Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8066, del 20-06-2017 (2017/4639)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 86/14-AIA Monòver.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8066

Data del DOGV
:   20-06-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/4639

CVE


Data del document
:   22-05-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 86/14-AIA Monòver. [2017/4639]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 86/14-AIA Monòver.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 86/2014-AIA.  
Projecte  
Títol: Modificació substancial d'un abocador de residus inerts que amplia a una cel·la de RNP en la partida Canyada de la Farina.  
Òrgan substantiu: Direcció General de Qualitat Ambiental (9/13 IPPC).  
Promotor: Vertidos del Vinalopó, SL.  
Localització: partida Canyada de la Farina, polígon 20, parcel·la 49 de Monòver.  
NIMA: 0300008320.  
Pla especial  
Títol: Modificació del pla especial de sòl dotacional per a abocador.  
  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant (20130046).  
Promotor: Ajuntament de Monòver.  
Localització: partida Canyada de la Farina, polígon 20, parcel·les 48-49 de Monòver.  
  
Descripció del projecte  
Vertidos del Vinalopó, SL, explota un abocador de residus inerts (d'ara en avant, abocador inert) en la partida Canyada de la Farina de Monòver (Alacant). Se situa en una parcel·la de titularitat municipal, amb una superfície total de més de 68.000 m², per la qual cosa la instal·lació s'explota en règim de concessió. Té accés des de la carretera que part del polígon industrial El Pastoret, el qual disposa de connexió directa a la CV-83 i a la CV-835 per mitjà de rotonda. Entre els anys 1998 i 2006, aquest ajuntament va abocar en aquesta mateixa parcel·la els residus urbans municipals, estant aquest abocament pendent de segellament i clausura (d'ara en avant, antic abocador de RSU).  
L'any 2010, l'empresa va iniciar el tràmit d'autorització de l'abocador de residus inerts (abocador classe A), davant de l'òrgan territorial competent en la tramitació de l'autorització ambiental integrada. Al si d'aquesta, entre altres informes, els serveis territorials van emetre estimació d'impacte ambiental del projecte mitjançant una resolució de la directora territorial d'Alacant competent al medi ambient, de 27 d'octubre de 2011. Mitjançant una resolució de 27 de novembre de 2012, de la direcció territorial d'Alacant competent al medi ambient, es va atorgar a Vertidos del Vinalopó, SL, l'autorització ambiental integrada (annex II) per a un abocador de residus inerts, i va quedar aquesta inscrita amb número 648/AAI/CV. Mitjançant una Resolució de 15 de juliol de 2014, del mateix òrgan, es va concedir autorització d'inici d'activitat.  
  
Simultàniament, l'Ajuntament de Monòver va tramitar un pla especial de reserva de sòl dotacional per a abocador de residus inerts. En relació amb aquest pla especial, es va acordar en la comissió d'avaluació ambiental de 9 de febrer de 2012 no sotmetre-ho a avaluació ambiental estratègica, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient (referència 75/2011-EAE). L'aprovació definitiva del pla especial es va produir en comissió territorial de 25 de juliol de 2012. Segons la delimitació en plans de l'àmbit d'aquest pla especial (pla de delimitació sobre ortofoto de març de 2010, diligenciat per a fer constar la seua aprovació en ple de 05.10.2012), s'ha pogut comprovar que encara que el text es refereix a la parcel·la municipal 49 del polígon 20 (de 68.100 m²), atenent a la delimitació cadastral, afecta la parcel·la 49 (56.594 m²) i part de la 48 (resta).  
En l'actualitat, Vertidos del Vinalopó, SL, pretén modificar les característiques de l'abocador. El projecte consisteix en l'execució d'una nova cel·la d'abocament per al depòsit de residus industrials no perillosos (d'ara en avant, nova cel·la de RNP) no susceptibles de valoració, és a dir, rebutjos de plantes de valoració (categoria 19 12 de la llista europea de residus). Es tracta d'un abocador de classe B1b, segons el Reial decret 1481/2001. D'acord amb la delimitació cadastral, la nova cel·la se situa en la parcel·la 49 del polígon 20.  
L'Ajuntament de Monòver, per la seua banda, promou la modificació del pla especial de reserva de sòl dotacional, perquè l'objecte d'aquest passe a ser reserva de sòl dotacional per a abocador (en general).  
Les principals característiques de la nova cel·la de RNP (cel·la 2) s'estimen, en una capacitat neta de 102.105 T i un volum net de 63.816 m.3 La superfície d'ocupació de terreny és de 10.210 m². La nova cel·la de RNP es recolzarà en el seu límit oest sobre el talús exterior dels dics que delimiten l'antic abocador de RSU (titularitat de l'Ajuntament de Monòver) i el segellament del qual està pendent d'escometre. El farciment es realitzarà primer en el fons excavat i a continuació per damunt de la rasant actual de terreny natural, fins a aconseguir una cota lleugerament superior a la coronació dels dics existents de l'antic abocador de residus urbans, sobre els quals recolzarà el farciment en el límit oest. En la resta del perímetre, el límit de la cel·la estarà constituïda pel camí perimetral, que serveix de suport al peu dels talussos (inclinació 2,5:1) del farciment de residus.  
  
El projecte contempla les actuacions següents:  
- Excavació en el punt més baix (cota 385) d'uns dos metres de profunditat (fins cota 383), dotant al fons del got d'un pendent uniforme del 5 %, fins a la base del dic existent (cota 387). L'excavació es realitza en terrenys argilosos triàsics de molt baixa permeabilitat que constitueixen una barrera geològica natural complementària, que segons els assajos realitzats, té un coeficient de permeabilitat d'entre 6,47\*10-7 i 9,60\*10-7 m/s.  
- Col·locació de capa d'argiles de 0.50 metres amb coeficient de permeabilitat igual o inferior a 0.5\*10-9 m/s.  
- Col·locació làmina PEAD de 2 mm protegida amb làmina geotèxtil.  
- Capa drenant mineral composta, en el fons del got, per graves amb una grossària mínima de 0.50 m, amb geotèxtil com a element de separació i filtre; i en talussos, geocompost drenant protegit amb geotèxtil.  
  
- Col·locació de canonades dren, en forma d'espina de peix, en l'interior de la capa anterior per a recollida de lixiviats i conducció d'aquests fins al depòsit d'emmagatzematge.  
- Instal·lació de canonada de PEAD de 315 mm que connecta amb la canonada existent de conducció dels lixiviats procedents de l'antic abocador de residus urbans, protegida amb una camisa consistent en una canonada de formigó armat de 400 mm, amb traçat i emmagatzematge dels lixiviats independents de la xarxa de lixiviats del nou got.  
  
- Col·locació de ximeneres de desgasificació que aniran creixent en altura durant l'explotació.  
- Xarxa de cunetes en fases de construcció, explotació i segellament, dissenyades conjuntament perquè siguen complementàries, que condueixen les aigües, bé cap a un tanc de pluvials existent, bé cap a arquetes arenera prèvia a l'abocament a terreny natural. La xarxa dissenyada és coherent amb la xarxa de drenatge prevista per a l'antic abocador de RSU una vegada segellada, ja que ambdós xarxes són adjacents.  
- En el projecte s'ubica en planta les zones de serveis, aprofitant les instal·lacions d'oficines i control d'entrades de l'abocador inert en explotació, i s'inclou el condicionament dels accessos.  
  
- S'instal·laran tres piezòmetres de control addicionals als dos existents, per a control i vigilància de les aigües subterrànies.  
El projecte de nova cel·la d'abocament de RNP, inclou pla d'explotació, vigilància i control durant l'explotació i pla de vigilància postclausura.  
Segons s'exposa, el projecte de segellament de l'antic abocador de RSU, serà escomés per Vertidos del Vinalopó, SL, segons conveni subscrit amb l'ajuntament. S'estima en 4 mesos, la duració de l'execució del segellament, que serà simultània a la construcció de la nova cel·la de RNP.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 5 de novembre de 2012, es va rebre del Servei Territorial d'Urbanisme, l'expedient de modificació del pla especial de sòl dotacional per a ús d'abocador. Aquest expedient es tramita davant del STU amb referència 20130046 (ref 226/2012-CON d'avaluació ambiental). D'acord amb el planejament vigent, l'àmbit considerat és sòl no urbanitzable. El pla especial aprovat el 25 de juliol de 2012, va delimitar una àrea de reserva dotacional per a ús d'abocador de residus inerts. La modificació del pla especial té per objecte que l'ús dotacional siga abocador en sentit ampli, sense restringir-ho a una determinada tipologia de residus. L'esmentada modificació del pla especial, va ser sotmesa a informació pública per l'ajuntament per mitjà d'anunci en el diari oficial de 19 d'octubre de 2012. El Subdirector General d'Avaluació Ambiental i Territorial va emetre un informe en data 23 de novembre de 2012, en què assenyala que considerant l'àmbit del pla una zona de reduït àmbit territorial, als efectes previstos en la Llei 9/2006, és preferible el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual s'avaluarà simultàniament el projecte i el pla. En l'expedient urbanístic, consta l'emissió d'informe en matèria de paisatge, en què assenyala que la modificació presentada no modifica el caràcter del paisatge (Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 28.02.2013).  
  
Amb data 3 de setembre de 2013, el Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació (d'ara en avant, SPCIC), va comunicar l'inici del tràmit d'autorització ambiental integrada (referència 009/13 IPPC), a sol·licitud de Vertidos del Vinalopó, SL, per a la modificació substancial d'un abocador de residus inerts existent, ubicat en la partida Canyada de la Farina, polígon 20, parcel·la 49 del terme municipal de Monòver, i l'inici de la fase de determinació de la suficiència de la documentació presentada. Aquest escrit, acompanyava:  
- Estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi.  
- Projecte bàsic de juliol de 2013.  
- Projecte d'activitat.  
- Estudi geològic i hidrogeològic.  
- Estudi de paisatge.  
- Estudi acústic.  
- Annexos.  
Amb data 30 de juny de 2014, es va rebre del SPCIC sol·licitud de declaració d'impacte ambiental, en la qual s'assenyalava que s'havia realitzat el tràmit d'informació pública i consultes de l'expedient. S'adjuntava a l'escrit:  
- Còpia d'ambdós al·legacions d'igual contingut en nom de Limpiezas Urbanas del Mediterráneo SL. No consten altres al·legacions.  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 6 de maig de 2014, de caràcter favorable, havent de garantir l'adequat creixement i l'efectivitat de les espècies arbòries proposades per a la restauració de l'abocador.  
- Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de 17 de desembre de 2013, que assenyala que l'àmbit del projecte no es troba afectat per risc d'inundació d'acord amb el PATRICOVA.  
Amb data 7 de gener de 2015, es va rebre nou escrit del SPCIC, per mitjà del qual s'adjuntava:  
- Informe de l'Institut Geològic i Miner, d'1 d'agost de 2014, en què conclou que l'ampliació de l'àrea d'abocament no tindrà repercussió sobre les aigües subterrànies, encara que han d'adoptar-se les exigències tècniques d'impermeabilització de zones d'abocament establides en el Decret 1481/2001, de 27 de desembre, ja que no s'aconsegueix una permeabilitat de 10-9 m/s.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 19 d'octubre de 2014, de caràcter favorable condicionat. S'assenyala que la instal·lació no requereix autorització d'abocament de la CHJ per justificar una gestió de les aigües residuals que no genera abocament a DPH (abocament zero) i s'emet un informe favorable condicionat a determinades mesures de control i seguiment (ref 2013VI0122).  
Es va obtindre còpia de l'informe emés pel Servei de Gestió de Residus el 10 d'abril de 2015, en el qual s'assenyalaven qüestions a esmenar en la documentació presentada, en particular, en relació amb el disseny de la nova cel·la d'abocament. Es basa en diverses deficiències observades en el projecte en general i en particular en relació amb el que preveu el Reial decret 1481/2001. Basant-se en les carències detectades, el caràcter d'aquest informe va ser desfavorable.  
Simultàniament, es va tindre coneixement de la tramitació davant del Servei de Gestió de Residus, del projecte de condicionament, segellament i clausura parcial de l'abocador municipal de Monòver (ref 2012/013-SV). Aquest projecte és conseqüència de l'autorització ambiental integrada de l'abocador de residus inerts. Va ser informat desfavorablement amb data 25 de juliol de 2014 pel Servei de Gestió de Residus.  
Amb data 3 de juny de 2015, es va elaborar informe per aquest òrgan ambiental, en consideració a tota la informació i documentació rebuda. En aquest informe s'assenyalava la insuficiència de la informació en relació amb la situació actual de la parcel·la, el grau d'execució del segellament de l'antic abocador de RSU i la gestió de l'abocador inert. Aquest informe incloïa com a annex la relació detallada dels aspectes a ampliar en un nou estudi d'impacte ambiental a elaborar (abast). Es va remetre una còpia de l'esmentat informe l'Ajuntament de Monòver, al promotor i al SPCIC.  
Amb data 25 de maig de 2016 (registre entrada), el promotor va remetre una còpia de la següent documentació, datada al maig de 2016 (nova versió):  
- Estudi d'impacte ambiental de les instal·lacions de eliminació de residus no perillosos, síties en les parcel·les 48-49 del polígon 20 de Monòver; document de síntesi.  
- Projecte de segellament i restauració ambiental de cel·la d'urbans sítia en la parcel·la 48-49 del polígon 20 de Monòver (Alacant).  
Amb data 27 de maig de 2016 (registre entrada), es va rebre una nova còpia d'aquesta documentació, aquesta vegada remesa per l'Ajuntament de Monòver.  
Amb data 27 de juny de 2016, es va rebre del SPCIC una còpia en CD de l'addenda al projecte bàsic de construcció (nova versió,.06.2015), a fi d'obtindre pronunciament d'aquest òrgan.  
Aquest òrgan ambiental va remetre informe de 28 de juny de 2016, en què assenyala que s'havia rebut documentació directament del promotor, la coincidència del qual amb la rebuda en el SPCIC havia de ser comprovada per aquest; la suficiència de l'estudi d'impacte ambiental, a falta d'aportar l'acreditació documental del seguiment i control de l'explotació i funcionament de l'abocador inert; que vista la necessitat d'un nou tràmit d'informació pública i consultes, l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental no quedaria complet fins que no es rebera el resultat d'aquest.  
Amb data 28 de juny de 2016 (registre entrada), es van rebre del promotor dos noves còpies de l'estudi d'impacte ambiental. Amb data 13 de juliol de 2016 (registre entrada) i 2 d'agost de 2016 (registre entrada), es van rebre del mateix diverses còpies de l'addenda al projecte bàsic de construcció del got. Entre la informació inclosa en aquest últim, els següents informes, emesos al si de la tramitació de l'autorització ambiental integrada de l'abocador inert resulten vigents, en tant que inclouen l'àmbit de l'actual projecte:  
- Informe del comissari d'aigües (CHJ), de 3 de desembre de 2010, segons el qual aquest àmbit queda fora de les zones de protecció de llits i fora de la zona de policia de llit públic; no està afectada per risc d'inundació (PATRICOVA-2003, vigent en aquest moment).  
  
- Informe en matèria de patrimoni, de 9 de setembre de 2010, en què s'assenyala que basant-se en la memòria de prospecció aportada, no es detecta afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions.  
Amb data 17 de novembre de 2016, es va rebre del SPCIC còpia de la resolució per la qual s'aprova el projecte de segellament i restauració de la cel·la de RSU ubicada en la parcel·la 48-49 del polígon 20 de Monòver (Alacant), de la qual és titular l'Ajuntament de Monòver, emesa en data 7 de juliol de 2016.  
Amb data 10 de gener de 2017, s'ha rebut escrit del SPCIC, en què se sol·licita la declaració d'impacte ambiental i s'adjunta les al·legacions i informes obtinguts en la fase d'informació pública i consultes (anuncis en el DOCV de 30 d'agost de 2016 i 15.11.2016). Davant de l'òrgan autonòmic, no s'han presentat al·legacions, encara que el mateix ajuntament sol·licita a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental que supervise el funcionament de les instal·lacions d'abocament. En l'ajuntament s'han rebut les següents:  
- Luis Enrique Samper Falcó presenta al·legació del Grup Naturalista Helíaca de Monòver. Considera que els riscos ambientals associats a l'activitat no han sigut prou valorats.  
- Ricardo Fleixar Benítez, en nom de José Marcos Martínez, sol·licita que s'indemnitze la pèrdua de valor de la seua finca (parcel·la 52 polígon 20).  
- Vicente Antonio Martí López i altres, propietaris de les parcel·les 48 i 3 del polígon 20, que exposen que els seus terrenys han sigut invadits per l'activitat d'abocament i sol·licita a l'ajuntament que reprenga les gestions per a la seua adquisició.  
- Mónica Margue García, en nom de Limpiezas Urbanas Mediterráneo, SLU, titular de la parcel·la 41 del polígon 20 d'Elda, considera que no s'han complit els requisits del Reial decret 1481/2001. Aquesta entitat, al seu torn, explota un abocador en la partida la Canyada d'Elda, molt pròxim a la instal·lació considerada.  
- Informe remés per l'Ajuntament d'Elda, en què s'exposa que la zona contigua amb aquest està proposada en el pla en tramitació com a sòl protegit, per la qual cosa sol·licita mesures addicionals de protecció.  
  
El SPCIC, hi ha remés així mateix còpia dels informes següents:  
- Informe de l'Institut Geològic i Miner, d'1 d'agost de 2014, ja citat.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 19 d'octubre de 2014, ja citat.  
- Informe del Servei de Gestió de Residus, de 14 de juliol de 2016, de caràcter favorable. Detalla les prescripcions que ha de seguir l'activitat de l'abocador de RNP.  
- Dictamen sobre l'estudi preliminar de sòls, del Servei de Gestió de Residus, de 7 de juliol de 2016. Es considera que en virtut de les dades aportades, les concentracions analítiques no excedeixen els NGR de l'annex V del Reial decret 9/2005, de 14 de gener.  
- Informe del Servei de Gestió de Residus de 7 de juliol de 2016 i resolució d'aprovació del projecte de segellament i restauració ambiental de la cel·la d'urbans.  
Amb data 30 de març de 2017, s'ha rebut a través de l'òrgan substantiu còpia de les memòries anuals de gestió de residus dels anys anteriors, que inclouen dades de control meteorològic, caracterització de les aigües en els piezòmetres de control, registre de residus eliminats, documents d'entrega dels lixiviats a empreses autoritzades per a la seua gestió i auditoria acústica, entre altres.  
  
Afeccions legals  
L'autorització ambiental integrada de la instal·lació, es regeix pel procediment establit en la Llei 2 2006/, de 5 de maig i el seu desplegament reglamentari.  
La gestió dels residus, està regulada per un ampli marc normatiu, en el qual cal destacar la Llei 22/2011, de 28 de juliol (llei bàsica estatal) i Llei 10/2000, de 12 de desembre (de la Comunitat Valenciana). Entre la normativa de desplegament d'aquestes lleis, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, en el seu annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la recollida i i tractament de residus.  
Els abocadors de residus (excepte els d'inerts), estan catalogats com a grup B, codi 09 04 01 02 en el catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre i la normativa que la desplega.  
El soroll generat per les activitats queda regulat per la Llei 7/2002, de 3 de desembre i el Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
El Reial decret 1890/2008, de 14 de novembre, aprova el reglament d'eficiència energètica en instal·lacions d'enllumenat exterior i les seues instruccions tècniques complementàries.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
  
  
Consideracions ambientals.  
Descripció de l'entorn de l'actuació.  
La parcel·la en què es pretén l'actuació, s'ubica en la partida Canyada de la Farina o paratge les Canyades, en les proximitats del polígon industrial el Pastoret del terme municipal de Monòver.  
La instal·lació se situa de forma aproximadament equidistant dels nuclis urbans d'Elda i Monòver, encara que respecte del primer es troba separat físicament pel traçat del tren d'alta velocitat. L'orografia del terreny, de caràcter ondulat, limita la visió de la parcel·la des del seu entorn, així com l'afecció sobre aquest. El terreny forestal i el terreny agrícola es combinen, i predomina aquest últim en les zones de menor pendent, on conté cultius de secà. Hi ha unes quantes pedreres en les proximitats, tant a Monóver com en els municipis de l'entorn. Cal destacar la presència d'una instal·lació semblant a la considerada, a una distància aproximada d'1 km cap al nord (terme municipal d'Elda), encara que més gran.  
El terreny en la zona està conformat per argiles i algeps triàsics, de molt baixa permeabilitat, per la qual cosa presenta característiques adequades per a la localització d'abocadors. La baixa transmissivitat del substrat, fa que la seua vulnerabilitat davant de la contaminació siga molt baixa. No hi ha aqüífers ni aprofitaments locals de pous, per la qual cosa no es considera l'existència d'aigües subterrànies en sentit econòmic i social. No hi ha llits o barrancs als voltants de la parcel·la. La zona queda fora de l'àmbit de protecció de llits i barrancs, per la qual cosa no es preveu afecció sobre les aigües superficials. El riu Vinalopó discorre per l'est, distanciat de l'actuació.  
El clima és de tipus semiàrid, amb absència d'escolament superficial i alt coeficient d'evotranspiració. L'eventual infiltració és mínima generant un creixement escàs de la vegetació, per la qual cosa aquesta té marcat caràcter nitròfil i oportunista. Les formacions de matoll i espartar, a més de tindre poca extensió, estan molt alterades i florísticament empobrides. La major part de les espècies no presenten valor conservacionista; no obstant això, s'ha preservat específicament una zona per la presència d'espècies gipsícoles. Aquesta zona es mantindrà lliure d'activitat. La fauna de la zona és igualment d'àmplia distribució, sense que s'hagen detectat espècies sensibles que puguen veure's afectades per l'actuació. No hi ha zones d'especial interés biològic, geològic, etnogràfic.  
L'abocador s'ubica en una zona de qualitat paisatgística baixa, fragilitat mitjana i baixa accessibilitat visual. L'edificació més pròxima, situada juntament amb el llindar sud-est, està desocupada i semiderruïda. Les edificacions residencials més pròximes se situen a més de 500 m. S'exposa en l'EsIA que la instal·lació no ha generat queixes per molèsties sobre aquestes, a pesar de ser una activitat existent.  
L'abocador se situa sobre sèries triàsiques en fàcies Keuper, que posseeixen un nul interés hidrogeològic i tenen la consideració d'impermeables. S'incorpora al projecte actual l'assaig de determinació de la permeabilitat del sòl realitzat en 1998 per al disseny de l'antic abocador de RSU. Aplica el mètode Haefeli o mètode de pastera, i s'obtenen valors de 6,47\*10-7 i 9,6\*10-5 m/s, i conclou que es tracta de terrenys de permeabilitat molt baixa (escala de Terzaghi i Peck). Per mitjà de sondeig elèctric vertical, es conclou que el subsòl està constituït per un estrat d'argila margosa amb algeps en profunditat, detectat fins a 53,39 m'i 11,8 m de profunditat, segons la posició del sondeig.  
  
En el càlcul dels dics de contenció, s'ha considerat l'índex de sismicitat de la zona (acceleració sísmica bàsica de 0,10). Es garanteix l'estabilitat.  
La nova zona de treball, no interfereix amb vies pecuàries. L'accés sí que coincideix, en part, amb la vereda del cementeri, encara que ja s'empra aquest accés per a l'activitat existent en la parcel·la, per la qual cosa s'exposa que s'ha procedit a la seua adequada senyalització i comunicació responsable al servei territorial competent (es refereix resposta per mitjà d'un escrit de 30 de maig de ref. JRGM/1615 [vp]).  
El volum d'excavació és d'uns 14.000 m³. Es retirarà amb mitjans mecànics. Es recull per al seu posterior ús com a capa intermèdia durant el procés d'explotació.  
Situació actual de la parcel·la  
Per a la definició de la situació de partida del projecte, a requeriment dels òrgans actuants, el promotor ha procedit a encarregar un estudi específic de determinació de les zones d'abocament existents en la parcel·la. Aquest estudi combina diverses tècniques d'assaig i mostreig: prospecció geofísica, per mitjà de magnetometría i tomografia elèctrica; sondeig amb extracció de testimonis; i mesurament de gasos.  
S'ha delimitat la zona on es va realitzar per l'entitat municipal l'abocament de RSU (zona més profunda) i residus inerts (zona superior) i que està pendent de segellament. Comprén una superfície de 10.160 m² i se situa en la zona central de la parcel·la. En els sondejos no s'ha observat nivell freàtic ni presència de lixiviats. Al voltant d'aquesta zona, s'ha delimitat una franja de 10 m d'amplària com a zona d'amortiment que servirà per a l'execució de cunetes, vies d'accés i tanca definitiu de la cel·la d'urbans i preservarà la mateixa d'afecció per la nova activitat.  
La nova cel·la de RNP, es recolzarà en el dic de contenció de l'antic abocador de RSU, per la qual cosa també s'ha realitzat un estudi de la seua estabilitat, i s'ha conclòs la seua aptitud. S'aporta així mateix l'estudi preliminar de sòls, el qual inclou la caracterització del subsòl per mitjà de 5 tastos i anàlisi dels resultats, i conclou que no se superen els nivells de referència establits reglamentàriament.  
La zona d'abocament inert, actualment en explotació, ocupa una extensió de 23.900 m², en la part nord-oest de la parcel·la. Com a conseqüència del condicionat de l'estimació d'impacte ambiental d'aquest abocador inert, es delimita una zona d'exclusió biològica de 2.500 m² per a la preservació d'exemplars de timoneda gipsícola. Aquesta zona queda lliure de tota activitat i rodejada d'una banda d'amortiment de 5 m.  
La zona de control d'entrada i instal·lacions auxiliars (1.270 m²), se situa al final del vial d'accés a les instal·lacions, juntament amb l'antic abocador de RSU. Conté una edificació d'una planta, d'uns 13 m², amb oficina, estació meteorològica, quart de ferramentes, menjador, vestuari i un lavabo. En l'exterior se situa la bàscula de pesatge, aparcaments i zona de contenidors per a fraccions que no han de depositar-se en l'abocador. Sobre l'edifici se situa una instal·lació solar de 3 kW, suficient per a les necessitats de l'activitat, per la qual cosa no es preveu executar connexió de subministrament elèctric. Tampoc hi ha subministrament d'aigua ni connexió a la xarxa de sanejament. L'aigua potable s'adquireix embotellada. Es disposa d'un depòsit de 6 m³ per a la neteja i un altre de 12 m³ per al reg i neteja. Les aigües sanitàries es recullen en un depòsit estanc soterrat de 4 m³ de capacitat, que es retiren per gestor autoritzat (informat per la CHJ en 2011).  
S'ha realitzat una anàlisi de toxicitat d'aigua i sòl, i s'ha conclòs que no hi ha contaminació generada per lixiviats de l'antic abocador de RSU.  
Alternatives.  
S'exposen diverses alternatives, entre elles la zero (no escometre l'ampliació ni les actuacions associades a aquesta, en particular, el segellament de l'antic abocador de RSU) i la de realització del projecte considerat, ponderant els seus avantatges i inconvenients.  
L'actuació proposada és una ampliació d'una activitat existent, la qual cosa permet aprofitar diverses infraestructures com són les d'entrada i recepció (control d'accessos, bàscula de pesatge)i oficines i serveis (edifici auxiliar). La centralització d'aquests serveis comporta la possibilitat de gestionar i mantindre de forma unificada la totalitat de la instal·lació, la qual cosa repercuteix al seu torn en una reducció del cost d'explotació.  
La ubicació de la nova cel·la de RNP es proposa basant-se en la disponibilitat de terreny. La localització exacta s'ha determinat atenent a la topografia del terreny, condicionants tècnics i reglamentaris aplicables, així com la limitació generada per l'existència d'abocaments previs de residus de diferents tipologies.  
Mesures preventives incorporades al disseny de la nova cel·la.  
En el projecte s'assenyala que no s'ha detectat la presència de lixiviats en les arquetes de recollida de lixiviats de l'antic abocador de RSU. No obstant això, el projecte contempla la substitució d'aquestes per una altra més gran (4,5 m³) fora del perímetre de la nova cel·la de RNP. Això permetrà la gestió independent d'aquests. El material resultant de la demolició de les existents, es gestionarà com a residu perillós.  
  
Es preveuen i calculen les cunetes necessàries durant la fase d'explotació i segellament, i es dissenya aquestes per a precipitacions equivalents a la pluja màxima en 24 hores per a un període de retorn de 25 anys.  
La nova cel·la comptarà amb la seua xarxa de recollida de lixiviats en forma d'espina de peix, amb punt d'evacuació davall el talús, degudament soldat a la capa de polietilé per a garantir l'estanquitat. Després del pas per arqueta per a vàlvules tipus baypass, es connectarà amb el depòsit impermeable d'emmagatzematge degudament dimensionat (210 m³). L'estanquitat d'aquest depòsit es comprovarà per mitjà de les proves adequades. Es procedirà al seu buidatge per gestor autoritzat, havent-se descartat la seua depuració en la mateixa instal·lació. El sistema compta amb una segona arqueta per a la càrrega del lixiviat i la seua retirada de les instal·lacions, a la qual també podran dirigir-se, si és el cas, els lixividados de l'antic abocador.  
Encara que els residus admissibles en la nova cel·la no generen quantitats significatives de biogàs, s'ha proposat la col·locació de 6 ximeneres per al sanejament ambiental del depòsit. Una vegada s'arribe a la cota definitiva de segellament, s'executarà una arqueta de control, que permetrà la presa periòdica de mostres del gas i anàlisi, segons això, es valorarà la necessitat d'aplicar mitjans actius d'extracció.  
Per a evitar l'intrusisme i els volats, es continuarà la tanca perimetral existent.  
Anàlisi ambiental de la fase d'execució de la nova cel·la.  
En fase d'execució, la principal afecció ambiental estarà associada als moviments de terres i maquinària, que generarà emissions a l'atmosfera: partícules en suspensió i soroll, i s'adoptaran mesures de contenció de les terres i en cas necessari, reg de les recollides, es limita l'afecció a l'entorn immediat de la instal·lació. El risc de vessaments fortuïts de líquids de maquinària (olis, greixos, combustible) es redueix per mitjà de l'adequat manteniment d'aquesta.  
El nivell piezomètric es troba més o menys estable a -2 m'amb direcció W\_E, per la qual cosa durant l'excavació, es pot produir un desaiguat d'aquesta zona. Per a conduir aquestes aigües, presumiblement d'alta conductivitat, es preveu disposar del depòsit de lixiviats per a permetre la seua recollida i entrega a gestor autoritzat.  
Per a evitar l'entrada de pluvials des de la zona contigua (talús de l'antic abocador) i des del talús d'accés durant la fase d'execució, s'estableix una xarxa perimetral de cunetes, cunetes exteriors i una reserva per a ancoratge de les làmines. Les cunetes seran formigonades i evacuen cap a punts de drenatge natural, garantint la impossibilitat d'entrada d'aigua d'escolament superficial en l'interior de la cel·la. Els punts de desaigüe, depenent del vessant, són o bé la bassa de pluvials existents, o bé el lateral est, al terreny natural, previ pas per arqueta arenera on es realitzarà el control de les aigües.  
Per mitjà del corresponent document de gestió de RCD, s'ha previst la gestió dels residus generats durant l'execució de l'abocador, estimant el seu volum i preveient la seua destinació.  
Anàlisi ambiental de la fase d'explotació.  
En fase d'explotació, a més de pols i soroll, poden produir-se olors, brutícia pel vol de residus de baix pes específic, aparició de vectors, contaminació del sòl o de les aigües subterrànies, etc. L'emissió de fums per l'ús de maquinària, no s'estima significativa. El soroll generat en la instal·lació estarà associat a la circulació de camions, la seua descàrrega i el maneig de la maquinària. La distància al nucli urbà, la configuració del terreny i l'absència de receptors sensibles en l'entorn, fan preveure que no es produïsquen molèsties significatives. Atés que en l'abocador només s'admetran residus industrials no perillosos, amb baix contingut en matèria orgànica, no es preveu que la generació d'olors siga una afecció significativa.  
El projecte i l'EsIA incorporen el pla d'explotació, vigilància i control, d'acord amb la reglamentació vigent. La finalitat d'aquest, consisteix a establir els procediments per a comprovar que:  
- Els residus, s'admeten per a la seua eliminació d'acord amb els criteris fixats.  
- Els processos dins de l'abocador es produeixen de la forma desitjada.  
- Els sistemes de protecció del medi ambient funcionen plenament.  
  
- Es compleixen les condicions de l'autorització.  
Amb relació als criteris d'admissió de residus, en la nova cel·la només s'admetran residus no perillosos no susceptibles de valoració, és a dir, residus de naturalesa no perillosa previstos en el grup 19 12 de l'Ordre MAM/30/2002, procedents del tractament mecànic de residus que per la seua naturalesa i caracterització, no puguen ser valorats o reciclatges i la seua única destinació siga l'eliminació, basant-se en la jerarquia de gestió. En cas que no es conega les seues característiques, s'aplicaran els procediments de caracterització i les proves de conformitat reglamentaris. No tindran cabuda en l'abocador, per exemple, residus domèstics i comercials, residus perillosos, biorresidus, residus líquids, explosius, pneumàtics, etc.  
Per a la retirada i adequada gestió d'impropis que pogueren aparéixer entre els residus admesos, s'aprofitaran els contenidors i les infraestructures ja existents en la instal·lació per a la gestió dels residus inerts.  
  
Per a obtindre una eficiència màxima i densitat òptima, el residu serà escampat en capes la grossària del qual no excedisca els 75 cm. Al final de cada jornada, tot el residu abocament serà compactat i cobert. Es proposa l'ús d'àrids reciclatges en les capes de cobertura diària. Les zones que no siguen operades en un cert temps, seran tapades amb una coberta intermèdia. Les zones que aconseguixen les cotes finals de disseny, es cobriran amb la coberta final de segellament. Aquestes mesures permeten el control de vectors (en particular, rosegadors i aus) i olors. Encara que la presència d'insectes és inevitable, per a limitar la seua proliferació, es preveu l'ocupació d'un equip portàtil de desinfecció, especialment en les zones d'abocament recent. En cas de condicions climàtiques adverses, s'adaptaran les operacions d'abocament.  
Les recollides de terres es realitzaran en les zones habilitades per a l'operació de l'abocador. En les recollides de terres de duració major d'1 any, es preveu sembrar la superfície perquè la vegetació limite les emissions fugitives de pols.  
Els treballs de conservació i manteniment de la maquinària es realitzen fora de la instal·lació, en taller extern. Es vigilarà el pas de la maquinària per les zones de treball i els vials delimitats per a això, a fi d'evitar l'afecció sobre zones lliures de la parcel·la.  
Per al control de la qualitat de les aigües subterrànies, es comptarà amb 3 nous piezòmetres, addicionals als 2 existents. S'instal·laran en el perímetre de l'abocador, en la part més oriental de la parcel·la, ja que la direcció de les aigües és oest-est. Abans de començar l'explotació, es fixaran els valors de referència de la qualitat i composició de les aigües subterrànies. Per a remeiar possibles episodis de contaminació, en el mateix sondeig per als piezòmetres es col·locarà una bomba submergible d'extracció.  
Es proposen pràctiques d'explotació adequades per a minimitzar la producció de lixiviats, com la desviació de l'escolament externa i dotar de pendents adequades les plataformes per a evitar entollades i infiltració. Els sistemes de captació i recollida seran sotmesos a proves d'estanquitat, abans de la seua posada en servei. Els lixiviats que es produïsquen, es retiraran per gestor autoritzat.  
En general, les mesures de vigilància i control previstes (PVA) van encaminades a la comprovació que els residus eliminats són els admissibles, que els processos d'explotació es desenvolupen correctament, l'adequat funcionament dels sistemes de protecció del medi ambient i el compliment de les condicions de l'autorització. Entre les mesures de seguiment i vigilància, es contempla:  
- Adquisició de dades meteorològiques, a fi de realitzar un balanç hidrològic que permeta concloure l'absència de filtracions o acumulació de lixiviat.  
- Presa de mostra de lixiviats i control de la qualitat de les aigües subterrànies.  
- Control periòdic de gasos.  
- Control topogràfic de l'evolució de l'explotació de la nova cel·la. Permetrà al seu torn comprovar l'estabilitat del talús de l'antic abocador.  
Els camins d'accés i vials interiors, seran revisats de forma periòdica per a comprovar la seua integritat estructural i mantindre l'adequat funcionament dels drenatges. Els vials no pavimentats es regaran per a evitar la formació de pols.  
Periòdicament, s'arreplegaran de forma manual els papers i plàstics volats que hagen pogut ser arrossegats pel vent en l'interior de la finca, així com si és el cas, en el seu entorn. Això contribueix a la prevenció d'incendis. Així mateix, es revisarà durant la descàrrega la presència de residus que puguen produir una ignició. Es disposarà de recollida de terres de cobertura com a mitjà de limitació de la propagació.  
  
Anàlisi ambiental de la fase de desmantellament.  
Finalitzada l'explotació de la nova cel·la de RNP, es procedirà al segellament i restauració. La coberta final de segellament consistirà en la instal·lació d'una làmina de PEAD, capa dren de graves i 1,5 m de sòl de cobertura. Aquesta última té per objecte potenciar el creixement d'una coberta vegetal, per la qual cosa s'afegirà compost com a esmena orgànica (dosificació de 20 t/Ha). En atenció a les característiques de la zona, la coberta vegetal estarà formada per herbàcies i arbustos autòctons. La definició del segellament serà objecte de projecte i sotmés a aprovació per l'òrgan competent.  
El manteniment postclausura consistirà en la realització d'inspeccions i activitats de manteniment, i en el seguiment i control de les característiques de les aigües subterrànies, superficials, gasos, lixiviats i de l'estabilitat de la massa abocada. Està destinat a verificar que el segellament de l'abocador compleix la seua funció al llarg del temps. Es comprovarà també l'absència d'erosió (xaragalls o reguerons) i l'estat de la vegetació, i es procedirà a la reposició de malls o reparacions necessaris. D'acord amb la reglamentació vigent, correspon a l'entitat explotadora de l'abocador, durant almenys 30 anys.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'ampliació de l'abocador per a l'explotació d'una cel·la d'eliminació de residus no perillosos, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental, a l'estar inclòs en els annexos de la normativa bàsica estatal (epígraf 8.c de l'annex I del Reial decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener), així com en els annexos de la normativa autonòmica (epígraf 6.a.4 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, de desplegament de la Llei 2/1989, de 3 de març, segons redacció donada pel Decret 32/2006, de 10 de març).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/ 1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016 d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, es redacta la següent:  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada d'un abocador de residus inerts, per a l'ampliació en una cel·la per a residus industrials no perillosos, promogut per Vertidos del Vinalopó, SL, en la parcel·la 49 del polígon 20 del terme municipal de Monòver (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, i amb les condicions següents:  
  
1. De forma simultània a l'execució de la nova cel·la de RNP, haurà d'executar-se el segellament i restauració de l'antiga cel·la d'abocament de RSU, d'acord amb les previsions del projecte sotmés a informe de l'òrgan competent en matèria de residus i a resolució de 7 de juliol de 2016, de la direcció general competent.  
2. D'acord amb el contingut de la documentació presentada, el promotor de la nova cel·la d'abocament de RNP assumeix l'execució del segellament i restauració de l'antiga cel·la d'abocament de RSU.  
3. No serà possible acceptar residus de caràcter no perillós en les instal·lacions fins al moment en què hagen finalitzat la restauració de l'antiga cel·la de RSU i l'execució de la cel·la de RNP, excepte el que preveu l'autorització vigent per a la gestió de residus inerts.  
4. Es procedirà a la delimitació i senyalització sobre el terreny de la zona d'exclusió biològica, a fi de preservar la seua integritat durant els treballs d'execució del sistema de recollida i gestió de lixiviats, així com en la fase d'explotació de la nova cel·la de RNP.  
5. El promotor assumeix el manteniment, seguiment i control de totes les instal·lacions (antic abocador de RSU, cel·la d'abocament de residus inerts i cel·la d'abocament de RNP), així com el seguiment postclausura previst en la reglamentació vigent.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la modificació del pla especial de reserva de sòl dotacional per a abocador, promogut per l'Ajuntament de Monòver (Alacant), que afecta la parcel·la 49 i part de la 48 del polígon 20 del terme municipal de Monòver, amb una superfície total de 68.010 m², i resulten aplicables els condicionants establits en els pronunciaments ambientals dels projectes corresponents.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que, si és el cas, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, d'acord amb el que disposa l'article 43 i la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
  
València, 10 d'abril de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 22 de maig de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8066, del 20-06-2017 (2017/4639)

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 86/14-AIA Monóvar.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8066

Fecha DOGV
:   20-06-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/4639

CVE


Fecha del documento
:   22-05-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 86/14-AIA Monóvar. [2017/4639]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 86/14-AIA Monóvar.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 86/2014-AIA.  
Proyecto  
Título: Modificación sustancial de un vertedero de residuos inertes que amplía a una celda de RNP en la partida Cañada de La Harina.  
Órgano sustantivo: Dirección General de Calidad Ambiental (9/13 IPPC).  
Promotor: Vertidos del Vinalopó, SL.  
Localización: partida Canyada de la Farina, polígono 20, parcela 49 de Monóvar.  
NIMA: 0300008320.  
Plan especial  
Título: Modificación del plan especial de suelo dotacional para vertedero.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante (20130046).  
Promotor: Ayuntamiento de Monóvar.  
Localización: Partida Canyada de la Farina, polígono 20, parcelas 48-49 de Monóvar.  
  
Descripción del proyecto  
Vertidos del Vinalopó, SL, explota un vertedero de residuos inertes (en adelante, vertedero de inertes) en la partida Canyada de la Farina de Monóvar (Alicante). Se sitúa en una parcela de titularidad municipal, con una superficie total de más de 68.000 m², por lo que la instalación se explota en régimen de concesión. Tiene acceso desde la carretera que parte del polígono industrial El Pastoret, el cual dispone de conexión directa a la CV-83 y a la CV-835 mediante rotonda. Entre los años 1998 y 2006, el propio ayuntamiento vertió en esta misma parcela los residuos urbanos municipales, estando dicho vertido pendiente de sellado y clausura (en adelante, antiguo vertedero de RSU).  
En el año 2010, la empresa inició el trámite de autorización del vertedero de residuos inertes (vertedero clase A), ante el órgano territorial competente en la tramitación de la autorización ambiental integrada. En el seno de la misma, entre otros informes, se emitió por los servicios territoriales estimación de impacto ambiental del proyecto mediante resolución de la directora territorial de Alicante competente en medio ambiente, de 27 de octubre de 2011. Mediante resolución de 27 de noviembre de 2012, de la dirección territorial de Alicante competente en medio ambiente, se otorgó a Vertidos del Vinalopó, SL, la autorización ambiental integrada (anexo II) para un vertedero de residuos inertes, quedando la misma inscrita con número 648/AAI/CV. Mediante Resolución de 15 de julio de 2014, del mismo órgano, se concedió autorización de inicio de actividad.  
Simultáneamente, el Ayuntamiento de Monóvar tramitó un plan especial de reserva de suelo dotacional para vertedero de residuos inertes. En relación con dicho plan especial, se acordó en la comisión de evaluación ambiental de 9 de febrero de 2012 no someterlo a evaluación ambiental estratégica, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente (referencia 75/2011-EAE). La aprobación definitiva del plan especial se produjo en comisión territorial de 25 de julio de 2012. Según la delimitación en planos del ámbito de dicho plan especial (plano de delimitación sobre ortofoto de marzo de 2010, diligenciado para hacer constar su aprobación en pleno de 05.10.2012), se ha podido comprobar que aunque el texto se refiere a la parcela municipal 49 del polígono 20 (de 68.100 m²), atendiendo a la delimitación catastral, afecta a la parcela 49 (56.594 m²) y parte de la 48 (resto).  
En la actualidad, Vertidos del Vinalopó, SL, pretende modificar las características del vertedero. El proyecto consiste en la ejecución de una nueva celda de vertido para el depósito de residuos industriales no peligrosos (en adelante, nueva celda de RNP) no susceptibles de valoración, es decir, rechazos de plantas de valorización (categoría 19 12 de la lista europea de residuos). Se trata de un vertedero de clase B1b, según el Real decreto 1481/2001. De acuerdo con la delimitación catastral, la nueva celda se sitúa en la parcela 49 del polígono 20.  
El Ayuntamiento de Monóvar, por su parte, promueve la modificación del plan especial de reserva de suelo dotacional, para que el objeto del mismo pase a ser reserva de suelo dotacional para vertedero (en general).  
Las principales características de la nueva celda de RNP (celda 2), se estiman en una capacidad neta de 102.105 T y un volumen neto de 63.816 m³. La superficie de ocupación de terreno es de 10.210 m². La nueva celda de RNP se apoyará en su límite oeste sobre el talud exterior de los diques que delimitan el antiguo vertedero de RSU (titularidad del Ayuntamiento de Monóvar) y cuyo sellado está pendiente de acometer. El relleno se realizará primero en el fondo excavado y a continuación por encima de la rasante actual de terreno natural, hasta alcanzar una cota ligeramente superior a la coronación de los diques existentes del antiguo vertedero de residuos urbanos, sobre los que apoyará el relleno en el límite oeste. En el resto del perímetro, el límite de la celda estará constituido por el camino perimetral, que sirve de apoyo al pie de los taludes (inclinación 2,5:1) del relleno de residuos.  
  
El proyecto contempla las siguientes actuaciones:  
- Excavación en el punto más bajo (cota 385) de unos dos metros de profundidad (hasta cota 383), dotando al fondo del vaso de una pendiente uniforme del 5 %, hasta la base del dique existente (cota 387). La excavación se realiza en terrenos arcillosos triásicos de muy baja permeabilidad que constituyen una barrera geológica natural complementaria, que según los ensayos realizados, tiene un coeficiente de permeabilidad de entre 6,47\*10-7 y 9,60\*10-7 m/s.  
- Colocación de capa de arcillas de 0.50 metros con coeficiente de permeabilidad igual o inferior a 0.5\*10-9 m/s.  
- Colocación lámina PEAD de 2 mm protegida con lámina geotextil.  
- Capa drenante mineral compuesta, en el fondo del vaso, por gravas con un espesor mínimo de 0.50 m, con geotextil como elemento de separación y filtro; y en taludes, geocompuesto drenante protegido con geotextil.  
- Colocación de tuberías dren, en forma de espina de pez, en el interior de la capa anterior para recogida de lixiviados y conducción de los mismos hasta el depósito de almacenamiento.  
- Instalación de tubería de PEAD de 315 mm que conecta con la tubería existente de conducción de los lixiviados procedentes del antiguo vertedero de residuos urbanos, protegida con una camisa consistente en una tubería de hormigón armado de 400 mm, con trazado y almacenamiento de los lixiviados independientes de la red de lixiviados del nuevo vaso.  
- Colocación de chimeneas de desgasificación que irán creciendo en altura durante la explotación.  
- Red de cunetas en fases de construcción, explotación y sellado, diseñadas conjuntamente para que sean complementarias, que conducen las aguas, bien hacia un tanque de pluviales existente, bien hacia arquetas arenero previas al vertido a terreno natural. La red diseñada es coherente con la red de drenaje prevista para el antiguo vertedero de RSU una vez sellado, puesto que ambas redes son adyacentes.  
- En el proyecto se ubica en planta las zonas de servicios, aprovechando las instalaciones de oficinas y control de entradas del vertedero de inertes en explotación, y se incluye el acondicionamiento de los accesos.  
- Se instalarán tres piezómetros de control adicionales a los dos existentes, para control y vigilancia de las aguas subterráneas.  
El proyecto de nueva celda de vertido de RNP, incluye plan de explotación, vigilancia y control durante la explotación y plan de vigilancia post-clausura.  
Según se expone, el proyecto de sellado del antiguo vertedero de RSU, será acometido por Vertidos del Vinalopó, SL, según convenio suscrito con el ayuntamiento. Se estima en 4 meses, la duración de la ejecución del sellado, que será simultánea a la construcción de la nueva celda de RNP.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 5 de noviembre de 2012, se recibió del Servicio Territorial de Urbanismo, el expediente de modificación del plan especial de suelo dotacional para uso de vertedero. Este expediente se tramita ante el STU con referencia 20130046 (ref 226/2012-CON de evaluación ambiental). De acuerdo con el planeamiento vigente, el ámbito considerado es suelo no urbanizable. El plan especial aprobado el 25 de julio de 2012, delimitó un área de reserva dotacional para uso de vertedero de residuos inertes. La modificación del plan especial tiene por objeto que el uso dotacional sea vertedero en sentido amplio, sin restringirlo a una determinada tipología de residuos. La citada modificación del plan especial, fue sometida a información pública por el ayuntamiento mediante anuncio en el diario oficial de 19 de octubre de 2012. Se emitió informe en fecha 23 de noviembre de 2012, por el Subdirector General de Evaluación Ambiental y Territorial, señalando que considerando el ámbito del plan una zona de reducido ámbito territorial, a los efectos previstos en la Ley 9/2006, es preferible el procedimiento de evaluación de impacto ambiental, en el cual se evaluará simultáneamente el proyecto y el plan. En el expediente urbanístico, consta la emisión de informe en materia de paisaje, señalando que la modificación presentada no modifica el carácter del paisaje (Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de 28.02.2013).  
Con fecha 3 de septiembre de 2013, el Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación (en adelante, SPCIC), comunicó el inicio del trámite de autorización ambiental integrada (referencia 009/13 IPPC), a solicitud de Vertidos del Vinalopó, SL, para la modificación sustancial de un vertedero de residuos inertes existente, ubicado en la partida Canyada de la Farina, polígono 20, parcela 49 del término municipal de Monóvar, y el inicio de la fase de determinación de la suficiencia de la documentación presentada. Dicho escrito, acompañaba:  
- Estudio de impacto ambiental y su documento de síntesis.  
- Proyecto básico de julio de 2013.  
- Proyecto de actividad.  
- Estudio geológico e hidrogeológico.  
- Estudio de paisaje.  
- Estudio acústico.  
- Anexos.  
Con fecha 30 de junio de 2014, se recibió del SPCIC solicitud de declaración de impacto ambiental, en la cual se señalaba que se había realizado el trámite de información pública y consultas del expediente. Se adjuntaba al escrito:  
- Copia de sendas alegaciones de igual contenido en nombre de Limpiezas Urbanas del Mediterráneo, SL. No constan otras alegaciones.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de 6 de mayo de 2014, de carácter favorable, debiéndose garantizar el adecuado crecimiento y la efectividad de las especies arbóreas propuestas para la restauración del vertedero.  
- Informe del Servicio de Ordenación del Territorio, de 17 de diciembre de 2013, que señala que el ámbito del proyecto no se encuentra afectado por riesgo de inundación de acuerdo con el PATRICOVA.  
Con fecha 7 de enero de 2015, se recibió nuevo escrito del SPCIC, mediante el cual se adjuntaba:  
- Informe del Instituto Geológico y Minero, de 1 de agosto de 2014, concluyendo que la ampliación del área de vertido no tendrá repercusión sobre las aguas subterráneas, aunque deben adoptarse las exigencias técnicas de impermeabilización de zonas de vertido establecidas en el Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, puesto que no se alcanza una permeabilidad de 10-9 m/s.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 19 de octubre de 2014, de carácter favorable condicionado. Se señala que la instalación no requiere autorización de vertido de la CHJ por justificar una gestión de las aguas residuales que no genera vertido a DPH (vertido cero) y se emite informe favorable condicionado a determinadas medidas de control y seguimiento (ref. 2013VI0122).  
Se obtuvo copia del informe emitido por el Servicio de Gestión de Residuos el 10 de abril de 2015, en el cual se señalaban cuestiones a subsanar en la documentación presentada, en particular, en relación con el diseño de la nueva celda de vertido. Se basa en diversas deficiencias observadas en el proyecto en general y en particular en relación con lo previsto en el Real decreto 1481/2001. Con base en las carencias detectadas, el carácter de dicho informe fue desfavorable.  
Simultáneamente, se tuvo conocimiento de la tramitación ante el Servicio de Gestión de Residuos, del proyecto de acondicionamiento, sellado y clausura parcial del vertedero municipal de Monóvar (ref 2012/013-SV). Dicho proyecto es consecuencia de la autorización ambiental integrada del vertedero de residuos inertes. Fue informado desfavorablemente con fecha 25 de julio de 2014 por el Servicio de Gestión de Residuos.  
Con fecha 3 de junio de 2015, se elaboró informe por este órgano ambiental, en consideración a toda la información y documentación recibida. En dicho informe se señalaba la insuficiencia de la información en relación con la situación actual de la parcela, el grado de ejecución del sellado del antiguo vertedero de RSU y la gestión del vertedero de inertes. Dicho informe incluía como anexo la relación detallada de los aspectos a ampliar en un nuevo estudio de impacto ambiental a elaborar (alcance). Se remitió copia del citado informe al Ayuntamiento de Monóvar, al promotor y al SPCIC.  
Con fecha 25 de mayo de 2016 (registro entrada), el promotor remitió copia de la siguiente documentación, fechada en mayo de 2016 (nueva versión):  
- Estudio de impacto ambiental de las instalaciones de eliminación de residuos no peligrosos, sitas en las parcelas 48-49 del polígono 20 de Monóvar; documento de síntesis.  
- Proyecto de sellado y restauración ambiental de celda de urbanos sita en la parcela 48-49 del polígono 20 de Monóvar (Alicante).  
Con fecha 27 de mayo de 2016 (registro entrada), se recibió una nueva copia de la misma documentación, esta vez remitida por el Ayuntamiento de Monóvar.  
Con fecha 27 de junio de 2016, se recibió del SPCIC una copia en CD de la adenda al proyecto básico de construcción (nueva versión,.06.2015), al objeto de obtener pronunciamiento de este órgano.  
Este órgano ambiental remitió informe de 28 de junio de 2016, señalando que se había recibido documentación directamente del promotor, cuya coincidencia con la recibida en el SPCIC debía ser comprobada por este; la suficiencia del estudio de impacto ambiental, a falta de aportar la acreditación documental del seguimiento y control de la explotación y funcionamiento del vertedero de inertes; que vista la necesidad de un nuevo trámite de información pública y consultas, el expediente de evaluación de impacto ambiental no quedaría completo hasta que no se recibiese el resultado del mismo.  
Con fecha 28 de junio de 2016 (registro entrada), se recibieron del promotor dos nuevas copias del estudio de impacto ambiental. Con fecha 13 de julio de 2016 (registro entrada) y 2 de agosto de 2016 (registro entrada), se recibieron del mismo varias copias de la adenda al proyecto básico de construcción del vaso. Entre la información incluida en este último, los siguientes informes, emitidos en el seno de la tramitación de la autorización ambiental integrada del vertedero de inertes resultan vigentes, en tanto que incluyen el ámbito del actual proyecto:  
- Informe del comisario de aguas (CHJ), de 3 de diciembre de 2010, según el cual dicho ámbito queda fuera de las zonas de protección de cauces y fuera de la zona de policía de cauce público; no está afectada por riesgo de inundación (PATRICOVA-2003, vigente en dicho momento).  
- Informe en materia de patrimonio, de 9 de septiembre de 2010, señalando que con base en la memoria de prospección aportada, no se detecta afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones.  
Con fecha 17 de noviembre de 2016, se recibió del SPCIC copia de la resolución por la que se aprueba el proyecto de sellado y restauración de la celda de RSU ubicada en la parcela 48-49 del polígono 20 de Monóvar (Alicante), cuyo titular es el Ayuntamiento de Monóvar, emitida en fecha 7 de julio de 2016.  
Con fecha 10 de enero de 2017, se ha recibido escrito del SPCIC, solicitando la declaración de impacto ambiental y adjuntando las alegaciones e informes obtenidos en la fase de información pública y consultas (anuncios en el DOCV de 30 de agosto de 2016 y 15.11.2016). Ante el órgano autonómico, no se han presentado alegaciones, aunque el propio ayuntamiento solicita a la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental que supervise el funcionamiento de las instalaciones de vertido. En el ayuntamiento se han recibido las siguientes:  
- Luis Enrique Samper Falcó presenta alegación del Grup Naturalista Heliaca de Monóvar. Considera que los riesgos ambientales asociados a la actividad no han sido suficientemente valorados.  
- Ricardo Fresneda Benítez, en nombre de José Marcos Martínez, solicitando se indemnice la pérdida de valor de su finca (parcela 52 polígono 20).  
- Vicente Antonio Martí López y otros, propietarios de las parcelas 48 y 3 del polígono 20, que exponen que sus terrenos han sido invadidos por la actividad de vertido y solicitando al ayuntamiento que retome las gestiones para su adquisición.  
- Mónica Margo García, en nombre de Limpiezas Urbanas Mediterráneo, SLU, titular de la parcela 41 del polígono 20 de Elda, considera que no se han cumplido los requisitos del Real decreto 1481/2001. Esta entidad, a su vez, explota un vertedero en la partida La Cañada de Elda, muy próximo a la instalación considerada.  
- Informe remitido por el Ayuntamiento de Elda, en el que se expone que la zona colindante con el mismo está propuesta en el plan en tramitación como suelo protegido, por lo que solicita medidas adicionales de protección.  
El SPCIC, ha remitido asimismo copia de los siguientes informes:  
- Informe del Instituto Geológico y Minero, de 1 de agosto de 2014, ya citado.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 19 de octubre de 2014, ya citado.  
- Informe del Servicio de Gestión de Residuos, de 14 de julio de 2016, de carácter favorable. Detalla las prescripciones que debe seguir la actividad del vertedero de RNP.  
- Dictamen sobre el estudio preliminar de suelos, del Servicio de Gestión de Residuos, de 7 de julio de 2016. Se considera que en virtud de los datos aportados, las concentraciones analíticas no exceden los NGR del anexo V del Real decreto 9/2005, de 14 de enero.  
- Informe del Servicio de Gestión de Residuos de 7 de julio de 2016 y resolución de aprobación del proyecto de sellado y restauración ambiental de la celda de urbanos.  
Con fecha 30 de marzo de 2017, se ha recibido a través del órgano sustantivo copia de las memorias anuales de gestión de residuos de los años anteriores, que incluyen datos de control meteorológico, caracterización de las aguas en los piezómetros de control, registro de residuos eliminados, documentos de entrega de los lixiviados a empresas autorizadas para su gestión y auditoría acústica, entre otros.  
  
Afecciones legales  
La autorización ambiental integrada de la instalación, se rige por el procedimiento establecido en la Ley 2/2006, de 5 de mayo y su desarrollo reglamentario.  
La gestión de los residuos, está regulada por un amplio marco normativo, en el cual cabe destacar la Ley 22/2011, de 28 de julio (ley básica estatal) y Ley 10/2000, de 12 de diciembre (de la Comunitat Valenciana). Entre la normativa de desarrollo de estas leyes, el Real decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
El Real decreto 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la recogida y tratamiento de residuos.  
Los vertederos de residuos (salvo los de inertes), están catalogados como grupo B, código 09 04 01 02 en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, de acuerdo con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre y su normativa de desarrollo.  
El ruido generado por las actividades queda regulado por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
El Real decreto 1890/2008, de 14 de noviembre, aprueba el reglamento de eficiencia energética en instalaciones de alumbrado exterior y sus instrucciones técnicas complementarias.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
  
  
Consideraciones ambientales.  
Descripción del entorno de la actuación.  
La parcela en la que se pretende la actuación, se ubica en la partida La Canyada de la Farina o paraje Las Cañadas, en las proximidades del polígono industrial el Pastoret del término municipal de Monóvar.  
La instalación se sitúa de forma aproximadamente equidistante de los núcleos urbanos de Elda y Monóvar, aunque respecto del primero se encuentra separado físicamente por el trazado del tren de alta velocidad. La orografía del terreno, de carácter ondulado, limita la visión de la parcela desde su entorno, así como la afección sobre el mismo. El terreno forestal y el terreno agrícola se combinan, predominando este último en las zonas de menor pendiente, albergando cultivos de secano. Existen varias canteras en las proximidades, tanto en Monóvar como en los municipios del entorno. Cabe destacar la presencia de una instalación similar a la considerada, a una distancia aproximada de 1 km hacia el norte (término municipal de Elda), aunque de mayor tamaño.  
El terreno en la zona está conformado por arcillas y yesos triásicos, de muy baja permeabilidad, por lo que presenta características adecuadas para la localización de vertederos. La baja transmisividad del sustrato, hace que su vulnerabilidad frente a la contaminación sea muy baja. No existen acuíferos ni aprovechamientos locales de pozos, por lo que no se considera la existencia de aguas subterráneas en sentido económico y social. No existen cauces o barrancos en las inmediaciones de la parcela. La zona queda fuera del ámbito de protección de cauces y barrancos, por lo que no se prevé afección sobre las aguas superficiales. El río Vinalopó discurre por el este, distanciado de la actuación.  
El clima es de tipo semiárido, con ausencia de escorrentía superficial y alto coeficiente de evotranspiración. La eventual infiltración es mínima generando un crecimiento escaso de la vegetación, por lo que esta tiene marcado carácter nitrófilo y oportunista. Las formaciones de matorral y espartal, además de tener poca extensión, están muy alteradas y florísticamente empobrecidas. La mayor parte de las especies no presentan valor conservacionista; no obstante, se ha preservado específicamente una zona por la presencia de especies gipsícolas. Esta zona se mantendrá libre de actividad. La fauna de la zona es igualmente de amplia distribución, sin que se hayan detectado especies sensibles que puedan verse afectadas por la actuación. No existen zonas de especial interés biológico, geológico, etnográfico.  
El vertedero se ubica en una zona de calidad paisajística baja, fragilidad media y baja accesibilidad visual. La edificación más cercana, situada junto al linde sureste, está desocupada y semiderruida. Las edificaciones residenciales más cercanas se sitúan a más de 500 m. Se expone en el EsIA que la instalación no ha generado quejas por molestias sobre las mismas, pese a ser una actividad existente.  
El vertedero se sitúa sobre series triásicas en facies Keuper, que poseen un nulo interés hidrogeológico y tienen la consideración de impermeables. Se incorpora al proyecto actual el ensayo de determinación de la permeabilidad del suelo realizado en 1998 para el diseño del antiguo vertedero de RSU. Aplica el método Haefeli o método de artesa, y se obtienen valores de 6,47\*10-7 y 9,6\*10-5 m/s, concluyendo que se trata de terrenos de permeabilidad muy baja (escala de Terzaghi y Peck). Mediante sondeo eléctrico vertical, se concluye que el subsuelo está constituido por un estrato de arcilla margosa con yesos en profundidad, detectado hasta 53,39 m y 11,8 m de profundidad, según la posición del sondeo.  
En el cálculo de los diques de contención, se ha considerado el índice de sismicidad de la zona (aceleración sísmica básica de 0,10). Se garantiza la estabilidad.  
La nueva zona de trabajo, no interfiere con vías pecuarias. El acceso sí coincide, en parte, con la vereda del cementerio, aunque ya se emplea dicho acceso para la actividad existente en la parcela, por lo que se expone que se ha procedido a su adecuada señalización y comunicación responsable al servicio territorial competente (se refiere respuesta mediante escrito de 30 de mayo de ref. JRGM/1615 [vp]).  
El volumen de excavación es de unos 14.000 m³. Se retirará con medios mecánicos. Se acopiará para su posterior uso como capa intermedia durante el proceso de explotación.  
Situación actual de la parcela  
Para la definición de la situación de partida del proyecto, a requerimiento de los órganos actuantes, el promotor ha procedido a encargar un estudio específico de determinación de las zonas de vertido existentes en la parcela. Dicho estudio combina varias técnicas de ensayo y muestreo: prospección geofísica, mediante magnetometría y tomografía eléctrica; sondeo con extracción de testigos; y medición de gases.  
Se ha delimitado la zona donde se realizó por la entidad municipal el vertido de RSU (zona más profunda) y residuos inertes (zona superior) y que está pendiente de sellado. Abarca una superficie de 10.160 m² y se sitúa en la zona central de la parcela. En los sondeos no se ha observado nivel freático ni presencia de lixiviados. Alrededor de esta zona, se ha delimitado una franja de 10 m de anchura como zona de amortiguación que servirá para la ejecución de cunetas, vías de acceso y vallado definitivo de la celda de urbanos y preservará la misma de afección por la nueva actividad.  
La nueva celda de RNP, se apoyará en el dique de contención del antiguo vertedero de RSU, por lo que también se ha realizado un estudio de su estabilidad, concluyendo su aptitud. Se aporta asimismo el estudio preliminar de suelos, el cual incluye la caracterización del subsuelo mediante 5 catas y análisis de los resultados, concluyendo que no se superan los niveles de referencia establecidos reglamentariamente.  
La zona de vertido de inertes, actualmente en explotación, ocupa una extensión de 23.900 m², en la parte noroeste de la parcela. Como consecuencia del condicionado de la estimación de impacto ambiental de este vertedero de inertes, se delimita una zona de exclusión biológica de 2.500 m² para la preservación de ejemplares de tomillar gipsícola. Esta zona queda libre de toda actividad y rodeada de una banda de amortiguación de 5 m.  
La zona de control de entrada e instalaciones auxiliares (1.270 m²), se sitúa al final del vial de acceso a las instalaciones, junto al antiguo vertedero de RSU. Alberga una edificación de una planta, de unos 13 m², con oficina, estación meteorológica, cuarto de herramientas, comedor, vestuario y un aseo. En el exterior se sitúa la báscula de pesaje, aparcamientos y zona de contenedores para fracciones que no deben depositarse en el vertedero. Sobre el edificio se sitúa una instalación solar de 3 kW, suficiente para las necesidades de la actividad, por lo que no se prevé ejecutar conexión de suministro eléctrico. Tampoco existe suministro de agua ni conexión a la red de saneamiento. El agua potable se adquiere embotellada. Se dispone de un depósito de 6 m³ para los aseos y otro de 12 m³ para el riego y baldeo. Las aguas sanitarias se recogen en un depósito estanco enterrado de 4 m³ de capacidad, que se retiran por gestor autorizado (informado por la CHJ en 2011).  
Se ha realizado un análisis de toxicidad de agua y suelo, concluyendo que no existe contaminación generada por lixiviados del antiguo vertedero de RSU.  
Alternativas.  
Se exponen varias alternativas, entre ellas la cero (no acometer la ampliación ni las actuaciones asociadas a la misma, en particular, el sellado del antiguo vertedero de RSU) y la de realización del proyecto considerado, ponderando sus ventajas e inconvenientes.  
La actuación propuesta es una ampliación de una actividad existente, lo que permite aprovechar varias infraestructuras como son las de entrada y recepción (control de accesos, báscula de pesaje) y oficinas y servicios (edificio auxiliar). La centralización de estos servicios conlleva la posibilidad de gestionar y mantener de forma unificada la totalidad de la instalación, lo que repercute a su vez en una reducción del coste de explotación.  
La ubicación de la nueva celda de RNP se propone en base a la disponibilidad de terreno. La localización exacta se ha determinado atendiendo a la topografía del terreno, condicionantes técnicos y reglamentarios aplicables, así como la limitación generada por la existencia de vertidos previos de residuos de diferentes tipologías.  
Medidas preventivas incorporadas al diseño de la nueva celda.  
En el proyecto se señala que no se ha detectado la presencia de lixiviados en las arquetas de recogida de lixiviados del antiguo vertedero de RSU. No obstante, el proyecto contempla la sustitución de las mismas por otra de mayor tamaño (4,5 m³) fuera del perímetro de la nueva celda de RNP. Esto permitirá la gestión independiente de los mismos. El material resultante de la demolición de las existentes, se gestionará como residuo peligroso.  
Se prevén y calculan las cunetas necesarias durante la fase de explotación y sellado, diseñando las mismas para precipitaciones equivalentes a la lluvia máxima en 24 horas para un período de retorno de 25 años.  
  
La nueva celda contará con su propia red de recogida de lixiviados en forma de espina de pez, con punto de evacuación bajo el talud, debidamente soldado a la capa de polietileno para garantizar la estanqueidad. Tras el paso por arqueta para válvulas tipo baypass, se conectará con el depósito impermeable de almacenamiento debidamente dimensionado (210 m³). La estanqueidad de este depósito se comprobará mediante las pruebas adecuadas. Se procederá a su vaciado por gestor autorizado, habiéndose descartado su depuración en la propia instalación. El sistema cuenta con una segunda arqueta para la carga del lixiviado y su retirada de las instalaciones, a la cual también podrán dirigirse, en su caso, los lixividados del antiguo vertedero.  
Aunque los residuos admisibles en la nueva celda no generan cantidades significativas de biogás, se ha propuesto la colocación de 6 chimeneas para el saneamiento ambiental del depósito. Una vez se llegue a la cota definitiva de sellado, se ejecutará una arqueta de control, que permitirá la toma periódica de muestras del gas y análisis, con base en lo cual, se valorará la necesidad de aplicar medios activos de extracción.  
Para evitar el intrusismo y los volados, se continuará el vallado perimetral existente.  
Análisis ambiental de la fase de ejecución de la nueva celda.  
En fase de ejecución, la principal afección ambiental vendrá asociada a los movimientos de tierras y maquinaria, generando emisiones a la atmósfera: partículas en suspensión y ruido. Adoptando medidas de contención de las tierras y en caso necesario, riego de los acopios, se limita la afección al entorno inmediato de la instalación. El riesgo de derrames fortuitos de líquidos de maquinaria (aceites, grasas, combustible) se reduce mediante el adecuado mantenimiento de la misma.  
El nivel piezométrico se encuentra más o menos estable a -2 m con dirección W\_E, por lo que durante la excavación, se puede producir un desaguado de esta zona. Para conducir estas aguas, presumiblemente de alta conductividad, se prevé disponer del depósito de lixiviados para permitir su recogida y entrega a gestor autorizado.  
Para evitar la entrada de pluviales desde la zona colindante (talud del antiguo vertedero) y desde el talud de acceso durante la fase de ejecución, se establece una red perimetral de cunetas, cunetas exteriores y una reserva para anclaje de las láminas. Las cunetas serán hormigonadas y evacuan hacia puntos de drenaje natural, garantizando la imposibilidad de entrada de agua de escorrentía superficial en el interior de la celda. Los puntos de desagüe, dependiendo de la vertiente, son bien la balsa de pluviales existente, bien el lateral este, al terreno natural, previo paso por arqueta arenero donde se realizará el control de las aguas.  
Mediante el correspondiente documento de gestión de RCD, se ha previsto la gestión de los residuos generados durante la ejecución del vertedero, estimando su volumen y previendo su destino.  
Análisis ambiental de la fase de explotación.  
En fase de explotación, además de polvo y ruido, pueden producirse olores, suciedad por el vuelo de residuos de bajo peso específico, aparición de vectores, contaminación del suelo o de las aguas subterráneas, etc. La emisión de humos por el uso de maquinaria, no se estima significativa. El ruido generado en la instalación estará asociado a la circulación de camiones, su descarga y el manejo de la maquinaria. La distancia al núcleo urbano, la configuración del terreno y la ausencia de receptores sensibles en el entorno, hacen prever que no se produzcan molestias significativas. Dado que en el vertedero solo se admitirán residuos industriales no peligrosos, con bajo contenido en materia orgánica, no se prevé que la generación de olores sea una afección significativa.  
El proyecto y el EsIA incorporan el plan de explotación, vigilancia y control, de acuerdo con la reglamentación vigente. La finalidad del mismo, consiste en establecer los procedimientos para comprobar que:  
- Los residuos, se admiten para su eliminación de acuerdo con los criterios fijados.  
- Los procesos dentro del vertedero se producen de la forma deseada.  
- Los sistemas de protección del medio ambiente funcionan plenamente.  
- Se cumplen las condiciones de la autorización.  
Con relación a los criterios de admisión de residuos, en la nueva celda solo se admitirán residuos no peligrosos no susceptibles de valorización, es decir, residuos de naturaleza no peligrosa contemplados en el grupo 19 12 de la Orden MAM/30/2002, procedentes del tratamiento mecánico de residuos que por su naturaleza y caracterización, no puedan ser valorizados o reciclados y su único destino sea la eliminación, con base en la jerarquía de gestión. En caso de no conocerse sus características, se aplicarán los procedimientos de caracterización y las pruebas de conformidad reglamentarios. No tendrán cabida en el vertedero, por ejemplo, residuos domésticos y comerciales, residuos peligrosos, biorresiduos, residuos líquidos, explosivos, neumáticos, etc.  
Para la retirada y adecuada gestión de impropios que pudieran aparecer entre los residuos admitidos, se aprovecharán los contenedores e infraestructuras ya existentes en la instalación para la gestión de los residuos inertes.  
Para obtener una eficiencia máxima y densidad óptima, el residuo será esparcido en capas cuyo espesor no exceda los 75 cm. Al final de cada jornada, todo el residuo vertido será compactado y cubierto. Se propone el uso de áridos reciclados en las capas de cobertura diaria. Las zonas que no vayan a ser operadas en un cierto tiempo, serán tapadas con una cubierta intermedia. Las zonas que alcancen las cotas finales de diseño, se cubrirán con la cubierta final de sellado. Estas medidas permiten el control de vectores (en particular, roedores y aves) y olores. Aunque la presencia de insectos es inevitable, para limitar su proliferación, se prevé el empleo de un equipo portátil de desinfección, especialmente en las zonas de vertido reciente. En caso de condiciones climáticas adversas, se adaptarán las operaciones de vertido.  
Los acopios de tierras se realizarán en las zonas habilitadas para la operación del vertedero. En los acopios de tierras de duración mayor de 1 año, se prevé sembrar la superficie para que la vegetación limite las emisiones fugitivas de polvo.  
Los trabajos de conservación y mantenimiento de la maquinaria se realizan fuera de la instalación, en taller externo. Se vigilará el paso de la maquinaria por las zonas de trabajo y los viales delimitados para ello, con objeto de evitar la afección sobre zonas libres de la parcela.  
Para el control de la calidad de las aguas subterráneas, se contará con 3 nuevos piezómetros, adicionales a los 2 existentes. Se instalarán en el perímetro del vertedero, en la parte más oriental de la parcela, puesto que la dirección de las aguas es oeste-este. Antes de comenzar la explotación, se fijarán los valores de referencia de la calidad y composición de las aguas subterráneas. Para remediar posibles episodios de contaminación, en el propio sondeo para los piezómetros se colocará una bomba sumergible de extracción.  
Se proponen prácticas de explotación adecuadas para minimizar la producción de lixiviados, como el desvío de la escorrentía externa y dotar de pendientes adecuadas las plataformas para evitar encharcamientos e infiltración. Los sistemas de captación y recogida serán sometidos a pruebas de estanqueidad, antes de su puesta en servicio. Los lixiviados que se produzcan, se retirarán por gestor autorizado.  
En general, las medidas de vigilancia y control previstas (PVA) van encaminadas a la comprobación de que los residuos eliminados son los admisibles, que los procesos de explotación se desarrollan correctamente, el adecuado funcionamiento de los sistemas de protección del medio ambiente y el cumplimiento de las condiciones de la autorización. Entre las medidas de seguimiento y vigilancia, se contempla:  
- Adquisición de datos meteorológicos, con objeto de realizar un balance hidrológico que permita concluir la ausencia de filtraciones o acumulación de lixiviado.  
- Toma de muestra de lixiviados y control de la calidad de las guas subterráneas.  
- Control periódico de gases.  
- Control topográfico de la evolución de la explotación de la nueva celda. Permitirá a su vez comprobar la estabilidad del talud del antiguo vertedero.  
Los caminos de acceso y viales interiores, serán revisados de forma periódica para comprobar su integridad estructural y mantener el adecuado funcionamiento de los drenajes. Los viales no pavimentados se regarán para evitar la formación de polvo.  
Periódicamente, se recogerán de forma manual los papeles y plásticos volados que hayan podido ser arrastrados por el viento en el interior de la finca, así como en su caso, en su entorno. Esto contribuye a la prevención de incendios. Asimismo, se revisará durante la descarga la presencia de residuos que puedan producir una ignición. Se dispondrá de acopio de tierras de cobertura como medio de limitación de la propagación.  
Análisis ambiental de la fase de desmantelamiento.  
Finalizada la explotación de la nueva celda de RNP, se procederá al sellado y restauración. La cubierta final de sellado consistirá en la instalación de una lámina de PEAD, capa dren de gravas y 1,5 m de suelo de cobertura. Esta última tiene por objeto potenciar el crecimiento de una cubierta vegetal, por lo que se añadirá compost como enmienda orgánica (dosificación de 20 t/Ha). En atención a las características de la zona, la cubierta vegetal estará formada por herbáceas y arbustos autóctonos. La definición del sellado será objeto de proyecto y sometido a aprobación por el órgano competente.  
El mantenimiento post-clausura consistirá en la realización de inspecciones y actividades de mantenimiento, y en el seguimiento y control de las características de las aguas subterráneas, superficiales, gases, lixiviados y de la estabilidad de la masa vertida. Está destinado a verificar que el sellado del vertedero cumple su función a lo largo del tiempo. Se comprobará también la ausencia de erosión (cárcavas o regueros) y el estado de la vegetación, procediendo a la reposición de marras o arreglos necesarios. De acuerdo con la reglamentación vigente, corresponde a la entidad explotadora del vertedero, durante al menos 30 años.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de ampliación del vertedero para la explotación de una celda de eliminación de residuos no peligrosos, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental, al estar incluido en los anexos de la normativa básica estatal (epígrafe 8.c del anexo I del Real decreto legislativo 1/2008, de 11 de enero), así como en los anexos de la normativa autonómica (epígrafe 6.a.4 del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, de desarrollo de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, según redacción dada por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, se redacta la siguiente:  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada de un vertedero de residuos inertes, para la ampliación en una celda para residuos industriales no peligrosos, promovido por Vertidos del Vinalopó, SL, en la parcela 49 del polígono 20 del término municipal de Monóvar (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente, y con las siguientes condiciones:  
1. De forma simultánea a la ejecución de la nueva celda de RNP, deberá ejecutarse el sellado y restauración de la antigua celda de vertido de RSU, de acuerdo con las previsiones del proyecto sometido a informe del órgano competente en materia de residuos y a resolución de 7 de julio de 2016, de la dirección general competente.  
2. De acuerdo con el contenido de la documentación presentada, el promotor de la nueva celda de vertido de RNP asume la ejecución del sellado y restauración de la antigua celda de vertido de RSU.  
3. No será posible aceptar residuos de carácter no peligroso en las instalaciones hasta el momento en que hayan finalizado la restauración de la antigua celda de RSU y la ejecución de la celda de RNP, salvo lo previsto en la autorización vigente para la gestión de residuos inertes.  
4. Se procederá a la delimitación y señalización sobre el terreno de la zona de exclusión biológica, con objeto de preservar su integridad durante los trabajos de ejecución del sistema de recogida y gestión de lixiviados, así como en la fase de explotación de la nueva celda de RNP.  
5. El promotor asume el mantenimiento, seguimiento y control de todas las instalaciones (antiguo vertedero de RSU, celda de vertido de residuos inertes y celda de vertido de RNP), así como el seguimiento postclausura previsto en la reglamentación vigente.  
6. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, deberá ser comunicada al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación del plan especial de reserva de suelo dotacional para vertedero, promovido por el Ayuntamiento de Monóvar (Alicante), que afecta a la parcela 49 y parte de la 48 del polígono 20 del término municipal de Monóvar, con una superficie total de 68.010 m², resultando aplicables los condicionantes establecidos en los pronunciamientos ambientales de los proyectos correspondientes.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 43 y la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 10 de abril de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 22 de mayo de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML