
Cuarto. Derecho de los socios a participar en la distribución de los excedentes de ejercicio en proporción a los servicios cooperativos utilizados, si la asamblea general acuerda su distribución a los socios.  
  
Quinto. Educación y promoción de cooperativas.  
  
Sexto. Establecimiento de toda clase de relaciones intercooperativas, tanto económicas como federativas.  
  
Artículo 4. Responsabilidad   
  
1. La cooperativa responderá de sus deudas con todo su patrimonio presente y futuro, excepto el correspondiente al fondo de formación y promoción cooperativa, que sólo responderá de las obligaciones estipuladas para el cumplimiento de sus fines.  
  
2. La responsabilidad de los socios por las deudas sociales quedará limitada al importe nominal de las aportaciones al capital social.  
  
Los estatutos podrán establecer una responsabilidad adicional para el caso de insolvencia de la cooperativa.  
  
La responsabilidad de los socios por las deudas sociales será ilimitada cuando los estatutos de la cooperativa lo determinen expresamente. En este caso la responsabilidad entre los socios será mancomunada simple, salvo que los propios estatutos la declaren de carácter solidario.   
  
3. La responsabilidad de los socios por el cumplimiento de las obligaciones que contraigan en el uso de los servicios cooperativos será ilimitada, salvo en los casos previstos en esta ley.  
  
Artículo 5. Denominación   
  
1. La denominación de las cooperativas sometidas a esta ley deberá incluir siempre los términos «Cooperativa Valenciana» o, en forma abreviada, «Coop. V».  
  
En el caso de establecer la responsabilidad ilimitada de los socios, quedará obligada a añadir esta circunstancia o, abreviadamente: «Coop. V. Iltda».  
  
2. La denominación de «Cooperativa Valenciana» no podrá ser utilizada por ningún otro tipo de entidad.  
  
3. No se podrá utilizar una denominación idéntica con la de otra cooperativa preexistente, tanto si está sometida a esta ley como a la legislación estatal.   
  
Artículo 6. Domicilio social   
  
La cooperativa establecerá su domicilio social en el municipio de la Comunidad Valenciana donde realice principalmente sus operaciones o donde esté centralizada la gestión administrativa.   
  
Ello no obstante, la cooperativa por decisión de su consejo rector, podrá establecer las sucursales que crea conveniente.  
  
Artículo 7. Secciones de una cooperativa   
  
1. Los socios de una cooperativa podrán agruparse voluntariamente en secciones, a fin de realizar conjuntamente una determinada actividad, siempre que se encuentre comprendida en el objeto social de la cooperativa y que los estatutos de la misma incorporen la regulación de la sección.  
  
2. El consejo rector y el director de la cooperativa y, en el caso de ser designado, el director o apoderado de la sección, se encargarán del giro y tráfico de la misma.  
  
3. Las secciones llevarán una contabilidad independiente, sin perjuicio de la general de la cooperativa, y tendrán autonomía de gestión, conforme a los acuerdos tomados por la asamblea de socios de la sección, que serán incorporados a un libro de actas especial y obligarán a todos los socios integrados en la sección, con inclusión de los ausentes y disidentes.  
  
4. Los acuerdos de la asamblea de socios de la sección serán impugnables en los términos señalados en el artículo 36 de esta ley.  
  
La asamblea general de la cooperativa podrá acordar la suspensión de los acuerdos de la asamblea de socios de una sección, haciendo constar los motivos por los que los considera impugnables o contrarios al interés general de la cooperativa. El acuerdo de suspensión tendrá efectos inmediatos, sin perjuicio de que pueda ser impugnado según lo establecido en el artículo 36 de esta ley.  
  
5. Del cumplimiento de las obligaciones derivadas de la actividad de la sección, responden en primer lugar las aportaciones hechas o prometidas y las garantías prestadas por los socios integrados en la sección. Esta condición constará necesariamente en los contratos celebrados con terceros, consintiendo éstos en no perseguir directa o inmediatamente los demás bienes de la cooperativa, bajo la responsabilidad de los que hayan contratado en representación de la cooperativa.  
  
6. En el caso de que la cooperativa tenga que hacer frente a las responsabilidades contractuales o extracontractuales derivadas de la actuación de una sección, aquélla podrá repetir contra los socios integrados en ésta, exigiendo el efectivo desembolso de las aportaciones comprometidas o las garantías prestadas.  
  
7. Los estatutos de la cooperativa regularán detalladamente el procedimiento de incorporación de los socios a la sección, la publicidad y control del grupo de socios que la integra y las obligaciones y responsabilidades de los mismos, así como las facultades de control contable y de gestión que en todo caso detenta el consejo rector de la cooperativa.  
  
Capítulo II  
  
Constitución y registro de cooperativas  
  
Artículo 8. Requisitos de constitución   
  
1. La cooperativa se constituirá mediante escritura pública y la inscripción de la misma en el Registro de Cooperativas de la Comunidad Valenciana. Tendrá personalidad jurídica desde el momento de la inscripción.  
  
2. Cuando la cooperativa, con el consentimiento de sus socios, inicie la actividad social antes de su inscripción, los actos y contratos realizados en nombre de ella serán válidos y los socios responderán de su cumplimiento personal, ilimitada y solidariamente.   
  
En ausencia de consentimiento de los socios, los administradores nombrados en la escritura de constitución responderán de los actos y contratos realizados en nombre de la cooperativa, personal, ilimitada y solidariamente. El transcurso de un año desde el otorgamiento de la escritura de constitución sin solicitar su inscripción en el registro, determinará igualmente la responsabilidad antes señalada de los socios que no resuelvan inmediatamente el contrato de sociedad cooperativa. No obstante, dichos socios podrán reclamar contra los administradores o consejeros que no hubiesen cumplido el deber de inscripción.  
  
3. El número mínimo de socios para constituir una cooperativa será de cinco excepto en las cooperativas de segundo grado, en las que serán necesarias como mínimo 2 cooperativas fundadoras.   
  
Artículo 9. La cooperativa en período de constitución   
  
1. Mientras no se produzca la inscripción de la cooperativa, los documentos y referencias que se hagan a ella añadirán a su denominación la expresión: «... en constitución».  
  
2. En la escritura de constitución se designará qué personas serán las encargadas de realizar las gestiones necesarias para la constitución de la cooperativa. Los gastos producidos para este fin correrán a cargo de la cooperativa, una vez constituida.  
  
3. Los contratos estipulados en nombre de la cooperativa antes de la inscripción se harán necesariamente con la indicación de que está «en constitución» y, solamente serán exigibles si la cooperativa los acepta en el plazo de los tres meses siguientes a aquélla.  
  
4. Los administradores responden de los perjuicios producidos a los terceros contratantes si no especifican que contratan en nombre de una cooperativa en constitución y si no dan cuenta de los contratos al consejo rector de la cooperativa dentro del mes siguiente a su inscripción. En las citadas circunstancias, en caso de contratar dos o más administradores, responderán de forma solidaria.  
  
En tales supuestos, la acción para reclamarles los daños y perjuicios producidos a terceros prescribirá al año, a contar desde el día de la estipulación del contrato.  
  
5. Los administradores responden igualmente de los contratos total o parcialmente ejecutados, antes de su aprobación por la cooperativa, en caso de no constitución de ésta o de no aprobación de los mismos.  
  
Artículo 10. Estatutos sociales   
  
Los estatutos sociales deberán expresar como mínimo:  
  
a) La denominación, el domicilio, la duración y el ámbito territorial de la actividad cooperativizada de la cooperativa.  
  
b) El objeto social o actividades socio-económicas para las que se crea la cooperativa.  
  
c) El capital social mínimo.  
  
d) La aportación obligatoria de los socios al capital social.  
  
e) El régimen de responsabilidad de los socios por las deudas sociales, en el caso de que se establezca una responsabilidad adicional para el caso de insolvencia de la cooperativa o cuando la responsabilidad del socio se determine como ilimitada.  
  
f) Las condiciones objetivas para ejercer el derecho a ingresar en la cooperativa y para la baja justificada.  
  
g) Las condiciones para ingresar como socio de trabajo de los asalariados de la cooperativa y el módulo de participación que tendrán en los excedentes de ejercicio, y otros derechos y garantías.  
  
h) Los derechos y deberes del socio, indicando necesariamente la obligación de participación mínima en las actividades de la cooperativa.  
  
i) Las normas sobre composición, funcionamiento, procedimiento electoral y remoción de los órganos sociales.  
  
j) Las normas para la distribución del excedente neto e imputación de las pérdidas de ejercicio.  
  
k) Las normas de disciplina social, especificando las infracciones leves, graves y muy graves y las sanciones previstas.  
  
l) Las causas de disolución de la cooperativa y las normas para la liquidación.  
  
m) La cláusula de sometimiento a la conciliación previa y al arbitraje cooperativo regulado en esta ley, cuando así se establezca.  
  
n) El régimen de las secciones que se creen en la cooperativa.  
  
o) Las demás materias que según esta ley deben regular los estatutos sociales.  
  
Los estatutos podrán ser desarrollados mediante un reglamento de régimen interno aprobado por la asamblea, cuya inscripción en el Registro no será obligatoria.  
  
Artículo 11. Inscripción   
  
1. Los administradores deberán presentar la escritura de constitución para su inscripción, en el Registro de Cooperativas de la Comunidad Valenciana, en el plazo de dos meses desde el otorgamiento; indicando un solo domicilio para las notificaciones. Cualquiera de ellos estará facultado a cumplir esta obligación. Transcurrido un año sin que se haya hecho la presentación, todo fundador podrá resolver el contrato y exigir la restitución de las aportaciones realizadas. En el plazo de treinta días desde la presentación de la escritura de constitución el Registro procederá a la inscripción o a la denegación de la misma, notificando a los interesados los motivos por los cuales es denegada y los recursos de que disponen contra dicha resolución.   
  
Los defectos deberán ser subsanados por los administradores en el plazo de tres meses; en caso contrario quedará archivado el expediente.  
  
2. Contra la denegación de inscripción, los interesados podrán interponer los correspondientes recursos administrativos regulados en la legislación sobre procedimiento administrativo común.  
  
3. Con carácter previo al otorgamiento de la escritura de constitución, podrá solicitarse del Registro un dictamen sin carácter vinculante, sobre la conformidad de la escritura y de los estatutos a las disposiciones de esta ley.  
  
Este dictamen se emitirá necesariamente en el plazo de treinta días.  
  
Artículo 12. Organización y eficacia del Registro de Cooperativas  
  
1. El Registro de Cooperativas de la Comunidad Valenciana queda adscrito a la Conselleria competente en materia de trabajo y se estructura a nivel central y territorial.  
  
El Registro asumirá las funciones de calificación, inscripción y certificación.  
  
2. La eficacia del Registro está definida por los principios de publicidad formal y material, legalidad, titulación auténtica, legitimación o presunción de validez y de exactitud, así como de convalidación, mediante documento público de rectificación, de los actos inscritos que tengan un vicio de nulidad.  
  
La inscripción de la constitución, modificación de estatutos, fusión, escisión y disolución de la cooperativa, tendrá carácter constitutivo, y será declarativa en los demás casos.  
  
3. El Registro de Cooperativas es público. Se presume que el contenido de sus libros es conocido por terceros y no se podrá invocar ignorancia de ello. Los documentos sujetos a inscripción y no inscritos, no producirán efectos respecto a terceros de buena fe. No se podrá invocar la falta de inscripción por quien incurrió en su omisión.  
  
4. La inscripción no convalida los actos y contratos nulos según la legislación vigente. Pero los asientos del Registro producirán todos sus efectos, mientras no se inscriba la resolución administrativa o judicial que declare su inexactitud o nulidad. La declaración de inexactitud o nulidad no perjudicará los derechos de terceros de buena fe, adquiridos conforme al contenido del Registro.  
  
La nulidad no podrá ser declarada cuando su causa haya desaparecido en virtud de nueva inscripción.  
  
5. El Registro de Cooperativas calificará bajo su responsabilidad, con referencia a los documentos presentados, la competencia y facultades de quienes los autorizan o firman, la legalidad de las formas extrínsecas, la capacidad y legitimación de los otorgantes y la validez del contenido de los documentos, examinando si han cumplido los preceptos legales de carácter imperativo.  
  
La calificación se basará en lo que resulte de los títulos presentados y en los correspondientes asientos del Registro.  
  
A la calificación de las cuentas anuales y del informe de auditoría, se aplicará lo previsto en la legislación de sociedades anónimas sobre calificación registral, y las demás normas mercantiles que sean aplicables.   
  
Artículo 13. Libros del registro y asientos registrales   
  
1. El Registro de Cooperativas se organizará integrado por tres libros: libro diario, libro de inscripción de cooperativas y libro de inscripción de uniones, de federaciones y de la Confederación de Cooperativas Valencianas.  
  
2. Los asientos serán de cuatro clases: inscripciones, cancelaciones, anotaciones preventivas y notas marginales. La inscripción se hará de manera sucinta, reflejándola en el archivo, en el que se conservará el documento objeto de la inscripción.  
  
3. La inscripción se practicará en virtud de documento público cuando se trate de los actos de constitución, modificación de estatutos, fusión, escisión, disolución, declaración de finalización del proceso liquidatorio y aprobación del balance final de la liquidación, acuerdo de delegación de funciones del consejo rector, y demás poderes de necesaria inscripción.  
  
La inscripción del nombramiento de cargos sociales, de auditores de cuentas y del depósito de las cuentas anuales, se practicará mediante certificación del correspondiente acuerdo social, expedida por el secretario del consejo rector con el visto bueno del presidente, con sus firmas legitimadas por notario o autenticadas por el Registro de Cooperativas.  
  
Capítulo III  
  
Los socios  
  
Artículo 14. Personas que pueden ser socios   
  
1. Pueden ser socios de la cooperativa de primer grado las personas físicas y jurídicas, cuando el fin y el objeto social de éstas no sea contrario a los principios cooperativos, ni al objeto social de la cooperativa.   
  
En las cooperativas de segundo grado pueden ser socios, las cooperativas, los socios de trabajo y las demás personas jurídicas en los términos previstos en esta ley.  
  
2. La Generalitat Valenciana y otras entidades públicas, en los términos establecidos en el artículo siguiente y siempre que medie acuerdo adoptado por mayoría de dos tercios de los miembros del Consejo Rector, podrán formar parte como socios de cualquier cooperativa para la prestación de servicios públicos y el ejercicio de la iniciativa económica pública.  
  
Artículo 15. Derecho a la admisión como socio   
  
1. Toda persona que reúna los requisitos del artículo anterior y esté interesada en utilizar los servicios de la cooperativa, tiene derecho a ingresar como socio, salvo que lo impida una causa justa derivada de la actividad u objeto social de la cooperativa.  
  
2. La solicitud de ingreso será presentada por escrito al consejo rector, el cual en un plazo no superior a dos meses tendrá que admitirla o rechazarla, expresando los motivos, comunicando en ambos casos el acuerdo por escrito al solicitante y publicándolo en el tablón de anuncios del domicilio social, además de otras formas de publicidad que pudieran prever los estatutos.  
  
Contra esta decisión podrán recurrir tanto el solicitante como cualquiera de los socios anteriores de la cooperativa, ante la asamblea general o, ante la comisión de recursos si existiera, en el plazo de treinta días. Las impugnaciones presentadas ante la comisión de recursos se resolverán según el procedimiento establecido estatutariamente. Las impugnaciones presentadas ante la asamblea general tendrán que ser resueltas por votación secreta en la primera reunión que celebre. El acuerdo de la asamblea general o, de la comisión de recursos si existiera, serán sometidos, en su caso, al arbitraje cooperativo regulado en esta ley y, en caso contrario, podrá ser impugnado ante la jurisdicción ordinaria.  
  
Artículo 16. Socios de trabajo   
  
1. Los trabajadores con contrato por tiempo indefinido de cualquier cooperativa, con excepción de las de trabajo asociado, podrán convertirse en socios de trabajo en los términos previstos en los estatutos. En tal caso, éstos, tendrán que establecer el procedimiento para hacerlo posible, las condiciones laborales y económicas, siempre equitativas, en que podrán hacerlo; y los módulos de equivalencia que tendrán que asegurar, también de forma equitativa, la participación de los socios de trabajo en las obligaciones y derechos sociales.  
  
Las pérdidas derivadas de la actividad cooperativizada que corresponda soportar a los socios de trabajo, se imputarán al fondo de reserva obligatoria y/o a los socios usuarios, en la cuantía necesaria para garantizar a los socios de trabajo una retribución no inferior al salario mínimo interprofesional o al límite superior que fijen los estatutos sociales.  
  
2. A los socios de trabajo serán de aplicación, como mínimo, las normas de esta ley que protegen a los socios trabajadores de las cooperativas de trabajo asociado.  
  
Artículo 17. Baja del socio   
  
1. El socio de la cooperativa puede darse de baja en cualquier momento, a no ser que los estatutos sociales impongan un período de permanencia obligatoria que nunca será superior a cinco años. La baja deberá ser notificada por el socio, por escrito, al consejo rector. Este podrá acordar, que la baja no se produzca hasta los seis meses a contar desde el día de su notificación, debiendo comunicarlo así al socio en el plazo máximo de un mes, a contar desde la solicitud de baja.  
  
Quedan exceptuados de la aplicación de las normas estatuarias antes citadas los casos de baja justificada.  
  
2. Los socios podrán causar baja justificada cuando:  
  
a) Pierdan las condiciones necesarias para ser socios, lo cual podrá ser apreciado por el consejo rector, que deberá comunicarlo por escrito al afectado.  
  
b) La asamblea general decida imponer a los socios, obligaciones, o cargas gravemente onerosas, no previstas en los estatutos.  
  
c) Se dé alguno de los supuestos previstos en el artículo 63. 4 de esta ley.  
  
Artículo 18. Expulsión del socio   
  
1. El consejo rector podrá acordar la expulsión del socio, en caso de falta muy grave, mediante la apertura de expediente; para lo que podrá designar un instructor, y en el que serán explicados los motivos de expulsión con toda claridad. Se dará audiencia al interesado, a fin de que haga las alegaciones que estime oportunas en el plazo de 15 días. El expediente será resuelto por un segundo acuerdo del consejo rector en el plazo máximo de dos meses.  
  
2. Contra el acuerdo de expulsión podrá recurrir el socio afectado en el plazo de un mes ante la asamblea general, que resolverá en votación secreta, anulando la expulsión o haciéndola ejecutiva, dando de baja al socio. El socio expulsado podrá, someter este acuerdo de la asamblea al arbitraje cooperativo regulado en esta ley o impugnarlo en vía jurisdiccional. En caso de socios de trabajo y de socios de cooperativas de trabajo asociado, el acuerdo del consejo rector podrá decidir la suspensión en los derechos de socio, hasta que decida la asamblea general.  
  
Si estatutariamente se regula la comisión de recursos tal como prevé el artículo 47. 2 de esta ley, el acuerdo de expulsión tomado por el consejo rector, podrá ser recurrido ante dicha comisión de recursos, de acuerdo con lo previsto en los estatutos.  
  
3. Sólo podrán ser consideradas faltas muy graves las siguientes:  
  
a) La realización de actividades que puedan perjudicar los intereses de la cooperativa, como operaciones en competencia con ella, salvo lo dispuesto en el artículo 22. e de esta ley; el fraude en las aportaciones u otras prestaciones, y cualquier actuación dirigida al descrédito de la misma.   
  
b) El incumplimiento del deber de participar en la actividad económica de la cooperativa, de acuerdo con los módulos fijados en los estatutos sociales.  
  
c) El incumplimiento de la obligación de desembolsar las aportaciones a capital social.  
  
d) El incumplimiento persistente o reiterado de las obligaciones económicas, asumidas frente a la cooperativa.  
  
e) Prevalerse de la condición de socio de la cooperativa para realizar actividades especulativas o ilícitas.   
  
f) La reincidencia tres veces, en un período de dos años, en faltas graves.  
  
g) Las determinadas específicamente por esta ley para una clase de cooperativas.  
  
Artículo 19. Responsabilidad y obligaciones del socio que ha causado baja   
  
1. En todo caso de baja o expulsión, el socio seguirá respondiendo de las deudas contraídas por la cooperativa durante su permanencia en la misma por un período de cinco años a contar desde la fecha de la baja o expulsión.  
  
Además, seguirá obligado al cumplimiento de los contratos y otras obligaciones que haya asumido con la cooperativa.  
  
2. Como garantía de resarcimiento de los perjuicios causados por el incumplimiento de las obligaciones mencionadas en el segundo párrafo del apartado anterior, la cooperativa podrá retener la totalidad de las aportaciones del socio hasta que se determine el importe de tales perjuicios.  
  
A tal fin, la cooperativa deberá fijar la valoración de los perjuicios en el plazo de tres meses desde la aprobación de las cuentas anuales del ejercicio en que se ha producido la baja. Contra dicha valoración el socio podrá interponer demanda ante los tribunales o demanda de arbitraje en el plazo de tres meses.   
  
Artículo 20. Derechos del socio   
  
El socio de la cooperativa tiene los siguientes derechos económicos y políticos:  
  
a) Participar en la actividad económica y social de la cooperativa, sin ninguna discriminación, y de la forma en que lo establezcan los estatutos sociales.  
  
b) Derecho a la distribución de la parte del excedente de ejercicio repartible, en proporción al uso que haya hecho de los servicios cooperativos, que se le acreditará en la forma que acuerde la asamblea general.  
  
c) Cobrar, en su caso, los intereses fijados por las aportaciones sociales.   
  
d) La actualización del valor de sus aportaciones en las condiciones previstas en esta ley y en los estatutos sociales.   
  
e) La liquidación de su aportación en caso de baja o de liquidación de la cooperativa.  
  
f) La asistencia, voz y voto en las asambleas generales.  
  
g) Elegir y ser elegido para los cargos sociales.   
  
h) Ser informado, en la forma regulada en el artículo siguiente.   
  
i) Los demás derechos que se establezcan expresamente o se desprendan de las normas imperativas de esta ley o de los estatutos sociales.  
  
Artículo 21. Derecho de información   
  
1. Los estatutos sociales establecerán todos los medios necesarios para que cada socio de la cooperativa esté bien informado de la marcha económica y social de la entidad.   
  
2. El socio de la cooperativa tendrá derecho como mínimo a:  
  
a) Recibir copia de los estatutos sociales y de sus modificaciones con mención expresa del momento de entrada en vigor de éstas.  
  
b) Examinar en el domicilio social y en aquellos centros de trabajo que determinen los estatutos, y en el plazo que medie entre la convocatoria de la asamblea y su celebración, los documentos que vayan a ser sometidos a la misma y en particular las cuentas anuales, el informe de gestión y el informe de la auditoría. Los socios que lo soliciten por escrito, tendrán derecho a recibir gratuitamente copia de estos documentos con antelación a la celebración de la asamblea.  
  
En la convocatoria de la asamblea general deberá manifestarse expresamente el derecho de cualquier socio a recibir gratuitamente los documentos antes reseñados, así como la memoria escrita de las actividades de la cooperativa.  
  
c) Solicitar por escrito, con anterioridad a la celebración de la asamblea, o verbalmente en el transcurso de la misma, la ampliación de cuanta información considere necesaria en relación a los puntos del orden del día.  
  
El consejo rector no podrá negar las informaciones solicitadas, salvo que su difusión ponga en grave peligro los intereses de la cooperativa.   
  
La asamblea general, mediante votación secreta, podrá ordenar al consejo rector suministrar la información requerida.  
  
d) Solicitar por escrito y recibir información sobre la marcha de la cooperativa en los términos previstos en los estatutos y en particular sobre la que afecte a sus derechos económicos o sociales. En este supuesto, el consejo rector deberá facilitar la información solicitada en el plazo de 30 días o si considera que es de interés general, en la asamblea general más próxima a celebrar, incluyéndola en el orden del día.  
  
e) Solicitar copia del acta de las asambleas generales.  
  
f) Examinar el libro de registro de socios.  
  
Artículo 22. Deberes del socio   
  
El socio de la cooperativa tendrá los siguientes deberes:   
  
a) Desembolsar las aportaciones comprometidas en la forma que establezcan los estatutos sociales y los acuerdos de la asamblea general.   
  
b) Asistir a las reuniones de los órganos sociales.  
  
c) Cumplir los acuerdos sociales válidamente adoptados.  
  
d) Participar en las actividades de la cooperativa, en la forma y cuantía establecida por los estatutos sociales y en los acuerdos de la asamblea general.  
  
e) No realizar actividades de competencia con la cooperativa, por cuenta propia o de otro, salvo que sean autorizadas expresamente por la asamblea general o por el consejo rector.   
  
f) Participar en las actividades de formación y promoción cooperativa.   
  
g) Guardar secreto sobre asuntos y datos de la cooperativa cuya difusión pueda perjudicar los intereses de la misma.  
  
Artículo 23. Socios excedentes  
  
Los estatutos podrán establecer, que los socios que por causa justificada no puedan continuar participando en la actividad cooperativizada, tienen derecho a continuar formando parte de la cooperativa, sin derecho a participar en los retornos de ejercicio ni formar parte del consejo rector.  
  
Podrán ejercer los demás derechos de socio enunciados en el artículo 20, pero en ningún caso, los votos de todos los socios excedentes podrán superar el 10 por 100 del total de votos de los socios presentes y representados en una asamblea general.  
  
Artículo 24. Asociados  
  
1. Si los estatutos lo prevén, la cooperativa podrá incorporar asociados, personas físicas o jurídicas, que realicen aportaciones a capital social de carácter voluntario. Los asociados, que no podrán tener a la vez la condición de socios, ostentarán los mismos derechos y obligaciones que éstos, con las siguientes especialidades:  
  
a) No estarán obligados a hacer aportaciones obligatorias a capital social.  
  
b) No realizarán operaciones cooperativizadas con la cooperativa.  
  
c) Los estatutos sociales podrán reconocer al asociado el derecho de voto, el cual podrá ser por cabeza o proporcional al capital social suscrito por cada uno de ellos, con el límite global mencionado a continuación. Si la suma de votos individuales sobrepasara este límite global, se ponderará el voto de los asociados del modo previsto en los estatutos.  
  
d) La suma total de los derechos de voto de los asociados en la asamblea general no podrá superar el 45% de los votos presentes y representados en cada votación.  
  
e) Si lo establecen los estatutos, podrán ser miembros del consejo rector, siempre que no superen la tercera parte de estos.  
  
f) Las aportaciones de los asociados y su retribución se someterán al régimen previsto en esta ley para las aportaciones voluntarias.  
  
Alternativamente, si los estatutos lo prevén, se podrá atribuir hasta un 45% de los excedentes anuales a su distribución entre los asociados en proporción al capital desembolsado. En este caso, las pérdidas del ejercicio se soportarán por estos en la misma proporción, hasta el límite de su aportación.  
  
2. En el supuesto de que a los asociados se les reconozca derecho de voto, gozarán de los mismos derechos que el socio en cuanto a su ejercicio y participación en los órganos sociales, incluido el derecho de impugnación.  
  
Capítulo iv  
  
Organos sociales  
  
Artículo 25. Organos necesarios  
  
Son órganos necesarios de la cooperativa:  
  
a) La asamblea general.   
  
b) El consejo rector.  
  
c) Los liquidadores, cuando la cooperativa se disuelva y entre en liquidación.  
  
Los estatutos podrán regular la creación y funcionamiento de comisiones delegadas de la asamblea general, en especial la comisión de recursos y la comisión de control de la gestión, previstas en esta ley.  
  
Sección primera   
  
Asamblea general   
  
Artículo 26. Concepto  
  
1. La asamblea general de la cooperativa es la reunión de los socios, constituida para deliberar y adoptar por mayoría acuerdos en las materias de su competencia.  
  
2. Los acuerdos de la asamblea general obligan a todos los socios, incluso a los ausentes y disidentes.  
  
Artículo 27. Competencias de la asamblea general  
  
1. Son competencia exclusiva, inderogable e indelegable de la asamblea general, la adopción de los siguientes acuerdos:  
  
a) Nombramiento y revocación del consejo rector, de los auditores de cuentas, de los liquidadores y de las comisiones delegadas de la asamblea general.  
  
b) Examen o censura de la gestión social, aprobación de las cuentas, distribución de los excedentes de ejercicio o imputación de las pérdidas.   
  
c) Imposición de nuevas aportaciones obligatorias al capital y actualización del valor de las aportaciones.  
  
d) Emisión de obligaciones y de títulos participativos.  
  
e) Modificación de los estatutos sociales.   
  
f) Fusión, escisión, transformación y disolución.  
  
g) Transmisión del conjunto de la empresa o patrimonio de la cooperativa, integrado por el activo y el pasivo; o de todo el activo; o de elementos del inmovilizado que constituyan más del 20% del mismo, sin perjuicio de la competencia del consejo rector para la ejecución de dicho acuerdo.   
  
h) Creación de cooperativas de segundo grado o de crédito, o incorporación a éstas si ya están constituidas; creación o adhesión a consorcios o uniones de cooperativas de carácter económico y a las uniones o federaciones de carácter representativo; y la regulación, creación y extinción de secciones de la cooperativa.   
  
i) El ejercicio de la acción social de responsabilidad contra los miembros del consejo rector, los auditores de cuentas y liquidadores.  
  
j) La aprobación y modificación del reglamento de régimen interno de la cooperativa.  
  
k) Todos los demás acuerdos exigidos por esta ley o por los estatutos sociales.  
  
2. La asamblea general podrá debatir y adoptar acuerdos sobre cualquier otro asunto de interés para la cooperativa que esta ley no considere competencia exclusiva de otro órgano social.  
  
Artículo 28. Clases de asambleas generales  
  
1. Las asambleas generales pueden ser ordinarias y extraordinarias.  
  
2. Es asamblea general ordinaria la que tiene que reunirse necesariamente una vez al año, dentro de los seis meses siguientes al cierre del ejercicio anterior; para examinar la gestión social y aprobar, en su caso, las cuentas anuales y distribuir los excedentes de ejercicio o imputar las pérdidas, sin perjuicio de añadir otros asuntos a su orden del día.  
  
3. Las demás asambleas tienen la consideración de extraordinarias.  
  
4. La asamblea general tendrá el carácter de universal cuando, estando presentes o representados todos los socios, de forma espontánea o mediante convocatoria no formal, decidan constituirse en asamblea general, aprobando y firmando todos el orden del día y la lista de asistentes. Realizado esto, no será necesaria la permanencia de la totalidad de los socios para que la asamblea pueda continuar.  
  
5. Si la asamblea general ordinaria se celebra fuera del plazo legal será válida, pero el consejo rector responderá en su caso, de los perjuicios que de ello se deriven para la entidad y para los socios.  
  
Artículo 29. Iniciativa para la convocatoria de asamblea general  
  
1. La asamblea general podrá ser convocada por el consejo rector a iniciativa propia o a petición de al menos un 10% de los socios ó cincuenta socios, con el orden del día propuesto por ellos.  
  
2. Cuando el consejo no convoque en el plazo legal la asamblea general ordinaria o no atienda la petición de la minoría antes citada en el plazo máximo de un mes; cualquier socio en el primer caso o la minoría citada en el segundo caso, podrán solicitar del juez de primera instancia del domicilio social que, con audiencia del consejo rector, convoque la asamblea; designando las personas que con el carácter de presidente y secretario tendrán que constituir la mesa y con el orden del día solicitado.  
  
Artículo 30. Forma de convocatoria de la asamblea  
  
1. La convocatoria de la asamblea general tendrá que hacerse mediante un anuncio destacado en el domicilio social y en cada uno de los centros de trabajo, así como en carta al domicilio del socio, con una antelación mínima de 15 días y máxima de 60 a la fecha de celebración. Los estatutos sociales podrán prever que la convocatoria se difunda además por otros medios de comunicación.  
  
2. La convocatoria ha de expresar con claridad el orden del día o asuntos a tratar, el lugar, el día y la hora de la reunión en primera y en segunda convocatoria, entre las cuales deberá transcurrir como mínimo media hora. Además, la convocatoria deberá hacer constar la relación completa de información o documentación que se acompaña, de acuerdo con el régimen del art. 21 de esta ley.  
  
En el supuesto en que la documentación se encuentre depositada en el domicilio social se indicará el régimen de consultas de la misma, que comprenderá el periodo desde la publicación de la convocatoria hasta la celebración de la asamblea, con un mínimo de dos horas diarias de consulta, excepto días inhábiles.  
  
3. El orden del día será fijado por el consejo rector, pero éste quedará obligado a incluir los temas solicitados por el 10% o por cincuenta socios, en escrito dirigido al consejo rector previamente a la convocatoria o dentro de los cuatro días siguientes a su publicación. En el segundo caso, el consejo rector tendrá que hacer público el nuevo orden del día con una antelación mínima de siete días a la celebración de la asamblea, en la misma forma exigida para la convocatoria y sin modificar las demás circunstancias de ésta.  
  
4. En el orden del día se incluirá necesariamente un punto que permita a los socios hacer sugerencias y preguntas al consejo rector.  
  
5. Cuando se anuncie la modificación de los estatutos sociales, en la convocatoria se indicará de forma expresa, que el nuevo texto que, el consejo rector o la minoría que ha tomado la iniciativa pretende someter a aprobación, justificando la reforma por medio de un informe al efecto, se encontrará a disposición de los socios de acuerdo con lo previsto en el art. 21 del punto 2. b) de esta ley.  
  
Artículo 31. Constitución de la asamblea  
  
1. La asamblea general, convocada como ordena el artículo anterior, quedará válidamente constituida en primera convocatoria cuando asistan, presentes o representados, más de la mitad de los socios, y en segunda convocatoria, siempre que asistan un mínimo del 10% de los socios o cincuenta socios. Los estatutos sociales podrán reforzar el quórum de asistencia, que no podrá superar en segunda convocatoria el 20 %.  
  
2. Podrán asistir todos los que sean socios en el momento en que sea convocada la asamblea  
  
3. La mesa de la asamblea estará formada por el presidente y el secretario, que serán los del consejo rector.  
  
4. El presidente ordenará la confección de la lista de asistentes a cargo del secretario, decidiendo sobre las representaciones dudosas. El 5% de los socios asistentes podrán designar a uno de ellos como interventor en la confección de la lista. Seguidamente, el presidente proclamará la existencia de quórum y la constitución e inicio de la asamblea. Dirigirá las deliberaciones, haciendo respetar el orden del día y el de las intervenciones solicitadas, de acuerdo con los criterios fijados en los estatutos, si los hubiere. Podrá decidir sobre la admisión de la asistencia de personas no socios cuando lo considere conveniente para la cooperativa, excepto cuando la asamblea tenga que elegir cargos, y cuando lo rechace la propia asamblea por acuerdo mayoritario; y podrá expulsar de la sesión a los asistentes que hagan obstrucción o falten al respeto a la asamblea o a alguno de los asistentes.  
  
Artículo 32. Adopción de acuerdos  
  
1. Para deliberar y tomar acuerdos sobre un asunto, será indispensable que conste en el orden del día de la convocatoria o en el aprobado al inicio de la asamblea general universal, salvo los casos siguientes:   
  
a) Convocatoria de una nueva asamblea general, o la prórroga de la que se está celebrando  
  
b) La realización de verificación de cuentas extraordinaria.  
  
c) El ejercicio de la acción de responsabilidad contra los miembros del consejo rector, los auditores de cuentas o los liquidadores.  
  
d) La revocación de los miembros del consejo rector.  
  
2. El presidente dará por suficientemente debatido cada asunto del orden del día y, cuando no haya asentimiento unánime a la propuesta de acuerdo hecha por la mesa, o siempre que algún socio lo solicite, someterá el tema a votación, en forma alternativa, primero a favor y después en contra de la propuesta. La votación podrá hacerse a mano alzada, mediante manifestación verbal del voto o mediante papeletas, según se fije en los estatutos. Pero será secreta siempre que lo soliciten el 10% de los socios asistentes o cincuenta de ellos, o afecte a la revocación de los miembros del consejo rector.  
  
3. El 10% de los socios presentes y representados, o cincuenta de ellos, tendrán derecho a formular propuestas de votación sobre los puntos del orden del día o sobre los que señala el apartado primero de este artículo.  
  
4. Los acuerdos quedarán adoptados cuando voten a favor de la propuesta más de la mitad de los socios presentes y representados en la asamblea, salvo que esta ley o los estatutos sociales establezcan mayorías reforzadas, que no podrán sobrepasar los dos tercios de los socios presentes y representados. Quedan exceptuados de este precepto los casos de elección de cargos, en los que podrá resultar elegido el candidato que obtenga mayoría relativa o mayor cantidad de votos.  
  
5. Los acuerdos de modificación de estatutos, fusión, escisión, transformación, cesión del activo y pasivo, emisión de obligaciones, imposición de nuevas aportaciones obligatorias, de otras obligaciones no previstas en los estatutos, y la disolución voluntaria de la cooperativa, exigirán la mayoría de dos tercios de los socios presentes y representados. La misma mayoría requerirá el acuerdo de ejercitar la acción de responsabilidad contra los miembros del consejo rector o la revocación de los mismos, si no constara expresamente en el orden del día de la convocatoria.  
  
6. Las sugerencias y preguntas de los socios se harán constar en el acta. El consejo rector tomará nota de las primeras y responderá las preguntas en el acto, o por escrito, en el plazo máximo de dos meses, a quien las formule.  
  
Artículo 33. Ejercicio del derecho de voto   
  
1. En las cooperativas de primer grado cada socio tiene un voto, salvo disposición expresa de esta ley.  
  
2. En las de segundo grado, cada una de las cooperativas asociadas podrá, si así lo prevén los estatutos sociales, ejercer un número de votos proporcional al de socios que agrupa o a la actividad realizada, en los términos previstos en el artículo 92 de esta ley.  
  
3. Cada socio puede hacerse representar por otro socio de la cooperativa para una asamblea concreta, mediante poder escrito en el que se podrán indicar las instrucciones sobre cada asunto del orden del día. La representación es revocable. Cada socio no podrá representar a más de dos socios ausentes.  
  
4. Los estatutos sociales podrán prever que el derecho de asistencia y voto sea ejercido por el cónyuge, ascendiente, descendiente o hermano del socio, cuando los intereses de éste en la cooperativa tengan el suficiente carácter familiar.  
  
5. Las personas jurídicas y las personas físicas sometidas a representación legal, asistirán a la asamblea a través de sus representantes legales.  
  
6. El voto sólo podrá emitirse directamente en asamblea por el socio o por su representante.  
  
Artículo 34. Acta de la asamblea   
  
1. El acta de la sesión, firmada por el presidente y el secretario, irá encabezada por el anuncio de la convocatoria o el orden del día decidido al constituirse en asamblea general universal; la constancia de que se reúne el quórum legal o estatutario exigido, indicando si la asamblea se constituye en primera o en segunda convocatoria; un resumen de las deliberaciones sobre cada asunto; las intervenciones que los interesados hayan solicitado que consten en acta y, finalmente, los acuerdos tomados, indicando con toda claridad los términos de la votación y los resultados de cada una de las mismas. Al acta se acompañará, en anexo firmado por el presidente y secretario o personas que firmen el acta, la lista de socios asistentes, presentes o representados, y los documentos que acrediten esta representación y expresión de haber sido comprobados.  
  
2. El acta de la asamblea general deberá ser aprobada como último punto del orden del día, salvo que sea aplazada a petición de la mesa. En este caso la aprobación corresponderá, dentro del plazo de quince días, al presidente y dos socios designados por unanimidad entre los asistentes, y, si no hubiere unanimidad, añadiendo un representante de cada minoría que comprenda como mínimo un diez por ciento de los socios asistentes, presentes o representados.  
  
3. El acta de la asamblea deberá ser incorporada por el secretario al libro de actas de la asamblea general.  
  
4. Cualquier socio podrá solicitar certificación del acta o de los acuerdos tomados, quedando obligado el consejo rector a dársela, bien sea expedida por el secretario o por cualquier miembro del Consejo, con el visto bueno del presidente en ambos casos.  
  
5. Los administradores podrán requerir la presencia de notario para que levante acta de la junta y estarán obligados a hacerlo siempre que, con cinco días de antelación al previsto para la celebración de la asamblea, lo soliciten socios que representen al menos el 5% de todos ellos. Los honorarios notariales serán de cargo de la sociedad. El acta notarial tendrá la consideración de acta de la junta.  
  
Artículo 35. Asambleas generales mediante delegados  
  
1. Los estatutos sociales podrán regular el funcionamiento de la asamblea general que se realice, mediante juntas preparatorias y asamblea de delegados, siempre que lo consideren conveniente y, en especial:   
  
a) Cuando la cooperativa tenga más de quinientos socios.   
  
b) Cuando los socios vivan en poblaciones alejadas del domicilio social.   
  
c) Cuando la cooperativa explote actividades diversificadas, sin perjuicio de que pueda organizarse en secciones, como prevé el artículo 7 de esta ley.   
  
d) Cuando otras circunstancias dificulten gravemente la presencia simultánea de todos los socios.   
  
2. Los estatutos deberán regular los criterios de adscripción de los socios a cada junta preparatoria. La convocatoria de las juntas preparatorias y de la asamblea de delegados tendrá que ser única, con un mismo orden del día, con una separación de siete días hábiles como mínimo entre las primeras y la segunda y con el régimen de publicidad previsto en el art. 30. 1. Tanto las unas como la otra se regirán por las normas de constitución y funcionamiento de la asamblea general, aprobando, como último punto del orden del día necesariamente, las actas correspondientes, que se llevarán a un único libro de actas.  
  
3. Las juntas preparatorias estarán presididas por un socio elegido entre los asistentes, y serán informadas de los temas del orden del día por un miembro, al menos, del consejo rector. Después de deliberar y aprobar los acuerdos que correspondan, elegirán, respetando los criterios de proporcionalidad establecidos en estatutos, los socios que asistirán a la asamblea de delegados, para defender las diversas posiciones manifestadas en la junta preparatoria, asegurando que la mayor parte de ellas se hallen representadas. El mandato podrá ser facultativo o contener instrucciones de voto. Los socios no asistentes, por sí o representados, a las juntas preparatorias, no podrán dar instrucciones a los delegados elegidos, ni los asistentes modificar el nombramiento de los delegados, ni las instrucciones de voto que se hayan recogido en el acta. Los estatutos deberán establecer el número máximo de delegados que podrá designar cada junta preparatoria.  
  
4. No obstante, en las cooperativas de más de 5.000 socios, si lo prevén sus estatutos, la elección como delegados y los votos conferidos serán válidos para todas las asambleas que se celebren en un periodo de hasta tres años.  
  
5. Cada delegado podrá ejercer en la asamblea de delegados el número de votos que le han sido conferidos por los asistentes a las juntas preparatorias, según el acta de cada una de ellas, de acuerdo con el mandato o instrucciones recibidas, si las hubiere.  
  
6. Sólo será impugnable el acuerdo adoptado por la asamblea de delegados, aunque para examinar su contenido y validez se tendrán en cuenta las deliberaciones y acuerdos de las juntas preparatorias.  
  
Artículo 36. Impugnación de acuerdos sociales  
  
1. Podrán ser impugnados los acuerdos de la asamblea general que sean contrarios a la ley, se opongan a los estatutos o lesionen, en beneficio de uno o varios socios o de terceros, los intereses de la cooperativa.  
  
2. Serán nulos los acuerdos contrarios a la ley. Los demás acuerdos a que se refiere el número anterior serán anulables.  
  
3. No procederá la impugnación de un acuerdo que haya sido dejado sin efecto o sustituido válidamente por otro. Si fuera posible eliminar la causa de impugnación, el juez otorgará un plazo razonable para que aquella pueda ser subsanada.  
  
4. La acción de impugnación de acuerdos nulos podrá ser ejercitada por todos los socios, los miembros del consejo rector, los administradores, los miembros de la comisión de control de la gestión, y cualquier tercero con interés legítimo, y caducará en el plazo de un año, con excepción de los acuerdos que, por su causa o contenido, resulten contrarios al orden público.  
  
5. La acción de impugnación de los acuerdos anulables podrá ser ejercitada por los socios asistentes que hubieren hecho constar en el acta de la asamblea general su oposición al acuerdo, los ausentes y los que hubiesen sido ilegítimamente privados del voto, así como por los miembros del consejo rector, los administradores o los miembros de la comisión de control de la gestión. La acción caducará a los cuarenta días.  
  
6. Los plazos de caducidad previstos en este artículo se computarán desde la fecha de adopción del acuerdo, o, si fuera inscribible, desde la fecha de su inscripción en el Registro de Cooperativas.  
  
7. Las acciones de impugnación, en lo no especialmente dispuesto en esta Ley, se acomodarán a las normas establecidas en los artículos 115 a 122 de la Ley de Sociedades Anónimas, con la salvedad de que para solicitar en el escrito de demanda la suspensión del acuerdo impugnado, se exigirá que el demandante sea la comisión de control de la gestión o socios que representen al menos, un veinte por ciento del número de votos.  
  
8. La sentencia estimatoria de la acción de impugnación producirá efectos frente a todos los socios, pero no afectará a los derechos adquiridos por terceros de buena fe a consecuencia del acuerdo impugnado. En el caso de que el acuerdo impugnado estuviese inscrito en el Registro de Cooperativas, la sentencia determinará su cancelación.  
  
Sección segunda  
  
El consejo rector  
  
Artículo 37. Naturaleza y competencia  
  
1. El consejo rector es el órgano de gobierno, representación y gestión de la cooperativa con carácter exclusivo y excluyente. Es responsable de la aplicación de la ley y de los estatutos sociales, tomando las iniciativas que correspondan. Establece las directrices generales de la gestión de la cooperativa, de conformidad con la política fijada por la asamblea general. Representa legalmente a la cooperativa en todas las actuaciones frente a terceros, tanto extrajudiciales como judiciales, incluyendo las que exigen decisión o autorización de la asamblea general.  
  
La representación se extenderá a todos los actos comprendidos en el objeto social. Cualquier limitación de las facultades representativas de los administradores será ineficaz frente a terceros.  
  
2. En las cooperativas con un número de socios no superior a 10, podrá confiarse la representación, gobierno y gestión de la cooperativa a un administrador único o dos administradores, que actuarán solidaria o mancomunadamente, cuyo régimen será el del consejo rector salvo en lo especialmente establecido en esta ley.  
  
Artículo 38. Composición del consejo rector  
  
1. Los estatutos sociales han de fijar el número de componentes del consejo rector, que no será inferior a tres. Asimismo, los estatutos podrán establecer la existencia de miembros suplentes, que sustituirán a los miembros titulares del consejo rector en el supuesto de producirse vacante definitiva por el tiempo que se haya fijado estatutariamente, determinando su número y el sistema de sustitución. Los estatutos podrán limitar el número de mandatos seguidos que podrá ejercer una misma persona como miembro del consejo rector.   
  
2. Los miembros del consejo rector, los suplentes y, en su caso, el administrador o administradores del párrafo 2º del art. 37, serán elegidos por la asamblea general de la cooperativa entre los socios de la misma, en votación secreta. Cuando así lo prevean los estatutos y se cumplan los requisitos de convocatoria de la asamblea general, la elección de estos cargos podrá realizarse mediante constitución de mesa electoral y de forma continuada, en sesión cuya duración se halle previamente fijada en la convocatoria. La elección será válida siempre que concurran a la votación presentes o representados el número de socios previstos para la constitución de la asamblea en segunda convocatoria. El nombramiento será inscrito en el Registro de Cooperativas, haciendo constar la aceptación del elegido.  
  
Los estatutos sociales deberán establecer la forma en que se procederá a la renovación de estos cargos, que podrá hacerse por la totalidad o por la mitad de los miembros del consejo.  
  
3. Los estatutos sociales regularán la forma de elección por la asamblea general de los miembros del consejo rector, y señalarán el órgano competente para decidir sobre la distribución de cargos entre dichos miembros, que podrá ser el propio consejo rector o bien la asamblea general.  
  
Nadie podrá presentarse al cargo fuera del procedimiento señalado en los estatutos. La presentación de candidaturas fuera del plazo marcado en los estatutos será nula.  
  
Si un miembro del consejo rector quiere presentarse para ocupar otro cargo de ese órgano, deberá dimitir del primero para poder presentarse al segundo, en el caso de que dichos cargos sean elegidos directamente por la asamblea general.  
  
4. En las cooperativas en las que los socios de trabajo alcancen un 10% de la totalidad de socios o un mínimo de 50, los estatutos sociales tendrán que regular el procedimiento para dar una representación estable en el consejo rector a los socios de trabajo, que tendrán como mínimo un consejero. Igualmente, los estatutos regularán la representación de los trabajadores asalariados de la cooperativa con contrato por tiempo indefinido, cuando sean más de 20 durante el año anterior a la elección, en cuyo caso tendrán como mínimo un consejero. También, los estatutos podrían establecer una representación para grupos determinados de socios, definidos por la zona de residencia o la actividad económica especial en que estuvieren interesados.  
  
Artículo 39. Capacidad para ser miembro del consejo rector  
  
1. Los miembros del consejo rector tendrán que ser socios de la cooperativa, con capacidad de obrar general o plena, y no estar sometidos a ninguna incompatibilidad.  
  
Cuando el socio de la cooperativa sea una persona jurídica, tendrá que ser su representante, legal o voluntario, mientras ostente esta cualidad, quien ejercerá el cargo en nombre y con responsabilidad propios, sin perjuicio de la responsabilidad de la persona jurídica que represente.  
  
Si los estatutos lo prevén los socios que sean personas jurídicas podrán tener hasta tres representantes en este órgano, los cuales actuarán con carácter solidario sin perjuicio de la responsabilidad de la persona a la que representan.  
  
2. Son incompatibles:  
  
a) Los funcionarios y altos cargos públicos con funciones relacionadas directamente con las actividades de la cooperativa.  
  
b) Los que realicen por cuenta propia o de otras personas, actividades en competencia o complementarias a las de la cooperativa, salvo que la asamblea general los autorice expresamente.  
  
c) Los concursados y quebrados no rehabilitados, los condenados a penas que lleven aneja la inhabilitación para cargos públicos, durante el tiempo de la condena, y los que por razón de su cargo no puedan ejercer actividades lucrativas.  
  
3. Son incompatibles entre sí los cargos sociales de miembro del consejo rector y de director, teniendo el afectado que optar por uno de ellos en el plazo de cinco días desde la elección para el segundo cargo. En caso contrario será nula la segunda designación.  
  
Artículo 40. Cese en el cargo  
  
1. Los miembros del consejo rector cesarán por muerte, incapacitación, incompatibilidad, renuncia, revocación y pérdida de la condición de representante de la persona jurídica que sirva de base a su elección como miembro del consejo rector. En todos estos casos, el consejo rector o los miembros del mismo que continúen en el cargo, deberán constatar, en acta firmada por todos ellos, la concurrencia de la causa del cese y dar posesión efectiva del cargo a los suplentes, de conformidad con lo previsto en los estatutos.  
  
2. La asamblea general podrá acordar la revocación total o parcial de los miembros del consejo rector sin necesidad de previa constancia en el orden del día, a propuesta de socios que representen el 10% de los asistentes o 50 socios. El acuerdo requerirá para su eficacia, ser adoptado por las dos terceras partes de los socios presentes y representados. Si la revocación constara en el orden del día, bastará la mayoría prevista en el artículo 32. 4. Los estatutos sociales podrán regular el quórum necesario.  
  
El consejero revocado no tendrá derecho a ninguna compensación económica, sin perjuicio de las relaciones de carácter laboral o de arrendamiento de servicios que tenga con la cooperativa.  
  
3. Los consejeros representantes de los socios de trabajo, de los trabajadores asalariados o de minorías cualificadas de socios, sólo podrán ser revocados por sus representados, de conformidad con el régimen específico determinado en estatutos, sin perjuicio de la acción de responsabilidad que se pueda ejercitar contra ellos. Caso de no existir un régimen estatutario especial, se someterán al régimen general de revocación por mayoría de dos tercios de los socios presentes o representados.  
  
Este régimen no se aplicará cuando la revocación alcance a la totalidad del consejo rector.  
  
4. Los consejeros podrán renunciar al cargo en cualquier momento. El consejo rector en su caso, nombrará al administrador suplente que corresponda sustituir al dimitido, salvo que los estatutos regulen otro procedimiento.  
  
5. Si durante una asamblea general, un número de socios que represente el 10% de los asistentes o 50 de ellos, proponen votar la revocación o exigencia de responsabilidad de los consejeros que ocupan la presidencia de la asamblea o la secretaría de ésta, deberán cesar inmediatamente en esta función, sustituyéndolos quienes correspondan de acuerdo con esta ley.  
  
Artículo 41. Funcionamiento del consejo rector  
  
1. El consejo rector, sin perjuicio de su funcionamiento colegiado, será competente para asignar las funciones de presidente, secretario y otras, en el caso de que no las asigne la asamblea general, y de acuerdo con lo que dispongan los estatutos.  
  
2. El consejo rector deberá reunirse con la periodicidad que establezcan los estatutos sociales, que en ningún caso será superior a tres meses y siempre que lo convoque su presidente, a iniciativa propia o a solicitud de cualquier consejero. Si la solicitud no es atendida en el plazo de diez días podrán convocar los consejeros que representen como mínimo un tercio del consejo.  
  
3. El consejo rector se entiende constituido con la presencia de más de la mitad de sus componentes. Los miembros ausentes no podrán dar su representación a otro consejero. Los acuerdos se adoptan por el voto favorable de más de la mitad de los consejeros asistentes salvo los supuestos en que esta ley exige otra mayoría.  
  
Si los estatutos lo prevén, el voto del presidente dirimirá los empates.   
  
Los estatutos sociales pueden reforzar este quórum de asistencia y esta mayoría, siempre que no exijan más de los dos tercios de los componentes y de los asistentes, respectivamente.  
  
4. De los acuerdos del consejo rector levantará acta el secretario, que firmarán, con éste, el presidente y otro asistente al consejo como mínimo. La ejecución de los acuerdos, cuando no se tome decisión en contra, será competencia del presidente, en nombre del consejo rector, exhibiendo la certificación del acuerdo correspondiente.  
  
5. El ejercicio del cargo de miembro del consejo rector no da derecho a retribución. Los estatutos sociales pueden prever el pago de dietas o la compensación de los gastos o perjuicios que comporta el cargo, correspondiendo a la asamblea general la fijación de su cuantía. Podrán ser retribuidos, los cargos de administrador único, y los de administrador mancomunado o solidario, así como, los de consejero delegado o miembro de la comisión ejecutiva, en cuyo caso, deberá establecerse en estatutos el régimen de retribución, cuyo importe solo podrá fijarse en la asamblea general.  
  
6. Los administradores podrán impugnar los acuerdos nulos y anulables del consejo rector, en el plazo de 30 días desde su adopción.  
  
Igualmente, podrán impugnar tales acuerdos los socios que representen un 5% del capital social, en el plazo de 30 días desde que tuvieron conocimiento de los mismos, siempre que no hubiere transcurrido un año desde su adopción.  
  
La impugnación se tramitará conforme a lo establecido para la impugnación de los acuerdos de la asamblea general  
  
Artículo 42. Responsabilidad de los miembros del consejo rector  
  
1. Los miembros del consejo rector han de ejercer el cargo con la diligencia que corresponde a un representante leal y a un ordenado gestor, respetando los principios cooperativos. Responden solidariamente ante la cooperativa, los socios y los terceros del perjuicio que causen por acciones u omisiones dolosas o culposas, y siempre que se extralimiten en sus facultades. Quedarán exentos de responsabilidad, los que no hayan participado o hayan votado en contra del acuerdo, y hagan constar su oposición al mismo en el acta, o mediante documento fehaciente que se comunique al consejo en los 10 días siguientes al acuerdo.  
  
No exonerará de esta responsabilidad, el hecho de que la asamblea general haya ordenado, consentido o autorizado el acto o acuerdo, cuando sea competencia exclusiva del consejo rector.  
  
2. La acción de responsabilidad prescribirá a los tres años desde el momento en que pudo ser ejercitada.  
  
3. La asamblea general de la cooperativa podrá adoptar el acuerdo de ejercitar la acción de responsabilidad, por mayoría de dos tercios de los socios presentes y representados, aunque no conste en el orden del día.  
  
Salvo que expresamente prevea lo contrario, este acuerdo determinará el cese inmediato y provisional de los miembros del consejo afectados, mientras dure el procedimiento judicial o arbitral iniciado contra ellos.  
  
El 5% de los socios, o 50 de ellos, podrán pedir a la asamblea general que adopte el citado acuerdo y, si en el plazo de 6 meses no lo hace o no se presenta la demanda judicial o arbitral, podrán interponer la misma acción de responsabilidad por cuenta de la cooperativa.  
  
4. Los socios, los trabajadores de la cooperativa y terceros, pueden ejercitar libremente las acciones para reclamar la indemnización de daños y perjuicios causados directamente a sus intereses por los acuerdos del consejo rector. La acción prescribe al año desde el momento en que pudo ser ejercitada.  
  
Artículo 43. Delegación de facultades y designación de director  
  
1. El consejo rector podrá delegar de forma permanente o por un período determinado, sus facultades, en uno de sus miembros a título de consejero delegado, o en varios de ellos formando una comisión ejecutiva, mediante el voto favorable de dos tercios de sus componentes. El acuerdo tendrá que inscribirse en el Registro de Cooperativas.  
  
2. Las facultades delegadas sólo pueden comprender el tráfico empresarial ordinario de la cooperativa, conservando en todo caso el consejo con carácter exclusivo las siguientes facultades:  
  
a) Fijar las directrices generales de la gestión.   
  
b) Controlar permanentemente el ejercicio de las facultades delegadas.  
  
c) Presentar a la asamblea general ordinaria las cuentas del ejercicio, el informe sobre la gestión y la propuesta de distribución o asignación de los excedentes y de imputación de las pérdidas.  
  
d) Prestar avales, fianzas y garantías reales a favor de otras personas, salvo en las cooperativas de crédito.  
  
e) Otorgar poderes generales, que tendrán que inscribirse en el Registro de Cooperativas.  
  
3. En cualquier caso, el consejo rector continúa siendo competente respecto de las facultades delegadas, y responsable ante la cooperativa, los socios y los terceros, de la gestión llevada a cabo por los consejeros delegados y la comisión ejecutiva.  
  
4. El consejo rector podrá designar un director, que representará a la cooperativa en todos los asuntos relativos al giro y tráfico de ésta. Su nombramiento deberá otorgarse en escritura de poder, autorizada por notario, que deberá incribirse en el Registro de Cooperativas.  
  
5. En las cooperativas con una cifra anual de negocios superior a 500 millones de pesetas, será necesaria la designación de un gestor de dedicación permanente, con el carácter de consejero delegado o de director. La designación será obligatoria para las cooperativas de crédito y para las cooperativas con sección de crédito.  
  
Artículo 44. Conflicto de intereses  
  
1. No será válida la estipulación de contratos ni la asunción de obligaciones por parte de la cooperativa, no comprendidas en la utilización de los servicios cooperativizados, hechas en favor de los miembros del consejo rector, del director, o de sus parientes hasta el cuarto grado de consanguinidad o segundo de afinidad, si no recae autorización previa o ratificación posterior de la asamblea general. Los socios afectados no podrán tomar parte en la correspondiente votación de la asamblea.  
  
2. No obstante, los derechos adquiridos de buena fe por terceros subadquirentes serán inatacables.  
  
Sección tercera   
  
Auditoría de cuentas  
  
Artículo 45. Auditoría de las cuentas anuales  
  
1. Las cooperativas deberán someter a auditoría externa las cuentas anuales y el informe de gestión del ejercicio, en los siguientes supuestos:  
  
a) Cuando así lo exija la Ley de Auditoría de Cuentas y sus normas de desarrollo.  
  
b) A solicitud del mismo número de socios que puede solicitar la convocatoria de la asamblea general, dirigida al Registro de Cooperativas para que éste nombre un auditor de cuentas, que efectúe la auditoría de las cuentas anuales de un determinado ejercicio, siempre que no hubiesen transcurrido tres meses a contar desde la fecha de cierre de dicho ejercicio.  
  
c) Cuando lo prevean los estatutos o lo acuerde la asamblea general, los administradores o la comisión de control de la gestión.  
  
2. El consejo rector, en el plazo máximo de cuatro meses desde el cierre del ejercicio, formulará las cuentas anuales y el informe de gestión, y lo pondrá a disposición de los auditores de cuentas para que éstos emitan su informe.   
  
3. Los criterios para el cálculo de la remuneración del auditor o auditores de cuentas nombrados por la asamblea general o por el juez, se fijarán antes del comienzo de sus funciones y para todo el período de las mismas.  
  
4. Las uniones o federaciones de cooperativas, las cooperativas de segundo grado y los consorcios, podrán contratar con los auditores de cuentas y, en su caso, financiar la prestación del servicio de auditoría para sus asociados. Ello sin perjuicio de la libre facultad de la asamblea general de la cooperativa para su nombramiento y separación de acuerdo con la ley.  
  
Sección cuarta  
  
El letrado asesor  
  
Artículo 46. El letrado asesor  
  
1. Las cooperativas que tengan una cifra anual de negocios superior a 500 millones de pesetas, de acuerdo con las cuentas del último ejercicio, tendrán que designar, un letrado asesor, para los sucesivos ejercicios por acuerdo del consejo rector.  
  
2. El letrado asesor firmará, dictaminando si son ajustados a derecho, todos los acuerdos que adopte la asamblea general, y los del consejo rector que reúnan los siguientes requisitos:  
  
a) Que sean inscribibles en cualquier registro público.  
  
b) Que correspondan al régimen de altas y bajas y al régimen disciplinario de los socios.  
  
c) Los relativos a adquisiciones de bienes de inmovilizado.  
  
Estará obligado a ello tanto si ha asistido a las correspondientes sesiones como si no.  
  
3. El letrado asesor responde civilmente en caso de negligencia profesional frente a la cooperativa, sus socios y trabajadores, los terceros y la administración pública, sobre todo cuando en consideración a los acuerdos sociales hayan sido concedidos beneficios de cualquier tipo a la cooperativa.  
  
4. Con carácter supletorio a esta norma se aplicará la Ley 39/1975, de 31 de octubre, y las disposiciones que la desarrollan, entendiendo que el límite de cinco entidades en las que el mismo abogado puede ocupar el cargo de letrado asesor comprende conjuntamente sociedades mercantiles y cooperativas. Se exceptúa de este límite, el supuesto en que el servicio de asistencia letrada se preste por las mismas uniones o federaciones, cooperativas de segundo grado o consorcios.  
  
5. El nombramiento de letrado asesor no podrá recaer en persona que esté interesada o sea socio de la cooperativa, o mantenga con ella relaciones contractuales de cualquier tipo distintas a la de letrado asesor, exceptuando las de asesoramiento jurídico.  
  
La naturaleza jurídica de la relación entre el letrado asesor y la cooperativa podrá ser, de arrendamiento de servicios como profesional liberal o de contrato laboral.  
  
6. Las uniones y federaciones de cooperativas, las cooperativas de segundo grado y los consorcios, que incluyan la asesoría jurídica entre sus fines, podrán organizar, financiar y prestar este servicio, sin perjuicio de que la ejecución y responsabilidad profesional, reconocida en la firma de las actas y certificaciones de los acuerdos, corresponda a los abogados que reúnan los requisitos del apartado primero.  
  
La relación entre estos abogados y las entidades mencionadas podrá ser de arrendamiento de servicios como profesional liberal y de contrato laboral. En el segundo caso, dichas entidades responderán civilmente, junto con los profesionales contratados, de los perjuicios que se produzcan a las cooperativas en el ejercicio del cargo de letrado asesor, y no será de aplicación el límite de cinco cooperativas en las que el mismo abogado puede ejercer como letrado asesor.  
  
Sección quinta  
  
La comisión de recursos y la comisión de control de la gestión  
  
Artículo 47. Comisión de recursos  
  
1. Los estatutos sociales podrán prever la designación de una comisión de recursos, compuesta por un número entre tres y siete socios, elegidos por la asamblea general por un período de tres a seis años, los cuales no podrán formar parte simultáneamente del consejo rector ni ostentar la condición de director de la cooperativa.  
  
Se aplicarán las normas de esta ley sobre consejo rector a la elección, aceptación, inscripción en el Registro de Cooperativas, funcionamiento de la comisión de recursos, y a la revocación, retribución y responsabilidad de sus miembros.  
  
2. Cuando los estatutos así lo regulen, la comisión de recursos podrá resolver las reclamaciones de los socios sobre admisión, expulsión y ejercicio del poder disciplinario, contra los acuerdos del consejo rector, sin perjuicio de la facultad de plantearlos de nuevo ante la asamblea general como última instancia en el interior de la cooperativa.  
  
Los estatutos podrán determinar que la decisión de la comisión no sea recurrible ante la asamblea general, abriendo la vía a la impugnación judicial o al arbitraje cooperativo.  
  
3. Igualmente, cuando los estatutos así lo regulen, la reclamación contra cualquier acuerdo del consejo rector o de la asamblea general ante la comisión de recursos, será un requisito inexcusable para interponer demanda de arbitraje o de impugnación judicial contra los citados acuerdos.  
  
En todo caso, la interposición de la reclamación, hecha constar mediante documento público, suspenderá el plazo legal de caducidad. El plazo legal de caducidad de la acción de impugnación establecido por la legislación estatal, solo comenzará a transcurrir cuando la asamblea general adopte un nuevo acuerdo, confirmatorio o modificativo del anterior, recurrido ante la comisión de recursos.  
  
Artículo 48. Comisión de control de la gestión  
  
1. Los estatutos sociales podrán prever la designación de una comisión de control de la gestión, compuesta por un número entre tres y siete socios, elegidos por la asamblea general para un período de tres a seis años, los cuales no podrán formar parte simultáneamente del consejo rector ni ostentar la condición de director de la cooperativa.  
  
2. Será competencia de esta comisión, examinar la marcha de la cooperativa, las directrices generales y las decisiones concretas adoptadas por el consejo rector, el consejero delegado o comisión ejecutiva y el director; advertir a éstos sobre su conformidad o no con la política fijada por la asamblea general y los criterios de una buena gestión empresarial, e informar por escrito, en el momento que consideren oportuno a la asamblea general y, en todo caso, a la asamblea general ordinaria. A tal fin, dicha comisión podrá recabar y examinar, en todo momento, la documentación y contabilidad de la cooperativa.  
  
Capítulo V   
  
Régimen económico  
  
Artículo 49. Capital social  
  
1. El capital social de la cooperativa estará integrado por las aportaciones de sus socios y, en su caso, de los asociados. Su importe deberá estar desembolsado como mínimo en un 25% en el momento constitutivo  
  
Si la cooperativa anuncia su cifra de capital social al público, deberá referirlo a fecha concreta y expresar el desembolsado.   
  
2. La cooperativa se constituirá con un capital social mínimo de 500.000 pesetas, que deberá estar íntegramente suscrito y desembolsado.  
  
3. El importe total de las aportaciones de cada socio no podrá exceder del 45% del capital social en las cooperativas de primer grado.  
  
4. Las aportaciones sociales se acreditarán por títulos nominativos no negociables, por libretas de participación, o por anotaciones en cuenta que reflejarán las aportaciones realizadas, las cantidades desembolsadas, y las sucesivas variaciones de éstas.   
  
En el caso de anotaciones en cuenta el extracto de las mismas deberá ser remitido al domicilio del socio al menos una vez al año.   
  
Las anotaciones en cuenta se regirán por lo dispuesto en la Ley del Mercado de Valores y normas que la desarrollan, en especial las referidas a las entidades autorizadas para llevar las anotaciones.  
  
5. Las aportaciones se realizarán en moneda de curso legal y si lo autoriza la asamblea general, también podrán consistir en bienes y derechos evaluables económicamente.  
  
La entrega y saneamiento de estas aportaciones no dinerarias, se regirá por lo establecido en la Ley General de Cooperativas.  
  
En ningún caso podrán suscribirse participaciones por importe superior al valor de las aportaciones realizadas.  
  
6. Los administradores, responderán solidariamente frente a la sociedad y frente a los acreedores sociales de la realidad de las aportaciones y del valor que se les haya atribuido a las no dinerarias.   
  
En la valoración de estas aportaciones, o en la revisión de la valoración hecha por los promotores, los administradores podrán solicitar, el informe de expertos independientes que posean la habilitación legal que exija la valoración de que se trate.  
  
Dentro de los cuatro meses siguientes, cualquier socio podrá solicitar del juez de primera instancia y a su costa, el nombramiento de un experto independiente que revisará la valoración efectuada. El juez decidirá cual de las valoraciones es la justa y, si la revisión demuestra que el valor de los bienes o derechos aportados es inferior al inicialmente asignado, el socio aportante deberá completar en efectivo esa diferencia.  
  
La acción de responsabilidad podrá ser ejercitada por cualquier acreedor en caso de insolvencia de la cooperativa.   
  
7. Los títulos de participación en el capital social tendrán que estar íntegramente suscritos y, en el caso de participaciones no dinerarias, íntegramente desembolsados.  
  
Las aportaciones dinerarias estarán desembolsadas, como mínimo, en un 25% y el resto podrá ser exigido al socio por acuerdo del consejo rector, en el plazo máximo de cinco años desde el momento de la suscripción.   
  
Artículo 50. Aportaciones obligatorias al capital social  
  
1. Los estatutos sociales fijarán la aportación obligatoria para ser socio de la cooperativa. Podrán prever que su cuantía sea igual para todos, o proporcional a la actividad cooperativizada desarrollada o comprometida por cada socio.  
  
2. La asamblea general, por la mayoría del art. 32. 5 de esta ley podrá imponer en cualquier momento nuevas aportaciones obligatorias, señalando las condiciones de suscripción y plazos de desembolso. Cada socio podrá imputar las aportaciones voluntarias que tenga suscritas al cumplimiento de esta nueva obligación.  
  
El socio disconforme podrá darse justificadamente de baja con los efectos regulados en esta ley.  
  
3. Los nuevos socios que entren en la cooperativa, no estarán obligados a hacer aportaciones superiores a las obligatorias exigibles en este momento, actualizadas según el IPC.   
  
El desembolso de las aportaciones, por los nuevos socios, se efectuará en las mismas condiciones que se exigieron a los ya socios, salvo que los estatutos establecieran condiciones más favorables para los nuevos.  
  
Artículo 51. Aportaciones voluntarias al capital social  
  
La asamblea general, y si lo prevén los estatutos, el consejo rector, podrán acordar la admisión de aportaciones voluntarias de socios y asociados, fijando las condiciones de suscripción, retribución y reembolso de las mismas que, deberán respetar la proporcionalidad con las aportaciones a capital social realizadas hasta el momento por éstos, si así fuera necesario por exceder el número de solicitudes de suscripción a las que se hubiera acordado admitir.   
  
La admisión de aportaciones voluntarias por el consejo rector podrá alcanzar hasta la suma que con carácter previo y por un plazo de tiempo determinado haya fijado la asamblea general.  
  
El plazo de autorización al consejo rector para admitir aportaciones voluntarias no podrá ser superior a un año sin perjuicio de su renovación.  
  
El consejo rector podrá decidir, a requerimiento de su titular, la conversión de aportaciones voluntarias en obligatorias, así como, la transformación de aportaciones obligatorias en voluntarias cuando aquellas deban reducirse para adecuarse al potencial uso cooperativo del socio, o ser liquidadas a éste de acuerdo con los estatutos.  
  
Artículo 52. Remuneración de las aportaciones  
  
1. Los estatutos sociales establecerán, si las aportaciones obligatorias dan derecho al devengo de intereses por la parte efectivamente desembolsada. En el caso de las aportaciones voluntarias, será el acuerdo de emisión de las mismas el que determine esta remuneración o el procedimiento para determinarla.  
  
2. La asignación y cuantía de la remuneración, en el caso de las aportaciones obligatorias a capital, estarán condicionadas a la existencia de resultados positivos o fondos de libre disposición. En ningún caso, la retribución al capital será superior a seis puntos por encima del interés legal del dinero.  
  
Artículo 53. Regularización de balances  
  
El balance de la cooperativa podrá ser regularizado en los mismos términos y con las mismas condiciones previstas para las sociedades mercantiles, siempre que se respeten los principios cooperativos en los términos que reglamentariamente se determine.  
  
Artículo 54. Transmisión de las participaciones y de la condición de socio  
  
1. Las participaciones voluntarias son libremente transmisibles entre socios y asociados. Las participaciones obligatorias podrán transmitirse entre socios, siempre que ello sea necesario para adecuar la participación obligatoria en el capital social que cada uno de ellos debe mantener de acuerdo con los estatutos.  
  
En ambos casos, se deberá comunicar al consejo rector la transmisión en el plazo de 15 días.  
  
2. El consejo rector, cuando reciba la solicitud de nuevos ingresos como socios o asociados, lo hará público en el tablón de anuncios del domicilio social, para que, en el plazo de un mes, tanto los socios como los asociados que lo deseen, puedan ofrecer por escrito las participaciones que estén dispuestos a ceder, manteniendo el cedente la aportación mínima obligatoria.  
  
3. El socio que tras perder los requisitos para continuar como tal, fuese dado de baja justificada, podrá transmitir sus participaciones a su cónyuge, ascendientes o descendientes, si son socios o asociados, o adquieren tal condición en los tres meses siguientes a la baja de aquél, suscribiendo las aportaciones obligatorias que fuesen necesarias para completar su participación obligatoria en el capital social.   
  
4. En caso de sucesión mortis causa, pueden adquirir la condición de socio, los herederos que lo soliciten y tengan derecho al ingreso de acuerdo con los estatutos y con esta ley, repartiendo entre ellos las participaciones del causante.   
  
Cuando concurran dos o más herederos en la titularidad de una participación, serán considerados socios todos ellos, quedando obligados a suscribir las participaciones correspondientes a las aportaciones obligatorias en ese momento.  
  
El heredero no interesado en ingresar en la cooperativa puede exigir la liquidación, sin deducciones, de las participaciones que le correspondan.  
  
5. En los supuestos de los párrafos tres y cuatro, el adquirente de las participaciones no estará obligado a desembolsar cuotas de ingreso por las participaciones recibidas de familiar o causante.  
  
6. Los acreedores personales del socio no podrán embargar ni ejecutar las participaciones sociales  
  
Artículo 55. Reembolso de las aportaciones  
  
1. El socio tiene derecho a exigir el reembolso de sus aportaciones obligatorias en caso de baja de la cooperativa.  
  
La liquidación de estas aportaciones se hará con efectos al cierre del ejercicio social, en el curso del cual hubiere nacido el derecho al reembolso. En caso de expulsión, de la aportación, después de su liquidación según el último balance, se hará la deducción que ordenen los estatutos sociales si se trata de aportaciones obligatorias, que no podrá ser superior al 30 %. En el supuesto de baja voluntaria no justificada, no podrá ser superior al 20 %.  
  
La cooperativa reembolsará la liquidación fijada, en el plazo que señalen los estatutos sociales, que no será superior a cinco años en caso de expulsión, de tres años en caso de baja no justificada, y de un año en caso de defunción o de baja justificada. Durante ese plazo, las aportaciones devengarán el interés legal del dinero, y no podrán ser actualizadas.  
  
2. Las aportaciones voluntarias se reembolsarán en las condiciones que determine el acuerdo que aprobó su emisión o transformación.  
  
3. En el supuesto de que no se hayan actualizado las aportaciones a capital, los estatutos pueden prever que el socio o asociado saliente, que lleve cinco años en la cooperativa, tiene derecho a una parte proporcional a su capital, de la reserva de actualización constituida al efecto conforme al artículo 59.3.A).  
  
Artículo 56. Otros medios de financiación  
  
1. Los estatutos sociales o la asamblea general, podrán exigir a los socios, cuotas de ingreso o periódicas no reembolsables. Las cuotas de ingreso se integrarán en el fondo de reserva obligatoria.  
  
Si los estatutos sociales hubieran previsto cuotas de ingreso sin determinar su cuantía, éstas no podrán exceder del resultado de dividir el fondo de reserva obligatorio por el número de socios, o número de aportaciones, según vengan determinadas las cuotas por socio, o por módulos de participación.  
  
2. Los bienes o fondos entregados por los socios para la gestión cooperativa o la utilización de sus servicios, no constituyen aportaciones sociales, ni tampoco integran el patrimonio cooperativo, salvo que estatutariamente se establezca lo contrario; por lo que son embargables por los acreedores personales de los socios, dejando a salvo los preferentes derechos que pudieran corresponder a la cooperativa.   
  
3. La asamblea general puede acordar cualquier modalidad de financiación voluntaria de la cooperativa por sus socios y asociados, que en ningún caso integrarán el capital social. Igualmente, podrá emitir obligaciones, siempre de carácter no convertible en participaciones sociales, de acuerdo con la legislación vigente.  
  
4. La asamblea general puede acordar la emisión de títulos participativos, que podrán tener la consideración de valores mobiliarios.  
  
Por dicho título el suscriptor realiza una aportación económica por tiempo predeterminado y a cambio recibe una remuneración que podrá ser fija, variable o mixta.  
  
El acuerdo de emisión concretará el plazo de amortización de los títulos y garantizará la representación y defensa de los intereses de los suscriptores en la asamblea general y en el consejo rector, sin reconocerles derecho de voto.  
  
Artículo 57. Documentación y contabilidad de la cooperativa  
  
1. Las cooperativas deben llevar una contabilidad ordenada y adecuada a su actividad con arreglo al Código de Comercio, ajustándose a los principios y criterios establecidos en el Plan General Contable y respetando las peculiaridades de su régimen económico. Además, llevarán legalizados, en la forma que reglamentariamente se determine, los siguientes libros:  
  
a) Registro de socios, asociados y aportaciones sociales.  
  
b) Libro o libros de actas de la asamblea general, del consejo rector y, en su caso, de las juntas preparatorias y de otros órganos colegiados.  
  
c) Cualesquiera otros que vengan exigidos por otras disposiciones legales  
  
2. El consejo rector deberá elaborar un informe sobre la gestión en el que explicará con toda claridad la marcha de la cooperativa y las expectativas reales, respetando la congruencia con los documentos contables.  
  
3. El consejo rector pondrá a disposición de los auditores, conforme al art. 45, las cuentas anuales y el informe de gestión para que emitan su informe.  
  
4. Las cuentas anuales, el informe sobre la gestión y, en su caso, el informe de auditoría, se pondrán a disposición de los socios de acuerdo con lo establecido en el art. 21 de esta ley.  
  
5. Los administradores presentarán para su depósito en el Registro de Cooperativas, durante el mes siguiente a su aprobación, las cuentas anuales, el informe de gestión y el informe de auditoría. Las cuentas anuales y el informe de gestión deberán ir firmados por todos los administradores y , si faltare la firma de alguno, se señalará con expresa indicación de la causa.  
  
Artículo 58. Determinación de los resultados de ejercicio  
  
1. La determinación de los resultados del ejercicio de la cooperativa se llevará a cabo conforme a la normativa general contable.  
  
2. No obstante, las cooperativas deberán distinguir claramente en la memoria del ejercicio entre resultados ordinarios cooperativos o propios de la actividad cooperativizada con los socios y resultados ordinarios extracooperativos, propios de la actividad cooperativizada con no socios.  
  
A) Se considerarán ingresos ordinarios cooperativos los siguientes:  
  
a) Los obtenidos de la venta de productos o servicios de los socios y de productos o servicios de la cooperativa, en el cumplimiento de su objeto social.  
  
b) Los obtenidos de la venta o suministro de productos y servicios a los socios.  
  
c) Los de naturaleza financiera obtenidos, bien en inversiones en empresas cooperativas o en empresas participadas mayoritariamente por las mismas, cuando se trate de entidades que realicen actividades preparatorias, complementarias o subordinadas a las de la propia cooperativa, y los que se produzcan como consecuencia de una prudente y eficaz gestión de la tesorería de la cooperativa, para la realización de la actividad cooperativizada.  
  
d) Las subvenciones corrientes.  
  
e) En las cooperativas de crédito y cooperativas con sección de crédito, los intereses y otros rendimientos obtenidos en el mercado financiero o de sus socios.  
  
f) Las cuotas periódicas satisfechas por los socios.  
  
B) Se considerarán ingresos ordinarios extracooperativos, los mencionados en el apartado anterior que sean resultantes de la actividad cooperativizada con terceros no socios.  
  
3. De los ingresos ordinarios, cooperativos y extracooperativos, deberán deducirse en concepto de gastos o minoración de ingresos, los siguientes:   
  
a) Los gastos específicos necesarios para la obtención de cada tipo de ingreso. A los ingresos cooperativos se les deducirá en concepto de gasto, el importe asignado a los bienes y servicios prestados por los socios a la cooperativa.  
  
b) Los gastos generales necesarios para el funcionamiento de la cooperativa.  
  
c) Los intereses devengados por sus socios y asociados.  
  
d) Las cantidades destinadas a amortizaciones.  
  
e) Los gastos que genere la financiación externa de la cooperativa.  
  
f) Las otras deducciones que permita hacer la legislación común.  
  
Los gastos o deducciones señalados en los apartados b), c), d), e) y f) se imputarán proporcionalmente a las cifras de ingresos ordinarios cooperativos y extracooperativos.  
  
4. En la memoria anual, la cooperativa deberá reflejar la liquidación del presupuesto de ingresos y gastos del fondo de formación y promoción cooperativa del ejercicio anterior, y el plan de inversiones y gastos de éste para el ejercicio en curso.  
  
5. Las cooperativas que cumplan los requisitos que obligan a las sociedades anónimas a llevar sus cuentas anuales según el modelo normal estarán sujetas a idéntico régimen, en cuanto sea compatible con su naturaleza.  
  
Artículo 59. Distribución de excedentes y beneficios  
  
1. Los beneficios extracooperativos y extraordinarios, una vez deducidas las pérdidas de ejercicios anteriores, se destinarán al fondo de reserva obligatoria.  
  
2. Los excedentes netos, procedentes de las operaciones con los socios, constituirán los excedentes disponibles.  
  
3. Los excedentes disponibles se destinarán:  
  
A) Como mínimo, un 20 % al fondo de reserva obligatoria y un 10 % al fondo de formación y promoción cooperativa. Mientras que el fondo de reserva obligatoria no alcance el 50 % del capital social, la dotación obligatoria al fondo de formación y promoción cooperativa podrá reducirse hasta la mitad, destinándose el resto al fondo de reserva obligatoria.  
  
Los estatutos sociales podrán prever la constitución de una reserva que permita la actualización de las aportaciones que se restituyan a los socios y asociados salientes, determinando, en este caso, la proporción de los excedentes disponibles que habrá que destinar en cada ejercicio a la constitución de dicha reserva. En todo caso, la actualización de las aportaciones sociales se limitará a corregir los efectos de la inflación y tendrá en cuenta el ejercicio en que fueron desembolsadas.  
  
Constituidas tales reservas, se detraerán de los excedentes las cantidades atribuidas, en su caso, a los asociados, que se distribuirán según el régimen previsto al efecto.  
  
B) El resto podrá distribuirse a los socios en concepto de retorno, en proporción a las operaciones hechas por cada uno con la cooperativa en el citado ejercicio; y en su caso, a la participación de los trabajadores asalariados. Esta participación tendrá carácter salarial y será compensable con el complemento salarial de similar naturaleza establecido en la normativa laboral aplicable. En el caso de que la participación en los resultados de la cooperativa fuese inferior al correspondiente complemento salarial, se aplicará este último.  
  
La distribución de retornos podrá hacerse:   
  
a) Mediante su pago en efectivo en el plazo de tres meses desde la aprobación de las cuentas anuales.  
  
b) Mediante la asignación de participaciones voluntarias en el capital social previo consentimiento del socio.  
  
c) Mediante la creación de un fondo de retornos en los términos previstos en el artículo 61.   
  
d) Mediante la creación de una reserva voluntaria en los términos establecidos en los estatutos sociales o en la asamblea general.  
  
4. Si los estatutos sociales establecen que la totalidad del excedente neto del ejercicio se destine a patrimonio irrepartible, no será necesario separar contablemente los ingresos cooperativos de los extracooperativos.  
  
En este caso, la cooperativa deberá destinar el resultado positivo: en un 5% al fondo de formación y promoción cooperativa; a los trabajadores de la cooperativa una participación que no será inferior al 2% de dichos resultados, sin que en ningún caso pueda ser superior a una mensualidad; y si tiene socios de trabajo, los estatutos podrán establecer que se les asigne una participación sobre el resultado, que no podrá ser inferior al 5% de los resultados positivos, sin que en ningún caso pueda exceder de dos mensualidades.  
  
Artículo 60. Imputación de pérdidas  
  
1. Los estatutos deberán fijar los criterios de compensación de las pérdidas derivadas de la actividad cooperativizada con los socios, de conformidad con las siguientes normas:  
  
a) Al fondo de reserva obligatoria podrán imputarse como máximo el 50 % de las pérdidas.  
  
b) El resto se imputará a los socios en proporción a las operaciones o servicios cooperativizados realizados por cada uno en la cooperativa.   
  
Si estas operaciones o servicios realizados fueran inferiores a los que como mínimo está obligado a realizar el socio conforme a lo establecido en los estatutos sociales, la imputación de las referidas pérdidas se efectuará en proporción a la actividad cooperativizada mínima obligatoria.   
  
2. La liquidación de la deuda de cada socio derivada de la imputación de las pérdidas anteriores se satisfará de alguna de las siguientes formas:  
  
a) Con su pago en efectivo durante el ejercicio en que se aprueban las cuentas del anterior.  
  
b) Con cargo a los retornos que puedan corresponder al socio en los cinco años siguientes, si bien deberán ser satisfechas por el socio en el plazo de un mes si, transcurrido el periodo señalado, quedasen pérdidas sin compensar.  
  
c) Si existiese fondo de retornos, se podrá imputar al mismo el porcentaje que fije la asamblea general.  
  
d) Con su pago mediante la reducción proporcional de las participaciones voluntarias del socio en el capital social.  
  
e) Con su pago mediante la reducción proporcional del importe desembolsado de las participaciones obligatorias al capital social. En este caso, el socio deberá desembolsar dicho importe en el plazo máximo de un año.  
  
f) Con cargo a cualquier crédito que el socio tenga contra la cooperativa, pudiéndolo fraccionar en los siguientes cinco años.  
  
La asamblea general decidirá la forma en que se procederá a la satisfacción de la deuda de cada socio. En todo caso, el socio podrá optar por su pago en efectivo. Si se acuerda el pago mediante la reducción de las participaciones en el capital social, se reducirán en primer lugar las participaciones voluntarias del socio y a continuación el importe desembolsado de las aportaciones obligatorias.  
  
3. Si los estatutos sociales lo establecen, las pérdidas derivadas de la actividad cooperativizada con los socios, que se imputen a éstos, alcanzarán como máximo el importe total de los anticipos asignados a los socios en el ejercicio económico, más su participación en el capital social.   
  
4. La imputación de pérdidas a los asociados se realizará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 24.  
  
5. Las pérdidas extracooperativas y extraordinarias se imputarán al fondo de reserva obligatorio.  
  
Si el importe del fondo de reserva obligatorio fuese insuficiente para compensar las pérdidas, la diferencia se recogerá en una cuenta especial para su amortización en los cinco próximos ejercicios, con cargo a futuros beneficios.  
  
En el caso de que tuviese que reducir el capital social en compensación de estas pérdidas, se reducirán las aportaciones de los socios en proporción al capital social suscrito por cada uno, iniciándose la imputación por las aportaciones obligatorias. Los asociados soportarán las pérdidas proporcionalmente a sus aportaciones.  
  
Artículo 61. Fondos de retornos  
  
Por acuerdo de la asamblea general y de conformidad con lo establecido en el artículo 59, la cooperativa podrá crear fondos con los retornos acreditados a los socios.  
  
El acuerdo de constitución del fondo determinará, al menos, el destino del mismo, el plazo para su restitución a los socios y la retribución que devengará para éstos. En ningún caso, estos fondos podrán devengar un interés superior a tres puntos por encima del interés legal del dinero.  
  
Artículo 62. Fondos obligatorios  
  
1. El fondo de reserva obligatorio, destinado a la consolidación, desarrollo y garantía de la cooperativa, es irrepartible entre los socios.  
  
2. Al fondo de reserva obligatorio se destinarán necesariamente:  
  
a) Las cuotas de ingreso.  
  
b) El porcentaje de los excedentes disponibles que acuerde la asamblea general, de conformidad con el artículo 59 de esta ley.  
  
c) Los beneficios extracooperativos y extraordinarios.  
  
d) La asignación que corresponda como consecuencia de la regularización del balance.  
  
e) Las deducciones sobre las aportaciones obligatorias en caso de baja del socio.  
  
3. El fondo de formación y promoción cooperativa tendrá como fines la formación de los socios y trabajadores de la cooperativa en los principios y técnicas cooperativas, económicas y profesionales; la promoción de las relaciones intercooperativas, la difusión del cooperativismo y la promoción cultural, profesional y social del entorno local o de la comunidad en general.   
  
A tal efecto la dotación del fondo podrá ser aportada total o parcialmente a una unión o federación de cooperativas.  
  
4. Al fondo de formación y promoción cooperativa se destinarán necesariamente:   
  
a) El porcentaje de los excedentes netos que establezcan los estatutos o la asamblea general de conformidad con el artículo 59 de esta Ley.  
  
b) Las sanciones, donaciones y cualquier clase de ayuda recibida para el cumplimiento de los fines de dicho fondo.  
  
5. El fondo de formación y promoción cooperativa es irrepartible e inembargable excepto por deudas contraídas para el cumplimiento de sus fines.   
  
Hasta el momento de su gasto o inversión sus recursos se conservarán en efectivo o materializados en bienes de fácil liquidez.  
  
El importe del fondo que no se haya aplicado deberá materializarse dentro del ejercicio económico siguiente en depósitos en intermediarios financieros o valores de deuda pública, cuyos rendimientos se aplicarán al mismo fin. Dichos depósitos o valores no podrán ser pignorados ni afectados a préstamos o cuentas de crédito, y vendrán representados en el pasivo del balance por la correspondiente partida.  
  
Si dicho fondo o parte del mismo se materializase en bienes de inmovilizado, se tendrá que hacer, en su caso, expresa referencia en el Registro de la Propiedad a su carácter inembargable.   
  
6. La Conselleria competente en materia de trabajo podrá autorizar excepcionalmente la aplicación del fondo de formación y promoción cooperativa a fines distintos de los establecidos en el apartado 3.  
  
Capítulo VI  
  
Modificación de los estatutos sociales, disolución y liquidación  
  
Artículo 63. Modificación de los estatutos sociales  
  
1. Los estatutos sociales de la cooperativa pueden ser modificados por acuerdo de la asamblea general, con los requisitos que establece esta ley, el cual deberá inscribirse en el Registro de Cooperativas mediante documento público.  
  
2. No obstante, el consejo rector podrá modificar el domicilio social, siempre que continúe dentro del mismo término municipal, informándolo inmediatamente a todos los socios.  
  
3. El acuerdo de cambio de denominación, de cambio de domicilio y de modificación del objeto social se anunciará en un diario de gran difusión en el ámbito de actuación de la cooperativa.  
  
4. Cuando la modificación consista en el cambio de la clase de cooperativa, en la modificación del objeto social o en el cambio de responsabilidad de los socios, los que hayan votado en contra o los ausentes que expresen su disconformidad por escrito dirigido al consejo rector en el plazo de 40 días, a contar desde la inscripción del acuerdo en el Registro de Cooperativas, tendrán derecho a separarse de la cooperativa y su baja se considerará como justificada  
  
Artículo 64. Modificación del capital social mínimo  
  
1. La modificación consistente en la reducción del capital social mínimo exigirá la publicación previa del acuerdo de la asamblea general de modificación de los estatutos sociales en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en un diario de gran difusión en su ámbito de actuación. Si la reducción del capital social mínimo es debida a la reducción del capital como consecuencia de la restitución de aportaciones a los socios, los acreedores sociales podrán en el mes siguiente, oponerse a la ejecución del acuerdo si sus créditos no son pagados o suficientemente garantizados. El balance de situación de la cooperativa verificado por los auditores de cuentas que estén en el ejercicio de su cargo, con el informe de éstos, que demuestre la solidez económica y financiera de la cooperativa, podrá ser considerado por el juez como garantía suficiente.   
  
Será nula toda reducción de aportaciones al capital social por debajo de su cuantía mínima que se realice sin respetar las formalidades y garantías en favor de los acreedores sociales que establece el párrafo anterior.  
  
2. Las formalidades y garantías reseñadas en el apartado 1, no serán exigibles cuando la reducción de capital lo sea para compensar las pérdidas sociales legalmente imputables a capital social. En este caso, el balance de situación que servirá de base para la adopción del acuerdo por la asamblea general y su inscripción en el Registro de Cooperativas será verificado por los auditores de cuentas de la cooperativa, en el caso de que esté obligada a someter sus cuentas a dicha verificación y en el informe especial que estos deberán emitir certificarán la existencia de las pérdidas sociales imputables conforme al artículo 60 de esta ley.  
  
Artículo 65. Fusión  
  
1. Podrán fusionarse dos o más cooperativas de la misma o distinta clase, mediante la constitución de una cooperativa nueva o la modificación de la cooperativa absorbente.  
  
2. El procedimiento legal para la fusión será el siguiente:  
  
a) La asamblea general de cada cooperativa, debidamente convocada, deberá aprobar sin modificaciones, el proyecto de fusión fijado en un convenio previo por los respectivos consejos rectores. El proyecto de fusión será enviado a cada socio con la convocatoria de la asamblea general, acompañado de una memoria del consejo rector sobre la conveniencia y efectos de la fusión proyectada y, de un informe de los auditores de cuentas, que estuvieran en el ejercicio de su cargo, sobre la situación económica y financiera de las cooperativas que intervienen y la previsible de la cooperativa resultante y de los socios, como consecuencia de la fusión.  
  
En las cooperativas de más de 5.000 socios, estos documentos serán facilitados a aquellos socios que lo soliciten mediante la entrega de copia de los mismos en el domicilio social.   
  
b) El acuerdo de fusión de cada una de las cooperativas será publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en un diario de gran difusión en el ámbito de actuación de la cooperativa.   
  
c) Dentro del mes siguiente a la publicación del último anuncio de fusión, los acreedores sociales podrán exigir garantías de que la cooperativa resultante de la fusión pagará sus créditos. La solidez económica y financiera que se desprenda de los informes de los auditores de cuentas podrá ser considerada por el juez como garantía suficiente. Dentro del mismo plazo los socios disconformes podrán separarse de su cooperativa, y la cooperativa resultante de la fusión asumirá la obligación de liquidación de la cuota o aportaciones en la forma regulada en esta Ley para el caso de baja justificada.   
  
d) Cada una de las cooperativas queda obligada a continuar el procedimiento de fusión desde el momento en que el proyecto de fusión haya sido aprobado por la asamblea general de todas ellas. La ejecución de los acuerdos de fusión se hará mediante escritura pública única, en la que figurará la disolución de las cooperativas que se disuelvan, y las menciones legales de la cooperativa de nueva constitución o las modificaciones de la cooperativa absorbente. Esta escritura servirá para la cancelación de las primeras y la inscripción de la nuevamente constituida o modificaciones de la absorbente en el Registro de Cooperativas.   
  
e) Todos los derechos y obligaciones de las cooperativas disueltas, que no entrarán en liquidación, pasan automáticamente al patrimonio de la sociedad resultante.  
  
f) La elaboración, contenido y formalidades del proyecto de fusión, la documentación a facilitar a cada socio, y el régimen del balance de fusión se regirán por lo dispuesto en la Ley General de Cooperativas.  
  
g) Salvo prohibición expresa de su propia ley reguladora, podrán integrarse mediante fusión, en una cooperativa, las sociedades agrarias de transformación, y las sociedades laborales.  
  
Artículo 66. Escisión  
  
1. La escisión de la cooperativa puede consistir:   
  
a) En la disolución, sin liquidación, mediante la división de su patrimonio en dos o más partes. Cada una de éstas se traspasará en bloque a cooperativas de nueva creación o será absorbida por otras ya existentes, o se integrará con las partes ya escindidas de otras cooperativas en una de nueva creación. En estos dos últimos casos se denominará escisión-fusión.  
  
b) En la división de una o más partes del patrimonio de una cooperativa, sin la disolución de ésta, y el traspaso en bloque de la parte o partes segregadas a otras cooperativas de nueva constitución o ya existentes.  
  
2. En todos estos casos, la cooperativa que acuerde su escisión deberá observar los trámites establecidos en el artículo anterior para la fusión, y sus socios y acreedores, podrán ejercer los mismos derechos. El proyecto de escisión o, en su caso, de escisión-fusión, la memoria del consejo rector y el informe de los auditores de cuentas independientes, deberán referirse a la situación previsible en cada uno de los patrimonios resultantes y en los derechos de los socios.  
  
Artículo 67. Cesión global del activo y del pasivo  
  
1. La asamblea general, con los requisitos y mayorías establecidos para la modificación de estatutos, podrá acordar la cesión global del activo y del pasivo a uno o varios socios o terceros, fijando las condiciones de la cesión; para lo que deberán tener en cuenta el informe preceptivo elaborado por experto independiente sobre la valoración del patrimonio cedido. Si la asamblea general, por mayoría simple, lo considera conveniente podrá solicitar el informe de otro experto.  
  
2. El acuerdo de cesión se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en un diario de gran difusión del ámbito de actuación del cedente y cesionario, con expresión de la identidad de este último. En el anuncio se hará mención al derecho de los acreedores de la cooperativa cedente y de los acreedores del cesionario o cesionarios a obtener el texto íntegro del acuerdo de cesión y a oponerse al mismo según el régimen que se señala a continuación.  
  
Dentro del mes siguiente al último anuncio citado, los acreedores de la cooperativa cedente y del cesionario o cesionarios, podrán oponerse a la cesión en las mismas condiciones y con los mismos efectos previstos para el caso de fusión.  
  
Artículo 68. Transformación  
  
1. Las cooperativas podrán transformarse en sociedades civiles o mercantiles de cualquier clase siempre que se cumplan los requisitos siguientes:  
  
a) La transformación solo podrá efectuarse por necesidades empresariales que no puedan atenderse razonablemente en el sistema jurídico cooperativo.  
  
b) La transformación requiere acuerdo, expreso y favorable, de la asamblea general, adoptado con los requisitos establecidos para modificar los estatutos.  
  
c) El acuerdo de la asamblea deberá publicarse en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en dos periódicos de gran difusión en el territorio en que la cooperativa tenga su domicilio y ámbito de actuación.  
  
d) La escritura pública de transformación incluirá todas las menciones legal y reglamentariamente exigidas para la constitución de la entidad cuya forma se adopte, respetando lo dispuesto en la presente ley.   
  
Dicha escritura pública habrá de ser presentada en el Registro de Cooperativas para inscribir la baja correspondiente e irá acompañada del balance de situación cerrado el día anterior al acuerdo de transformación y verificado por los auditores de cuentas, o bien del balance del último ejercicio, si hubieren transcurrido menos de seis meses desde el cierre del mismo, y hubiese sido depositado en el domicilio social, a disposición de los socios, desde el mismo día en que se cursó la convocatoria de la asamblea general.  
  
También se relacionarán los socios que hayan ejercitado el derecho de separación y el capital que representen, así como, el balance final elaborado por los administradores y cerrado el día anterior al otorgamiento de la escritura.  
  
2. La transformación no afecta a la personalidad jurídica de la cooperativa transformada, que continuará subsistiendo bajo su nueva forma.  
  
3. Tendrán derecho de separación los socios que hayan votado en contra y los que, no habiendo asistido a la asamblea, expresen su disconformidad mediante escrito dirigido a los administradores, en el plazo de cuarenta días desde la publicación del último anuncio del acuerdo. Tales socios tendrán derecho al reembolso de sus aportaciones al capital, de acuerdo con el régimen de la baja justificada.  
  
4. Los estatutos sociales, o en su defecto, la asamblea general, determinarán la forma en que se acreditará a quienes sean los destinatarios del haber líquido social conforme al artículo 71 de esta Ley, el valor nominal de las dotaciones del fondo de reserva obligatorio, bien como cuentas en participación de la sociedad resultante del proceso transformador, o como créditos retribuidos a un interés de tres puntos sobre el legal del dinero, que se reembolsarán en el plazo máximo de 5 años.  
  
El fondo de formación y promoción cooperativa tendrá la aplicación estatutariamente prevista y, en su defecto, la establecida para el supuesto de liquidación de la cooperativa.  
  
5. Al aprobar la transformación, la asamblea general acordará la distribución de las participaciones en el capital social de la nueva entidad, en proporción directa al capital desembolsado por cada socio en la cooperativa, actualizado en su caso.  
  
Lo dispuesto en los números anteriores, se entiende sin perjuicio de lo que resulte de la naturaleza y régimen de la sociedad transformada resultante.  
  
Artículo 69. Transformación en cooperativas  
  
1. Las sociedades y las agrupaciones de carácter no cooperativo podrán transformarse en cooperativas de alguna de las clases reguladas en la presente ley, siempre que no exista precepto legal que lo prohiba expresamente.  
  
2.La transformación será acordada según el régimen y garantías exigido por la legislación aplicable, no afectará a la personalidad jurídica de la entidad transformada y se hará constar en escritura pública, que expresará necesariamente todas las menciones previstas en esta ley para la constitución de una cooperativa.  
  
3. La escritura pública de transformación se presentará para su inscripción, acompañada del balance de situación cerrado el día anterior al del acuerdo de transformación y verificado por los auditores de cuentas, en el Registro de Cooperativas y en cuantas oficinas o registros resulten pertinentes de conformidad con el régimen de la sociedad transformada.  
  
4. La transformación en cooperativa, no altera el anterior régimen de responsabilidad de los socios de la entidad transformada por las deudas sociales contraídas con anterioridad a la transformación de la entidad, a no ser que los acreedores hayan consentido expresamente la transformación.  
  
Artículo 70. Disolución   
  
1. La cooperativa quedará disuelta, y salvo los casos de fusión y escisión, entrará en liquidación, por las causas siguientes:   
  
a) Cumplimiento del plazo fijado en los estatutos sociales, salvo que la asamblea general acuerde la prórroga, cuya escritura pública deberá presentarse en el Registro de Cooperativas antes de la expiración del plazo.   
  
b) Finalización del objeto social o imposibilidad de realizarlo.  
  
c) La paralización de los órganos sociales.   
  
d) Reducción del número de socios por debajo del mínimo legal necesario para constituir la cooperativa, si no se reconstituye en el período de un año.   
  
e) Reducción de la cifra del capital social por debajo del mínimo establecido en los estatutos, si se mantiene durante un año, salvo que se reduzca la cifra estatutaria. Así como, por la reducción del capital social por debajo del capital mínimo legal, si no se restituye en el mismo plazo.  
  
f) Fusión y escisión.   
  
g) Acuerdo de la asamblea general con el voto favorable de dos tercios de los socios presentes y representados.   
  
h) Acuerdo de la asamblea general adoptado, como consecuencia de la declaración de la cooperativa en situación concursal, por el voto de la mayoría simple de los socios presentes y representados.  
  
i) La descalificación de la cooperativa de acuerdo con esta ley.  
  
j) Cualquier otra causa establecida en esta Ley o en los estatutos sociales.  
  
2. Las causas de disolución requerirán un acuerdo de la asamblea general que será tomado por mayoría simple de los socios presentes y representados, salvo los apartados f) y g). Producida cualquiera de las causas, los administradores convocaran la asamblea general en el plazo de dos meses. Si no fuera convocada, no se reuniese en el plazo estatutariamente establecido o, reunida no pudiera adoptarse tal acuerdo, o se adoptase un acuerdo contrario a declarar la disolución, los administradores deberán solicitar la disolución judicial de la cooperativa, que también podrá solicitar cualquier interesado.   
  
3. El acuerdo de disolución o la resolución judicial que la declare, deberá inscribirse en el Registro de Cooperativas y publicarse en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en un diario de gran difusión en el territorio del domicilio social o ámbito de actuación.  
  
Artículo 71. Liquidación  
  
1. La cooperativa disuelta conserva su personalidad durante el procedimiento de liquidación y deberá actuar añadiendo a su denominación social la mención «en liquidación».  
  
2. En cualquier momento, la asamblea general podrá adoptar un acuerdo de reactivación de la cooperativa, siempre que, se elimine la causa que motivó la disolución y aún no se haya distribuido el haber social líquido.  
  
3. La liquidación correrá a cargo de los socios liquidadores, que en número de tres o cinco deberá elegir la asamblea general en el mismo acuerdo de disolución o en el plazo de un mes desde la entrada en liquidación. En caso contrario, los liquidadores socios o no, serán designados por el Consejo Valenciano del Cooperativismo a solicitud de cualquier socio o acreedor, o de oficio, por el Consejo Valenciano del Cooperativismo o la conselleria competente en materia de cooperativas.  
  
4. A los liquidadores elegidos por la asamblea general se les aplicarán las normas sobre elección, revocación, incompatibilidad, responsabilidad y retribución de los miembros del consejo rector. Y a los designados por el Consejo Valenciano del cooperativismo o la conselleria competente, se aplicarán las correspondientes a responsabilidad, incompatibilidad y retribución.  
  
5. Los liquidadores harán inventario y balance inicial de la liquidación, y procederán a la realización de los bienes sociales y al pago de las deudas. Siempre que sea posible, intentarán la venta en bloque de la empresa o de unidades organizadas de producción de la cooperativa. La venta de los bienes inmuebles se hará en pública subasta, salvo que la asamblea general apruebe expresamente otro sistema válido.  
  
6. A continuación, satisfarán a cada socio el importe de su cuota o aportación líquida actualizada, comenzando por las aportaciones voluntarias y siguiendo con las aportaciones obligatorias. Por último, destinarán el haber líquido resultante, a la unión o federación a la que esté asociada la cooperativa, para los fines que señalen los estatutos sociales o en otro caso, a los que decida el Consejo Valenciano del Cooperativismo. A los mismos fines se dedicarán los activos líquidos del fondo de formación y promoción cooperativa, el cual sólo quedará sometido a liquidación para pagar las deudas contraídas para la realización de sus fines específicos, salvo que de acuerdo con el artículo 62. 6 se estableciese otro destino.  
  
Si en el plazo de dos años desde la adopción del acuerdo de disolución, no se hubiera terminado el proceso de liquidación, los liquidadores consignarán judicialmente el importe de los créditos pendientes de pago y destinarán el resto del haber líquido irrepartible a los fines señalados anteriormente.  
  
Artículo 72. Extinción   
  
1. La cooperativa quedará extinguida con su cancelación en el Registro de Cooperativas, mediante documento público que incorporará el acuerdo de la asamblea general de la cooperativa en que se apruebe el balance final de liquidación y las operaciones de ésta.  
  
2. Tanto el inventario y balance inicial como el balance final de la liquidación, serán sometidos, en su caso, a verificación por los auditores de cuentas que estuviesen ejerciendo el cargo en el momento de la disolución.  
  
3. Los liquidadores depositarán, junto con la solicitud de la cancelación registral, los libros y documentos relativos a la cooperativa, que se conservarán durante seis años.  
  
Artículo 73. Situaciones concursales   
  
1. A la cooperativa se le aplicará la legislación estatal sobre suspensión de pagos y quiebras. La demanda y las resoluciones judiciales relativas a la constitución, modificación y extinción de las situaciones concursales de la cooperativa se inscribirán en el Registro de Cooperativas de la Comunidad Valenciana.  
  
2. La Generalitat Valenciana podrá tomar medidas, y aportar recursos para evitar la crisis patrimonial de la cooperativa antes de la declaración concursal, o que puedan tenerse en cuenta en las posibles soluciones concursales, de acuerdo con esta Ley y con la legislación concursal vigente.  
  
Capítulo VII  
  
Clases de cooperativas  
  
Artículo 74   
  
Las cooperativas pueden constituirse acogiéndose a esta ley para dedicarse a cualquier actividad lícita, con tal de que su régimen económico y los derechos de los socios se ajusten estrictamente al modelo cooperativo.  
  
Las cooperativas se regirán por las reglas generales de esta ley y las propias de la clase a la que pertenezca.  
  
Cuando una cooperativa no se ajuste directamente a ninguna de las clases específicamente reguladas, se regirá, en lo que resulte necesario, por las reglas de la clase con la que guarde mayor analogía.  
  
La Generalitat Valenciana a través de la conselleria competente en materia de trabajo podrá desarrollar reglamentariamente el régimen de las distintas clases previstas y las normas específicas necesarias para desarrollar otras actividades en régimen de cooperativa.  
  
Artículo 75  
  
1. A los efectos de esta ley, las cooperativas podrán clasificarse de acuerdo con los siguientes criterios:   
  
a) Por su base social podrán ser de primero o de segundo grado.   
  
b) Por su estructura socio-económica podrán ser:  
  
- Cooperativas de producción, cuyo objetivo es aumentar la renta de sus socios, y que comprenden las que asocian pequeños empresarios o trabajadores autónomos y las cooperativas de trabajo asociado.  
  
- Cooperativas de consumo, cuyo objetivo es obtener ahorros en las rentas de sus miembros.  
  
c) Por la clase de actividad que constituya su objeto social.   
  
2. A los efectos de la inclusión en una unión o federación de cooperativas la clasificación se basará en los criterios de los apartados b) y c).  
  
3. La regulación específica de las distintas clases de cooperativas no impedirá, la libre delimitación de su objeto social por los estatutos de cada cooperativa y la creación de cooperativas polivalentes cuyo objeto social comprenda actividades de distinta clase, sin perjuicio de destacar las actividades principales a los efectos legales oportunos.  
  
Artículo 76. Cooperativas agrarias  
  
1. Las cooperativas agrarias estarán integradas por titulares de explotaciones agrícolas, ganaderas, forestales o explotaciones conexas a las mismas, cuyo objeto social consistirá en realizar operaciones encaminadas al mejor aprovechamiento de tales explotaciones.  
  
Las sociedades agrarias de transformación, comunidades de regantes y otras sociedades civiles agrarias no podrán representar más del 40% de los socios de estas cooperativas.  
  
El derecho de voto podrá ponderarse de acuerdo con el volumen de actividad cooperativizada por cada socio, fijándose en estatutos el criterio de su atribución, y sin que el número de votos por socio exceda de 3.  
  
2. Tendrán la consideración de actividades conexas, principalmente las de venta directa de los productos aportados a la cooperativa por sus socios o adquiridos de terceros, en las condiciones que establece esta ley; las de transformación de los productos de los socios o terceros en iguales condiciones, y las de producción de materias primas para las explotaciones de los socios.  
  
3. Las cooperativas agrarias no podrán realizar operaciones con terceros por importe superior al 40% de la cuantía de las realizadas con los socios, salvo autorización expresa y con los límites y condiciones que fije la conselleria competente en materia de trabajo.  
  
Artículo 77. Objeto de las cooperativas agrarias  
  
1. Las cooperativas agrarias, definidas en el artículo anterior, podrán tener por objeto cualquier servicio o función empresarial ejercidos en común, en interés de sus socios y muy especialmente los siguientes:  
  
a) Proveer a los socios de materias primas, medios de producción, productos y otros bienes que necesiten.  
  
b) Mejorar los procesos de producción agraria, mediante la aplicación de técnicas, equipos y medios de producción, así como, la prestación de toda clase de servicios accesorios que permitan la consecución de los objetivos e intereses agrarios.   
  
c) Industrializar y/o comercializar la producción agraria y sus derivados adoptando, cuando proceda, el estatuto de organización de productores agrarios.   
  
d) Adquirir, mejorar y distribuir entre los socios o mantener en explotación en común tierras y otros bienes susceptibles de uso y explotación agraria.  
  
e) Prestar servicios de toda clase y fomentar actividades encaminadas a la promoción y mejora de la población y medio rurales.   
  
f) Fomentar y gestionar el crédito y los seguros sobre todo mediante cajas rurales, secciones de crédito y otras entidades especializadas.  
  
g) Establecer acuerdos o consorcios con cooperativas de otras ramas con el fin de canalizar directamente, a los consumidores y empresarios transformadores, la producción agraria.   
  
2. Los estatutos sociales de las cooperativas agrarias regularán, muy especialmente, la obligación de utilizar los servicios de la cooperativa que asuman los socios, de acuerdo con la superficie o valor de las respectivas explotaciones, pudiendo establecer y regular el principio de exclusividad. Asimismo, se regularán las distintas secciones de actividades especializadas que se creen en el seno de la cooperativa.  
  
Artículo 78. Cooperativas de explotación comunitaria de la tierra   
  
1. Las cooperativas de explotación comunitaria de la tierra tienen por objeto poner en común tierras u otros medios de producción a fin de crear y gestionar una única empresa o explotación agraria.  
  
2. Los estatutos sociales de estas cooperativas deberán establecer los módulos de participación de los socios que hayan aportado el derecho de uso y aprovechamiento de tierras, maquinaria y otros medios de producción y, de los socios que aporten también, o exclusivamente, su trabajo, los cuales tendrán la condición de socios de trabajo.  
  
Igualmente, fijarán las rentas por la cesión del uso de bienes y los anticipos al trabajo, que no serán superiores al nivel de rentas y retribuciones de la zona.  
  
3. En la constitución de la cooperativa se diferenciarán las aportaciones patrimoniales efectivas, dinerarias o no dinerarias, que integrarán el capital social, de las prestaciones accesorias consistentes en la obligación de aportar trabajo, servicios o asistencia técnica, que no podrán integrar el capital social.  
  
4. Los arrendatarios y otros titulares de derechos de explotación de la tierra podrán ceder el uso y aprovechamiento de ésta, dentro del plazo máximo de duración del contrato, en virtud del cual las poseen, sin que pueda considerarse causa para la resolución de éste.  
  
5. Los estatutos sociales establecerán el plazo mínimo de permanencia de los socios que aporten el derecho de uso y aprovechamiento de tierras u otros medios de producción, siempre que no sobrepasen los veinticinco años, así como las normas sobre transmisión de los derechos de los titulares.  
  
6. Los retornos se acreditarán a los socios en proporción a los anticipos laborales y a las rentas que abonará la cooperativa por la cesión del uso de los bienes.  
  
7. El número de trabajadores con contrato laboral por tiempo indefinido no podrá ser superior al 20% de los socios trabajadores de la cooperativa.  
  
Artículo 79. Cooperativas de trabajo asociado  
  
1. Son cooperativas de trabajo asociado, las que asocian personas físicas que mediante la aportación de su trabajo, realizan cualquier actividad económica o profesional de producción de bienes o servicios destinados a terceros.  
  
Para constituir una cooperativa de trabajo asociado será suficiente la presencia de cuatro socios trabajadores.  
  
Se entenderá, a todos los efectos, que el socio de esta cooperativa inicia la actividad cooperativizada cuando se incorpore efectivamente a la prestación de trabajo en la misma.  
  
Si transcurriese un año desde la constitución de la cooperativa sin que se hubieren incorporado al menos cuatro socios a la efectiva prestación laboral, la cooperativa incidirá en causa de disolución.  
  
Durante este período, si la cooperativa tiene menos de cuatro socios desarrollando la correspondiente prestación laboral, no podrá contratar ningún trabajador.  
  
2. La cooperativa podrá emplear trabajadores asalariados con contrato de trabajo por tiempo indefinido, siempre que el número de jornadas legales realizadas por estos trabajadores durante el ejercicio económico no supere el 10% de jornadas legales de trabajo realizadas por los socios.  
  
No se computarán como trabajadores asalariados por tiempo indefinido, a los efectos de este límite, los supuestos que no se computen para determinar la condición de cooperativas especialmente protegidas, o régimen que le sustituya, en el régimen fiscal.  
  
Si el número de socios es inferior a 10, podrá contratarse un trabajador asalariado con contrato por tiempo indefinido.  
  
En los supuestos de sucesión de empresa, contratas y concesiones se estará a lo dispuesto en la legislación estatal.  
  
Los estatutos podrán prever un régimen especial de admisión de socio para los trabajadores asalariados de la cooperativa. En ningún caso podrá imponerse al trabajador su conversión en socio.  
  
3. Los estatutos sociales podrán fijar un período de prueba para los socios no superior a nueve meses. En caso de técnicos cualificados podrá elevarse a un año. Durante este período de prueba el socio trabajador tendrá los derechos de voz e información, así como, de participación en retornos, siéndole imputables igualmente las pérdidas del ejercicio.  
  
4. Los estatutos sociales de las cooperativas de trabajo asociado regularán las condiciones de prestación de trabajo, que serán como mínimo las establecidas en la legislación laboral.  
  
5. La pérdida de la condición de socio determinará la cesación en la prestación de su trabajo, sin que posea frente a la cooperativa otros derechos que los propios de la condición de socio que ostentase.  
  
6. En esta clase de cooperativas serán consideradas faltas muy graves, además de las previstas en el artículo 18 de esta Ley, las señaladas como tales en el Estatuto de los Trabajadores.  
  
7. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 54 párrafos 4º y 5º de esta Ley, los estatutos de las cooperativas de trabajo asociado podrán establecer que los socios tendrán derecho a adquirir, en el plazo que determinen, las participaciones del socio fallecido. Este derecho de opción no tendrá lugar cuando el sucesor sea trabajador de la cooperativa y reúna los requisitos necesarios para ser socio.  
  
Artículo 80. Cooperativas de consumo  
  
1. Las cooperativas de consumidores y usuarios tendrán por objeto el suministro de bienes y servicios para uso y consumo de los socios y familiares que viven con ellos, incluidas las actividades de tiempo libre, al igual que la defensa de los derechos de los consumidores y usuarios, de acuerdo con la legislación vigente.  
  
2. Estas cooperativas tendrán la doble condición de mayoristas y minoristas, y podrán producir los bienes y servicios que suministren a los socios creando la correspondiente sección de producción, de acuerdo con el artículo 7 de esta ley.  
  
3. Los estatutos de la cooperativa establecerán si ésta puede o no realizar operaciones cooperativizadas con terceros no socios.   
  
4. El fondo de formación y promoción cooperativa se destinará, fundamentalmente, a la defensa de los derechos de los consumidores y usuarios.  
  
5. A todos los efectos, se entenderá que en el suministro de bienes y servicios de la cooperativa a los socios no hay transmisiones patrimoniales, sino que son los mismos socios quienes, como consumidores directos, los han adquirido conjuntamente de terceros.  
  
La cooperativa será considerada a efectos legales como consumidor directo.  
  
Artículo 81. Cooperativas de viviendas  
  
1. Las cooperativas de viviendas tendrán por objeto procurar, exclusivamente para sus socios, viviendas, locales, aparcamientos, servicios o edificaciones complementarias, mediante la obtención de los recursos financieros, la programación, construcción, conservación, rehabilitación y administración de las viviendas, por sí misma o por contrata con terceros. Las viviendas serán adjudicadas en propiedad a cada socio en régimen de propiedad horizontal, o bien se mantendrá la administración de la comunidad, en régimen de cooperativa o por cualquier otro título.  
  
Si lo prevén los estatutos sociales podrán continuar las viviendas en propiedad de la cooperativa, y las cederán a los socios en régimen de arrendamiento.  
  
En caso de baja del socio, la cooperativa podrá retener el importe total que deba reembolsarse al socio saliente, hasta que sea sustituido en sus derechos y obligaciones por otro socio. En los estatutos sociales deberá fijarse el plazo máximo de duración del derecho de retención.  
  
2. Una misma persona, salvo una cooperativa de viviendas, no puede ser titular de más de dos viviendas en régimen cooperativo. Podrá fijarse reglamentariamente un régimen protector de la familia numerosa o de colectivos específicos.  
  
3. El titular del derecho a la adjudicación de una vivienda no podrá transmitir este derecho si hay socios expectantes, excepto a éstos últimos y respetando el orden de antigüedad en el ingreso.  
  
4. En caso de transmisión inter vivos de una vivienda antes de haber transcurrido cinco años desde la adjudicación al socio, el transmitente comunicará previamente, su propósito a la cooperativa. Se exceptúa el caso en que el adquirente sea ascendiente, descendiente o cónyuge del socio.  
  
La cooperativa podrá decidir la adquisición de la vivienda, por acuerdo del consejo rector, adoptado en el plazo de tres meses desde la comunicación, por un precio equivalente a las cantidades aportadas por el transmitente a la cooperativa, debidamente revalorizadas.  
  
Si el transmitente no hace la citada comunicación, la cooperativa podrá ejercitar el derecho de retracto, al mismo precio antes indicado o al precio que figure en el documento de transmisión si fuese inferior, en el plazo de un año a contar desde el momento de la inscripción en el Registro de la Propiedad o, en defecto de ésta, desde que la cooperativa se dé por enterada de la transmisión. En todo caso, el derecho de retracto prescribirá a los cinco años de la efectiva transmisión.  
  
Una vez ejercitados el tanteo o el retracto, la cooperativa adjudicará la vivienda a otro socio de la lista de socios expectantes, respetando el orden de ingreso en la cooperativa.  
  
5. El socio, desde el momento de la inscripción en el Registro de la Propiedad de la escritura de constitución del régimen de propiedad horizontal, podrá exigir la constitución de una hipoteca de máximo para garantizar las cantidades que venga obligado a entregar hasta la adjudicación de la vivienda. Los gastos correrán a cargo del socio.  
  
6. Cuando la cooperativa desarrolle más de una promoción o fase, deberá llevar una contabilidad separada para cada una de ellas, sin perjuicio de la general de la cooperativa. En este caso, las cuentas anuales deberán someterse necesariamente a auditoría. En los estatutos se regulará la existencia de la junta especial de socios de cada fase o promoción, que deberá constituirse y cuyos derechos se fijarán en estatutos.  
  
Artículo 82. Cooperativas de crédito  
  
1. Son cooperativas de crédito aquellas cuyo objeto social es servir a las necesidades financieras de sus socios y de terceros, mediante el ejercicio de las actividades propias de las entidades de crédito. Estas entidades deberán prestar especial interés a las operaciones cooperativizadas con sus socios.  
  
2. Las cooperativas de crédito se regirán por las normas básicas del Estado que afecten específicamente a este tipo de cooperativas o a las entidades de crédito, en general, así como por las normas que apruebe la Generalitat Valenciana en el ámbito de sus competencias sobre cooperativas de crédito. En lo no previsto por dichas normas será de aplicación la presente ley y sus normas de desarrollo.  
  
3. Cuando en los estatutos sociales de las cooperativas de crédito se prevea la posibilidad de voto plural, éste se podrá ponderar de acuerdo con el volumen de actividad cooperativizada, las aportaciones a capital social, o el número de socios de las cooperativas asociadas, en los términos y con las limitaciones que se establezcan reglamentariamente.  
  
4. La Generalitat Valenciana desarrollará el régimen legal de las cooperativas de crédito en aquello que corresponda a su competencia y, a través de la conselleria competente en materia de economía y hacienda, ejercerá las funciones de control, inspección y disciplina de las mismas.  
  
Artículo 83. Cooperativas con sección de crédito  
  
Las cooperativas de cualquier clase o actividad, excepto las de crédito, podrán dotarse de una sección de crédito, la cual, sin personalidad jurídica independiente de la cooperativa, actuará como intermediario financiero.  
  
El régimen singular de las cooperativas con sección de crédito se regirá por sus normas específicas.  
  
Artículo 84. Cooperativas de seguros  
  
1. Las cooperativas de seguros tendrán por objeto la actividad aseguradora y de producción de seguros. Se regirán por la legislación de seguros estatal y de la Comunidad Valenciana, y por esta ley.  
  
2. Estas cooperativas podrán adoptar dos formas:  
  
a) Cooperativa de trabajo asociado que realice la actividad de producción de seguros o la actividad aseguradora, en favor de cualquier asegurado.  
  
b) Cooperativa de asegurados o de consumo de la actividad aseguradora realizada por la misma cooperativa, que podrán operar a prima fija o a prima variable.  
  
Artículo 85. Cooperativas sanitarias  
  
La actividad sanitaria podrá ser objeto de una cooperativa de trabajo asociado, de consumo directo de la asistencia sanitaria, o bien de una cooperativa de seguros.  
  
En todo caso las cooperativas sanitarias deberán someterse al régimen propio de su actividad y a la peculiar regulación de su tipo de cooperativa.  
  
Artículo 86. Cooperativas de servicios empresariales y profesionales  
  
1. Estas cooperativas tienen por objeto la realización de toda clase de servicios empresariales o profesionales, no atribuidos a ninguna otra clase de cooperativas definidas en esta ley, con el fin de facilitar la actividad empresarial o profesional realizada por cuenta propia por sus socios.  
  
2. Por la actividad que realicen pueden ser, entre otras: cooperativas de servicios del mar, del comercio o de detallistas, de transportistas, de artesanos, de profesionales liberales y de artistas.  
  
3. Las cooperativas de servicios de profesionales liberales o de artistas facilitarán la colaboración de éstos, de forma permanente o en proyectos concretos, sin perjuicio de que la ejecución y responsabilidad en su realización se regule de acuerdo con las normas profesionales que les sean de aplicación.  
  
4. Cuando los estatutos sociales prevean la posibilidad de voto plural, éste se podrá ponderar de acuerdo con el volumen de actividad cooperativizada, y se fijará en los estatutos el criterio temporal de su atribución, sin que el número de votos por socio exceda de tres.  
  
Artículo 87. Cooperativas de enseñanza  
  
1. Las cooperativas de enseñanza tendrán por objeto organizar y prestar servicios de enseñanza actividad docente o formativa, en cualquier rama del saber, de la formación, o del aprendizaje técnico, artístico, deportivo u otros.  
  
2. Podrán adoptar las formas siguientes:  
  
a) Cooperativa de trabajo asociado que agrupe a los profesores o enseñantes y personal no docente, con el fin de ofrecer servicios de enseñanza a terceros.  
  
b) Cooperativa de consumo del servicio de enseñanza, integrada por padres o representantes legales de alumnos o por los mismos alumnos.  
  
c) Cooperativa de enseñanza mixta, que se ajustará a los requisitos siguientes:  
  
Primero. En la constitución de la cooperativa se diferenciarán las aportaciones patrimoniales efectivas, dinerarias o no dinerarias, que integrarán el capital social, de las prestaciones accesorias consistentes en la obligación de aportar trabajo, servicios o asistencia técnica, que no podrán integrar el capital social.  
  
Segundo. Los estatutos sociales deberán establecer los módulos de participación en el excedente de los socios que hayan aportado el derecho de uso de inmuebles, instalaciones u otros bienes y, por otro lado, de los socios que aporten también o exclusivamente, su trabajo, los cuales tendrán la condición de socios de trabajo.  
  
Tercero. Los retornos se acreditarán a los socios, dentro de los módulos a que se refiere el apartado anterior, en proporción a los anticipos laborales y a las rentas que abonará la cooperativa por la cesión del uso de los bienes. En todo caso, la imputación de pérdidas garantizará al socio de trabajo una compensación equivalente al salario mínimo interprofesional.  
  
Artículo 88. Cooperativas de transportes  
  
1. Esta cooperativas tendrán por objeto organizar y/o prestar servicios de transporte o bien realizar de actividades que hagan posible dicho objeto.  
  
2. Podrán adoptar las formas siguientes:  
  
a) Cooperativa de trabajo asociado o de transportes propiamente dicha, que agrupa a transportistas, conductores u otro personal, con el fin de llevar a cabo el objeto social.  
  
Los estatutos sociales podrán establecer que todas o parte de las aportaciones, tanto obligatorias como voluntarias, deban consistir en uno o más vehículos de las características que fije la cooperativa. Su tratamiento será el establecido por esta ley para las aportaciones no dinerarias. En caso de baja del socio, el reembolso de las aportaciones en vehículos se hará mediante la devolución del vehículo y el fondo de amortización a él aplicado. Asimismo, los estatutos podrán establecer que los gastos específicos a los que se refiere el artículo 58.3, se imputen a cada vehículo que los haya generado, así como los ingresos, generando de esta forma una unidad de explotación en cada vehículo, susceptible de ser adscrito al socio que haya aportado el mismo.  
  
Estas cooperativas deberán permitir la entrada de nuevos socios cuando durante más de dos años consecutivos hayan venido proporcionando, de forma continuada, servicios a otros transportistas no socios.  
  
b) Cooperativa de servicios, o de transportistas que tiene por objeto facilitar la actividad empresarial realizando labores tales como organizar transporte, administración y talleres.   
  
c) Cooperativa de transporte mixta, que podrá incluir socios exclusivamente de servicio y otros que, no disponiendo de título de transportista, puedan ejercer la actividad con vehículos propios de la cooperativa o aportados por el socio.  
  
Artículo 89. Cooperativas de integración social  
  
1. Estas cooperativas estarán integradas mayoritariamente por disminuidos físicos o psíquicos u otros colectivos con dificultades de integración social. Podrán adoptar la forma de cooperativas de trabajo asociado para organizar, canalizar y promover los productos y servicios del trabajo de los socios, y la de cooperativas de consumo para proveerlos de bienes y servicios de consumo general o específicos.  
  
2. En las cooperativas de integración social podrá participar como socio una entidad pública responsable de la prestación de servicios sociales mediante la designación de un delegado del poder público. Este delegado prestará su trabajo personal de asistencia técnica, profesional y social al lado de los socios de la cooperativa y asistirá a las reuniones de los órganos sociales, ejercitando los derechos de socio.  
  
Los socios disminuidos físicos o psíquicos podrán estar representados en los órganos sociales por quienes tengan su representación legal.  
  
Artículo 90. Cooperativas de servicios públicos  
  
1. La Generalitat Valenciana y las corporaciones locales obligadas a asegurar la existencia de servicios públicos podrán proveer que la prestación directa de éstos se haga mediante la constitución de cooperativas de servicios públicos.  
  
2. En estas cooperativas participarán como socios la entidad o entidades públicas promotoras y los usuarios de los servicios que sean objeto de la cooperativa, sin perjuicio del control público que aquéllas se reserven en cuanto a las condiciones de prestación de los servicios públicos.  
  
3. Se excluye, en todo caso, la prestación de servicios públicos que exijan ejercicio de autoridad pública, como los de orden público y protección civil.  
  
Título II  
  
Del asociacionismo cooperativo  
  
Capítulo I  
  
Disposiciones generales  
  
Artículo 91. Principios generales  
  
1. Las cooperativas, sus uniones y federaciones y la Confederación de Cooperativas Valencianas integran el movimiento cooperativo.  
  
2. El movimiento cooperativo se ordenará de acuerdo con el principio de libertad de asociación.  
  
3. La Generalitat Valenciana adoptará medidas para fomentar la unión de las entidades que asocien cooperativas, así como las relaciones de intercooperación.  
  
Artículo 92. Cooperativa de segundo grado  
  
1. Son cooperativas de segundo grado las integradas por cooperativas y otras personas jurídicas para desarrollar una actividad económica de modo cooperativizado en favor de todos los integrantes.  
  
Las personas jurídicas que no posean la forma de cooperativa no podrán tener en la asamblea general un porcentaje superior al 40% de los votos presentes y representados.  
  
También podrán integrarse directamente como socios en estas cooperativas, los socios de trabajo de las mismas.  
  
2. Los socios comunicarán a la cooperativa la persona o personas que de conformidad con su propio régimen legal, les representen en los órganos de la cooperativa de segundo grado.  
  
3. El derecho de voto en la asamblea se determinará en los estatutos en función de la actividad comprometida o, en su caso, del número de socios.  
  
Si no se fijase regla proporcional, cada socio dispondrá de un voto.  
  
4. Podrán ser nombrados miembros del órgano de administración quienes no sean socios, siempre que no superen en número al de socios administradores.  
  
Los administradores que sean persona jurídica deberán designar la persona física que les represente.  
  
5. Los fondos de formación y promoción cooperativa se integrarán mediante la asignación del 5% de los excedentes del ejercicio.  
  
6. En lo no especialmente previsto, se someterán las cooperativas de segundo grado al régimen general de esta ley.  
  
Artículo 93. Consorcios, grupos cooperativos y otras uniones  
  
1. Con independencia de las formas de asociación citadas en el artículo anterior, las cooperativas podrán constituir sociedades y asociaciones, consorcios y grupos cooperativos, para la realización de fines concretos y determinados, de manera temporal o duradera.  
  
2. Las cooperativas podrán asociarse con otras personas, naturales o jurídicas, para el mejor cumplimiento de sus fines, y poseer participaciones económicas en cualquier tipo de entidad o fórmula asociativa.  
  
Capítulo II  
  
Uniones y federaciones  
  
Artículo 94. Uniones sectoriales y federaciones  
  
1. Las uniones sectoriales de cooperativas estarán constituidas, al menos, por cinco cooperativas de la misma clase.  
  
2. Las uniones sectoriales de cooperativas podrán integrarse en otra unión de cooperativas ya existente, de ámbito geográfico no inferior, o constituir una nueva unión de ámbito geográfico superior.  
  
3. Las uniones sectoriales más representativas creadas en la Comunidad Valenciana podrán adoptar la denominación de federaciones, con indicación de la clase de cooperativas que agrupan.  
  
Tendrá la consideración de unión sectorial mas representativa en cada sector, aquella que acredite asociar, directamente o a través de entidades a ellas asociadas, el mayor número de cooperativas inscritas y no disueltas de su clase.  
  
4. Sólo podrán incluir en su denominación una referencia a un determinado ámbito geográfico aquellas uniones sectoriales o federaciones que acrediten asociar, directamente o a través de entidades a ellas asociadas, el 20%, al menos, de las cooperativas inscritas y no disueltas de su clase con domicilio social en dicho ámbito geográfico.  
  
5. En las uniones de cooperativas constituidas por cooperativas agrarias podrán también integrarse sociedades agrarias de transformación.  
  
En las uniones de cooperativas constituidas por cooperativas de trabajo asociado podrán también integrarse sociedades laborales.  
  
Artículo 95. Uniones intersectoriales  
  
1. Las uniones intersectoriales de cooperativas estarán constituidas, al menos, por tres uniones de diferentes sectores o uniones intersectoriales de ámbito geográfico inferior a la que se trata de constituir.  
  
2. Tendrá la consideración de unión intersectorial más representativa aquélla que integre la mayoría de las uniones más representativas de su ámbito geográfico.  
  
3. Sólo podrán incluir en su denominación una referencia territorial las uniones intersectoriales citadas en el apartado anterior.  
  
4. Las uniones intersectoriales no podrán tener el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana.  
  
Artículo 96. Normas comunes  
  
1. Las uniones y federaciones de cooperativas observarán en su constitución los mismos trámites exigidos en la presente ley para las cooperativas.  
  
Una vez inscritas en el Registro de Cooperativas adquieren personalidad jurídica y tienen plena capacidad.  
  
2. Corresponde a las uniones y federaciones de cooperativas:  
  
a) Representar a los miembros que asocien de acuerdo con lo que establezcan los estatutos de cada unión o federación.  
  
b) Organizar y financiar servicios de asesoramiento, de verificación de cuentas, de asistencia jurídica o técnica, y todos los que sean convenientes para los intereses de sus miembros.  
  
c) Fomentar la formación y promoción cooperativa.  
  
d) Ejercer cualquier otra actividad de naturaleza análoga.  
  
3. Las uniones y federaciones de cooperativas no ejercerán actividades económicas de riesgo, y funcionarán en régimen de presupuesto, en el que se incluirá la determinación de la contribución de los socios al presupuesto anual.  
  
Para cubrir sus inversiones de inmovilizado podrán tener superávit, cuyo destino será obligatoriamente el fondo de reserva irrepartible.  
  
Las uniones y federaciones podrán asociarse a entidades no lucrativas que realicen actividades preparatorias, complementarias o subordinadas a las de la propia unión o federación.  
  
4. El consejo rector presentará para la aprobación de la asamblea general, como estados financieros de ejercicio, el balance y la liquidación del presupuesto y proyecto de presupuesto del ejercicio siguiente, además del informe de gestión. Las federaciones deberán acompañar obligatoriamente el informe de la auditoría.  
  
5. A las uniones y federaciones se les aplicarán, en lo que proceda, las normas establecidas en esta ley para las cooperativas.  
  
Capítulo III  
  
La confederación de cooperativas valencianas  
  
Artículo 97. La confederación  
  
1. La Confederación de Cooperativas Valencianas será el máximo órgano de representación de las cooperativas de la Comunidad Valenciana y de sus organizaciones.   
  
2. La Confederación de Cooperativas Valencianas estará integrada por las federaciones existentes, y por las uniones intersectoriales de ámbito provincial que reúnan como mínimo el 25% de las cooperativas de los sectores integrados en cada unión, que no formen parte de ninguna federación.   
  
3. Corresponderá a la Confederación de Cooperativas Valencianas:   
  
a) La representación pública del movimiento cooperativo.   
  
b) La participación en la difusión de los principios cooperativos y estímulo a la formación y promoción cooperativa.   
  
c) La organización de servicios de interés común para las cooperativas.   
  
d) Establecer relaciones de colaboración con las organizaciones del movimiento cooperativo de otras comunidades autónomas del Estado Español, así como con las del movimiento cooperativo internacional y de otros estados, principalmente europeos.   
  
e) Establecer relaciones de colaboración con las empresas públicas, cajas de ahorros y otras fundaciones de interés general, mutuas de seguros, mutualidades de previsión social, sociedades laborales, sociedades agrarias de transformación, y asociaciones de cualquier clase, así como con las organizaciones creadas por dichas entidades, con el fin de coordinar y potenciar la Economía Social.   
  
f) Establecer relaciones con los sindicatos de trabajadores.  
  
g) Las restantes funciones que se le otorguen en sus estatutos y que le sean encomendadas en el futuro por los poderes públicos.  
  
4. Los estatutos sociales de la Confederación de Cooperativas Valencianas contendrán, al menos, su régimen económico y la regulación de sus órganos rectores, que serán el consejo rector y la asamblea general.  
  
Se aplicarán, en lo que proceda, las normas de esta ley para el régimen de las cooperativas y el régimen económico y contable de las uniones y federaciones de cooperativas.  
  
5. La Confederación, desde el momento de su constitución mediante documento público y su inscripción en el Registro de Cooperativas, tendrá personalidad jurídica y plena capacidad para el cumplimiento de sus fines y el ejercicio de las funciones que le correspondan legalmente.  
  
Título III  
  
Fomento del cooperativismo  
  
Artículo 98. Principio general  
  
La Generalitat Valenciana asume el compromiso de realizar una política de fomento del movimiento cooperativo y de las cooperativas que lo integran, dentro del más riguroso respeto al principio de autonomía que informa estas entidades. De acuerdo con sus programas de actuación, la Generalitat Valenciana adoptará las medidas necesarias para promover la constitución y el desarrollo de cooperativas, de forma que puedan cumplir sus objetivos económicos y sociales, de conformidad con los principios cooperativos.  
  
Artículo 99. Participación del movimiento cooperativo   
  
La Generalitat Valenciana instrumentará la participación del movimiento cooperativo en las instituciones y órganos públicos bajo su dependencia, así como en las decisiones que adopte el Consell de la Generalitat Valenciana y cada una de las consellerias en las materias de la respectiva competencia.  
  
Artículo 100. Instituto de Promoción y Fomento del Cooperativismo   
  
1. Se crea el Instituto de Promoción y Fomento del Cooperativismo como órgano especializado de la Generalitat Valenciana, para el ejercicio de las funciones de promoción, formación y asesoramiento de las entidades cooperativas.  
  
2. El Instituto actuará colaborando en la financiación de las actividades promovidas por el movimiento cooperativo y promoviendo actuaciones o proyectos de forma directa cuando sea necesario.  
  
3. Reglamentariamente se fijará la estructura del Instituto y se regulará su funcionamiento, así como la participación de la Confederación de Cooperativas Valencianas en sus órganos de dirección.  
  
Artículo 101. Formación cooperativa   
  
La Generalitat Valenciana fomentará la formación cooperativa, y con este fin:   
  
a) Formulará programas de formación a través del Consejo Valenciano del Cooperativismo, solicitando la participación en ellos de las propias cooperativas, tanto en lo que atañe a su gestión o ejecución, como en lo referente a su financiación a través de los respectivos fondos de formación y promoción cooperativa.   
  
b) Coordinará todas las actividades de formación cooperativa realizadas con cargo a su presupuesto.  
  
c) Incluirá la enseñanza del cooperativismo en el sistema educativo en sus distintas clases y niveles y fomentará la creación de cooperativas de enseñanza.   
  
Artículo 102. Fomento del empleo   
  
1. La Generalitat Valenciana realizará programas de ayuda para la creación y desarrollo de cooperativas, en el marco de su política general y en la aplicación de la política de ocupación.  
  
Se garantizará la participación y colaboración de los distintos sectores cooperativos en la ejecución de los programas de inversiones públicas de la Generalitat Valenciana.  
  
2. Se promocionará la creación de cooperativas para la gestión de servicios públicos, y se fomentará la participación de los usuarios, en colaboración con los distintos organismos competentes.  
  
3. Las cooperativas tendrán derecho preferente en los casos de empate en los concursos y subastas en que participen, convocados por la administración pública valenciana y entes dependientes de ella, para la realización de obras, servicios y suministros.  
  
4. Se promocionará la creación de cooperativas de trabajo asociado como solución a las empresas en crisis que sean viables, a los sectores productivos en crisis y a las comarcas deprimidas.  
  
5. Se promocionará la creación de cooperativas de trabajo juvenil como complementarias a las actividades y centros de formación profesional, así como, el fomento de la ocupación de los jóvenes en las distintas clases de cooperativas.   
  
6. Se promocionará la creación de cooperativas que fomenten la ocupación de los marginados con el fín de conseguir su integración social.   
  
Artículo 103. Fomento de las relaciones intercooperativas   
  
La Generalitat Valenciana adoptará las medidas necesarias para el fomento de las relaciones entre las cooperativas, y en particular, la creación de cooperativas de segundo grado, la fusión de cooperativas, el establecimiento de grupos cooperativos y de conciertos o consorcios, encaminados a su consolidación y mejor cumplimiento de los principios cooperativos.  
  
Con este fin, se establecerán subvenciones, desgravaciones o créditos preferentes, siempre que, la actuación propuesta sea favorable al movimiento cooperativo, y así lo reconozca el Consejo Valenciano del Cooperativismo mediante informe previo.  
  
Artículo 104. Medidas especiales de fomento   
  
1. La Generalitat Valenciana promocionará la emisión de valores representativos de empréstitos por las cooperativas, o por sí misma para realizar programas de fomento cooperativo.   
  
2. La Generalitat Valenciana fomentará la creación de cooperativas y su colaboración en la ejecución de los programas de obras públicas, urbanismo y viviendas.  
  
Para el cumplimiento de estos fines, la Generalitat Valenciana, para las cooperativas de viviendas sociales fomentará la adquisición por el sistema de adjudicación directa de terrenos de gestión pública. Igualmente, fomentará la colaboración para estos fines con las corporaciones locales.  
  
3. En particular, la Generalitat Valenciana fomentará la creación de cooperativas:  
  
a) En las actividades de agricultura, ganadería, silvicultura, apicultura y pesca, tanto en los procesos de producción, transformación, comercialización e industrialización, como en las actividades relacionadas con el turismo rural.   
  
b) De consumidores y usuarios con el fin de abaratar el coste de comercialización de los productos de consumo más generalizados y como medio de defensa de los derechos del consumidor y usuario.  
  
c) De transportistas individuales, tanto de trabajo asociado, como de cooperativas de servicios comunes.   
  
d) Cuyo objeto sean actividades culturales, artísticas, deportivas, de tiempo libre, de prestación de servicios sociales y de realización de otras actividades de interés cívico  
  
4. En las cooperativas de pequeña dimensión la Generalitat Valenciana podrá subvencionar el coste de los honorarios de la auditoría. Se considerarán a estos efectos cooperativas de pequeña dimensión las de trabajo asociado con un número de diez o menos socios y las demás con una cifra anual de negocio de menos de doscientos millones de pesetas.  
  
5. La Generalitat Valenciana podrá calificar como entidad de carácter no lucrativo a las cooperativas que por su objeto, actividad y criterios económicos de funcionamiento, acrediten su función social, en los términos que reglamentariamente se determinen. Estas cooperativas tendrán como características mínimas:  
  
a) Los estatutos podrán fijar que la función de los administradores se ejerza gratuitamente.  
  
b) Los excedentes de explotación del servicio, en caso de haberlos, se reinvertirán en su totalidad en la mejora de los servicios que da la cooperativa.  
  
Título IV  
  
La Administración pública y el cooperativismo  
  
Artículo 105. Competencia administrativa  
  
1. La actuación de la Generalitat Valenciana en materia de cooperativismo se ejercerá a través de la Conselleria competente en materia de trabajo en las funciones de ejecución, inspección, sanciones administrativas y fomento que prevé esta ley, sin perjuicio de las facultades reconocidas a otras consellerias en relación al cumplimiento de la legislación específica que les corresponda aplicar.  
  
2. La Conselleria competente en materia de trabajo propondrá al Consell de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con el artículo 31 de la Ley de Gobierno de la Generalitat Valenciana de 30 de diciembre de 1983, la creación de una comisión interdepartamental integrada por las consellerias que ostenten competencias específicas en materia de cooperativas.  
  
Esta comisión, presidida por el conseller competente en materia de trabajo, tendrá por finalidad la coordinación de las acciones de gobierno en materia de cooperativas.  
  
Artículo 106. Inspección y régimen disciplinario  
  
1. La Conselleria competente en materia de trabajo realizará la inspección de las cooperativas del modo que orgánicamente se determine.  
  
2. Las infracciones a la legislación cooperativa serán objeto de sanción administrativa, previa instrucción del oportuno expediente, sin perjuicio de las consecuencias y responsabilidades civiles, penales y de otro orden a que puedan dar lugar.  
  
3. Las infracciones a la legislación cooperativa cometidas por las entidades cooperativas y por los miembros de sus órganos sociales, a los efectos de su sanción administrativa, se clasificarán en muy graves, graves y leves.  
  
4. Las sanciones se graduarán de acuerdo con la naturaleza de las conductas, sus consecuencias económicas y sociales, la mala fe, o la reincidencia de los autores, y el número de socios, dimensión económica o cifra anual de negocios de la entidad.  
  
5. A las infracciones muy graves se aplicará sanción de multa entre doscientas mil y una pesetas hasta cinco millones de pesetas. Además de la referida multa, se podrá imponer la descalificación prevista en el artículo 108 de esta ley, y en caso de sanción a los administradores, la inhabilitación, por un plazo máximo de diez años.  
  
A las infracciones graves se aplicará sanción de multa entre cincuenta mil y una peseta hasta doscientas mil pesetas.  
  
A las infracciones leves se aplicará sanción de multa de hasta cincuenta mil pesetas.  
  
6. En el caso de reincidencia o de infracción continuada, la infracción será calificada en un grado superior. Además, en caso de infracción continuada, la resolución sancionadora conminará al cese, mediante la sanción adicional de hasta un 20% diario de la multa principal que se haya impuesto.  
  
7. La responsabilidad administrativa prescribe a los cinco años de haber cometido la infracción. La acción para sancionarlas caducará si, conocidas las infracciones por la administración pública, ésta no ordena la instrucción de expediente sancionador en el plazo de seis meses.  
  
8. Los administradores podrán ser sancionados por las infracciones previstas en los artículos siguientes, cuando resulten responsables de conformidad con el art. 42.1 de esta ley.  
  
Artículo 107. Tipificación de las infracciones  
  
1. Serán consideradas infracciones muy graves:   
  
a) La desvirtuación de la cooperativa, especialmente cuando a través de ella uno o varios socios se lucren a costa de los demás socios; cuando se violen de forma reiterada los principios cooperativos reconocidos en esta ley, y cuando se admita como socios a personas que legalmente no pueden serlo.   
  
b) El incumplimiento de las obligaciones relativas a la documentación y contabilidad de la cooperativa, en especial las relativas a la llevanza de los libros corporativos y de contabilidad exigidos en esta ley.   
  
c) El incumplimiento de la obligación de designar auditores de cuentas y someter a su verificación los estados financieros y el informe sobre la gestión de cada ejercicio en los plazos señalados en esta ley.   
  
d) El incumplimiento en la obligación de designar letrado asesor y de someter a su dictamen los acuerdos de los órganos sociales que señala esta ley.   
  
e) El pago a los socios, directa o indirectamente, de intereses superiores al límite fijado en esta ley por sus aportaciones sociales.   
  
f) El incumplimiento de las normas de esta ley relativas a la determinación de los resultados del ejercicio y de sus asignaciones, en especial las relativas a dotación del patrimonio irrepartible e imputación de pérdidas.   
  
g) El pago o acreditación de retornos a los socios excedentes y el pago o acreditación de retornos a los socios activos en proporción a sus aportaciones al capital social o con otro criterio distinto al de su participación en las operaciones sociales.   
  
h) La distribución, directa o indirecta, a los socios del patrimonio social irrepartible o del haber líquido resultante de la liquidación.   
  
i) La inversión de los recursos del fondo de formación y promoción cooperativa en fines distintos a los permitidos en esta ley.   
  
j) La revalorización de las aportaciones sociales por encima de los límites permitidos en esta ley.   
  
k) La no disolución de la cooperativa cuando existe causa para ello conforme al art. 70 de esta ley.  
  
2. Serán consideradas infracciones graves:   
  
a) El incumplimiento de la obligación de inscribir los nombramientos de cargo y los documentos previstos en el artículo 13, apartado 3, de esta ley.   
  
b) El incumplimiento de las normas legales y estatutarias sobre puntual convocatoria de la asamblea general ordinaria, sobre renovación de los cargos sociales, y sobre convocatoria de asamblea general extraordinaria a petición de los socios que señala esta ley.   
  
c) El incumplimiento de la petición de la minoría de socios que señala esta ley, de inclusión de temas en el orden del día de una asamblea ya convocada y, de someter a debate y votación las propuestas hechas por la minoría de socios que señala esta ley.   
  
d) No respetar los derechos de información que establece el artículo 21 de esta ley.  
  
e) El incumplimiento de las normas de esta ley sobre representación en el consejo rector de los socios de trabajo y de los asalariados de la cooperativa, y sobre participación mínima en el excedente de ejercicio que la ley y los estatutos les reconozcan.   
  
f) El incumplimiento de la obligación estatutaria de revalorizar las aportaciones sociales.   
  
g) El incumplimiento de la obligación de añadir a la denominación social, la expresión «Cooperativa Valenciana», o sus abreviaturas y, en su caso, las menciones de «en constitución» y «en liquidación».   
  
h) La infracción de las obligaciones asumidas por la cooperativa en relación con las uniones, federaciones y consorcios a los que pertenezca.  
  
3. Serán infracciones leves:   
  
a) El retraso en el cumplimiento de la llevanza de los libros corporativos y de la contabilidad, siempre que sea inferior a seis meses, y se conserven las actas, documentos probatorios y justificantes.   
  
b) El incumplimiento de las obligaciones estatutarias en cuanto a la puntual reunión de los órganos sociales, en especial del consejo rector.   
  
c) El incumplimiento de la obligación de entregar a los socios títulos o libretas que acrediten sus aportaciones sociales, o de envío del extracto anual de anotaciones en cuenta del capital social.   
  
d) Las infracciones a esta ley que no puedan incluirse en las antes enumeradas y no sean graves ni muy graves.  
  
Artículo 108. Descalificación  
  
1. Podrá ser causa de descalificación de una entidad cooperativa:   
  
a) La comisión de infracciones muy graves de especial trascendencia económica o social, así como su reiteración o insistencia continuada.   
  
b) La inactividad de los órganos sociales durante dos años consecutivos.   
  
c) La no realización del objeto o fines sociales durante dos años consecutivos.  
  
En los casos b) y c) la administración requerirá a la entidad afectada a fin de que, en un plazo no superior a tres meses, adopte las medidas necesarias para corregir la irregularidad. En caso de ser desatendido este requerimiento, deberá proceder como ordena el apartado siguiente.  
  
2. La resolución administrativa de descalificación estará siempre motivada y exigirá la instrucción de expediente, con audiencia de la entidad afectada e informe de la Confederación de Cooperativas Valencianas, que deberá emitir en el plazo de 20 días. La resolución producirá efectos registrales de oficio. Será revisable en vía contencioso administrativa y si se presenta recurso administrativo o contencioso administrativo contra ella, no será ejecutiva en tanto no sea firme.  
  
La descalificación, una vez firme, implica que la cooperativa debe disolverse o transformarse en el plazo de seis meses desde que sea ejecutiva la resolución administrativa.  
  
Transcurrido dicho plazo, la descalificación implicará la disolución forzosa de la cooperativa, seguida de su liquidación según establece los artículos 70 y 71 de esta ley. Desde ese momento, los administradores, directores y, en su caso, liquidadores, responderán personal y solidariamente entre sí y con la cooperativa de las deudas sociales.  
  
3. La descalificación de una entidad cooperativa será decidida por resolución del conseller competente en materia de trabajo.  
  
Artículo 109. Intervención temporal  
  
En caso de graves irregularidades en una entidad cooperativa, que aconsejen medidas urgentes para evitar daños a terceros o a los socios, la conselleria competente, a petición razonada de cualquier socio, y previo informe del Consejo Valenciano del Cooperativismo, podrá decidir la intervención temporal, que podrá consistir en:  
  
a) El nombramiento de uno o más interventores con facultades para convocar y presidir la asamblea general de socios y, en su caso, controlar al órgano administrativo de la cooperativa, cuyos acuerdos serán nulos si no cuentan con la autorización de la intervención.  
  
b) La suspensión temporal de la actuación de los administradores de la cooperativa y el nombramiento de uno o más administradores provisionales que asuman sus funciones.  
  
En las mismas circunstancias, la intervención temporal podrá ser de oficio cuando las entidades hayan obtenido subvenciones y otras ayudas de los poderes públicos.  
  
Artículo 110. Consejo Valenciano del Cooperativismo  
  
1. El Consejo Valenciano del Cooperativismo se crea como órgano de promoción, asesoramiento y planificación de la política y legislación en materia de cooperativas. Su composición se establecerá reglamentariamente, y corresponderá a la Confederación de Cooperativas de la Comunidad Valenciana la designación de los representantes del cooperativismo, de acuerdo con lo previsto en el artículo 97.3 al de esta ley. El número de representantes del cooperativismo no será inferior al resto de miembros nombrados por el Consell de la Generalitat Valenciana.  
  
El Consejo Valenciano del Cooperativismo elegirá de entre sus miembros al presidente y secretario del Consejo, y funcionará de acuerdo con el reglamento del que se dote a sí mismo.  
  
2. El Consejo Valenciano del Cooperativismo estará integrado orgánicamente en la Conselleria competente en materia de trabajo, que le atribuirá los recursos personales y económicos para su funcionamiento.  
  
3. Serán funciones del Consejo Valenciano del Cooperativismo las siguientes:  
  
a) Informar, dictaminar o formular proposiciones sobre cualquier disposición legal que pueda afectar a las entidades cooperativas.  
  
b) Fomentar y potenciar el movimiento cooperativo y las relaciones intercooperativas.  
  
c) Participar en la difusión de los principios cooperativos y velar por su cumplimiento, en particular por la utilización del fondo de educación y promoción cooperativa.  
  
d) Fomentar la educación y formación cooperativa.   
  
e) Colaborar en la ejecución de la política del Consell de la Generalitat Valenciana en relación con el cooperativismo.  
  
f) Intervenir en los conflictos que se planteen en materia cooperativa, mediante conciliación o arbitraje, en la forma regulada en el artículo siguiente.  
  
Artículo 111. Conciliación y arbitraje cooperativos  
  
1. En la resolución de los conflictos que se planteen entre entidades cooperativas o entre éstas y sus socios o miembros, el Consejo Valenciano del Cooperativismo ejercerá una doble competencia:  
  
a) La conciliación previa, de carácter voluntario, al ejercicio de acciones ante los tribunales.  
  
El Consejo creará de entre sus miembros una comisión delegada de conciliación, integrada, al menos, por tres miembros, que se regirá por el reglamento del Consejo.  
  
Presentada una reclamación ante el Consejo Valenciano del Cooperativismo, será conocida por la comisión delegada de conciliación, la cual dará parte al destinatario de la reclamación, para que se avenga a ella o se oponga, y alegue lo que considere oportuno. En el caso de oposición, dicha comisión examinará los elementos de prueba que aporten una y otra parte y, en un plazo no superior a dos meses desde la presentación de la reclamación, pronunciará una recomendación en nombre del Consejo.  
  
Si dicha recomendación fuese aceptada por ambas partes mediante expresión de su voluntad ante el Consejo, la recomendación obtendrá los mismos efectos y garantías que el laudo arbitral firme.  
  
Aceptada la recomendación, el Consejo emitirá una certificación de su contenido y decisiones que servirá de título suficiente para obtener en su caso la ejecución de la recomendación aceptada.  
  
Si no fuere atendida la recomendación, el Consejo Valenciano del Cooperativismo pasará nota a la Conselleria de la que dependa, a fin de que tome las medidas que se prevén en esta ley. Igualmente notificará el hecho a quien haya presentado la reclamación, para que haga uso de las acciones que le correspondan.  
  
b) El arbitraje de derecho o de equidad. El Consejo Valenciano del Cooperativismo podrá emitir laudos arbitrales, con efectos de sentencia judicial obligatoria para las partes y ejecutoria para los tribunales. Será preciso que las partes en conflicto se hayan obligado previamente mediante convenio arbitral, en virtud de cláusula, inserta en los estatutos sociales de las cooperativas o fuera de éstos.  
  
Si el compromiso es de arbitraje de derecho, el laudo será emitido y firmado por uno o tres licenciados en derecho, miembros del Consejo o, de la Corte de Arbitraje Cooperativo que el Consejo nombrará entre licenciados en derecho expertos en cooperativas.  
  
Si el compromiso es de arbitraje de equidad podrán emitir y firmar el laudo, en nombre del Consejo, miembros de éste que no sean juristas  
  
El procedimiento y recursos en ambos casos serán los regulados en la legislación estatal sobre arbitraje de derecho privado.  
  
2. La presentación ante el Consejo Valenciano del Cooperativismo de la reclamación previa de conciliación o de la demanda de arbitraje, interrumpirá la prescripción y suspenderá la caducidad de las acciones, de acuerdo con la legislación estatal.  
  
3 Reglamentariamente se establecerán las tasas que deberán satisfacer las partes en conciliación o arbitraje. Será sujeto pasivo de las mismas, el reclamante, salvo que en el laudo de conciliación o arbitraje, se impongan las tasas resultantes de otro modo.  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera  
  
A los efectos del ámbito de aplicación de esta ley, se entenderá que una cooperativa realiza de modo efectivo y real su actividad cooperativizada con sus socios en territorio de la Comunidad Valenciana, cuando el volumen de sus operaciones se materialice mayoritariamente en dicho territorio.  
  
Segunda  
  
Caso de modificación de los principios cooperativos por la Alianza Cooperativa Internacional posterior a la promulgación de esta ley, el nuevo texto se aplicarán con preferencia a la recepción que de los mismos se hace en el artículo 3 de esta ley, a los efectos de su interpretación como principios generales informadores de esta ley.  
  
Tercera  
  
Revalorización de las cuantías monetarias mencionadas en la ley.  
  
La cuantía del volumen de negocios que determina la obligación de designar gestor de dedicación permanente y letrado asesor, y la que concede derecho a subvención de los costes de la verificación de cuentas por auditores de cuentas, así como las de las multas previstas en el artículo 106 de esta ley serán revisadas por el Consell de la Generalitat Valenciana al menos cada tres años, adaptándola a la variación del índice de precios al consumo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI