Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7983, del 20-02-2017 (2017/1132)

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 41/16-AIA la Vila Joiosa.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7983

Data del DOGV
:   20-02-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/1132

CVE


Data del document
:   20-01-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de gener de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 41/16-AIA la Vila Joiosa. [2017/1132]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 41/16-AIA la Vila Joiosa.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 41/2016-AIA-D.  
Projecte: ampliació de la instal·lació d'aqüicultura per a engreixament de daurada, llobarro i corbina en gàbies flotants en aigües del mediterrani.  
Localització: davant de la costa de la Vila Joiosa (Alacant).  
Promotor: Niordseas, SL.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. S/Ref.: exp. ANIA/03.0012.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
El projecte de l'ampliació de la granja marina de Niordseas, SL (inicialment Gramamed) en aigües de la Vila Joiosa té com a objectiu incrementar-la producció actual de 1800 t/any a 3.500 t/any, entre daurada, llobarro i corbina (1.050, 1.050 i 1.400 t/any, respectivament), a partir de sembres d'alevins d'uns 6-10 g de pes mitjà (uns 6.020.000 anuals) alimentats amb pinsos compostos, en règim intensiu.  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Per a obtindre la producció de 3.500 t/any de peixos engreixats en gàbies flotants, es projecta ampliar la superfície de l'actual polígon d'ocupació de DPMT de 22,4 ha (400 x 560 m) en direcció S-SE mar endins unes 28 ha (500 x 560 m), a profunditats entre 34 i 40 metres. El resultat serà un polígon rectangular d'unes 50,4 ha (900x560 m) a profunditats entre els 29 i 40 m que dista 1,2 milles nàutiques del port de la Vila Joiosa (rumb 118º).  
- En la futura superfície d'ocupació, s'instal·laran 24 noves gàbies flotants en dos grups de 2x6 amb una grandària de 25 metres de diàmetre i una profunditat de les xarxes de 13 m més 1,5 m del con en el fons de la xarxa, resultant un volum de 6.300 m³/gàbia. Aquestes gàbies són semblants a les 30 gàbies existents, col·locades en grups 6 x 2 i 6 x 3, també d'un diàmetre de 25 m i amb un volum igual de 6.300 m³/gàbia. Els actuals grups de gàbies estan ubicats en paral·lel entre si i perpendicular a la costa, i amb els nous grups es col·locaran en prolongació als anteriors per a mantindre la mateixa configuració; tot això, amb vista a afavorir el major trasbals d'aigua en l'interior dels recintes a causa de la circulació dominant en la zona que és de component SE.  
  
Les gàbies estan formades per una estructura flotant circular de polietilé i una xarxa o recinte contenidor dels peixos que al llarg del cultiu va augmentant la llum de malla, depenent de la grandària dels peixos, que garantisca un millor intercanvi d'aigua que aporte els nivells d'oxigen òptims per a l'adequat desenvolupament dels peixos. La forma cilíndrica de les gàbies de cultiu es manté mitjançant caps horitzontals i verticals cosits a la malla, que permeten l'amarrament de la xarxa a l'estructura flotant i als sistemes de llast, a més d'un cèrcol anticorrent a 12 m que penja de l'estructura de flotació.  
Les xarxes són de niló de color negre, de malla quadrada la majoria i algunes de malla hexagonal, sense nuc perquè no es danyen els peixos en fregar-se amb les xarxes per efecte de la deriva dels corrents marins. Les grandàries de malla usades són: de 10 mm en introduir-hi els peixos (juvenils) d'uns 10 g; de 24 mm en estats intermedis d'uns 30 a 250 g i de 36 mm des dels 250 g fins a finalitzar l'espècie amb la grandària comercial o fi de cicle productiu. Solen substituir-se diverses vegades les xarxes de cultiu, entre 2-5 mesos, en funció de la grandària de llum de malla en relació a la grandària dels peixos, l'època de l'any i els nivells de fouling o acumulació d'algues fixades que es produïsquen en la instal·lació.  
Les gàbies es cobreixen amb xarxes antiocells de poliamida de 25 m de diàmetre i de 100 mm de llum de malla, es fixen a l'estructura flotant mitjançant caps en tot el seu perímetre. Per a elevar aquesta xarxa de protecció sobre el nivell del mar, es col·loca en el centre de cada gàbia un suport flotant en forma de tronc de con de 3 m d'alt i de 5 i 2 m de diàmetre.  
La fixació de les gàbies al fons marí es realitza, per cada grup de gàbies (6x2), mitjançant una estructura sustentadora, les línies d'ancoratge i fixació amb morts i àncores.  
L'estructura sustentadora és un entramat rectangular, submergit a uns 4 metres, format per caps, cables d'acer, boies i contrapesos que formen quadrats on es col·loquen i amarren les gàbies; dels vèrtexs exteriors d'aquests quadrats ixen les línies d'ancoratge (23 per grup) o simes d'ancoratge fins a l'ancoratge en el fons marí format per cadenes, blocs de formigó de 6t/u (180 u), cadenes i àncores. Les àncores queden senyalitzades en la superfície mitjançant boies de l'ancora.  
- El cicle de cultiu o de producció mitjana en daurada per a aconseguir els 450 g és de 16 a 18 mesos, depenent sempre del moment de la sembra; entre març i juliol-agost se sembren daurada i llobarro, mentres que la corbina es realitza de juny a juliol. El llobarro aconsegueix la grandària comercial dels 450 g en una mitjana de 18-20 mesos, i la corbina presenta una talla comercial més àmplia, pel fet que és una espècie amb una taxa de creixement major, i pot aconseguir els 800 g en un any i sobrepassar els 1.500 g en el segon any de cultiu.  
Les densitats del cultiu en general s'estableixen basant-se en l'estimació dels valors finals del cicle de producció, s'estableixen uns valors mitjans aplicats a densitats de 17 kg/m³ en daurada, 15 kg/m³ en llobarro i 20 kg/m³ en corbina.  
Al llarg de tot el cicle de producció es realitzen controls periòdics i operacions de manteniment perquè estiguen en bon estat les estructures de la instal·lació (cables, caps, fixacions, ancoratge, xarxes, nivell de fouling,...), i es du a terme una bona gestió de l'estoc dels peixos que garantisca l'èxit de la producció; els peixos que moren els retiren cada dos o tres dies els bussos, es recompten, es determina la causa de la baixa, s'emmagatzemen i s'entreguen a gestor autoritzat per a la seua eliminació; es realitzen controls dels pesos mitjans que permeten anar adaptant les racions de pinso, la taxa d'alimentació es calcula setmanalment, i cada tres mesos es mostregen les poblacions de peixos per a verificar els seus creixements evitant que es produïsca una infraalimentació o una sobrealimentació.  
- El tipus de pinso emprat és el grànul extrudit comercial, que permet una major i millor digestibilitat dels hidrats de carboni i de les proteïnes d'origen vegetal, una disminució de nivell de fins i un augment de la incorporació de greixos; a més, aquests pinsos afavoreixen una més lenta digestió i assimilació i són més estables en l'aigua.  
La composició i granulometria del pinso variarà segons el desenvolupament dels cultius, encara que la seua composició és en general molt constant; la proporció mitjana de les proteïnes sol ser del 40-45 % i dels greixos entre 15 i 25 %, més variable. En general, exceptuant problemes patològics que puguen sorgir i inclemències meteorològiques, la supervivència durant l'engreixament és bona, s'aconsegueix normalment entre el 80-90 % de mitjana.  
Per a evitar problemes sanitaris es preveu l'ús de pinsos rics i energètics d'alta qualitat, la utilització o aportació de complements vitaminicominerals i d'antibiòtics en la dieta en cas de patir patologies (pinsos medicamentosos) mitjançant prescripció facultativa. La gestió sanitària dels cultius queda regulada a través del pla veterinari i seguretat, mentres que els aspectes de neteja i desinfecció es descriuen en un pla de bioseguretat.  
El factor de conversió o FCR (quantitat d'aliment aportat per a aconseguir 1 kg de biomassa humida) variarà normalment entre 1,8 i 2,2 en condicions ben controlades, encara que aquest paràmetre és molt variable d'una espècie a altres. Així, mentres que la daurada se situa entorn d'1,8, la corbina aconsegueix creixements molt ràpids amb factors inferiors a 1,5, la qual cosa constitueix uns dels majors avantatges d'aquesta espècie.  
Així i tot, es considera que per a una producció anual de 1.500 t en l'ampliació projectada, el consum de pinso serà de 3.003 t/any, i en la granja actual incloent-hi l'ampliació per a una producció total de 3.500 t de peix s'aportarà 6.757 t/any de pinso.  
- Actualment, es disposa en la instal·lació aqüícola d'una plataforma marina ancorada al fons marí que ocupa una posició fixa en el costat més pròxim a terra del polígon d'ocupació del DPMT. Es troba identificada (nom, matrícula) segons el registre marítim espanyol de vaixells de pesca. Aquesta plataforma, de 23,4 metres d'eslora i 14,8 metres de mànega, està construïda en acer amb tres nivells: fons, coberta principal i cobertes sitges-pont; l'espai davall la coberta principal s'utilitza per a cambra de màquines, cambra de ventiladors.  
La seua funció és facilitar les distintes labors del cultiu, per a això es disposa d'una zona de control en l'extrem de la proa-menjador i cuina, magatzem de pinso (8 sitges), alimentació automàtica dels peixos mitjançant unitats bufadores per a la seua distribució per tubs a les gàbies, compressor de botelles de busseig, grua, tanc de gasoil, aigües sanitàries, un generador elèctric, local de vestuaris i lavabos, una altra zona de vestuari amb armaris, lavabos i dutxes per a bussos.  
L'alimentació automàtica es combina amb l'alimentació manual i semiautomàtica a través de canons sobre vaixells, segons les necessitats del moment i el comportament del peix.  
L'estratègia natural utilitzada és de 3 dosis diàries de pinso des de la sembra dels juvenils fins a aconseguir els 50 g, de forma manual amb canons; a continuació 2 dosis diàries de pinso fins als 100 g, de forma semiautomàtica i automàtica; i, es finalitza amb una dosi diària mitjançant sistema automàtic fins a la seua dimensió de venda. Aquesta estratègia s'estableix basant-se en la grandària del peix i l'època de l'any amb l'objectiu de reduir la dispersió de la població, minimitzar l'agressivitat dels peixos i garantir un repartiment uniforme del pinso entre tots els individus de la població.  
En ampliar la instal·lació, es manté la plataforma amb les seues 8 sitges i es preveu una ampliació dels equips de la plataforma com: nous equips bufadors, nous tubs d'alimentació i un nou programari per a l'alimentació automàtica de les noves gàbies, un nou generador elèctric per a sustentar les noves gàbies, 3 canons més per a l'alimentació manual d'aquelles noves gàbies que requereix l'ampliació de la flota de vaixells de l'empresa amb un nou catamarà d'operacions i dues embarcacions menors de suport.  
- L'abalisament perimetral de l'ampliació d'ocupació de domini públic maritimoterrestre sol·licitat, es farà afegint dues noves balises: E i F, a les ja existents A-B-C-D. Les coordenades geogràfiques de l'abalisament perimetral (Datum WGS84/ETRS89) de la granja total amb 54 gàbies de 25m Ø, incloent-hi la profunditat sense arribar als 50 m, són les següents:  
  
A) 38º 30,062 N: 00º 11,870 W: - 29 m  
B) 38º 29,864 N: 00º 11,766 W: - 34 m  
C) 38º 29,742 N: 00º 12,120 W: - 34m  
D) 38º 29,940 N: 00º 12,231 W: - 29 m  
E) 38º 29,613 N: 00º 11,633 W: - 40 m  
F) 38º 29,493 N: 00º 11,988 W: - 40 m  
  
Alternatives  
En l'estudi d'integració paisatgística s'analitzen les tres alternatives que inicialment es van plantejar del projecte d'ampliar 22,4 ha l'actual polígon de la granja i mantenir-lo adossat. Les localitzacions analitzades són la d'ampliar a ponent (més precís el SO), a llevant (NE) o mar endins (SE).  
El resultat de la valoració d'integració paisatgística i visual és l'opció SE, ja que és la que menys incrementa la conca visual i visibilitat per estar darrere de la instal·lació existent.  
  
Tramitació administrativa  
En data 5 d'abril i 11 de juliol de 2016 es rep de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, la documentació següent de l'expedient relativa a la sol·licitud d?«ampliació de la granja marina per a engreixament de daurada, llobarro i corbina» en la zona marítima de la costa d'Alacant, davant del terme municipal de la Vila Joiosa, presentada per l'empresa Niordseas SLU:  
- Projecte tècnic de l'ampliació d'instal·lació (visat el 19 de maig de 2014, col·legi oficial de pèrits i enginyers tècnics navals. Madrid).  
  
- Projecte d'abalisament perimetral (visat el 19 de maig de 2014, Col·legi Oficial de Pèrits i Enginyers Tècnics Navals. Madrid).  
  
- Estudi de producció i viabilitat econòmica (visat el 23 de juliol de 2014, Col·legi Oficial de Biòlegs de la Comunitat de Madrid).  
- Estudi arqueològic (desembre 2013), mitjançant la prospecció amb Side Scan Sonar (SSS) de la zona del projecte d'ampliació i limítrof a la granja (entre -34 m i -41 m).  
- Estudi d'integració paisatgística, de juliol de 2014.  
- Estudi d'impacte ambiental (visat el 23 de juliol de 2014, Col·legi Oficial de Biòlegs de la Comunitat de Madrid).  
- Requeriment d'esmena, de la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant, amb data 22 d'abril de 2015.  
- Annex al projecte i estudis, de maig 2015. En resposta al requeriment del 22 d'abril de 2015. (1 annex).  
- Annex-I al projecte d'ampliació de granja i al d'abalisament. (visat el 8 de juny de 2016, Col·legi Oficial de Pèrits i Enginyers Tècnics Navals. Madrid). Completant la resposta al requeriment de 22 d'abril de 2015.  
- Documentació del tràmit d'exposició pública, realitzat per al projecte tècnic i durant vint dies hàbils, publicat en el BOPA número 155, de 13 d'agost de 2015, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de la Vila Joiosa i tauler d'anuncis de la Direcció Territorial; han presentat al·legacions la confraria de pescadors de la Vila Joiosa i l'Ajuntament de la Vila Joiosa, segons certificat del cap de Secció de Pesca Marítima de data 1 de juliol de 2016.  
a) La confraria de pescadors, al·lega que amb l'ampliació de la granja marina es «minvaria el calador de les embarcacions d'arts menors, aproximadament en un 3 %»; «en haver de variar diàriament la ruta les embarcacions de pesca d'arrossegament (...)», «sorgeixen dubtes de la sostenibilitat ambiental del projecte (...)».  
Per mitjà d'un escrit de 6 de maig de 2016, el patró major-president de la confraria de pescadors sol·licita que siguen retirades i sense efecte les al·legacions presentades.  
b) L'Ajuntament de la Vila Joiosa emet un informe desfavorable, amb data d'eixida 2 d'octubre de 2015, a aquest projecte d'ampliació de granja marina, en què arreplega les mateixes al·legacions presentades per la confraria de pescadors.  
- Documentació del promotor, amb data entrada el 26 de gener de 2016 en la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria, dóna resposta a les discrepàncies i al·legacions desfavorables presentades als informes i al·legacions rebuts des de la Direcció Territorial d'Alacant:  
  
A. Informe favorable emés per la capitania marítima d'Alacant.  
B. Informe favorable emés per la Subdirecció General del Ministeri de Defensa.  
C. Informe de Ports de l'Estat en què es manifesta una discrepància en la denominació de la granja, registrada com «Granja Marina GRAMAMED» en l'arxiu de ministeri mentres que en el projecte es denomina NIORDSEAS.  
Pel recent canvi de titularitat, la mercantil considera oportú remetre documentació notificant-ho a Ports de l'Estat per a la seua correcta identificació de la instal·lació actual i de la proposta ampliació.  
  
D. informe desfavorable de l'Ajuntament de la Vila Joiosa basant-se en les al·legacions incloses en l'informe.  
E. Escrit d'al·legacions presentat per la confraria de pescadors de la Vila Joiosa.  
- Requeriment d'esmena de la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant, amb data 6 de juliol de 2015.  
- Annex al projecte i estudis, de juliol de 2015. En resposta al requeriment del 6 de juliol de 2015. (2 annex).  
En data 7 de juliol de 2016 es comunica a la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria que el projecte d'ampliació de la granja marina davant de la Vila Joiosa, es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental per la vigent legislació d'impacte ambiental, la Llei 21/2013, de 9 de desembre d'avaluació ambiental i annexos del reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, i, que faltava realitzar l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental del projecte, segons l'article 33 i següents de la Llei 21/2013, que una vegada finalitzat se remet en els seus resultats.  
  
Els resultats obtinguts de l'exposició pública es reben el 28 de setembre de 2016 amb firma electrònica, per correu electrònic.  
  
Informació pública  
El projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'instal·lació d'aqüicultura per a engreixament de daurada, llobarro i corbina en gàbies flotants, ubicada en la zona marítima enfront de la Vila Joiosa (Alacant), promogut per Niordseas, SL, ha estat disponible per a ser consultat pel públic durant el termini de 30 dies hàbils mitjançant anunci publicat en el DOCV número 7850 de data 12 d'agost de 2016 i exposat en el tauler d'anuncis de la Direcció Territorial des del 12 d'agost de 2016, més de 30 dies hàbils.  
Finalitzat aquest període d'exposició pública, no s'ha presentat cap al·legació, segons el certificat del cap de la Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, de data 27 de setembre de 2016.  
No obstant això, en l'informe emés per l'Ajuntament de la Vila Joiosa desfavorable al projecte s'arrepleguen les al·legacions que va presentar la confraria de pescadors de la Vila Joiosa durant el tràmit d'exposició pública al projecte tècnic.  
La resposta del promotor a les al·legacions de la primera informació pública realitzada d'índole mediambiental, presentada el 26 de gener de 2016 en la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria, és la següent:  
1) Avaluar l'impacte mediambiental que suposaria la utilització de material no reciclable, diluent de possibles partícules contaminants al medi marí.  
«Tot el material usat en la construcció de les granges és reciclable (estructures flotants, boies), excepte les xarxes i corderia el material de les quals és exactament del mateix material usat per a la pesca d'arrossegament. Les cadenes, àncores i altres elements metàl·lics són fàcilment valoritzables. En l'estudi d'impacte ambiental (EIA) presentat identifica amb detall els residus sòlids generats, les mesures correctores proposades passen per una correcta gestió de tots ells, des del seu emmagatzemament fins a la seua retirada per un gestor autoritzat. Exactament de la mateixa manera que s'està fent en l'actualitat en la instal·lació ja existent des de fa anys sense cap problema. El compromís de l'organització per la conservació del medi ambient i per l'aplicació de polítiques ambientals sostenibles queda demostrat en ser una de les poques instal·lacions existents certificada en les normes ISO 14001, GLOBALGAP i Friends of the Sea, totes elles molt exigents en la correcta gestió ambiental i amb l'ús de productes químics de qualsevol tipus, que estan sempre correctament emmagatzemats amb sistemes antivessament.  
D'altra banda, l'impacte ambiental de la granja és vigilat de forma continuada mitjançant un programa de vigilància ambiental desenvolupat per l'institut d'ecologia litoral del Campello, una entitat independent de reconeguda solvència en l'estudi del medi marí. Els paràmetres i pla de mostratge del programa de vigilància estan definits per la mateixa administració a través de la declaració d'impacte ambiental. En els més de 10 anys d'execució del pla no s'ha detectat cap alteració del medi receptor ni cap impacte ambiental.  
  
Quedem oberts a estudiar la incorporació en el programa de vigilància d'altres paràmetres per a controlar potencials contaminants, sempre que el risc siga significatiu i la seua presència en el medi estiga associat a l'activitat de la granja.»  
2) Comptar amb una declaració exacta dels pinsos amb què s'alimentaran les espècies, en què es constaten els efectes d'una eventual filtració al medi marí limítrof, en què habiten espècies salvatges susceptibles de ser capturades i subhastades en llotja per al consum humà.  
  
«Els peixos criats en totes les granges marines s'alimenten exclusivament amb pinsos secs extrudits que estan sotmesos a estrictes controls sanitaris, de la mateixa manera que ocorre amb qualsevol altre animal criat en captivitat per al consum humà (pollastres, conills, [...]). Les fàbriques de pinso estan regulades per una normativa europea i estatal molt estrictes pel que fa a composició de matèries primeres i presència de residus, per la qual cosa compleixen totes les garanties sanitàries per al seu ús en l'alimentació d'animals destinats al consum humà. A més l'empresa realitza un control dels pinsos utilitzats a través d'un pla d'anàlisi de rutina per al constant control de la seua qualitat i seguretat.  
  
Les filtracions de pinso al medi marí no són eventuals, són diàries i constants, ja que els pinsos s'utilitzen per a alimentar els peixos que estan en les gàbies. Atés que aquestes gàbies estan construïdes amb xarxes, és lògic que una part del pinso aportat s'escape i es disperse en les aigües circumdants. Els efectes sobre el medi d'aquestes pèrdues, que ronden el 2-3 % del pinso subministrat, estan analitzats detalladament en l'EIA. Aquest pinso que es perd és aprofitat per les poblacions de peixos salvatges, que s'acumulen en els voltants de les gàbies atretes per l'aliment. L'efecte que té aquest pinso en els peixos salvatges és exactament el mateix que té sobre els peixos cultivats: cap llevat del nutricional. No compromet de cap manera l'eventual consum humà i no constitueix cap risc per al consumidor.  
  
Fins i tot si és un percentatge menut, a causa del seu elevat preu l'empresa és la primera interessada a minimitzar aquestes pèrdues, raó per la qual es fan grans inversions en l'optimització de l'alimentació, que és un dels punts crítics de tota explotació d'aqüicultura. En aquesta granja l'optimització passa per l'aplicació de dues solucions tècniques que encara que costoses estan demostrant donar bons resultats:  
  
- Dosificació automàtica del pinso des de la plataforma per mitjà de conductes pneumàtics, tal com s'està fent en la granja existent i que s'aplicarà a l'ampliació sol·licitada. D'aquesta manera el pinso es distribueix d'una forma més regular i es millora l'assimilació pel peix.  
  
- Col·locació de cambres submarines en cada gàbia per a detectar i corregir les pèrdues de pinso per mala dosificació.»  
3) Respecte als dubtes sobre la sostenibilitat mediambiental del projecte, argumentant que no està prou estudiat l'efecte sinèrgic de l'ampliació proposada amb la instal·lació ja existent i que tampoc està analitzat l'impacte ocasionat per l'aportació de medicaments, assenyala el següent:  
«1. La valoració de l'estudi d'impacte ambiental aportat correspon a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, que és l'organisme competent per a informar i emetre la declaració d'impacte ambiental corresponent, sol·licitant l'aportació de documentació i d'informació que considere oportú. Respecte d'això, no hi ha cap dubte que de l'estudi que es presenta, realitzat per un ampli equip de professionals amb gran experiència en aquest tipus d'instal·lacions, es conclou no sols que el projecte és mediambientalment sostenible sinó que no representa cap impacte sobre el medi ambient que el faça inviable o desaconsellable.  
2. Els resultats històrics del programa de vigilància ambiental que s'està executant en la instal·lació existent des de la seua arrancada demostren que no s'està produint cap efecte indesitjable sobre el medi receptor. En observar l'evolució del percentatge de matèria orgànica en els sediments (un indicador directe de contaminació procedent de la granja) en els punts sota la instal·lació (F) i en dos punts de control externs (X, Y) en els últims anys (des de juny de 2010 fins a abril de 2015), veiem, d'una banda, que la tendència general és d'una progressiva disminució d'aquest percentatge, i per una altra que els nivells mesurats són molt irregulars. En unes ocasions són majors sota la granja i en altres en els punts de control. No hi ha diferències estadístiques entre els distints punts, la qual cosa significa que les oscil·lacions es deuen més a processos naturals que a la mateixa activitat de la instal·lació.  
  
3. Els potencials efectes sinèrgics entre ambdues instal·lacions són de tipus quantitatiu, és a dir, que estaran produïts per l'augment de la biomassa i la consegüent aportació d'aliment. No es considera l'aparició d'efectes qualitatius que puguen implicar l'alteració de les característiques físiques i químiques del medi ni la composició de les comunitats planctòniques o bentòniques. Atés que ambdues instal·lacions funcionaran conjuntament, el programa de vigilància ambiental s'ampliarà per a englobar-les. D'aquesta manera podrem monitoritzar qualsevol desviació en els paràmetres ambientals i prendre les mesures oportunes.  
  
Com s'ha indicat anteriorment, l'empresa és la primera interessada a evitar qualsevol efecte indesitjable sobre el medi ambient, no sols per la seua política de gestió mediambiental, sinó per la necessitat de desenvolupar una activitat sostenible en tots els aspectes. És per això que està disposada a incloure en aquest programa de vigilància ambiental els paràmetres i mesuraments que s'estimen oportuns per a millorar el control.  
4. L'aportació de medicaments està regulat per una estricta legislació europea i estatal, tant pel que fa a la seua fabricació com a la seua dosificació.  
L'empresa compta amb un equip de veterinaris col·legiats de manera que tots els tractaments veterinaris sense excepció es realitzen amb total control, sempre amb les prescripcions oficials pertinents i respectant els períodes de supressió establits, i el personal destinat a la seua dosificació està autoritzat i format específicament per l'empresa. Tots els tractaments són registrats i controlats al seu torn pels serveis veterinaris de la Conselleria d'Agricultura. A més, dins del pla d'anàlisi del nostre producte final, s'inclou la determinació de restes de medicaments per a detectar qualsevol eventual contaminació.  
  
Els medicaments antibiòtics se subministren per via oral i com hem indicat per personal especialitzat per a impedir-ne la pèrdua. L'únic producte que se subministra en bany és AQUACEN, que és el formaldehid d'ús veterinari, registrat com a tal. La dificultat de determinar el seu impacte és perquè es degrada i evapora amb molta rapidesa sense deixar-ne restes, per la qual cosa no és fàcil el seu seguiment en el medi. Aquesta dificultat augmenta atés que en aportar-se en superfície dins de la gàbia a tractar la taxa de dilució és molt elevada, per la qual cosa la seua concentració final fora de la gàbia és insignificant. Dins dels nostres sistemes de control intern, l'any passat vam fer anàlisi d'aquest producte en múscul de peixos que havien sigut tractats el dia anterior i el resultat va ser que el producte és indetectable. En tot cas, i de la mateixa manera que en el punt anterior, la companyia està disposada a realitzar els controls analítics que permeten garantir la total seguretat dels productes pesquers capturats als voltants de la instal·lació.  
El temor respecte d'això que mostra l'ajuntament en el seu escrit en el sentit que aquests tractaments puguen afectar la qualitat de les aigües i les platges del municipi és per tant completament injustificat i derivat de la falta d'informació. No sols la distància a què està situada la instal·lació garanteix una ràpida dilució del producte, sinó la seua desaparició. També en aquest cas ens oferim a realitzar les proves necessàries per a garantir-ho.»  
4) Que l'ampliació proposada suposaria minvar en un 30 % aproximadament el calador de les embarcacions d'arts menors inscrites en la confraria de pescadors de la Vila Joiosa, amb el consegüent perjudici econòmic.  
«La valoració sobre la qual es basa aquesta al·legació manca de tot fonament. Per a poder justificar aquesta reducció en superfície del calador caldria aportar una informació més detallada que permetera valorar les superfícies dels caladors usats per la flota artesanal per embarcació, per espècies i per arts. En no aportar aquesta informació el percentatge del 30 % és, si més no, injustificat.  
Segons el cens de la Conselleria, la confraria de la Vila Joiosa disposa tan sols de 6 embarcacions dedicades a les arts menors els caladors habituals de les quals són les de les àrees de distribució de les seues espècies objectiu, és a dir: vora de la praderia de Posidonia oceanica per al moll, platges i zones succintes per a la sépia, i fons d'uns 100 m de profunditat on calen els palangres per a la captura de pagre, pagell, mabre, (?) Sobre els 25-30 m de profunditat es calen bonitoleres de novembre a abril però al pas dels bancs de bonítol, per la qual cosa l'emplaçament pot ser molt variat. És a dir, que difícilment l'ampliació de la piscifactoria pot suposar un impediment per a la pesca, ja que no coincideix amb cap d'aquestes zones. De fet, i tenint en compte que la granja existent disposa d'una plataforma on hi ha personal de forma permanent, no tenim constància que els voltants de la concessió siguen una àrea de pesca ni tan sols esporàdica per a les embarcacions de la confraria en cap moment del dia.»  
5) L'ampliació proposada suposaria augmentar en 15 minuts les maniobres d'entrada i eixida del port de la Vila Joiosa de les embarcacions de pesca, amb el consegüent increment de consum de combustible.  
  
«L'estimació que realitza la confraria dels temps de navegació és totalment desproporcionada. Considerant la ubicació de la granja, la seua ampliació només podria entorpir les maniobres de les embarcacions que naveguen amb rumb NE-SO i viceversa. I atés que la longitud de la concessió sol·licitada és de 500 m això no suposaria més de 2-3 minuts de demora a una velocitat de 6-7 nucs. D'altra banda ni la granja actual ni la seua ampliació entorpeixen les maniobres dels vaixells de ròssec, ja que estan situades a menys de 42 m de profunditat mentres que aquestes embarcacions pesquen, almenys teòricament, a més de 50 m de profunditat.  
Finalment, la navegació queda regulada per l'autoritat competent, en aquest cas la capitania marítima d'Alacant, que ha emés un informe favorable al projecte d'ampliació.»  
Conclou que «(...) del que s'ha exposat anteriorment, així com de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'ampliació de la granja marina que es proposa no constitueix un perjudici econòmic per als habitants del municipi de la Vila Joiosa ni té conseqüències ambientals indesitjables, i no afecta ni la qualitat de les aigües ni de bon tros les platges del municipi. Molt al contrari, la seua execució pot suposar un impuls econòmic per a l'ajuntament ja que suposarà la creació de nous llocs de treball i l'augment de les compres de béns i serveis locals, en especial a la confraria de pescadors que és una de les entitats que més pot veure's beneficiada per aquest projecte (...)».  
  
Informes sectorials  
El Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües en el seu informe, rebut el 17 d'agost de 2016, dóna a conéixer el següent:  
«Després de la revisió de la documentació aportada, complementada posteriorment amb els resultats del pla de vigilància establit s'informa:  
  
1. El projecte consisteix en l'ampliació de la instal·lació existent, la qual va ser autoritzada a Gramamed segons resolució de 23 de novembre de 1999, amb el número de registre 12, i es va modificar successivament mitjançant resolucions de data 8 de novembre de 2002, 15 de febrer de 2006 i 27 d'agost de 2012, de la Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària. El 4 de juny de 2013 es va autoritzar el canvi de titularitat de l'establiment a favor de Niordseas, SLU (CIF B62144076).  
2. L'ampliació que es proposa consisteix en un increment de la producció de daurada, llobarro i corbina fins a aconseguir una producció de 3.500 t/any, la qual cosa implica un augment també de la superfície de domini públic maritimoterrestre a ocupar, fins a les 50,4 ha. En aquesta superfície s'instal·laran 54 gàbies.  
Les coordenades geogràfiques de l'abalisament perimetral (Datum WGS84) de la granja, incloent-hi l'ampliació, són:  
A) 38º 30,062 N: 00º 11,870 W  
B) 38º 29,864 N: 00º 11,766 W  
C) 38º 29,742 N: 00º 12,120 W  
D) 38º 29,940 N: 00º 12,231 W  
E) 38º 29,613 N: 00º 11,633 W  
F) 38º 29,493 N: 00º 11,988 W  
3. La distància a la costa de la instal·lació és d'1,2 milles nàutiques, per tant es considera que no s'inclou estrictament en l'àmbit d'aplicació de la Directiva Marc de l'Aigua (fins a 1 milla). Però atesa la proximitat s'informa el següent:  
- La zona costanera més pròxima és la identificada com Massa Costanera C014, denominada: Punta de les Caletes - Barranc d'Aigües de Busot, pertanyent a la Demarcació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Els indicadors biològics, fisicoquímics i químics d'aquesta massa compleixen els criteris establits en la normativa. La seua valoració global és bona.  
4. Després de revisar les dades aportades pel PVA, s'observa que els resultats dels distints paràmetres són conformes amb la zona, presenten només les variacions estacionals naturals.  
Vist el que s'ha exposat anteriorment, s'emet informe favorable al projecte, però atés que la nova concessió duplicarà la instal·lació original existent i a fi de continuar valorant la possible afecció a la qualitat de les aigües litorals i fons marí, haurà d'exigir-se al peticionari:  
  
1) La realització del següent pla de vigilància ambiental.  
1.1. Punts de mostratge, hauran de facilitar les coordenades definitives:  
- situat en el centre de l'actual instal·lació,  
- situat en el centre de l'ampliació projectada,  
- punt de control situat a 500 m de la piscifactoria en direcció oest,  
  
- punt de control situat a 1.000 m de la piscifactoria en direcció est.  
  
1.2. En aigües: es realitzarà en la columna d'aigua (0, 10, 30 m) amb periodicitat mensual:  
- Temperatura ºC (mesurada in situ),  
- Transparència (Disc de Secchi),  
- pH  
- Sèston  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ),  
- Nitrogen total  
- Silicats  
- Fòsfor total  
- Clorofil·la total  
- índex de Margalef  
- Escherichi coli  
- Enterococs intestinals  
- Salmonel·la spp  
1.3. En sediments, amb periodicitat semestral:  
- Granulometria  
- Nitrogen total (mg/l)  
- Fòsfor total (mg/l)  
- Matèria orgànica % (per incineració a 450 ºC)  
- Potencial redox, mV (en 20»)  
- Beggiatoa spp  
- Clostridium sulfit-reductor  
1.4. S'haurà de realitzar la carta bionòmica amb periodicitat anual, per a comprovar que la instal·lació no afecta les comunitats d'importància ecològica pròximes a la granja (bioconcrecions coral·lígenes, Posidonia oceànica, Cymodocea nodosa, etc. [...]).  
1.5. Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques, amb periodicitat trimestral.  
1.6. Inventari visual de grans invertebrats i peixos, anual al setembre.  
2) Les tasques de muntatge de la nova instal·lació s'efectuaran prevenint qualsevol eventualitat de tal manera que l'empresa haurà de tindre preparats els mitjans necessaris per a l'arreplega de les gàbies i aparells i evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedar a la deriva i procuraran no executar el projecte en la temporada de bany. De la mateixa manera estarà previst qualsevol contratemps davant de períodes de tempestats, vent i onatge.  
3) Han de presentar els resultats d'aquest pla, semestralment, a la Direcció General de l'Aigua. En l'informe mencionat s'inclourà la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.»  
  
Afeccions legals  
- Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes; el reglament que la desplega i modificacions, per a ubicar la piscifactoria en zona litoral marina es requereix obtindre la concessió del polígon d'ocupació del domini públic maritimoterrestre, al Ministeri Agricultura, Alimentació i Medi Ambient.  
- Normativa sobre seguretat marítima i contaminació. Ministeri de Foment, Marina Mercant, siga l'abalisament del polígon.  
- Llei 9/1998, de 15 de desembre, de pesca marítima de la Comunitat Valenciana, en compliment del títol V sobre els cultius marins.  
- La gestió dels residus es farà d'acord amb la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
- Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, de 14 de maig, bàsica de residus tòxics i perillosos.  
- Reial decret 952/1997, de 20 de juny, pel qual es modifica el Reial decret 833/1988.  
- Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament que desplega la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos.  
  
- Reial decret 106/2008, d'1 de febrer, sobre piles i acumuladors i la gestió dels seus residus.  
  
  
Consideracions ambientals  
El projecte d'ampliació de l'actual granja marina de Niordseas, SL, davant de la costa de la Vila Joiosa, proposa duplicar la superfície de l'actual polígon d'ocupació de DPMT, prolongant-lo en direcció mar endins unes 28 ha (500x560 m) a profunditats entre 34 i 40 metres, per a augmentar la producció actual de 1.800 t/any a 3.500 t/any de peixos engreixats en gàbies flotants (daurada, llobarro i corbina), i instal·lant dues noves flotilles de gàbies de 2x6. L'àrea total del polígon ocupat per la instal·lació aqüícola serà d'unes 50,4 ha (900x560 m), entre els -29 m i la isòbata de -40 m, amb 54 gàbies d'engreixament.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el litoral on s'ubica la granja s'enquadra dins de la unitat morfodinàmica limitada per la Serra Gelada al NE i el Cap de l'Horta al SO. En la zona que ens ocupa l'hidrodinamisme és moderat en el qual predominen corrents de baixa velocitat, entre 0,1 i 0,2 m/s que discorren en direcció SO-NE. L'onatge no mostra valors extrems i la major freqüència d'onatge correspon al component E, seguit pels components S i NE; les onades més grans (>2m) es produeixen en els períodes de febrer a maig i de setembre a desembre i són prioritàriament de component S; les altures significatives més habituals oscil·len entre 0,5 i 1 m.  
  
- Els fons sobre els quals s'ubica l'ampliació corresponen al mateix tipus de substrat que el que ocupa l'actual granja marina, tenen un pendent suau i homogeni, entorn de l'1 %, que correspon a una àmplia extensió uniforme de fons detrítics sedimentaris compostos majoritàriament per arenes molt fines amb una alta proporció de fangs. En aquests substrats es desenvolupa la biocenosi de transició entre arenes fangoses i els fangs terrígens, de valoració ambiental i ecològica baixa.  
  
- Les biocenosis de major rellevància ecològica en la zona són la praderia de Posidonia oceanica i la biocenosi de fons detrítics costaners d'aspecte típic. La més pròxima a la granja és la biocenosi, del pis circalitoral, de fons detrítics costaners d'aspecte típic que es limita a una franja costanera i en recuperació en alguns trams del litoral en què hi ha una protecció enfront d'arrossegaments -esculls artificials-. Aquesta biocenosi es troba a una distància de 400 m respecte a l'actual límit de la piscifactoria, i de 800 m respecte a la zona més pròxima de l'ampliació projectada.  
La praderia de Posidonia oceanica s'estén, així com les algues fotòfiles, fins a profunditats que li permet la il·luminació desenrotllar-se, i determinen el límit inferior del pis infralitoral. Aquesta praderia àmpliament distribuïda al llarg del litoral de la Vila Joiosa presenta franges degrades i amb mata morta de Posidonia, des d'antany per les arts d'arrossegament, que ha desplaçat el seu límit inferior a profunditats entorn dels 25 metres. Les superfícies anteriorment colonitzades per la praderia de Posidonia oceànica, ara estan colonitzades bé per biocenosi d'arenes fangoses, detrític enfangat, o, on és mata morta, per espècies fotòfiles, o hemifotòfiles, fins i tot l'alga invasora Caulerpa racemosa. L'òptim desenvolupament de la praderia de Posidonia oceanica el presenta en menor profunditat (entorn de -5 m) on els valors de densitat es troben sobre els 325 fas/m² amb percentatges de cobertura del 81,16 %; al doble de profunditat, la densitat continua sent elevada (280 fas/m²) però la cobertura és un poc inferior a l'esperada (67,76 %) a causa de la presència de determinats enclavaments rocosos. La porció més pròxima se situa a uns 500 m del radi màxim d'influència del cultiu actual, l'estimació del qual es va calcular en l'estudi d'impacte ambiental de l'actual granja per a una producció de 1800 t/any, que correspon a una franja d'uns 248 m d'ample al voltant del polígon actual.  
  
- La qualitat de les aigües en la zona és controlada en el seguiment ambiental que es realitza de la piscifactoria actual. Els resultats obtinguts s'ajusten a la dinàmica oligotròfica que es dóna en la generalitat de la zona.  
Aquest caràcter oligotròfic de les aigües ve indicat per les concentracions discretes en la columna d'aigua tant nutrients (nitrits, nitrats, amoni, fosfats i silicats) com de la clorofil·la total; fins i tot, en la generalitat de les mostres a penes són detectats la majoria d'ells pels mètodes analítics. El cas extrem és el dels fosfats i silicats: les seues concentracions sempre estan per davall del límit de detecció (0,02 µM); segueixen els nitrits amb una presència quantificable (>1 µg/l) en el 8,80 % de les mostres però sense a penes arribar a la xifra màxima de 2,57 µg/l; els nitrats només són detectables (>10 µg/lµg/l) en el 23,61 % de les mostres, també en valors molt baixos (<100 µg/l).  
La clorofil·la total segueix la mateixa dinàmica dels nutrients, amb xifres inferiors a 1,50 µg/l; com a màxim, es registren concentracions entorn dels 2,00 µg/l. L'índex de Margalef, relació pigmentària D430/D663, confirma el règim oligotròfic ja que supera àmpliament el límit de 2,4.  
En relació amb els nutrients i clorofil·la es troba la composició i abundància del fitoplàncton. La participació cel·lular és escassa, comptabilitza menys de 80 cèl·lules/ml en totes les mostres d'aigua. Al contrari, la diversitat és notable perquè sempre se superen els 3,0 bits-1. Aquestes dades de quantitat i diversitat fitoplanctònica, indiquen que es tracta d'una comunitat complexa i ben estructurada, típica d'aigües obertes i inalterades.  
Identificació i valoració dels impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental es realitza una identificació i valoració qualitativa dels impactes de l'actuació projectada en el medi ambient, en els termes que determina l'annex VI de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
S'identifiquen un total de 37 impactes, d'ells 31 negatius i 6 positius; dels negatius 15 es consideren compatibles, 10 moderats i 6 severs. No es detecta cap impacte que s'haja de qualificar com a crític.  
  
- Durant la fase de construcció es preveuen 11 impactes negatius, la major part (7) són considerats compatibles que es generarien per la construcció i col·locació dels llastos i pel trànsit d'embarcacions necessari en la construcció; aquests impactes són de baixa intensitat i quedaran restringits a la zona d'obres i els seus efectes finalitzaran amb les obres. La resta d'impactes es tipifiquen de moderats, com el produït pels morts sobre la dinàmica litoral, generació de residus (restes de plàstics, xarxes, canonades, formigó, material d'encofrat, etc.) si s'abandonen afectaran la qualitat ambiental i paisatgística de l'entorn.  
  
Els blocs de formigó col·locats en el fons fangós donaran lloc a xicotets transports de material al voltant de l'obstacle, seria un efecte de llavat amb excavació junt amb l'acumulació de fins en la zona d'ombra; aquest tipus d'alteracions es considera d'escassa extensió, encara que d'intensitat mitjana, de caràcter permanent i sense possibilitat de correcció. En ser de baixa magnitud aquest impacte hauria de ser considerat residual sense cap transcendència que en cap moment afectarà factors ambientals d'especial interés.  
Els materials sobrants de la construcció de les gàbies i els ancoratges abandonats alteren tant la qualitat de les aigües i fons marí com l'àmbit del port de la Vila Joiosa. La retirada i eliminació d'aquests residus ha d'estar prevista en les mesures correctores.  
  
- En la fase de funcionament, amb totes les instal·lacions de la granja, s'identifiquen 20 impactes negatius i 6 positius; tipificats els negatius en: 8 compatibles, 6 moderats i 6 severs. Els negatius més rellevants es deuen a la seua permanència en el temps, com els ocasionats pel trànsit rutinari de les embarcacions a la granja, les instal·lacions permanents i, sobretot i més significativa és l'emissió de residus generats en el procés d'engreixament dels peixos estabulats al medi marí.  
  
El trànsit d'embarcacions per a subministrament de pinso, control de peixos, manteniment de xarxes, etc. mentres dure l'explotació de la granja, donarà lloc a un increment d'emissions de gasos i sorolls procedents dels motors que afectaran puntualment la qualitat de l'aire i de les aigües superficials, i un lleu augment en la circulació marítima en la contornada del port de la Vila Joiosa; aquests impactes negatius han de considerar-se trivials, de baixa intensitat i de la mateixa naturalesa que els que produeix la flota pesquera amb base en aquest port.  
Els residus abocats al medi marí procedeixen dels pinsos no menjats, excrements, excreció,... dels peixos estabulats en forma particulada i soluble: els nutrients (fòsfor, nitrogen) causen alteracions en la columna d'aigua amb efectes immediats (augment de la terbolesa, eutròfia) i en el fons marí amb efectes a mig o llarg termini per la sedimentació i acumulació de les partícules que aniran degradant-se (augmentant la DBO que fomenta situacions d'anòxia i producció de SH2, CH4 i/o NH4), a més d'alterar l'estructura de les comunitats biològiques bentòniques.  
- Les càrregues de contaminants estimades en la producció total de 3.500 tones anuals de daurada, llobarro i corbina que s'espera aconseguir amb la granja actual i l'ampliació projectada, subministrant 7.000 t de pinso a l'any, suposarà uns 384 kg/dia de pinso no menjat i, del metabolisme dels peixos, uns 2.443 kg/dia de sòlids suspesos, 1.053 kg/dia de nitrogen total i 138 kg/dia de fòsfor total.  
Aquestes quantitats aniran alliberant-se progressivament al llarg de l'any segons l'evolució de cada cicle productiu, les formes particulades sedimentaran i la resta en forma soluble es dispersarà en la columna d'aigua, i quedarà disponible per a ser assimilat pel fitoplàncton que l'incorpora a la xarxa tròfica. Es complementa en la part dispositiva la proposta de mesures de control en aigua i sediment de l'estudi d'impacte ambiental.  
- La zona d'influència de les gàbies sobre les biocenosis bentòniques, segons els càlculs realitzats, s'estima que s'estendrà en una àrea de 225 m de diàmetre al voltant de les gàbies amb una zona central d'uns 50-75 m de diàmetre on es donarà sensiblement la major contaminació a causa de la sedimentació de les partícules de pinso i excrements.  
Els fons que es veuran afectats per les aportacions seran només els fons fangosos de tipus sedimentari, colonitzats per biocenosi d'arenes fines fangoses d'escassa rellevància ecològica.  
En cap moment es veuran afectades altres comunitats de major importància ecològica, com són les bioconcrecions coral·lígenes (a 1.500 m al W, -30m) o la praderia de Posidonia oceanica (a 750 m la porció més pròxima) que es troben allunyades del cultiu.  
- No és previsible que puguen produir-se efectes acumulatius ni sinèrgics entre aquestes gàbies i les de la instal·lació actual, ja que a pesar que es duplica la biomassa estabulada també augmenta la superfície del cultiu en la mateixa proporció. El possible solapament de les àrees d'influència és molt reduït en termes de superfície i es produeix en les zones perifèriques on les taxes de sedimentació són molt baixes. En cap cas se solapen les àrees de major influència situades davall les gàbies, ja que les instal·lacions estan separades més de 200 m entre si, no sols per a evitar aquests efectes adversos en els fons sinó perquè no es produïsquen interferències hidrodinàmiques entre ambdues instal·lacions.  
A més cal considerar la direcció dominant del corrent en la zona que és sud-oest-nord-est, per la qual cosa els residus de les gàbies tendiran a distribuir-se en taques paral·leles i no superposades la major part del temps.  
Un altre element residual, que cal tindre en compte, procedeix de l'ús de substàncies medicamentoses que se subministren als peixos amb funcions terapèutiques i profilàctiques, per la qual cosa en molts casos seran administrades de forma rutinària. La fauna i flora pelàgica i bentònica, així com la qualitat de les aigües, són els factors ambientals susceptibles de veure's afectats per aquests compostos.  
En la valoració d'aquests impactes negatius, segons l'EIA, cal considerar que l'aplicació d'aquests productes serà sota prescripció veterinària i supervisada per facultatiu competent; l'ús d'aquests productes està regulat per la normativa comunitària i estatal respecte d'això, com la Directiva del Consell 93/53/CEE, i els reials decrets 109/1995, 157/1995 i 1749/1998 modificat pel 1080/2012.  
Aquests compostos medicamentosos no revisten toxicitat, considerant el seu impacte de baixa intensitat, ja que s'administren en quantitats molt xicotetes en relació amb el volum d'aigua en què es dilueixen; aquest seria el tractament per «banys» del formaldehid que es realitzen amb bon temps, segons el protocol d'aplicació donat a conéixer pel promotor en l'annex-I del 20 d'abril de 2015. Els antibiòtics són subministrats (via oral) en el pinso per a facilitar la seua ingestió, és molt xicoteta la proporció de pinso medicamentós que no consumeixen els peixos estabulats i que és susceptible de passar al medi. El seu possible efecte negatiu serà puntual i de molt curta duració. A pesar d'això, han d'establir-se mesures preventives així com un programa de vigilància que permeta identificar comportaments inesperats.  
La producció de residus sòlids i líquids que han de gestionar-se d'acord amb les seues característiques:  
a) Residus no reciclables.  
- Peixos morts procedents dels cultius per circumstàncies naturals, patologies o manejos incorrectes (descàrregues d'alevins, pesques, canvis de xarxes, etc.). Els peixos extrets per aquests motius no han de sobrepassar el 5 % de l'estoc, en termes de biomassa 174 t/any.  
Aquesta mortalitat es gestiona per a ser eliminats a través de gestors autoritzats com SANDACH tipus III. El seu impacte negatiu s'associa amb el fet de realitzar incorrectament la gestió d'emmagatzemament d'aquests residus, que produeixen olors i plagues d'insectes i rosegadors.  
- Residus assimilables a urbans produïts per l'activitat diària dels treballadors. Són gestionats per la mateixa empresa concessionària que realitza el servei d'arreplega dels RSU en el port. Un mal emmagatzemament d'aquests residus, fins que siguen retirats, produirien problemes d'olors, plagues i aspecte brut i desordenat de l'entorn portuari.  
  
- Residus inerts de diferent tipus generats per la mateixa activitat: xarxes velles, caps, etc.; es gestionaran com inerts i aniran a abocador d'inerts. Un incorrecte emmagatzemament, a l'espera de la seua retirada per a la seua eliminació per gestor, donarà lloc a un impacte estètic que afecta l'entorn del port.  
b) Residus reciclables. Un incorrecte emmagatzemament, fins que siguen retirats per empreses gestores del seu reciclatge, produiran un aspecte brut, desordenat i ocuparan prou espai de l'entorn portuari.  
  
- Sacs de plàstic i contenidors flexibles del pinso. S'estima per a la producció prevista un volum de plàstics generats que passarà de 20 a 35 tones anuals. La gestió d'aquests plàstics és a través d'empreses especialitzades a reciclar-los.  
- Fustes, palets de transport dels pinsos; considerant un consum de 3.000 t/any poden arribar a acumular-se uns 3.500 palets.  
c) Residus perillosos.  
- Envasos de plàstic i metall contaminats, com els sacs de pinso medicat, envasos de desinfectants (lleixiu,...), envasos de productes químics, de pintures i dissolvents, envasos de tractaments veterinaris com la formalina, etc. Tots els envasos seran emmagatzemats correctament d'acord amb la legislació existent, i s'entregaran a empreses autoritzades per a la seua gestió, respectivament.  
- Olis usats, greixos i draps bruts de substàncies perilloses. Aquests residus es gestionen com a residus MARPOL a través de l'autoritat portuària. Amb l'augment previst en l'ampliació es passarà de 300 a 450 litres a l'any generats. Un emmagatzemament incorrecte donarà lloc a problemes de contaminació de sòls i aigües.  
En general veiem que una incorrecta gestió dels residus sòlids i líquids pot generar impactes negatius d'alta intensitat i molt duradors, que afectarien l'entorn portuari i la qualitat de les aigües i fons marins tant del port com de la zona d'explotació aqüícola.  
  
Mesures correctores i preventives que s'estableixen en l'EIA per a minimitzar els efectes derivats dels abocaments al medi s'arrepleguen les següents:  
En la fase de construcció, els impactes són de caràcter compatible o moderat, l'aplicació d'algunes mesures de caràcter general contribuiran a minimitzar o eliminar completament els seus efectes negatius. El seu compliment serà responsabilitat de la direcció d'obra i, en última instància, del promotor.  
- Els ancoratges, morts de formigó emprats com a llastos, només podran col·locar-se sobre fons sedimentaris. En cap moment podran situar-se sobre restes de praderies de fanerògames marines, sobre bioconcrecions coral·lígenes o sobre restes arqueològiques si n'hi ha; per a això la direcció d'obra tindrà en compte la carta bionòmica i les conclusions de l'estudi arqueològic de la zona.  
- La contaminació a causa del trànsit de les embarcacions, tant durant la construcció com durant el funcionament de l'activitat, provocada per l'emissió de combustibles, greixos i olis, partícules i gasos de combustió així com sorolls i vibracions haurà de minimitzar-se mitjançant un correcte manteniment dels motors; en cap concepte es permetrà l'abocament de combustible o olis al medi marí.  
S'evitarà interferir amb el trànsit marítim de la zona organitzant els desplaçaments d'embarcacions de manera que no afecten les entrades i eixides dels vaixells de pesca del port de la Vila Joiosa.  
- Es controlarà l'abandó de ferramentes i materials sobrants de les obres (gàbies, ancoratges,...), tant en mar obert com en el recinte portuari, procedint a col·locar els contenidors adequats per al seu emmagatzemament i contractant un gestor autoritzat per a la retirada dels residus que no puguen ser gestionats pel servei municipal.  
En finalitzar les obres, es procedirà a la retirada de tots els materials sobrants, runes, maquinària, edificacions temporals i qualsevol altre element que s'haja introduït durant l'execució. Els residus es traslladaran a un abocador expressament autoritzat amb capacitat d'arreplega i capacitat per a gestionar els residus.  
En la fase de funcionament de la granja marina, el principal impacte el produeixen els rebutjos generats (pinso, excrements) durant l'engreixament dels peixos estabulats que passen al medi marí.  
- La principal mesura és optimitzar la dosificació del pinso, ajustant-lo contínuament a les necessitats del cultiu per a reduir les pèrdues en pinso no menjat i obtindre la major rendibilitat pinso/producció. Açò és vital per a una correcta gestió de la granja, tant des del punt de vista ambiental com econòmic.  
Fins i tot si és un percentatge menut el pinso no menjat, a causa del seu elevat preu l'empresa és la primera interessada a minimitzar aquestes pèrdues, raó per la qual es fan grans inversions en l'optimització de l'alimentació, que és un dels punts crítics de tota explotació d'aqüicultura. En aquesta granja l'optimització per mitjans mecànics, en compte de la tradicional dosificació manual, passa per l'aplicació d'un sistema centralitzat i automatitzat d'alimentació, solucions tècniques que encara que costoses estan demostrant donar bons resultats:  
  
- La col·locació d'una plataforma flotant, fixada al fons dins del polígon de la granja actual, on el pinso es guarda en sitges i es distribueix per un sistema pneumàtic a cada gàbia, dosificant automàticament el pinso en la granja existent i que s'utilitzarà per a aquesta ampliació sol·licitada.  
- I amb el suport de càmeres submarines col·locades en cada gàbia per a detectar si els peixos estabulats mengen o han deixat de menjar, i així corregir les pèrdues de pinso per mala dosificació. D'aquesta manera el pinso es distribueix d'una forma més regular i es millora l'assimilació pel peix.  
- En relació amb la mesura anterior, i en segon lloc, la selecció de pinsos emprant no sols criteris econòmics sinó altres de tipus ambiental i fisiològic com ara: velocitat de sedimentació, estabilitat en l'aigua, taxa d'ingestió, composició, especialment el seu contingut en N i P i digestibilitat i taxa d'assimilació. En el mercat ja hi ha pinsos més digestibles amb major valor energètic i d'un menor impacte ambiental pel seu baix contingut en nitrogen i fòsfor, així com mantindre's estable en l'aigua durant més temps com el pinso extrudit en comparació amb el pinso normal.  
- Les aportacions de medicaments només s'empraran per via oral, subministrats amb el pinso. Se n'exclouran els banys, excepte en el cas de tractaments antiparasitaris i desinfectants, com és el cas de la formalina; d'aquesta manera es garanteix la seua assimilació pels peixos i es redueixen les pèrdues al medi. En cap cas s'empraran medicaments veterinaris amb fins profilàctics.  
L'aplicació d'aquests productes medicamentosos serà sota prescripció veterinària i supervisada per facultatiu competent, pel pla veterinari i sanitari del grup empresarial. L'ús d'aquests productes està regulat per la normativa comunitària i estatal respecte d'això, com la Directiva del Consell 93/53/CEE, i els reials decrets 109/1995, 157/1995 i 1749/1998 modificat pel 1080/2012. L'emmagatzemament d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable i l'eliminació tant dels productes sobrants, com dels seus envasos i embalatges es durà a terme en plantes autoritzades per a això.  
- Davant dels residus generats per l'activitat (perillosos i no perillosos) seran eliminats mitjançant una correcta gestió, des d'una identificació i emmagatzemament adequat a cada tipus de residu fins a ser retirats per les empreses autoritzades i especialitzades per a això. L'emmagatzemament per a cada residu serà el següent:  
- Plàstics reciclables, s'emmagatzemaran en un contenidor tancat, preferiblement de tipus autocompactadora.  
- Palets, s'emmagatzemaran apilats en una zona específica del port.  
- Envasos de plàstic contaminats, emmagatzemats a cobert en saques tipus contenidors flexibles, degudament identificats amb l'etiqueta.  
- Draps i guants contaminats, emmagatzemats en bidó estanc i tancat, degudament identificat amb l'etiqueta.  
- Olis i greixos, es gestionen com MARPOL i han d'emmagatzemar-se en un bidó estanc i tancat, degudament identificat amb etiqueta, i es depositaran en un tanc d'arreplega de lixiviats.  
- Peixos morts, la mortalitat retirada diàriament es depositarà en contenidors isoterms i tancats en la mateixa plataforma fins a la seua retirada per gestor autoritzat, moment en què es traslladen al port de la Vila Joiosa. S'aconsella l'ús d'un contenidor frigorífic per al seu emmagatzemament, especialment en els mesos d'estiu, o l'addició de gel.  
  
- Fems i residus assimilables a urbans (RSU), es depositaran en els contenidors existents en el port.  
- Residus inerts no assimilables a urbans, es depositaran en un contenidor de 5 m³.  
- Aigües sanitàries procedents de la plataforma: s'acumulen en un depòsit que es trasllada al port de la Vila Joiosa quan està ple, on una empresa especialitzada les retira i les transporta a l'EDAR de la Vila Joiosa.  
  
Programa de vigilància ambiental  
En el pla de vigilància ambiental i control contingut en l'estudi d'impacte ambiental, s'estableixen els aspectes a controlar en la fase de construcció i en la de funcionament, a fi de comprovar l'aplicació de les mesures correctores, introduir-hi modificacions quan no s'aconsegueixen els objectius desitjats o es detecte qualsevol desviació no prevista dels impactes identificats.  
Els controls que es proposen realitzar en la vigilància ambiental de la present activitat són els següents:  
A) En la fase de construcció, i considerant l'aplicació de les mesures mesures correctores, es realitzaran els controls següents:  
- Que tots els elements accessoris d'obra, com ara ferramentes, arreplegues de materials, runes, etc., queden recuperats i aclarits en finalitzar la construcció.  
- De forma visual es controlarà igualment en finalitzar les obres per a assegurar que no s'han produït abocaments incontrolats d'inerts ni en mar obert ni en el recinte portuari.  
- Se segueix un programa adequat per al manteniment de les embarcacions i maquinària a emprar en les obres, amb una revisió a l'inici i revisions periòdiques que asseguren el seu funcionament correcte especialment pel que fa a la minimització de les emissions de gasos, sorolls i vibracions.  
- Es realitza un abalisament adequat en el mar que garantisca la seguretat del trànsit marítim en la zona durant el període que duren les obres.  
- Es realitzarà un estricte control sobre els combustibles, olis i productes químics emmagatzemats degudament identificats, en un lloc específic i amb les condicions de seguretat exigides per la reglamentació aplicable. Hi ha disponibles mitjans de contenció i arreplega de vessaments.  
B) Durant el funcionament de l'activitat, d'aquesta nova instal·lació que és una ampliació de la ja existent, i ambdues són adjacents, es proposa establir un únic programa de vigilància ambiental que englobe les dues instal·lacions.  
El pla de mostratge es durà a terme en quatre punts o enclavaments següents, on en cada un es prendran mostres d'aigua a diverses profunditats (0, 10 i 30 m) i de sediment:  
A1, situat en el centre de l'actual instal·lació (actualment està en el vèrtex C del polígon);  
A2, situat en el centre del polígon de l'ampliació projectada;  
C1, punt de control situat a 500 m del polígon de la piscifactoria en direcció oest (coincidint amb l'actual punt de control X), i  
C2, punt de control situat a 1.000 m del polígon de la piscifactoria en direcció aquest (coincidint amb l'actual punt de control I).  
Aigües, de forma mensual, en cada punt o enclavament es mesuraran in situ i de les mostres d'aigua obtingudes amb una botella tipus Niskin a 0, 10 i 30 m de profunditat, els paràmetres següents:  
- Temperatura (in situ)  
- Oxigen dissolt (in situ)  
- pH (in situ)  
- Transparència (in situ)  
- Sòlids suspesos (mg/l)  
- Amoni (mg/l)  
- Nitrits (mg/l)  
- Nitrats (mg/l)  
- Fòsfor total (mg/l)  
- Clorofil·la a (µg/l)  
- Índex de Margalef: D430/D665  
€ Fitoplàncton: composició i quantitat  
- Microbiologia: enterococs, E. Coli i Salmonel·la   
Sediment, de forma semestral es prendrà una mostra de sediments en cada un dels enclavaments indicats, mitjançant una draga Van Veen, per a determinar els paràmetres següents:  
- Granulometria, segons la tècnica de Buchanan (1984).  
- Matèria orgànica, per calcinació a 600 ºC durant 2 h.  
- pH i potència redox, mitjançant elèctrodes (in situ).  
- Clostridium sulfito-reductors, per sembra en placa amb mitjans específics.  
Anualment, es realitzaran prospeccions submarines per a estudiar les biocenosis bentòniques, i determinar canvis en la composició i diversitat específica de les biocenosis.  
Simultàniament a la presa de mostres en cada estació o enclavament es prendran dades meteorològiques rellevants, estat de la mar, la seua coloració, presència de sòlids flotants, bromeres o olis en superfície o qualsevol altra dada que puga donar informació sobre la influència de la granja o de circumstàncies externes inusuals.  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment, s'efectuen les consideracions ambientals següents:  
Respecte als enclavaments o punts de mostratge del cultiu (A1 i A2) que s'ubiquen en el centre de cada instal·lació, es considera més adequat deixar un sol enclavament en el centre, com l'A2 en el centre de la nova instal·lació d'engreixament, i reubicar A1 en un extrem del polígon més prop a la costa, per exemple fer-lo coincidir amb el vèrtex B del polígon inicial o bé, dins de l'àrea d'influència de la piscifactoria, a 200 m del vèrtex B i en direcció al Racó de Conill.  
En la vigilància ambiental s'inclourà un seguiment i control sobre els resultats de l'abocament al mar dels productes procedents del tractament per banys donat als peixos estabulats i que permeta identificar comportaments inesperats, com així es proposa en l'estudi d'impacte ambiental. Els resultats també contindran, anualment, un apartat sobre les aportacions de fòsfor i nitrogen total (en forma particulada i soluble) que realitza el cultiu al medi.  
En la zona sol haver una abundància de diverses espècies d'aus i d'espais ZEPA pròxims, i encara que els seus hàbitats no es vegen afectats pel cultiu piscícola, els peixos estabulats resulten atractius a les aus com a menjar, per això totes les gàbies instal·lades en la granja i en la seua ampliació seran cobertes amb xarxa antiocells de color blanc, per a facilitar la visualització per part d'aquestes i evitar que hi queden atrapades, i la xarxa recolzada en una torre central per a mantindre-la desapegada de l'aigua. Les xarxes estaran degudament tenses i sense buits laterals perquè no s'hi colen les aus. En el cas que es troben ferides algunes espècies per enganxar-se en les xarxes seran traslladades al centre de recuperació de fauna del Saler.  
Els cetacis i les tortugues marines que queden atrapats amb les xarxes i arts de la instal·lació seran alliberats i se'ls deixarà anar, i, en el cas que no estiguen en disposició de ser alliberats al medi, seran portats al centre de recuperació de fauna més pròxim.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 1.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel que s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el capítol II avaluació d'impacte ambiental de projectes de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient i Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
A la vista del que s'ha exposat anteriorment es proposa la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'ampliació de la instal·lació d'aqüicultura d'engreixament de daurada, llobarro i corbina en gàbies flotants en aigües del mediterrani, davant de la costa de la Vila Joiosa (Alacant), promogut per l'empresa Niordseas, SL, pertanyent a Andromeda Group, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i complisca l'apartat segon d'aquesta resolució.  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. L'empresa com a productora de diversos tipus de residus -perills, no perillosos, inerts, assimilables a urbans,... per la construcció i el funcionament de la seua activitat piscícola en gàbies flotants en el litoral de la Vila Joiosa, haurà d'ajustar-se al que estableix la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
Es dotarà de tanc d'arreplega de lixiviats la zona dedica als envasos amb residus líquids i perillosos generats per l'activitat.  
2. Es tindran totes les gàbies instal·lades en la granja i en la seua ampliació cobertes amb xarxa antiocells de color blanc, per a facilitar la visualització per part d'aquests i evitar que hi queden atrapats, i la xarxa recolzada en una torre central per a mantindre-la desapegada de l'aigua. Les xarxes estaran degudament tenses i sense buits laterals perquè no s'hi colen les aus. En el cas que es troben ferides algunes espècies per enganxar-se en les xarxes seran traslladades al centre de recuperació de fauna del Saler.  
Els cetacis i les tortugues marines que queden atrapats amb les xarxes i arts de la instal·lació seran alliberats i se'ls deixarà anar, i,en el cas que no estiguen en disposició de ser alliberats al medi, seran portats al centre de recuperació de fauna més pròxim.  
3. El programa de vigilància ambiental que es duga a terme en aquesta granja marina que ocuparà 50,4 H de DPMT, tenint en compte el que s'ha proposat en l'estudi d'impacte ambiental, el que ha indicat el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües en el seu informe mencionat anteriorment, consistirà en el següent:  
3.1. Punts de mostratge, que facilitaran les coordenada definitives:  
A1, situat en l'àrea d'influència de l'actual polígon, a 200 m del vèrtex B i en direcció al Racó de Conill (actualment està en el vèrtex C del polígon);  
A2, situat en el centre del polígon de l'ampliació projectada;  
C1, punt de control situat a 500 m del polígon de la piscifactoria en direcció oest (coincidint amb l'actual punt de control X), i  
C2, punt de control situat a 1.000 m del polígon de la piscifactoria en direcció est (coincidint amb l'actual punt de control I).  
3.2. En aigües: es realitzarà en la columna d'aigua (0, 10, 30 m) amb periodicitat mensual:  
- Temperatura ºC (mesurada in situ),  
- Transparència (Disc de Secchi),  
- pH  
- Sèston  
- Oxigen dissolt (mesurat in situ),  
- Amoni (mg/l)  
- Nitrits (mg/l)  
- Nitrats (mg/l)  
- Nitrogen total  
- Silicats  
- Fòsfor total  
- Clorofil·la total  
- índex de Margalef  
- Escherichi coli  
- Enterococs intestinals  
- Salmonel·la spp  
3.3. En sediments, amb periodicitat semestral:  
- Granulometria  
- Nitrogen total (mg/l)  
- Fòsfor total (mg/l)  
- Matèria orgànica % (per incineració a 450 ºC)  
- Potencial redox, mV (en 20»)  
- Beggiatoa spp  
- Clostridium sulfito-reductor  
3.4. S'haurà de realitzar la carta bionòmica amb periodicitat anual, per a comprovar que la instal·lació no afecta les comunitats d'importància ecològica pròximes a la granja (bioconcrecions coral·lígenes, Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa, etc...).  
3.5. Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques, amb periodicitat trimestral.  
3.6. Inventari visual de grans invertebrats i peixos, anual al setembre.  
3.7. S'inclourà un seguiment i control dels productes abocats al mar procedents del tractament per banys donats als peixos estabulats, a fi «que permeta identificar comportaments inesperats», com així es proposa en l'estudi d'impacte ambiental.  
Anualment, es presentarà amb els resultats de la vigilància ambiental un apartat sobre les aportacions de fòsfor i nitrogen total (en forma particulada i soluble) que realitza el cultiu al medi.  
4. Les labors de muntatge de la nova instal·lació s'efectuaran prevenint qualsevol eventualitat de tal manera que l'empresa haurà de tindre preparats els mitjans necessaris per a l'arreplega de les gàbies i aparells i evitar que puguen ser arrossegats a zones de la costa o quedar a la deriva, procurarà no executar el projecte en la temporada de bany. De la mateixa manera estarà previst qualsevol contratemps davant de períodes de tempestats, vent i onatge.  
5. Han de presentar els resultats d'aquest pla, semestralment, a la Direcció General de l'Aigua. En l'informe mencionat s'inclourà la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a veure la seua possible repercussió en el medi.  
  
Tercer  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si és el cas, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada.  
  
València, 12 de desembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de gener de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7983, del 20-02-2017 (2017/1132)

RESOLUCIÓN de 20 de enero de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 41/16-AIA Villajoyosa.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7983

Fecha DOGV
:   20-02-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/1132

CVE


Fecha del documento
:   20-01-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de enero de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 41/16-AIA Villajoyosa. [2017/1132]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 41/16-AIA Villajoyosa.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 41/2016-AIA-D.  
Proyecto: ampliación de la instalación de acuicultura para engorde de dorada, lubina y corvina en jaulas flotantes en aguas del mediterráneo.  
Localización: frente a la costa de Villajoyosa (Alicante).  
Promotor: Niordseas, SL.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. S/Ref.: exp. ANIA/03.0012.  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
El proyecto de la ampliación de la granja marina de Niordseas, SL (inicialmente Gramamed) en aguas de Villajoyosa tiene como objetivo incrementar la producción actual de 1800 t/año a 3.500 t/año, entre dorada, lubina y corvina (1.050, 1.050 y 1.400 t/año, respectivamente), a partir de siembras de alevines de unos 6-10 g de peso medio (unos 6.020.000 anuales) alimentados con piensos compuestos, en régimen intensivo.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Para obtener la producción de 3.500 t/año de peces engordados en jaulas flotantes, se proyecta ampliar la superficie del actual polígono de ocupación de DPMT de 22,4 ha (400 x 560m) en dirección S-SE mar adentro unas 28 ha (500 x 560m), a profundidades entre 34 y 40 metros. El resultado será un polígono rectangular de unas 50,4 ha (900x560m) a profundidades entre los 29 y 40 m que dista 1,2 millas náuticas del puerto de Villajoyosa (rumbo 118º).  
- En la futura superficie de ocupación, se instalarán 24 nuevas jaulas flotantes en dos grupos de 2x6 con un tamaño de 25 metros de diámetro y una profundidad de las redes de 13 m más 1,5 m del cono en el fondo de la red, resultando un volumen de 6.300 m³/jaula. Estas jaulas son similares a las 30 jaulas existentes, colocadas en grupos 6 x 2 y 6 x 3, también de un diámetro de 25 m y con un volumen igual de 6.300 m³/jaula. Los actuales grupos de jaulas están ubicados en paralelo entre si y perpendicular a la costa, y con los nuevos grupos se colocarán en prolongación a los anteriores para mantener la misma configuración; todo ello, con vista a favorecer el mayor trasiego de agua en el interior de los recintos debido a la circulación dominante en la zona que es de componente SE.  
Las jaulas están formadas por una estructura flotante circular de polietileno y una red o recinto contenedor de los peces que a lo largo del cultivo va aumentando la luz de malla, dependiendo del tamaño de los peces, que garantice un mejor intercambio de agua que aporte los niveles de oxígeno óptimos para el adecuado desarrollo de los peces. La forma cilíndrica de las jaulas de cultivo se mantiene mediante cabos horizontales y verticales cosidos a la malla, que permiten el amarre de la red a la estructura flotante y a los sistemas de lastre, además de un aro anti-corriente a 12 m que cuelga de la estructura de flotación.  
Las redes son de nylon de color negro, de malla cuadrada la mayoría y algunas de malla hexagonal, sin nudo para que no se dañen los peces al rozarse con las redes por efecto de la deriva de las corrientes marinas. Los tamaños de malla usados son: de 10 mm al introducir los peces (juveniles) de unos 10 g; de 24 mm en estados intermedios de unos 30 a 250 g y de 36 mm desde los 250 g hasta finalizar la especie con el tamaño comercial o fin de ciclo productivo. Suelen sustituirse varias veces las redes de cultivo, entre 2-5 meses, en función del tamaño de luz de malla en relación al tamaño de los peces, la época del año y los niveles de fouling o acúmulo de algas fijadas que se produzcan en la instalación.  
Las jaulas se cubren con redes antipájaros de poliamida de 25 m de diámetro y de 100 mm de luz de malla, se fijan a la estructura flotante mediante cabos en todo su perímetro. Para elevar esta red de protección sobre el nivel del mar, se coloca en el centro de cada jaula una soporte flotante en forma de tronco de cono de 3 m de alto y de 5 y 2 m de diámetros.  
La fijación de las jaulas al fondo marino se realiza, por cada grupo de jaulas (6x2), mediante: una estructura sustentante, las líneas de fondeo y fijación con muertos y anclas.  
La estructura sustentante es un entramado rectangular, sumergido a unos 4 metros, formado por cabos, cables de acero, boyas y contrapesos que forman cuadrados donde se colocan y amarran las jaulas; de los vértices exteriores de esos cuadrados salen las líneas de fondeo (23 por grupo) o estachas de fondeo hasta el anclaje en el fondo marino formado por cadenas, bloques de hormigón de 6t/ud (180uds.), cadenas y anclas. Las anclas quedan señalizadas en la superficie mediante boyarines.  
- El ciclo de cultivo o de producción promedio en dorada para alcanzar los 450 g es de 16 a 18 meses, dependiendo siempre del momento de la siembra; entre marzo y julio-agosto se siembran dorada y lubina, mientras que la corvina se realiza de junio a julio. La lubina alcanza el tamaño comercial de los 450 g en una media de 18-20 meses, y la corvina presenta una talla comercial más amplia, debido a que es un especie con una tasa de crecimiento mayor, y puede alcanzar los 800 g en un año y sobrepasar los 1.500 g en el segundo año de cultivo.  
Las densidades del cultivo en general son establecidas en base a la estimación de los valores finales del ciclo de producción, estableciendo unos valores promedios aplicados a densidades de 17 kg/m³ en dorada, 15 kg/m³ en lubina y 20 kg/m³ en corvina.  
A lo largo de todo el ciclo de producción se realizan tanto controles periódicos y operaciones de mantenimiento para que estén en buen estado las estructuras de la instalación (cables, cabos, fijaciones, fondeo, redes, nivel de fouling,...), como en los peces que se les lleva a cabo una buena gestión del stock que garantice el éxito de la producción; a los peces que mueren se les retiran cada dos o tres días por los buzos, se recuentan, se determina la causa de la baja, se almacenan y se entregan a gestor autorizado para su eliminación; se realizan controles de los pesos medios que permite ir adaptando las raciones de pienso, calculando la tasa de alimentación semanalmente, y cada tres meses se muestrean las poblaciones de peces para verificar sus crecimientos evitando que se produzca una infra-alimentación o una sobre-alimentación.  
- El tipo de pienso empleado es el gránulo extrusionado comercial, que permite una mayor y mejor digestibilidad de los hidratos de carbono y de las proteínas de origen vegetal, una disminución de nivel de finos y un aumento de la incorporación de grasas; además, estos piensos favorecen una más lenta digestión y asimilación y son más estables en el agua.  
La composición y granulometría del pienso variará según el desarrollo de los cultivos, aunque su composición es en general muy constante; la proporción media de las proteínas suele ser del 40-45 % y de las grasas entre 15 y 25 %, más variable. En general, exceptuando problemas patológicos que pudieran surgir e inclemencias meteorológicas, la supervivencia durante el engorde es buena, alcanzando normalmente entre el 80-90 % de media.  
Para evitar problemas sanitarios se contempla el empleo de piensos ricoenergéticos de alta calidad, la utilización o aporte de complementos vitamínico-minerales y de antibióticos en la dieta en caso de sufrir patologías (piensos medicamentosos) mediante prescripción facultativa. La gestión sanitaria de los cultivos queda regulada a través del plan veterinario y seguridad, mientras que los aspectos de limpieza y desinfección se describen en un plan de bioseguridad.  
El factor de conversión o FCR (cantidad de alimento aportado para conseguir 1 kg de biomasa húmeda) variará normalmente entre 1,8 y 2,2 en condiciones bien controladas, aunque este parámetro es muy variable de una especie a otras. Así, mientras que la dorada se sitúa en torno a 1,8, la corvina alcanza crecimientos muy rápidos con factores inferiores a 1,5, lo que constituye una de las mayores ventajas de esta especie.  
  
Así y todo, se considera que para una producción anual de 1.500 t en la ampliación proyectada, el consumo de pienso será de 3.003 t/año, y en la granja actual incluyendo la ampliación para una producción total de 3.500 t de pescado se aportará 6.757 t/año de pienso.  
- Actualmente, se dispone en la instalación acuícola de una plataforma marina anclada al fondo marino que ocupa una posición fija en el lado más próximo a tierra del polígono de ocupación del DPMT. Se encuentra identificada (nombre, matrícula) según el registro marítimo español de buques de pesca. Esta plataforma, de 23,4 metros de eslora y 14,8 metros de manga, está construida en acero con tres niveles: fondo, cubierta principal y cubierta Silos-Puente; el espacio bajo la cubierta principal se utiliza para cámara de máquinas, cámara de ventiladores.  
Su función es facilitar las distintas labores del cultivo, para ello se dispone de una zona de control en el extremo de la proa-comedor y cocina, almacén de pienso (8 silos), alimentación automática de los peces mediante unidades soplantes para su distribución por tubos a las jaulas, compresor de botellas de buceo, grúa, tanque de gasoil, aguas sanitarias, un generador eléctrico, local de vestuarios y aseos, otra zona de vestuario con armarios, aseos y duchas para buzos.  
La alimentación automática se combina con la alimentación manual y semiautomática a través de cañones sobre barcos, según las necesidades del momento y comportamiento del pescado.  
La estrategia natural utilizada es de 3 dosis diarias de pienso desde la siembra de los juveniles hasta alcanzar los 50 g, de forma manual con cañones; a continuación 2 dosis diarias de pienso hasta los 100 g, de forma semiautomática y automática; y, se finaliza con una dosis diaria mediante sistema automático hasta su tamaño de venta. Esta estrategia se establece en base al tamaño del pez y la época del año con el objetivo de reducir la dispersión de la población, minimizar la agresividad de los peces y garantizar un reparto uniforme del pienso entre todos los individuos de la población.  
Al ampliar la instalación, se mantiene la plataforma con sus 8 silos y se prevé una ampliación de los equipos de la plataforma como: nuevos equipos soplantes, nuevos tubos de alimentación y un nuevo software para la alimentación automática de las nuevas jaulas, un nuevo generador eléctrico para sustentar las nuevas jaulas, 3 cañones más para la alimentación manual de aquellas nuevas jaulas que requiere la ampliación de la flota de barcos de la empresa con un nuevo catamarán de operaciones y dos embarcaciones menores de apoyo.  
- El balizamiento perimetral de la ampliación de ocupación de dominio público marítimo-terrestre solicitado, se realizará añadiendo dos nuevas balizas: E y F, a las ya existentes A-B-C-D. Las coordenadas geográficas del balizamiento perimetral (Datum WGS84/ETRS89) de la granja total con 54 jaulas de 25m Ø, incluyendo la profundidad sin llegar a los 50 m, son las siguientes:  
  
A) 38º 30,062 N: 00º 11,870 W: - 29 m  
B) 38º 29,864 N: 00º 11,766 W: - 34 m  
C) 38º 29,742 N: 00º 12,120 W: - 34 m  
D) 38º 29,940 N: 00º 12,231 W: - 29 m  
E) 38º 29,613 N: 00º 11,633 W: - 40 m  
F) 38º 29,493 N: 00º 11,988 W: - 40 m  
  
Alternativas  
En el estudio de integración paisajística se analizan las tres alternativas que inicialmente se plantearon del proyecto de ampliar 22,4 ha el actual polígono de la granja y manteniéndose adosado. Las localizaciones analizadas son la de ampliar a poniente (más preciso el SO), a levante (NE) o mar adentro (SE).  
El resultado de la valoración de integración paisajística y visual es la opción SE, ya que es la que menos incrementa la cuenca visual y visibilidad debido a estar detrás de la instalación existente.  
  
Tramitación administrativa  
En fechas 5 de abril y 11 de julio de 2016 se recibe de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, la siguiente documentación de su expediente relativa a la solicitud de «ampliación de la granja marina para engorde de dorada, lubina y corvina» en la zona marítima de la costa de Alicante, frente al término municipal de Villajoyosa, presentada por la empresa Niordseas, SLU:  
- Proyecto técnico de la ampliación de instalación (visado el 19 de mayo de 2014, Colegio Oficial de Peritos e Ingenieros Técnicos Navales. Madrid).  
- Proyecto de balizamiento perimetral (visado el 19 de mayo de 2014, Colegio Oficial de Peritos e Ingenieros Técnicos Navales. Madrid).  
- Estudio de producción y viabilidad económica, (visado el 23 de julio de 2014, Colegio Oficial de Biólogos de la Comunidad de Madrid).  
- Estudio arqueológico (diciembre 2013), mediante la prospección con Side Scan Sonar (SSS) de la zona del proyecto de ampliación y colindante a la granja (entre -34m y -41m).  
- Estudio de integración paisajística, de julio de 2014.  
- Estudio de impacto ambiental, (visado el 23 de julio de 2014, Colegio Oficial de Biólogos de la Comunidad de Madrid).  
- Requerimiento de subsanación, de la Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Alicante, con fecha 22 de abril de 2015.  
- Anexo al proyecto y estudios, de mayo 2015. En respuesta al requerimiento del 22 de abril de 2015. (1.º anexo).  
- Anexo-I al proyecto de ampliación de granja y al de balizamiento. (visado el 8 de junio de 2016, Colegio Oficial de Peritos e Ingenieros Técnicos navales. Madrid). Completando la respuesta al requerimiento de 22 de abril de 2015.  
- Documentación del trámite de exposición pública, realizado para el proyecto técnico y durante 20 días hábiles, publicado en el BOPA número 155 de 13 de agosto de 2015, en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Villajoyosa y tablón de anuncios de la Dirección Territorial; resultando las alegaciones presentadas por la cofradía de pescadores de Villajoyosa y el Ayuntamiento de Villajoyosa, según certificado del jefe de Sección de Pesca Marítima de fecha 1 de julio de 2016.  
a) La cofradía de pescadores, alega que con la ampliación de la granja marina se «menguaría el caladero de las embarcaciones de artes menores, aproximadamente en un 3 %»; «el tener que variar diariamente la ruta las embarcaciones de pesca de arrastre (...)», «surgen dudas de la sostenibilidad ambiental del proyecto (...)».  
Mediante escrito de 6 de mayo de 2016, el patrón mayor-presidente de la cofradía de pescadores solicita que sean retiradas y sin efecto las alegaciones presentadas.  
b) El Ayuntamiento de Villajoyosa emite informe desfavorable, con fecha de salida 2 de octubre de 2015, a este proyecto de ampliación de granja marina, recogiendo las mismas alegaciones presentadas por la cofradía de pescadores.  
- Documentación del promotor, con fecha de entrada el 26 de enero de 2016 en la Dirección Territorial de Castellón de esta conselleria, dando respuesta a las discrepancias y alegaciones desfavorables presentadas a los informes y alegaciones recibidos desde la Dirección Territorial de Alicante:  
a) Informe favorable emitido por la capitanía marítima de Alicante.  
b) Informe favorable emitido por la Subdirección General del Ministerio de Defensa.  
c) Informe de Puertos del Estado en el que se manifiesta una discrepancia en la denominación de la granja, registrada como Granja Marina GRAMAMED en el archivo de ministerio mientras que en el proyecto se denomina NIORDSEAS.  
Por el reciente cambio de titularidad, la mercantil considera oportuno: remitir documentación notificándolo a Puertos del Estado para su correcta identificación de la instalación actual y de la propuesta ampliación.  
d) Informe desfavorable del Ayuntamiento de Villajoyosa sobre la base de las alegaciones incluidas en el informe.  
e) Escrito de alegaciones presentado por la cofradía de pescadores de Villajoyosa.  
- Requerimiento de subsanación, de la Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Alicante, con fecha 6 de julio de 2015.  
- Anexo al proyecto y estudios, de julio 2015. En respuesta al requerimiento del 6 de julio de 2015. (2.º anexo).  
En fecha 7 de julio de 2016 se comunica a la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria que, el proyecto de ampliación de la granja marina frente a Villajoyosa, se encuentra sometido a declaración de impacto ambiental por la vigente legislación de impacto ambiental la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental y anexos del reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental, y, que faltaba realizar la exposición pública del estudio de impacto ambiental del proyecto, según el artículo 33 y siguientes de la Ley 21/2013, que una vez finalizado se remitan sus resultados.  
Recibiendo los resultados obtenidos de la exposición pública el 28 de septiembre de 2016 con firma electrónica, por correo electrónico.  
  
Información pública  
El proyecto técnico y el estudio de impacto ambiental del proyecto de ampliación de instalación de acuicultura para engorde de dorada, lubina y corvina en jaulas flotantes, ubicada en la zona marítima frente a Villajoyosa (Alicante), promovido por Niordseas, SL, ha estado disponible para ser consultado por el público durante el plazo de 30 días hábiles mediante anuncio publicado en el DOCV número 7850, de fecha 12 de agosto de 2016 y expuesto en el tablón de anuncios de la Dirección Territorial desde el 12 de agosto de 2016, más de 30 días hábiles.  
Finalizado ese periodo de exposición pública, no se ha presentado ninguna alegación, según el certificado del jefe de la Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria, de fecha veintisiete de septiembre de dos mil dieciséis.  
No obstante, en el informe emitido por el Ayuntamiento de Villajoyosa desfavorable al proyecto se recogen las alegaciones que presentaron la cofradía de pescadores de Villajoyosa durante el trámite de exposición pública al proyecto técnico.  
La respuesta del promotor a las alegaciones de la primera información pública realizada de índole medioambiental, presentada el 26 de enero de 2016 en la Dirección Territorial de Castellón de esta conselleria, es la siguiente:  
1) Evaluar el impacto medioambiental que supondría la utilización de material no reciclable, diluyente de posibles partículas contaminantes al medio marino.  
«Todo el material usado en la construcción de las granjas es reciclable (estructuras flotantes, boyas), excepto las redes y cordelería cuyo material es exactamente del mismo material usado para la pesca de arrastre. Las cadenas, anclas y otros elementos metálicos son fácilmente valorizables. En el estudio de impacto ambiental (EIA) presentado identifica con detalle los residuos sólidos generados, las medidas correctoras propuestas pasando por una correcta gestión de todos ellos, desde su almacenamiento hasta su retirada por un gestor autorizado. Exactamente de la misma manera que se está haciendo en la actualidad en la instalación ya existente desde hace años sin ningún problema. El compromiso de la organización por la conservación del medio ambiente y por la aplicación de políticas ambientales sostenibles queda demostrado al ser una de las pocas instalaciones existentes certificada en las normas ISO 14001, GLOBALGAP y Friends of the Sea, todas ellas muy exigentes en la correcta gestión ambiental y con el uso de productos químicos de cualquier tipo, que están siempre correctamente almacenados con sistemas antiderrame.  
Por otra parte, el impacto ambiental de la granja es vigilado de forma continuada mediante un programa de vigilancia ambiental desarrollado por el instituto de ecología litoral de El Campello, una entidad independiente de reconocida solvencia en el estudio del medio marino. Los parámetros y plan de muestreo del programa de vigilancia están definidos por la propia administración a través de la declaración de impacto ambiental. En los más de 10 años de ejecución del plan no se ha detectado ninguna alteración del medio receptor ni ningún impacto ambiental.  
Quedamos abiertos a estudiar la incorporación en el programa de vigilancia de otros parámetros para controlar potenciales contaminantes, siempre que el riesgo sea significativo y su presencia en el medio esté asociado a la actividad de la granja.»  
2) Contar con una declaración exacta de los piensos con los que se alimentaría a las especies, en la que se constatasen los efectos de una eventual filtración al medio marino colindante, en el que habitan especies salvajes susceptibles de ser apresadas y subastadas en lonja para su consumo humano.  
«Los peces criados en todas las granjas marinas se alimentan exclusivamente con piensos secos extrusionados que están sometidos a estrictos controles sanitarios, de la misma manera que ocurre con cualquier otro animal criado en cautividad para el consumo humano (pollos, conejos, [...]). Las fábricas de pienso están reguladas por una normativa europea y estatal muy estrictas en lo que se refiere a composición de materias primas y presencia de residuos, por lo que cumplen con todas las garantías sanitarias para su uso en la alimentación de animales destinados al consumo humano. Además la empresa realiza un control de los piensos utilizados a través de un plan de análisis de rutina para el constante control de su calidad y seguridad.  
Las filtraciones de pienso al medio marino no son eventuales, son diarias y constantes ya que los piensos se utilizan para alimentar a los peces que están en las jaulas. Dado que estas jaulas están construidas con redes, es lógico que una parte del pienso aportado se escape y se disperse en la aguas circundantes. Los efectos sobre el medio de estas pérdidas, que rondan el 2-3 % del pienso suministrado, están analizados con todo detalle en el EIA. Este pienso que se pierde es aprovechado por las poblaciones de peces salvajes, que se acumulan en los alrededores de las jaulas atraídas por el alimento. El efecto que tiene este pienso en los peces salvajes es exactamente el mismo que tiene sobre los peces cultivados: ninguno excepto el nutricional. No compromete de ninguna manera su eventual consumo humano y no constituye ningún riesgo para el consumidor.  
Aun siendo un porcentaje pequeño, debido a su elevado precio la empresa es la primera interesada en minimizar estas pérdidas, razón por la que se hacen grandes inversiones en la optimización de la alimentación, que es uno de los puntos críticos de toda explotación de acuicultura. En esta granja la optimización pasa por la aplicación de dos soluciones técnicas que aunque costosas están demostrando dar buenos resultados:  
- Dosificación automática del pienso desde la plataforma por medio de conductos neumáticos, tal y como se está haciendo en la granja existente y que se aplicará a la ampliación solicitada. De esta forma el pienso se distribuye de una forma más regular y se mejora la asimilación por el pescado.  
- Colocación de cámaras submarinas en cada jaula para detectar y corregir las pérdidas de pienso por mala dosificación.»  
3) Respecto a las dudas sobre la sostenibilidad medioambiental del proyecto, argumentando que no está suficientemente estudiado el efecto sinérgico de la ampliación propuesta con la instalación ya existente y que tampoco está analizado el impacto ocasionado por el aporte de medicamentos, señala lo siguiente:  
«1. La valoración del estudio de impacto ambiental aportado corresponde a la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, que es el organismo competente para informar y emitir la declaración de impacto ambiental correspondiente, solicitando el aporte de documentación y de información que considere oportuno. A este respecto, no nos cabe ninguna duda que del estudio que se presenta, realizado por un amplio equipo de profesionales con gran experiencia en este tipo de instalaciones, se concluye no solo que el proyecto es medioambientalmente sostenible sino que no se representa ningún impacto sobre el medio ambiente que lo haga inviable o desaconsejable.  
2. Los resultados históricos del programa de vigilancia ambiental que se está ejecutando en la instalación existente desde su arranque demuestran que no se está produciendo ningún efecto indeseable sobre el medio receptor. Al observar la evolución del porcentaje de materia orgánica en los sedimentos (un indicador directo de contaminación procedente de la granja) en los puntos bajo la instalación (F) y en dos puntos de control externos (X, Y) en los últimos años (desde junio de 2010 hasta abril de 2015), vemos: por una parte, que la tendencia general es de una progresiva disminución de este porcentaje, y por otra que los niveles medidos son muy irregulares. En unas ocasiones son mayores bajo la granja y en otras en los puntos de control. No existen diferencias estadísticas entre los distintos puntos, lo que significa que las oscilaciones se deben más a procesos naturales que a la propia actividad de la instalación.  
3. Los potenciales efectos sinérgicos entre ambas instalaciones son de tipo cuantitativo, es decir, que estarán producidos por el aumento de la biomasa y el consiguiente aporte de alimento. No se considera la aparición de efectos cualitativos que puedan implicar la alteración de las características físicas y químicas del medio ni la composición de las comunidades planctónicas o bentónicas. Dado que ambas instalaciones funcionarán conjuntamente, el programa de vigilancia ambiental se ampliará para englobarlas a ambas. De esta manera podremos monitorizar cualquier desviación en los parámetros ambientales y tomar las medidas oportunas.  
Como se ha indicado anteriormente, la empresa es la primera interesada en evitar cualquier efecto indeseable sobre el medio ambiente, no solo por su política de gestión medioambiental, sino por la necesidad de desarrollar una actividad sostenible en todos los aspectos. Es por ello por lo que está dispuesta a incluir en este programa de vigilancia ambiental los parámetros y mediciones que se estimen oportunos para mejorar el control.  
4. El aporte de medicamentos está regulado por una estricta legislación europea y estatal, tanto en lo que se refiere a su fabricación como a su dosificación.  
La empresa cuenta con un equipo de veterinarios colegiados de forma que todos los tratamientos veterinarios sin excepción se realizan con total control, siempre con las prescripciones oficiales pertinentes y respetando los periodos de supresión establecidos, y el personal destinado a su dosificación está autorizado y formado específicamente por la empresa. Todos los tratamientos son registrados y controlados a su vez por los servicios veterinarios de la Conselleria de Agricultura. Además, dentro del plan de análisis de nuestro producto final, se incluye la determinación de restos de medicamentos para detectar cualquier eventual contaminación.  
Los medicamentos antibióticos se suministran por vía oral y como hemos indicado por personal especializado para impedir su pérdida. El único producto que se suministra en baño es AQUACEN, que es el formaldehído de uso veterinario, registrado como tal. La dificultad de determinar su impacto es porque se degrada y evapora con mucha rapidez sin dejar restos, por lo que no es fácil su seguimiento en el medio. Esta dificultad aumenta dado que al aportarse en superficie dentro de la jaula a tratar la tasa de dilución es muy elevada, por lo que su concentración final fuera de la jaula es insignificante. Dentro de nuestros sistemas de control interno, el año pasado hicimos análisis de este producto en músculo de peces que habían sido tratados el día anterior y el resultado fue que el producto es indetectable. En cualquier caso, y de la misma manera que en el punto anterior, la compañía está dispuesta a realizar los controles analíticos que permitan garantizar la total seguridad de los productos pesqueros capturados en las inmediaciones de la instalación.  
El temor a este respecto que muestra el ayuntamiento en su escrito en el sentido de que estos tratamientos puedan afectar a la calidad de las aguas y las playas del municipio es por tanto completamente injustificado y derivado de la falta de información. No solo la distancia a la que está situada la instalación garantiza una rápida dilución del producto, sino por su desaparición. También en este caso nos ofrecemos a realizar las pruebas necesarias para garantizar este extremo.»  
4) Que la ampliación propuesta supondría mermar en un 30 % aproximadamente el caladero de las embarcaciones de artes menores inscritas en la cofradía de pescadores de Villajoyosa, con el consiguiente perjuicio económico.  
«La valoración sobre la que se basa esta alegación carece de todo fundamento. Para poder justificar esta reducción en superficie del caladero sería necesario aportar una información más detallada que permitiera valorar las superficies de los caladeros usados por la flota artesanal por embarcación, por especies y por artes. Al no aportar esta información el porcentaje del 30 % es, cuanto menos, injustificado.  
Según el censo de la Conselleria, la cofradía de Villajoyosa dispone de tan solo 6 embarcaciones dedicadas a las artes menores cuyos caladeros habituales son las de las áreas de distribución de sus especies objetivo, es decir: borde de la pradera de Posidonia oceanica para el salmonete, playas y zonas someras para la sepia, y fondos de unos 100 m de profundidad donde calan los palangres para la captura de pagre, pagel, mabra, (?) Sobre los 25-30 m de profundidad se calan bonitoleras de noviembre a abril pero al paso de los bancos de bonito, por lo que el emplazamiento puede ser muy variado. Es decir, que difícilmente la ampliación de la piscifactoría puede suponer un impedimento para la pesca ya que no coincide con ninguna de estas zonas. De hecho, y teniendo en cuenta que la granja existente dispone de una plataforma en el que hay personal de forma permanente, no tenemos constancia de que los alrededores de la concesión sean un área de pesca ni siquiera esporádica para las embarcaciones de la cofradía en ningún momento del día.»  
5) La ampliación propuesta supondría aumentar en 15 minutos las maniobras de entrada y salida del puerto de Villajoyosa de las embarcaciones de pesca, con el consiguiente incremento de consumo de combustible.  
«La estimación que realiza la cofradía de los tiempos de navegación es totalmente desproporcionada. Considerando la ubicación de la granja, su ampliación solo podría entorpecer las maniobras de las embarcaciones que naveguen con rumbo NE-SW y viceversa. Y dado que la longitud de la concesión solicitada es de 500 m eso no supondría más de 2-3 minutos de demora a una velocidad de 6-7 nudos. Por otra parte ni la granja actual ni su ampliación entorpecen las maniobras de los arrastreros ya que están situadas a menos de 42 m de profundidad mientras que estas embarcaciones faenan, al menos teóricamente, a más de 50 m de profundidad.  
Por último, la navegación queda regulada por la autoridad competente, en este caso la capitanía marítima de Alicante, que ha emitido informe favorable al proyecto de ampliación.»  
Concluye que «(...) de lo anteriormente expuesto así como del estudio de impacto ambiental, el proyecto de ampliación de la granja marina que se propone no constituye un perjuicio económico para los habitantes del municipio de Villajoyosa ni tiene consecuencias ambientales indeseables, y no afecta ni a la calidad de las aguas ni mucho menos a las playas del municipio. Muy al contrario, su ejecución puede suponer un impulso económico para el ayuntamiento ya que supondrá la creación de nuevos puestos de trabajo y el aumento de las compras de bienes y servicios locales, en especial a la cofradía de pescadores que es una de las entidades que más puede verse beneficiada por este proyecto (...)».  
  
Informes sectoriales  
El Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de Aguas en su informe; recibido el 17 de agosto de 2016, da a conocer lo siguiente:  
«Tras la revisión de la documentación aportada, complementada posteriormente con los resultados del plan de vigilancia establecido se informa:  
1. El proyecto consiste en la ampliación de la instalación existente, la cual fue autorizada a Gramamed según resolución de 23 de noviembre de 1999, con el número de registro 12, modificándose sucesivamente mediante resoluciones de fechas 8 de noviembre de 2002, de 15 de febrero de 2006 y de 27 de agosto de 2012, de la Dirección General de Pesca y Comercialización Agraria. El 4 de junio de 2013 se autorizó el cambio de titularidad del establecimiento a favor de NIORDSEAS, SLU (CIF B62144076).  
2. La ampliación que se propone consiste en un incremento de la producción de dorada, lubina y corvina hasta alcanzar una producción de 3.500 t/año, lo que implica un aumento también de la superficie de dominio público marítimo terrestre a ocupar, hasta las 50,4 has. En esta superficie se instalarán 54 jaulas.  
Las coordenadas geográficas del balizamiento perimetral (Datum WGS84) de la granja, incluyendo la ampliación, son:  
A) 38º 30,062 N: 00º 11,870 W  
B) 38º 29,864 N: 00º 11,766 W  
C) 38º 29,742 N: 00º 12,120 W  
D) 38º 29,940 N: 00º 12,231 W  
E) 38º 29,613 N: 00º 11,633 W  
F) 38º 29,493 N: 00º 11,988 W  
3. La distancia a la costa de la instalación es de 1,2 millas náuticas, por tanto se considera que no se incluye estrictamente en el ámbito de aplicación de la Directiva Marco del Agua (hasta 1 milla). Pero dada la proximidad informar lo siguiente:  
- La zona costera más próxima es la identificada como Masa Costera C014, denominada: Punta de les Caletes-Barranco de Aguas de Busot, perteneciente a la Demarcación Hidrográfica del Júcar.  
- Los indicadores biológicos, físico-químicos y químicos de esta masa cumplen los criterios establecidos en la normativa. Siendo su valoración global de buena.  
4. Después de revisar los datos aportados por el PVA, se observa que los resultados de los distintos parámetros están acorde con la zona, presentando solo las variaciones estacionales naturales.  
Visto lo expuesto anteriormente, se informa favorablemente al proyecto, pero dado que la nueva concesión va a duplicar la instalación original existente y al objeto de continuar valorando la posible afección a la calidad de las aguas litorales y fondo marino, deberá exigirse al peticionario:  
1) La realización del siguiente plan de vigilancia ambiental.  
1.1. Puntos de muestreo, deberán facilitar las coordenada definitivas:  
- situado en el centro de la actual instalación,  
- situado en el centro de la ampliación proyectada,  
- punto de control situado a 500 m de la piscifactoría en dirección oeste,  
- punto de control situado a 1.000 m de la piscifactoría en dirección este.  
1.2. En aguas: se realizará en la columna de agua (0, 10, 30 m) con periodicidad mensual:  
- Temperatura ºC (medida in situ),  
- Transparencia (Disco de Secchi),  
- pH  
- Seston  
- Oxígeno disuelto (medido in situ),  
- Nitrógeno total  
- Silicatos  
- Fósforo total  
- Clorofila total  
- índice de Margalef  
- Escherichi coli  
- Enterococos intestinales  
- Salmonella spp  
1.3. En sedimentos, con periodicidad semestral:  
- Granulometría  
- Nitrógeno total (mg/l)  
- Fósforo total (mg/l)  
- Materia orgánica % (por incineración a 450 ºC)  
- Potencial redox, mV (en 20»)  
- Beggiatoa spp  
- Clostridium sulfito-reductor  
1.4. Se deberá realizar la carta bionómica con periodicidad anual, para comprobar que la instalación no afecta a las comunidades de importancia ecológica próximas a la granja (bioconcrecionamientos coralígenos, Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa, etc [...]).  
1.5. Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas, con periodicidad trimestral.  
1.6. Inventario visual de grandes invertebrados y peces, anual en septiembre.  
2) Las labores de montaje de la nueva instalación se efectuarán previniendo cualquier eventualidad de tal manera que la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos y evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedar a la deriva, procurando no ejecutar el proyecto en la temporada de baño. De igual forma estará previsto cualquier percance ante periodos de tormentas, viento y oleaje.  
3) Deben presentar los resultados de este plan, semestralmente, a la Dirección General del Agua. En el mencionado informe se incluirá la cantidad y el momento en que se aplican productos químicos (antifouling) y antibióticos utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.»  
  
Afecciones legales  
- Ley 22/1988, de 28 de julio, de costas; el reglamento que lo desarrolla y modificaciones, por ubicar la piscifactoría en zona litoral marina se requiere obtener la concesión del polígono de ocupación del dominio público marítimo terrestre, al Ministerio Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente.  
- Normativa sobre seguridad marítima y contaminación. Ministerio de Fomento, Marina Mercante, sea el balizamiento del polígono.  
- Ley 9/1998, de 15 de diciembre, de pesca marítima de la Comunidad Valenciana, en cumplimiento del título V sobre los cultivos marinos.  
- La gestión de los residuos se hará conforme a la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados.  
- Real decreto 833/1988, de 20 de julio, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, de 14 de mayo, básica de residuos tóxicos y peligrosos.  
- Real decreto 952/1997, de 20 de junio, por el que se modifica el Real decreto 833/1988.  
- Real decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se aprueba el Reglamento que desarrolla la Ley 11/1997, de envases y residuos de envases.  
- Real decreto 106/2008, de 1 de febrero, sobre pilas y acumuladores y la gestión de sus residuos.  
  
  
Consideraciones ambientales  
El proyecto de ampliación de la actual granja marina de Niordseas, SL, frente a la costa de Villajoyosa, propone duplicar la superficie del actual polígono de ocupación de DPMT, prolongándolo en dirección mar adentro unas 28 ha (500x560m) a profundidades entre 34 y 40 metros, para aumentar la producción actual de 1.800 t/año a 3.500 t/año de peces engordados en jaulas flotantes (dorada, lubina y corvina), e instalando dos nuevas flotillas de jaulas de 2x6. El área total del polígono ocupado por la instalación acuícola será de unas 50,4 ha (900x560m), entre los -29 m y la isóbata de -40 m, con 54 jaulas de engorde.  
Según el estudio de impacto ambiental, el litoral donde se ubica la granja se encuadra dentro de la unidad morfodinámica limitada por la Sierra Helada al NE y el Cabo de Huertas al SW. En la zona que nos ocupa el hidrodinamismo es moderado en el que predominan corrientes de baja velocidad, entre 0,1 y 0,2 m/s que discurren en dirección SW-NE. El oleaje no muestra valores extremos y la mayor frecuencia de oleaje corresponde a la componente E, seguido por las componentes S y NE; las olas de mayor tamaño (>2m) se producen en los periodos de febrero a mayo y de septiembre a diciembre y son prioritariamente de componente S; las alturas significativas más habituales oscilan entre 0,5 y 1 m.  
- Los fondos sobre los que se ubica la ampliación corresponden al mismo tipo de sustrato que los que ocupa la actual granja marina, tienen una pendiente suave y homogénea, en torno al 1 %, que corresponden a una amplia extensión uniforme de fondos detríticos sedimentarios compuestos mayoritariamente por arenas muy finas con una alta proporción de fangos. En estos sustratos se desarrolla la biocenosis de transición entre arenas fangosas y los fangos terrígenos, de valoración ambiental y ecológica baja.  
- Las biocenosis de mayor relevancia ecológica en la zona son la pradera de Posidonia oceanica y la biocenosis de fondos detríticos costeros de aspecto típico. La más cercana a la granja es la biocenosis, del piso circalitoral, de fondos detríticos costeros de aspecto típico que se limita a una franja costera y en recuperación en algunos tramos del litoral en los que existe una protección frente a arrastres -arrecifes artificiales-. Esta biocenosis se encuentra a una distancia de 400 m respecto al actual límite de la piscifactoría, y de 800 m respecto a la zona más cercana de la ampliación proyectada.  
La pradera de Posidonia oceanica se extiende, así como las algas fotófilas, hasta profundidades que le permita la iluminación desarrollarse, y determinan el límite inferior del piso infralitoral. Esta pradera ampliamente distribuida a lo largo del litoral de Villajoyosa presenta franjas degradas y con mata muerta de Posidonia, desde antaño por las artes de arrastre, desplazando su límite inferior a profundidades en torno a los 25 metros. Las superficies anteriormente colonizadas por la pradera de Posidonia oceanica, ahora está colonizada bien por biocenosis de arenas fangosas, detrítico enfangado, o donde es mata muerta, por especies fotófilas, o hemifotófilas, incluso el alga invasora Caulerpa racemosa. El óptimo desarrollo de la pradera de Posidonia oceanica lo presenta en menor profundidad (en torno a -5 m) donde los valores de densidad se encuentran sobre los 325 haces/m² con porcentajes de cobertura del 81,16 %; al doble de profundidad, la densidad sigue siendo elevada (280 haces/m²) pero la cobertura es algo inferior a la esperada (67,76 %) debido a la presencia de determinados enclaves rocosos. La porción más cercana se sitúa a unos 500 m del radio máximo de influencia del cultivo actual, cuya estimación se calculó en el estudio de impacto ambiental de la actual granja para una producción de 1800 t/año, que corresponde a una franja de unos 248 m de ancho alrededor del polígono actual.  
- La calidad de las aguas en la zona es controlada en el seguimiento ambiental que se realiza de la piscifactoría actual. Los resultados obtenidos se ajustan a la dinámica oligotrófica que se da en la generalidad de la zona.  
Este carácter oligotrófico de las aguas viene indicado por las concentraciones discretas en la columna de agua tanto nutrientes (nitritos, nitratos, amonio, fosfatos y silicatos) como de la clorofila total; incluso, en la generalidad de las muestras apenas son detectados la mayoría de ellos por los métodos analíticos. El caso extremo es el de los fosfatos y silicatos: sus concentraciones siempre están por debajo del límite de detección (0,02µM); siguen los nitritos con una presencia cuantificable (>1µg/l) en el 8,80 % de las muestras pero sin apenas alcanzar la cifra máxima de 2,57µg/l; los nitratos solo son detectables (>10µg/lµg/l) en el 23,61 % de las muestras, también en valores muy bajos (<100µg/l).  
La clorofila total sigue la misma dinámica de los nutrientes, con cifras inferiores a 1,50µg/l; como máximo, se registran concentraciones en torno a los 2,00µg/l. El índice de Margalef, relación pigmentaria D430/D663, confirma el régimen oligotrófico ya que supera ampliamente el límite de 2,4.  
En relación a los nutrientes y clorofila se halla la composición y abundancia del fitoplancton. La participación celular es escasa, contabilizando menos de 80 células/ml en todas las muestras de agua. Por el contrario, la diversidad es notable porque siempre se superan los 3,0 bits-1. Estos datos de cantidad y diversidad fitoplanctónica, indican que se trata de una comunidad compleja y bien estructurada, típica de aguas abiertas e inalteradas.  
Identificación y valoración de los impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se realiza una identificación y valorización cualitativa de los impactos de la actuación proyectada en el medio ambiente, en los términos que determina el anexo VI de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
Se identifican un total de 37 impactos, de ellos 31 negativos y 6 positivos; de los negativos 15 se consideran compatibles, 10 moderados y 6 severos. No se detectan ningún impacto que se deba calificar como crítico.  
- Durante la fase de construcción se prevén 11 impactos negativos, la mayor parte (7) son considerados compatibles que se generarían por la construcción y colocación de los lastres y por el tráfico de embarcaciones necesario en la construcción; estos impactos son de baja intensidad que quedarán restringidos a la zona de obras y que sus efectos finalizarán con las obras. El resto de impactos se tipifican de moderados, como el producido por los muertos sobre la dinámica litoral, generación de residuos (restos de plásticos, redes, tuberías, hormigón, material de encofrado, etc...) si se abandonan afectarán a la calidad ambiental y paisajística del entorno.  
Los bloques de hormigón colocados en el fondo fangoso darán lugar a pequeños transportes de material alrededor del obstáculo, sería un efecto de lavado con excavación junto con la acumulación de finos en la zona de sombra; este tipo de alteraciones se considera de escasa extensión, aunque de intensidad media, de carácter permanente y sin posibilidad de corrección. Al ser de baja magnitud este impacto debería ser considerado residual sin ninguna trascendencia que en ningún momento afectará a factores ambientales de especial interés.  
Los materiales sobrantes de la construcción de las jaulas y los fondeos abandonados alterando tanto la calidad de las aguas y fondos marino como en el ámbito del puerto de Villajoyosa. La retirada y eliminación de estos residuos debe estar contemplada en las medidas correctoras.  
- En la fase de funcionamiento, con todas las instalaciones de la granja, se identifican 20 impactos negativos y 6 positivos; tipificados los negativos en: 8 compatibles, 6 moderados y 6 severos. Los negativos más relevantes se debe a su permanencia en el tiempo, como los ocasionados por el tráfico rutinario de las embarcaciones a la granja, las instalaciones permanentes y, sobre todo y más significativo, es la emisión de residuos generados en el proceso de engorde de los peces estabulados al medio marino.  
El tráfico de embarcaciones, para suministro de pienso, control de peces, mantenimiento de redes, etc. mientras dure la explotación de la granja, dará lugar a un incremento de emisiones de gases y ruidos procedentes de los motores que afectarán puntualmente la calidad del aire y de las aguas superficiales, y un leve aumento en la circulación marítima en los alrededores del puerto de Villajoyosa; estos impactos negativos deben considerarse triviales, de baja intensidad y de la misma naturaleza a los que produce la flota pesquera con base en este puerto.  
Los residuos vertidos al medio marino, proceden de los piensos no comidos, heces, excreción,... de los peces estabulados en forma particulada y soluble: los nutrientes (fósforo, nitrógeno), causando alteraciones en la columna de agua con efectos inmediatos (aumento de la turbidez, eutrofia,) y en el fondo marino con efectos a medio o largo plazo por la sedimentación y acumulación de las partículas que se irán degradando (aumentando la DBO que fomenta situaciones de anoxia y producción de SH2, CH4 y/o NH4), además de alterar la estructura de las comunidades biológicas bentónicas.  
- Las cargas de contaminantes estimadas en la producción total de 3.500 toneladas anuales de dorada, lubina y corvina que se espera alcanzar con la granja actual y la ampliación proyectada, suministrando 7.000 t de pienso al año, supondrá unos 384 kg/día de pienso no comido y, del metabolismo de los peces, unos 2.443 kg/día de sólidos suspendidos, 1.053 kg/día de nitrógeno total y 138 kg/día de fósforo total.  
Estas cantidades se irán liberando progresivamente a lo largo del año según la evolución de cada ciclo productivo, las formas particuladas sedimentarán y el resto en forma soluble se dispersará en la columna de agua, quedando disponible para ser asimilado por el fitoplancton que lo incorpora a la red trófica. Se complementa en la parte dispositiva la propuesta de medidas de control en agua y sedimento del estudio de impacto ambiental.  
- La zona de influencia de las jaulas sobre las biocenosis bentónicas, según los cálculos realizados, se estima que se extenderá en un área de 225 m de diámetro alrededor de las jaulas con una zona central de unos 50-75 m de diámetro donde se dará sensiblemente mayor la contaminación debido a la sedimentación de las partículas de pienso y heces.  
Los fondos que se verán afectados por los aportes serán solo los fondos fangosos de tipo sedimentario, colonizado por biocenosis de arenas finas fangosas de escasa relevancia ecológica.  
En ningún momento se verán afectadas otras comunidades de mayor importancia ecológica, como son los bioconcrecionamientos coralígenos (a 1.500 m al W, -30m) o la pradera de Posidonia oceanica (a 750 m la porción más próxima) que se encuentran alejadas del cultivo.  
- No es previsible que puedan producirse efectos acumulativos ni sinérgicos entre estas jaulas y las de la instalación actual, ya que a pesar de que se duplica la biomasa estabulada también aumenta la superficie del cultivo en la misma proporción. El posible solapamiento de las áreas de influencia es muy reducido en términos de superficie y se produce en las zonas periféricas donde las tasas de sedimentación son muy bajas. En ningún caso se solapan las áreas de mayor influencia situadas bajo las jaulas, ya que las instalaciones están separadas más de 200 m entre sí, no solo para evitar estos efectos adversos en los fondos sino para que no se produzcan interferencias hidrodinámicas entre ambas instalaciones.  
Además hay que considerar la dirección dominante de la corriente en la zona que es sudoeste-nordeste, por lo que los residuos de las jaulas tenderán a distribuirse en manchas paralelas y no superpuestas la mayor parte del tiempo.  
Otro elemento residual, a tener en cuenta, procedería del empleo de sustancias medicamentosas que se suministran a los peces con funciones terapéuticas y profilácticas, por lo que en muchos casos serán administrados de forma rutinaria. Serían la fauna y flora pelágica y bentónica así como la calidad de las aguas, los factores ambientales susceptibles de verse afectados por estos compuestos.  
En la valoración de estos impactos negativos, según el EIA, hay que considerar que la aplicación de estos productos será bajo prescripción veterinaria y supervisada por facultativo competente; el uso de estos productos está regulado por la normativa comunitaria y estatal al respecto, como la Directiva del Consejo 93/53/CEE, y los reales decretos 109/1995, 157/1995 y 1749/1998 modificado por el 1080/2012.  
Estos compuestos medicamentosos no revisten toxicidad, considerando su impacto de baja intensidad ya que se administran en cantidades muy pequeñas en relación con el volumen de agua en el que se diluyen; este sería el tratamiento por «baños» del formaldehído que se realizan con buen tiempo, según el protocolo de aplicación dado a conocer por el promotor en el anexo-I del 20 de abril de 2015. Los antibióticos son suministrados (vía oral) en el pienso para facilitar su ingestión, siendo muy pequeña la proporción de pienso medicamentoso que no se consume por los peces estabulados y que es susceptible de pasar al medio. Su posible efecto negativo será puntual y de muy corta duración. A pesar de ello, deben establecerse medidas preventivas así como un programa de vigilancia que permita identificar comportamientos inesperados.  
La producción de residuos sólidos y líquidos que tienen que gestionarse de acuerdo a sus características:  
a) Residuos no reciclables.  
- Peces muertos procedentes de los cultivos por circunstancias naturales, patologías o manejos incorrectos (descargas de alevines, pescas, cambios de redes, etc.). Los peces extraídos por estos motivos no debe sobrepasar el 5 % del stock, en términos de biomasa 174 t/año.  
Esta mortalidad se gestiona para ser eliminados a través de gestores autorizados como SANDACH tipo III. Su impacto negativo se asocia con realizar incorrectamente la gestión de almacenamiento de estos residuos, produciendo olores y plagas de insectos y roedores.  
  
- Residuos asimilables a urbanos producidos por la actividad diaria de los trabajadores. Son gestionados por la misma empresa concesionaria que realiza el servicio de recogida de los RSU en el puerto. Un mal almacenamiento de estos residuos, hasta que sean retirados, producirían problemas de olores, plagas y aspecto sucio y desordenado del entorno portuario.  
- Residuos inertes de diferente tipo generados por la propia actividad: redes viejas, cabos, etc.; se gestionarán como inertes e irán a vertedero de inertes. Un incorrecto almacenamiento, a la espera de su retirada para su eliminación por gestor, dará lugar a un impacto estético que afecta al entorno del puerto.  
b) Residuos reciclables. Un incorrecto almacenamiento, hasta que sean retirados por empresas gestoras respectivas de su reciclado, producirán un aspecto sucio, desordenado y ocupando bastante espacio del entorno portuario.  
- Sacos de plástico y big-bags del pienso. Se estima para la producción prevista un volumen de plásticos generados que pasará de 20 a 35 toneladas anuales. La gestión de estos plásticos es a través de empresas especializadas de su reciclaje.  
- Maderas, palets de transporte de los piensos; considerando un consumo de 3.000 t/año pueden llegar a acumularse unos 3.500 palets.  
c) Residuos peligrosos.  
- Envases de plástico y metal contaminados, como los sacos de pienso medicados, envases de desinfectantes (lejía,...), envases de productos químicos, de pinturas y disolventes, envases de tratamientos veterinarios como la formalina, etc. Todos los envases serán almacenados correctamente conforme a la legislación existente, y se entregarán a empresas autorizadas para su gestión, respectivamente.  
- Aceites usados, grasas y trapos sucios de sustancias peligrosas. Estos residuos se gestionan como residuos MARPOL a través de la autoridad portuaria. Con el aumento previsto en la ampliación se pasará de 300 a 450 litros al año generados. Un incorrecto almacenamiento dará lugar a problemas de contaminación de suelos y aguas.  
En general vemos que una incorrecta gestión de los residuos sólidos y líquidos puede generar impactos negativos de alta intensidad y muy duraderos, que afectarían al entorno portuario y a la calidad de las aguas y fondos marinos tanto del puerto como de la zona de explotación acuícola.  
Medidas correctoras y preventivas que se establecen en el EIA para minimizar los efectos derivados de los vertidos al medio se recogen las siguientes:  
En la fase de construcción, los impactos son de carácter compatible o moderado, la aplicación de algunas medidas de carácter general contribuirán a minimizar o eliminar completamente sus efectos negativos. Su cumplimiento será responsabilidad de la dirección de obra y, en última instancia, del promotor.  
- Los fondeos, muertos de hormigón empleados como lastres, solo podrán colocarse sobre fondos sedimentarios. En ningún momento podrán situarse sobre restos de praderas de fanerógamas marinas, sobre bioconcrecionamientos coralígenos o sobre restos arqueológicos si los hubiera; para ello la dirección de obra tendrá en cuenta la carta bionómica y las conclusiones del estudio arqueológico de la zona.  
- La contaminación debido al tráfico de las embarcaciones, tanto durante la construcción como durante el funcionamiento de la actividad, provocada por la emisión de combustibles, grasas y aceites, partículas y gases de combustión así como ruidos y vibraciones deberá minimizarse mediante un correcto mantenimiento de sus motores; bajo ningún concepto se permitirá el vertido de combustible o aceites al medio marino.  
Se evitará interferir con el tráfico marítimo de la zona organizando los desplazamientos de embarcaciones de forma que no afecten a las entradas y salidas de los barcos de pesca del puerto de Villajoyosa.  
- Se controlará el abandono de herramientas y materiales sobrantes de las obras (jaulas, fondeos, ...), tanto en mar abierto como en el recinto portuario, procediendo a colocar los contenedores adecuados para su almacenamiento y contratando a un gestor autorizado para la retirada de los residuos que no puedan gestionarse por el servicio municipal.  
Al finalizar las obras, se procederá a la retirada de todos los materiales sobrantes, escombros, maquinaria, edificaciones temporales y cualquier otro elemento que haya sido introducido durante la ejecución. Los residuos se trasladarán a un vertedero expresamente autorizado con capacidad de acopio y capacidad para gestionar los residuos.  
En la fase de funcionamiento de la granja marina, el principal impacto lo producen los desechos generados (pienso, heces) durante el engorde de los peces estabulados que pasan al medio marino.  
- La principal medida es optimizar la dosificación del pienso, ajustándolo continuamente a las necesidades del cultivo para reducir las pérdidas en pienso no comido y obtener la mayor rentabilidad pienso/producción. Esto es vital para una correcta gestión de la granja, tanto bajo el punto de vista ambiental como el económico.  
Aun siendo un porcentaje pequeño el pienso no comido, debido a su elevado precio la empresa es la primera interesada en minimizar estas pérdidas, razón por la que se hacen grandes inversiones en la optimización de la alimentación, que es uno de los puntos críticos de toda explotación de acuicultura. En esta granja la optimización por medios mecánicos, en lugar de la tradicional dosificación manual, pasa por la aplicación de un sistema centralizado y automatizado de alimentación, soluciones técnicas que aunque costosas están demostrando dar buenos resultados:  
- La colocación de una plataforma flotante, fijada al fondo dentro del polígono de la granja actual, donde el pienso se guarda en silos y se distribuye por un sistema neumático a cada jaula, dosificando automáticamente el pienso en la granja existente y que se utilizará para esta ampliación solicitada.  
- Y con el apoyo de cámaras submarinas colocadas en cada jaula para detectar si los peces estabulados comen o han dejado de comer, y así corregir las pérdidas de pienso por mala dosificación. De esta forma el pienso se distribuye de una forma más regular y se mejora la asimilación por el pescado.  
- En relación con la anterior medida, y segundo lugar, es la selección de piensos empleando no solo criterios económicos sino otros de tipo ambiental y fisiológico como: velocidad de sedimentación, estabilidad en el agua, tasa de ingestión, composición, especialmente su contenido en N y P y digestibilidad y tasa de asimilación. En el mercado ya hay piensos más digestibles con mayor valor energético y de un menor impacto ambiental por su bajo contenido en nitrógeno y fósforo, así como el mantenerse estable en el agua durante más tiempo como el pienso extruido en comparación con el pienso normal.  
- Los aportes de medicamentos solo se emplearán por vía oral, suministrados con el pienso. Se excluirán los baños, excepto en el caso de tratamientos antiparasitarios y desinfectantes, como es el caso de la formalina; de este modo se garantiza su asimilación por los peces y se reducen las pérdidas al medio. En ningún caso se emplearán medicamentos veterinarios con fines profilácticos.  
La aplicación de estos productos medicamentosos será bajo prescripción veterinaria y supervisada por facultativo competente, por el plan veterinario y sanitario del grupo empresarial. El uso de estos productos está regulado por la normativa comunitaria y estatal al respecto, como la Directiva del Consejo 93/53/CEE, y los reales decretos 109/1995, 157/1995 y 1749/1998 modificado por el 1080/2012. El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable y la eliminación tanto de los productos sobrantes, como de sus envases y embalajes se llevará a cabo en plantas autorizadas al efecto.  
- Ante los residuos generados por la actividad (peligrosos y no peligrosos) serán eliminados mediante una correcta gestión, desde una identificación y almacenamiento adecuado a cada tipo de residuo hasta ser retirados por las empresas autorizadas y especializadas para ello. El almacenamiento para cada residuo será el siguiente:  
- Plásticos reciclables, se almacenarán en un contenedor cerrado, preferiblemente de tipo autocompactador.  
- Palets, se almacenarán apilados en una zona específica del puerto.  
- Envases de plástico contaminados, almacenados a cubierto en sacas tipo big-bags, debidamente identificados con la etiqueta.  
  
- Trapos y guantes contaminados, almacenados en bidón estanco y cerrado, debidamente identificado con la etiqueta.  
- Aceites y grasas, se gestionan como MARPOL y deben almacenarse en un bidón estanco y cerrado, debidamente identificado con etiqueta, depositándolo en un cubeto de recogida de lixiviados.  
- Peces muertos, la mortalidad retirada diariamente se depositará en contenedores isotermos y cerrados en la misma plataforma hasta su retirada por gestor autorizado, momento en el que se trasladan al puerto de Villajoyosa. Se aconseja el uso de un contenedor frigorífico para su almacenamiento, especialmente en los meses de verano, o la adición de hielo.  
- Basuras y residuos asimilables a urbanos (RSU), se depositarán en los contenedores existentes en el puerto.  
- Residuos inertes no asimilables a urbanos, se depositarán en un contenedor de 5 m³.  
- Aguas sanitarias procedentes de la plataforma: se acumulan en un depósito que se traslada al puerto de Villajoyosa cuando está lleno, donde una empresa especializada las retira y las transporta a la EDAR de Villajoyosa.  
  
Programa de vigilancia ambiental  
En el plan de vigilancia ambiental y control contenido en el estudio de impacto ambiental, se establece los aspectos a controlar en la fase de construcción y en la de funcionamiento, con el fin de comprobar la aplicación de las medidas correctoras, introducir modificaciones cuando no se alcancen los objetivos deseados o se detecte cualquier desviación no prevista de los impactos identificados.  
Los controles que se proponen realizar en la vigilancia ambiental de la presente actividad son los siguientes:  
A) En la fase de construcción, y considerando la aplicación de las medidas correctoras, se realizarán los controles siguientes:  
- Que todos los elementos accesorios de obra, tales como herramientas, acopios de materiales, escombros, etc., queden recuperados y despejados al finalizar la construcción.  
- De forma visual se controlará igualmente al finalizar las obras para que asegurar que no se han producido vertidos incontrolados de inertes ni en mar abierto ni en el recinto portuario.  
- Se sigue un programa adecuado para el mantenimiento de las embarcaciones y maquinaria a emplear en las obras, con una revisión al inicio y revisiones periódicas que aseguren su correcto funcionamiento especialmente en lo que respecta a la minimización de las emisiones de gases, ruidos y vibraciones.  
- Se realiza un balizamiento adecuado en el mar que garantice la seguridad del tráfico marítimo en la zona durante el período que duren las obras.  
- Se realizará un estricto control sobre los combustibles, aceites y productos químicos almacenados debidamente identificados, en un lugar específico y con las condiciones de seguridad exigidas por la reglamentación aplicable. Existen disponibles medios de contención y recogida de derrames.  
B) Durante el funcionamiento de la actividad, de esta nueva instalación que es una ampliación de la ya existente, y ambas son adyacentes, se propone establecer un único programa de vigilancia ambiental que englobe las dos instalaciones.  
El plan de muestreo se llevará a cabo en cuatro puntos o enclaves siguientes, donde en cada uno se tomarán muestras de agua a varias profundidades (0, 10 y 30 m) y de sedimento:   
A1, situado en el centro de la actual instalación (actualmente está en el vértice C del polígono);  
A2, situado en el centro del polígono de la ampliación proyectada;  
C1, punto de control situado a 500 m del polígono de la piscifactoría en dirección oeste (coincidiendo con el actual pto. de control X), y  
C2, punto de control situado a 1.000 m del polígono de la piscifactoría en dirección este (coincidiendo con el actual punto de control Y).  
Aguas, de forma mensual, en cada punto o enclave se medirán in situ y de las muestras de agua obtenidas con una botella tipo Niskin a 0, 10 y 30 m de profundidad, los siguientes parámetros:  
- Temperatura (in situ)  
- Oxígeno disuelto (in situ)  
- pH (in situ)  
- Transparencia (in situ)  
- Sólidos suspendidos (mg/l)  
- Amonio (mg/l)  
- Nitritos (mg/l)  
- Nitratos (mg/l)  
- Fósforo total (mg/l)  
- Clorofila (µg/l)  
- Índice de Margalef: D430 /D665  
€ Fitoplancton:composición y cantidad  
- Microbiológia: enterococos, E. coli y Salmonella  
Sedimento, de forma semestral se tomará una muestra de sedimentos en cada uno de los enclaves indicados, mediante una draga Van Veen, para determinar los siguientes parámetros:  
- Granulometría, según la técnica de Buchanan (1984).  
- Materia orgánica, por calcinación a 600ºC durante 2h.  
- pH y potencia rédox, mediante electrodos (in situ).  
- Clostridium-Sulfitoreductores, por siembra en placa con medios específicos.  
Anualmente, se realizarán prospecciones submarinas para estudiar las biocenosis bentónicas, y determinar cambios en la composición y diversidad específica de las biocenosis.  
Simultáneamente a la toma de muestras en cada estación o enclave se tomarán datos meteorológicos relevantes, estado de la mar, su coloración, presencia de sólidos flotantes, espumas o aceites en superficie o cualquier otro dato que pueda dar información acerca de la influencia de la granja o de circunstancias externas inusuales.  
A la vista de lo anteriormente expuesto, se efectúan las consideraciones ambientales siguientes:  
Respecto a los enclaves o puntos de muestreo del cultivo (A1 y A2) que se ubican en el centro de cada instalación, se considera más adecuado dejar un solo enclave en el centro, como el A2 en el centro de la nueva instalación de engorde, y reubicar A1 en un extremo del polígono más cerca a la costa por ejemplo hacerlo coincidir con el vértice B del polígono inicial o bien, dentro del área de influencia de la piscifactoría, a 200 m del vértice B y en dirección al Racó de Conill.  
En la vigilancia ambiental se incluirá un seguimiento y control sobre los resultados del vertido al mar de los productos procedentes del tratamiento por baños dado a los peces estabulados y que permita identificar comportamientos inesperados, como así se propone en el estudio de impacto ambiental. También contendrán los resultados, anualmente, un apartado sobre los aportes de fósforo y nitrógeno total (en forma particulada y soluble) que realiza el cultivo al medio.  
Ante la abundancia de diversas especies de aves que suele darse en la zona y de espacios ZEPA próximos, aunque sus hábitats no se vean afectados por el cultivo piscícola, si hay una atracción de los peces estabulados a ser comidos por las aves. Se tendrán todas las jaulas instaladas de la granja y su ampliación cubiertas con red antipájaros de color blanco, para facilitar la visualización por parte de estas y evitar que queden atrapadas, y la red apoyada en una torre central para mantenerla despegada del agua. Las redes estarán debidamente tensas y sin huecos laterales para que no se cuelen las aves. En el caso de que se encuentren heridos alguna/s especies por engancharse en las redes serán trasladadas al centro de recuperación de fauna de El Saler.  
Para los cetáceos y tortugas marinas que queden atrapados con las redes y artes de la instalación se les liberarán y dejarán marchar, y, en el caso que no estén en disposición de ser liberados al medio, se les llevará al centro de recuperación de fauna más cercano.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 1.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se ha observado los trámites previstos en el capítulo II evaluación de impacto ambiental de proyectos de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente y Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
A la vista de lo anteriormente expuesto se propone la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la instalación de acuicultura de engorde de dorada, lubina y corvina en jaulas flotantes en aguas del mediterráneo, frente a la costa de Villajoyosa (Alicante), promovido por la empresa Niordseas, SL, perteneciente a Andromeda Group, siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y cumpla el apartado segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. La empresa como productora de diversos tipos de residuos -peligros, no peligrosos, inertes, asimilables a urbanos, ... por la construcción y el funcionamiento de su actividad piscícola en jaulas flotantes en el litoral de Villajoyosa, se estará a lo establecido en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de 2011, de residuos y suelos contaminados.  
Se dotará de cubeto de recogida de lixiviados la zona dedica a los envases con residuos líquidos y peligrosos generados por la actividad.  
2. Se tendrán todas las jaulas instaladas de la granja y su ampliación cubiertas con red antipájaros de color blanco, para facilitar la visualización por parte de estas y evitar que queden atrapadas, y la red apoyada en una torre central para mantenerla despegada del agua. Las redes estarán debidamente tensas y sin huecos laterales para que no se cuelen las aves. En el caso de que se encuentren heridos alguna/s especies por engancharse en las redes serán trasladadas al centro de recuperación de fauna de El Saler.  
Para los cetáceos y tortugas marinas que queden atrapados con las redes y artes de la instalación se les liberarán y dejarán marchar, y, en el caso que no estén en disposición de ser liberados al medio, se les llevará al centro de recuperación de fauna más cercano.  
3. El programa de vigilancia ambiental que se lleve a cabo en esta granja marina que ocupará 50,4 H de DPMT, teniendo en cuenta el propuesto en el estudio de impacto ambiental, lo indicado por el Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de Aguas en su informe citado anteriormente, consistirá en lo siguiente:  
3.1. Puntos de muestreo, que facilitarán las coordenadas definitivas:  
A1, situado en el área de influencia del actual polígono, a 200 m del vértice B y en dirección al Racó de Conill (actualmente está en el vértice C del polígono);  
A2, situado en el centro del polígono de la ampliación proyectada;  
C1, punto de control situado a 500 m del polígono de la piscifactoría en dirección oeste (coincidiendo con el actual punto de control X), y  
C2, punto de control situado a 1.000 m del polígono de la piscifactoría en dirección este (coincidiendo con el actual punto de control Y).  
3.2. En aguas: se realizará en la columna de agua (0, 10, 30 m) con periodicidad mensual:  
- Temperatura ºC (medida in situ),  
- Transparencia (Disco de Secchi),  
- pH  
- Seston  
- Oxígeno disuelto (medido in situ),  
- Amonio (mg/l)  
- Nitritos (mg/l)  
- Nitratos (mg/l)  
- Nitrógeno total  
- Silicatos  
- Fósforo total  
- Clorofila total  
- índice de Margalef  
- Escherichi coli  
- Enterococos intestinales  
- Salmonella spp  
3.3. En Sedimentos, con periodicidad semestral:  
- Granulometría  
- Nitrógeno total (mg/l)  
- Fósforo total (mg/l)  
- Materia orgánica % (por incineración a 450 ºC)  
- Potencial redox, mV (en 20»)  
- Beggiatoa spp  
- Clostridium sulfito-reductor  
3.4. Se deberá realizar la carta bionómica con periodicidad anual, para comprobar que la instalación no afecta a las comunidades de importancia ecológica próximas a la granja (bioconcrecionamientos coralígenos, Posidonia oceanica, Cymodocea nodosa, etc...).  
3.5. Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas, con periodicidad trimestral.  
3.6. Inventario visual de grandes invertebrados y peces, anual en septiembre.  
3.7. Se incluirá un seguimiento y control de los productos vertidos al mar procedentes del tratamiento por baños dado a los peces estabulados, con el fin de «que permita identificar comportamientos inesperados», como así se propone en el estudio de impacto ambiental.  
Anualmente, se presentará con los resultados de la vigilancia ambiental un apartado sobre los aportes de fósforo y nitrógeno total (en forma particulada y soluble) que realiza el cultivo al medio.  
4. Las labores de montaje de la nueva instalación se efectuarán previniendo cualquier eventualidad de tal manera que la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos y evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedar a la deriva, procurando no ejecutar el proyecto en la temporada de baño. De igual forma estará previsto cualquier percance ante periodos de tormentas, viento y oleaje.  
5. Deben presentar los resultados de este plan, semestralmente, a la Dirección General del Agua. En el mencionado informe se incluirá la cantidad y el momento en que se aplican productos químicos (antifouling) y antibióticos utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.  
  
Tercero  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Cuarto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 12 de diciembre de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de enero de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML