Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9845, del 09-05-2024 (2024/3568)

RESOLUCIÓ de 8 de febrer de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Mediterrani VI i infraestructura d'evacuació, en el terme municipal d'Agost. Expedient: (3295692) 183/2023/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9845

Data del DOGV
:   09-05-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/3568

CVE


Data del document
:   08-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de febrer de 2024, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte de planta solar fotovoltaica Mediterrani VI i infraestructura d'evacuació, en el terme municipal d'Agost. Expedient: (3295692) 183/2023/AIA. [2024/3568]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3295692) 183/2023/AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica Mediterrani VI i infraestructura d'evacuació.  
Promotor: Desarrollos fotovoltaicos Ibéricos 36, SLU.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: ATALFE/2021/85.  
Localització: terme municipal d'Agost (Alacant).  
1. Objecte i descripció del projecte  
El projecte d'execució del parc fotovoltaic Mediterrani VI té l'objectiu de definir les infraestructures tècniques, així com les característiques i mesures adoptades per a la construcció d'una planta solar fotovoltaica (d'ara en avant PSFV) de 32,90 MW de potència instal·lada i 28,52 MW de potència nominal, situada en el terme municipal d'Agost (Alacant) i de la infraestructura d'evacuació de la PSFV composta per una línia elèctrica de mitjana tensió de 33 kV subterrània per a l'evacuació des d'un centre de transformació situat en la planta fotovoltaica fins a la subestació elevadora SET Mediterrani 33/220 kV.  
  
La instal·lació fotovoltaica Mediterrani VI es localitza en el terme municipal d'Agost, discorre entre la CV-820, el polígon industrial Els Campet i el barranc de la Sarsa. El seu límit més oriental es troba a un quilòmetre del nucli urbà d'Agost i l'occidental pràcticament limita amb el polígon industrial esmentat. El disseny de la instal·lació ocupa les parcel·les 5, 6, 8, 16 i 17 del polígon 18, les parcel·les 4 i 5 del polígon 24, les parcel·les 3, 6, 7, 8, 9, 10, 26, 29, 34, 35, 38, 40, 42, 43, 48 i 49 del polígon 25, les parcel·les 67, 69, 71, 74, 75, 76, 77, 78, 79 i 81 del polígon 26, les parcel·les 16, 17, 18, 22, 23, 28, 29 i 30 del polígon 27.  
  
L'àrea total tancada és de 709.242 m² i la superfície ocupada per panells és de 179.270 m² i la producció anual de 79.739 MWh/any.  
La planta comptarà amb una potència instal·lada de 37,1448 MWp. Els mòduls solars s'instal·laran en seguidors solars monofila a un eix integrats en estructures metàl·liques clavades al terreny. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors de strings per al seu posterior augment de la tensió des de 0,8 kV fins a 33 kV en els transformadors a instal·lar. El conjunt de tots els inversors estarà limitat a la potència del permís d'accés i connexió de 32,90 MW amb una tensió d'eixida de 800 V cada inversor.  
Els inversors alimentaran 5 centres de transformació de 6.000 kVA (CT-02, CT-03, CT-04, CT-05 i CT-06) i un centre de transformació de 2.900 kVA (CT-01), amb una potència total de 32,9 MVA. Estos transformadors elevaran la tensió de 800 V a 33 kV. Els transformadors s'agruparan en línies de 33 kV que connectaran la planta solar fotovoltaica Mediterrani VI mitjançant una línia d'evacuació de 33 kV que discorrerà 1.941,56 metres enterrada fins a la subestació elevadora SET Mediterrani 33/220 kV, que elevarà la tensió a 220 kV, per a ser evacuada mitjançant la línia aèria d'alta tensió LAAT.  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es farà de manera conjunta amb altres cinc projectes situats en parcel·les circumdants: FV Mediterrani I (ATALFE/2021/81), FV Mediterrani II (ATALFE/2021/XX), FV Mediterrani III (ATALFE/2021/79), FV Mediterrani IV (ATALFE/2021/83) i FV Mediterrani V (ATALFE/2021/84). Estes plantes compartiran la SET Mediterrani 33/220 kV des de la qual s'elevarà la tensió a 220 kV per a evacuar l'energia mitjançant la línia aerosubterrània d'evacuació comuna fins a la subestació col·lectora El Palmerar 220 kV (SC El Palmerar), compartida esta per una altra planta, la PSF Lucinala. Des d'este punt discorrerà una línia aerosubterrània de 220 kV i comuna per a les set plantes fins a la subestació El Palmeral 220 kV, propietat de Red Eléctrica de España.  
Tant la SET Mediterrani 33/220 kV com la línia d'evacuació comuna s'inclouen en l'expedient FV Mediterrani I (ATALFE/2021/81).  
  
L'accés a la planta es farà a través de la CV-820 que comunica els nuclis urbans d'Agost i Novelda. Per a l'execució de la planta es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant desbrossament de totes les àrees on se situen els panells, així com una adaptació orogràfica de les zones amb pendents més elevats per a la col·locació dels seguidors. De la mateixa manera, es realitzarà moviment de terres per a l'execució dels camins perimetrals, necessaris per al manteniment de la instal·lació, i es prendran com a camins perimetrals alguns camins particulars existents. En qualsevol cas, es minimitzarà el moviment de terres, buscant la màxima integració morfològica amb el terreny.  
  
Dins de la parcel·la se situaran dos edificis d'una planta: un centre de control de 35,5 m² de superfície (des del qual s'establirà el punt de control operatiu i de seguretat de la planta) i un magatzem de 30 m². Es farà obertura de rases per al cablejat i per al drenatge interior de la planta, es crearan cunetes per a arreplegar l'aigua i s'abocarà als llits confrontants mitjançant obres de fàbrica. S'executaran vials interiors d'ús exclusiu per a la instal·lació, de 4 m d'ample, amb bombament cap a les cunetes d'un 2 %. Així mateix, s'instal·larà una tanca perimetral cinegètica.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà a desmantellar-la i a restaurar el terreny, s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent.  
2. Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LAA), el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques pròpies del present projecte determinen que constituïx, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària.  
El Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines, com a òrgan substantiu, ha admés a tràmit l'expedient per a l'autorització, per la qual cosa correspon a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la LAA.  
Antecedents i contingut de l'expedient  
En data 22 de setembre de 2023, el Servici Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (d'ara en avant STIEM) va donar trasllat a este òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte amb codi d'expedient ATALFE/2021/85, d'acord amb el procediment regulat en el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la urgent reactivació econòmica. La sol·licitud s'acompanya de:  
- Projecte tècnic de la PSFV Mediterrani VI d'abril de 2023 i projecte d'execució de línia elèctrica de mitjana tensió de 33 kV.  
- Estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EsIA) de 21 d'abril de 2023.  
- Estudi d'integració paisatgística (d'ara en avant EIP) d'agost de 2022.  
- Projecte d'intervenció de l'estudi d'impacte patrimonial. Sol·licitud d'autorització de prospecció arqueològica de desembre de 2021.  
  
- Altra documentació complementària: pla de desmantellament de 29 de març de 2022, relació de béns afectats i memòria justificativa de la declaració d'utilitat pública, entre d'altres.  
Informació pública i al·legacions.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va dur a terme la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en data 2 de juny de 2023. Es reben diferents al·legacions al mateix per part de diversos particulars i associacions. Entre les al·legacions presentades per particulars i associacions veïnals s'al·ludix al fet que es tracta d'un cas de fraccionament de projecte (referit a Mediterrani I, II, III, IV i V, a més del present). Cal destacar entre estes les relatives als aspectes mediambientals, com ara la instal·lació en zones amb pendent excessiu, l'afecció a bancals existents, la destrucció de terrenys agrícoles que ocupen majoritàriament sòls d'elevada capacitat agrològica, les possibles afeccions a la hidrogeologia del terreny, la possible afecció al paisatge de rellevància regional PRR30 Vinyes d'Alacant, la mortaldat d'aus per la línia aèria d'evacuació, la discrecionalitat del disseny de la línia, l'ocupació de zones amb perill d'inundació, l'ocupació amb zones de risc potencial d'erosió molt alt o els efectes sinèrgics que puguen aparéixer en conjunt amb les plantes solars de l'entorn. També s'al·lega el rebuig social i institucional dels mateixos ajuntaments, concretament el del terme municipal d'Agost i de Monforte del Cid, que al·ludixen a un possible fraccionament de projectes, l'alta ocupació de sòl amb elevada capacitat agrològica i el soterrament de la línia. A més, l'Ajuntament d'Agost comunica la seua intenció de suspendre l'emissió de llicències per la redacció d'una modificació puntual per a la zonificació de sòl no urbanitzable per a la implantació d'energies renovables. El promotor respon a les al·legacions i adduïx que s'han tingut en compte tots estos aspectes i que es faran modificacions al projecte original. Entre altres, esmenta el soterrament de part de la línia d'evacuació, l'establiment de dispositius anticol·lisió i electrocució en les línies elèctriques, la minimització del segellament del sòl, el disseny de la instal·lació respectant els abancalaments o la implantació d'un pla de restitució de sòl agrícola, entre altres mesures. L'ajuntament reitera les seues al·legacions, ja que no considera justificades les respostes del promotor.  
  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
La Direcció General de Medi Natural (d'ara en avant DGMN) emet en data 9 de juny de 2023 un primer informe favorable condicionat. En data 28 de juliol de 2023, després de rebre resposta del promotor al seu informe, emet un informe nou en què mostra conformitat a la planta solar i hi aporta nous condicionants reflectits en el mateix i sempre que es complisquen les mesures de l'informe anterior acceptades pel promotor, les quals han de ser degudament definides (incloent-hi el seu mesurament i pressupost) i enviades a la DGMN per a avaluar-les. Indica la DGMN que, en cas de no ser així, haurà de justificar-se el motiu pel qual no poden detallar-se.  
Este òrgan ambiental rep un informe desfavorable del Servici de Planificació de data 30 de juny de 2023. Després de les esmenes efectuades pel promotor, el Servici de Planificació emet un informe favorable, de data 24 d'agost de 2023, condicionat a l'adequació de millores necessàries per al condicionament dels accessos des de la carreta CV-820, d'acord amb les indicacions del Servici Territorial d'Obres Públiques d'Alacant.  
L'informe del Servici de Gestió Territorial (d'ara en avant SGT), de data 1 d'agost de 2023, conclou que no és viable la planta solar, ja que es troba afectada per perillositat d'inundabilitat i per un altre criteri territorial de manera significativa, però la línia d'evacuació d'interconnexió és viable, sempre que es tinguen en compte les consideracions finals que s'esmenten en l'informe esmentat, ateses les determinacions del PATRICOVA i les consideracions normatives d'aplicació i a les cartografies oficials d'ordenació del territori. L'informe indica que s'haurà de presentar un estudi específic i detallat de la zona, amb la documentació mínima exigible d'acord amb l'article 12 del PATRICOVA, per a justificar l'escassa incidència del risc d'inundació, així com estudiar l'alternativa de buscar altres localitzacions o, si és el cas, reduir la superfície ocupada de sòls d'elevada capacitat agrològica. La justificació dels aspectes determinats en el mateix serà objecte de la remissió d'un nou informe.  
En data 26 de setembre de 2023, l'òrgan substantiu dona trasllat a este òrgan ambiental de l'ampliació de resposta a l'informe de l'SGT. El promotor efectua algunes de les modificacions requerides. D'una banda, elimina diversos seguidors, i disminuïx així la superfície. D'altra banda, accepta que la línia d'evacuació d'interconnexió de 33 kV, de 1.941,56 m, siga subterrània i discórrega per camins existents fins a la seua connexió a la SET Mediterrani 33/220 kV. Pel que fa a les qüestions de la valoració del risc d'inundació, afectades per perillositat d'inundació de nivell 3 i de caràcter geomorfològic segons el PATRICOVA, el promotor accepta eliminar els mòduls fotovoltaics de tal forma que no s'implanten sobre zones que tinguen un calat major de 0,2 m en el T500. Pel que fa a l'ocupació de sòls d'elevada capacitat agrològica, i amb la finalitat de disminuir l'impacte que podria produir, el promotor ha fet una reconfiguració del projecte que suposa una reducció considerable de les hectàrees afectades per la planta fotovoltaica. Finalment, s'assenyala que la instal·lació ha d'emplaçar-se en àrees que cal millorar i en àrees sense interés per a la recàrrega estratègica d'aqüífers. El promotor accepta el condicionat, i tal com es descriu en l'informe, planteja mesures correctores que incidixen sobre la infiltració i la minimització de l'escorrentia, i indica que estes mesures es proposaran en l'EsIA i en el projecte d'execució.  
Este òrgan ambiental rep, el 26 setembre de 2023, un informe favorable del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge (d'ara en avant SIVP), emés el 22 setembre de 2023. Este informe conclou com a favorable la planta, amb la condició que s'hi aporte la justificació i els resultats del procés d'informació pública, es corregisca el Pla de desmantellament i es duguen a terme les mesures arreplegades en l'informe (totes les mesures han de quedar representades gràficament a una escala apropiada que en permeta l'anàlisi). Les principals mesures d'integració paisatgística són l'eliminació d'algunes parcel·les en el perímetre amb la CV-820 i la integració perimetral amb les vies pecuàries, que s'adaptarà a l'especificat en l'informe de l'SIVP. Si en el procés s'han produït resultats que siga necessari valorar perquè tenen incidència en el valor del paisatge o en la presa de decisions de la proposta, serà necessari emetre un nou informe per l'SIVP.  
Amb data 29 de setembre de 2023, este òrgan ambiental remet un escrit a l'STIEM en què comunica que consta un informe desfavorable (o no viable) a la planta de l'SGT, per la qual cosa no es complix la condició establida en l'article 25 del Decret llei 14/2020. Per tant, es requerix la remissió de l'informe de caràcter favorable en matèria d'ordenació del territori i paisatge.  
En data 29 de setembre de 2023 l'òrgan substantiu dona trasllat a este òrgan ambiental de la resposta del promotor a l'informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, així com la resposta del promotor a l'informe de la Direcció General de Medi Natural.  
En data 5 d'octubre de 2023 l'òrgan substantiu dona trasllat a este òrgan ambiental de la resposta del promotor a l'SGT i l'estudi hidrològic, que es trasllada per a la seua consideració a l'SGT.  
En data 8 d'octubre de 2023, en este òrgan ambiental consten, com a part de l'expedient, els informes reflectits en la taula.  
  
Procedència dels informes a data de 8 d'octubre Data d'emissió Sentit  
DG de Medi Natural 09.06.2023  
28.07.2023 Favorables condicionats  
Ajuntament d'Agost 14.06.2023  
04.09.2023 Disconformitat  
Disconformitat  
Servici de Gestió Territorial 01.08.2023 No viable la planta (afectada per perillositat d'inundabilitat i per altres criteris territorials de manera significativa)  
Viable condicionat línia evacuació  
Servici de planificació de la DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible 24.08.2023 Favorable  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 22.09.2023 Favorable condicionat  
DG de Patrimoni Cultural - No consta  
  
  
Amb data 10 d'octubre de 2023, l'STIEM remet informe de data 6 d'octubre de 2023 de la DGMN, que continua mostrant la seua conformitat a la planta solar mentres es complisquen els condicionants reflectits en este informe i en els anteriors. Entre els condicionants cal citar el manteniment dels bancals existents, la no afecció a terreny forestal (no instal·lació de panells), el tractament del matoll mitjançant artigatge, però sense arrancada, de manera que puga rebrotar i continuar complint la seua funció davant de l'erosió. L'informe esmentat afig, a les espècies esmentades pel promotor, el Limonium thiniense (espècie vigilada) i el Cercotrichas galactotes (espècie en perill d'extinció), les dos espècies recollides en l'Orde 2/2022, de 16 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'actualitzen les llistes valencianes d'espècies protegides de flora i fauna. En la mateixa data, es remet a este òrgan ambiental des de l'òrgan substantiu, resposta del promotor a l'informe emés per la DGMN, en què dona la seua conformitat a tots els condicionants exposats.  
Amb data de 10 d'octubre de 2023, este òrgan ambiental remet al promotor i a l'STIEM una audiència per a la terminació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental en què indica que no consta l'emissió d'informe favorable en matèria d'ordenació del territori, circumstància que determina la pèrdua sobrevinguda de l'objecte del procediment seguit per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
Amb data de 19 d'octubre de 2023, l'STIEM remet a este òrgan ambiental resposta del promotor al tràmit d'audiència, en el qual indica que no pot concloure's que el projecte compte amb informe desfavorable de l'SGT, ja que no es coneix el seu pronunciament respecte a l'última versió de la planta solar proposta. Al seu torn assumix els condicionants formulats per l'SGT, i es compromet a modificar el projecte i a acomplir-los. Finalment, insta l'òrgan substantiu perquè, al seu torn, inste l'SGT perquè emeta informe atenent els compromisos manifestats per eixa mercantil, en el termini de 10 dies i abans que finalitze el tràmit d'audiència (25.10.2023) i, al seu torn, ordena el trasllat d'este, perquè este servici emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
  
Amb data 24 d'octubre de 2023, l'STIEM dona trasllat a este òrgan ambiental de la comunicació de l'SGT, que indica textualment el següent:  
«D'una mateixa instal·lació fotovoltaica s'han rebut diverses entrades que adjuntaven reiteradament estudis d'inundabilitat diferents i, en altres ocasions, els estudis d'inundabilitat presentats per a diferents projectes llancen resultats incoherents, i estos es localitzen en la mateixa conca hidràulica.  
Per tant, s'informa que no s'emetrà cap informe ni document de resposta a l'aportació d'esta documentació per a estes instal·lacions fotovoltaiques en relació amb la qüestió d'inundabilitat, per la qual cosa queden els expedients en suspensió.  
Es fa constar que, en cas de continuar amb la tramitació dels expedients per a futures modificacions dels projectes, i vist que es tracta de la mateixa zona, coincidint a vegades en les mateixes conques hidràuliques, s'haurà de tindre en compte l'elaboració d'un únic estudi d'inundabilitat refós, que reculla totes les especificacions de la norma i sol·licitades al promotor en repetides ocasions. Així, l'emissió de l'informe en matèria de risc d'inundació per a la concreció d'este requerix l'informe previ de l'organisme de conca, atés que es tracta d'un informe preceptiu i determinant, d'acord amb l'article 13 de la normativa del PATRICOVA».  
Sobre la base del criteri de l'informe jurídic de l'advocacia general de la Generalitat, este òrgan ambiental, amb data de 22 de novembre de 2023, remet a l'STIEM i al promotor una resposta a l'al·legació formulada pel promotor durant el tràmit d'audiència, en què comunica que es continua amb la tramitació del procediment d'avaluació ambiental de l'expedient, i recorda que amb data de 29 de setembre de 2023 es va remetre requeriment a l'STIEM en què es reiterava la remissió de l'informe en matèria de patrimoni cultural i l'informe en matèria d'ordenació del territori, i es concedia un termini de 3 mesos per a la remissió d'estos, amb l'advertència que transcorregut este termini sense la remissió a este òrgan ambiental dels informes esmentats, es donarà per finalitzada l'avaluació d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 40 de l'LAA.  
El 29 de novembre de 2023 es remet des de l'STIEM d'Alacant a este òrgan ambiental un informe viable condicionat de l'SGT. En este es conclou textualment que:  
«No es donen per bons els resultats de l'estudi d'inundabilitat refós aportat, en la part afectada per la planta Mediterrani VI, atés que presenten incoherències respecte a altres estudis ja aprovats per a altres plantes fotovoltaiques confrontants.  
- No es disposa de cap projecte ni memòria tècnica on s'aporte la nova ocupació de la planta, per la qual cosa es desconeix com és l'ocupació total actual.  
- D'acord amb el layout actual aportat pel promotor en ofici d'entrada de dates 27 de setembre, 2 d'octubre de 2023 i 8 de novembre, es determina afecció per perillositat d'inundabilitat en gran part de la planta fotovoltaica, i serà necessari retirar els panells d'aquelles zones amb calats superiors a 15 cm segons la cartografia de l'estudi d'inundabilitat amb resolució d'aprovació de 2 de setembre de 2022.  
  
- Serà necessari aportar un projecte tècnic que incorpore la nova distribució de la planta adaptada a les zones sense afecció per perillositat d'inundabilitat.  
- Respecte a l'ocupació de sòls d'elevada capacitat agrològica, este servici es remet al considerat en l'informe anterior, es tornarà a valorar la seua rellevància quan es presente el projecte que determine la superfície real ocupada.  
- La justificació dels aspectes determinats en l'informe serà objecte de la remissió d'un nou informe.»  
Amb data 29 de novembre de 2023 es remet, des de l'STIEM, el justificant de 24 de novembre de 2023, de l'aportació de documentació complementària per a l'autorització d'actuació arqueològica en l'àmbit de la planta fotovoltaica (prospecció arqueològica per a l'estudi d'impacte patrimonial), així com la comunicació d'inici de la prospecció arqueològica.  
Amb data 7 de desembre de 2023 es remet, des de l'STIEM, l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 21 de novembre de 2023.  
Amb data 21 de desembre es remet, des de l'STIEM, el justificant de lliurament de la memòria de prospecció arqueològica a l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural per a l'emissió de l'informe definitiu.  
En resum, la situació final de l'expedient respecte als informes rebuts en este òrgan ambiental, és la següent:  
  
Procedència de l'últim informe rebut Data d'emissió Sentit  
Ajuntament d'Agost 14.06.2023  
04.09.2023 Disconformitat  
Disconformitat  
Servici de planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible 24.08.2023 Favorable  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge 22.09.2023 Favorable condicionat  
Direcció General de Medi Natural 06.10.2023 Favorable condicionat (juntament amb els emesos el 09.06.2023 i el 28.07.2023)  
Servici de Gestió Territorial 28.11.2023 Viable condicionat (juntament amb l'emés l'01.08.2023)  
Direcció General de Patrimoni Cultural 13.12.2023 Consta justificant del lliurament de la memòria dels treballs, i la sol·licitud per a l'elaboració de l'informe definitiu per este òrgan.  
  
  
Atés el criteri de l'Advocacia General de la Generalitat (ref. C/I/10463/2023 23136, de 27.10.2023), la present resolució determina, als únics efectes ambientals, la conveniència de fer l'actuació i les condicions en què ha de realitzar-se, sense que calga conéixer qüestions urbanístiques (inclusivament relatives a l'atribució d'ús i aprofitament en sòl no urbanitzable) dirigides a l'òrgan substantiu.  
3. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos amb efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.   
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, busca aconseguir en 2050 la neutralitat climàtica a Espanya, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, cosa que implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir estos objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les degudes mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
L'estudi d'impacte ambiental analitza quatre alternatives pel que fa a la ubicació del projecte, incloent-hi l'alternativa zero (no execució del projecte). Es descarta l'alternativa zero perquè no aprofita fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. S'analitzen la resta de les alternatives tenint en compte consideracions intrínseques del projecte i mediambientals, no es facilita la ubicació ni es descriuen els avantatges i inconvenients d'estes, per la qual cosa, de facto, només es descriu l'alternativa seleccionada, que es correspon amb la 3, perquè implica menors afeccions ambientals i paisatgístiques que la resta, fonamentalment pel que fa a l'alteració d'hàbitats de fauna i flora, a l'ocupació de sòls amb riscos territorials i la distància a recursos paisatgístics d'interés.  
  
La planta solar fotovoltaica se situa en les partides el Derramador, la Foia del Pi i Sòl del Camp, al terme municipal d'Agost, a l'interior de la província d'Alacant, en un entorn antropitzat caracteritzat per un mosaic de cultius agraris, al nord de la línia ferroviària d'alta velocitat Madrid-Alacant, en una vall entre les muntanyes del Maigmó, situades al nord, i el paratge natural municipal denominat Sierra de las Águilas, situat al sud.  
El sòl està qualificat de sòl no urbanitzable comú en les normes subsidiàries d'Agost. No es produïx afecció a cap espai natural protegit, el més pròxim és el monument natural Capa Negra del municipi d'Agost, situat a 1300 m de la planta. Tampoc es produïx afecció a cap espai Xarxa Natura 2000, i és la ZEPA de Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, situada a 4.400 m, la figura més pròxima. No s'observa afecció a cap hàbitat d'interés comunitari o protegits segons l'annex IV del Decret 70/2009, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.   
  
Es procedirà al desbrossament i l'eliminació de les espècies vegetals durant la fase d'execució, així com a una adaptació orogràfica de les zones amb pendents més elevats per a la col·locació dels seguidors solars. La planta solar fotovoltaica es troba en un entorn climàtic semiàrid, amb escassa productivitat bioclimàtica i gran dificultat per a la proliferació de boscos estables o formacions vegetals de menor mida. Es tracta d'una zona la pluviometria i les característiques del sòl de la qual suposen que la pèrdua irreversible de formacions vegetals siga difícilment reparable.  
D'acord amb l'EsIA, entre la vegetació existent en l'àmbit de la planta destaca la presència de cultius de vinya i espècies no cultivades de tipus arbori i arbustiu entre les quals predomina el pi blanc, la garrofera i l'eucaliptus, així com un estrat arbustiu conformat de romer, espart, ginebre, llentiscle, estepes, esparregueres o mimoses. A la zona més pròxima al barranc de la Sarsa es localitzen espècies típiques de ribera com els baladres, esbarzers, joncs i canyes, entre d'altres. Segons la informació del banc de dades de biodiversitat, no es localitza en l'àmbit d'estudi cap espècie de flora protegida. No obstant això, segons indica l'informe de la DGMN de data 6 d'octubre de 2023, en l'àmbit de la planta es pot trobar Limonium thiniense, per la qual cosa, atenent el seu nivell de protecció, no podrà tallar-se, danyar-se o destruir-se, i queda prohibida qualsevol afecció a l'hàbitat. Per a acomplir el Decret 70/2009, haurà d'efectuar-se una prospecció botànica de manera prèvia a l'inici de les obres amb la intenció d'identificar els individus existents d'esta espècie per a preservar-los i protegir-los de l'obra, per a sol·licitar l'alçament excepcional de les prohibicions establit en l'article 14 del decret esmentat o per a informar el Servici de Vida Silvestre en cas que la intenció siga la seua translocació.  
Pel que fa a la fauna, l'EsIA indica que els inventaris oficials denoten un baix nivell qualitatiu de fauna, i destaca únicament l'inventariat d'espècies mamíferes com el conill i la rabosa comuna. No obstant això, segons indica la DGMN en els seus informes, la planta solar se situa en una zona de nidificació habitual de l'Àguila reial (Aquila chrysaetos) espècie inclosa en l'annex I de la Directiva d'aus i en la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial. Pel fet que la distància al territori de nidificació és inferior a 2 km i prenent en consideració els hàbitats d'alimentació de l'àguila, es considera que l'activitat plantejada suposarà una pèrdua important del seu espai vital.  
  
El promotor ha presentat un estudi de fauna conjunt de les plantes solars fotovoltaiques Mediterrani I a VI realitzat a partir de mostrejos de caracterització in situ en l'àmbit d'actuació amb la finalitat de conéixer la distribució d'aus rapaces, estepàries i altres grups de fauna (mamífers, rèptils i amfibis). Cal destacar la presència tant d'aus estepàries, algunes d'estes inventariades en instruments de protecció de fauna, com ara el sebel·lí (Burhinus oedicnemus) o el gaig blau (Caracias garrulus), així com aus rapaces com l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i l'arpellot de marjal (Circus aeruginosus), les dos en perill d'extinció de conformitat amb l'Orde 2/2022, de 16 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'actualitzen les llistes valencianes d'espècies protegides de flora i fauna. Així mateix, cal destacar la presència de nius d'àguila reial, xoriguers, falcons, mussols, quiròpters i aus aquàtiques (xatracs i corriols, entre d'altres).  
  
Segons l'estudi de fauna aportat, després de l'aplicació de mesures correctores i compensatòries, els impactes ocasionats sobre la fauna es minimitzaran. Entre eixes mesures destaquen: el soterrament parcial de la línia elèctrica d'evacuació; el manteniment de la coberta vegetal davall de les plaques solars sempre que no afecte el rendiment de la instal·lació; la no utilització de productes fitosanitaris; la implementació de programes de seguiment per a determinades espècies d'avifauna, i la instal·lació d'una tanca permeable a la fauna, salvaocells i caixes niu. En tot cas, s'hauran d'aplicar mesures perquè l'estructura edàfica del sòl es mantinga, i fer possible la infiltració d'aigua i la proliferació d'espècies vegetatives i faunístiques. Per a evitar l'afecció a espècies amenaçades, seguint el que s'establix en l'informe de la DGMN de data de 6 d'octubre de 2023, haurà de realitzar-se, prèviament a l'inici de les obres i en l'època indicada pel Servici de Vida Silvestre, un estudi específic realitzat per experts per a descartar la presència, entre d'altres, de rossarda (Cercotrichas galactotes) i, en cas d'observar-se algun exemplar cal comunicar-ho al Servici de Vida Silvestre perquè l'avalue i considere les mesures oportunes a tindre en compte, i podrà excloure la zona de la instal·lació de qualsevol element fotovoltaic. Pel que fa al torlit comú, haurà de considerar-se una parada biològica d'abril a juny.  
  
El promotor indica que no es produïx afecció representativa a la fauna existent, fonamentalment per l'escàs valor qualitatiu i quantitatiu d'esta. No obstant això, i tenint en compte la pròxima presència de l'àrea prioritària per a la protecció de l'avifauna per línies elèctriques de Monforte del Cid-Tabanyal, l'EsIA recomana un seguiment de l'afecció a l'avifauna durant, com a mínim, la fase de construcció.  
  
Segons la Resolució del 31 d'agost, del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, Agost es troba en la llista de municipis afectats per sobrepoblació de conills, per la qual cosa no s'implantaran mesures que afavorisquen el seu desenvolupament en l'àmbit projectat.  
  
Pel que fa a l'afecció a terreny forestal, només una part de la parcel·la 8 del polígon 18 (a l'est de la planta solar fotovoltaica) està qualificada de sòl forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana. Segons l'informe de la DGMN, la instal·lació d'estructures fotovoltaiques no ha de comportar el canvi de la seua condició forestal, per la qual cosa en les zones afectades per terreny forestal s'haurà de respectar la vegetació existent, i es deixarà el terreny lliure de qualsevol element de la instal·lació. Així mateix, s'haurà de complir el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha de tindre en compte en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Com a mesura correctora a la fragmentació del territori provocada per l'alta densitat de plantes solars, l'informe de la DGMN indica que es disposaran corredors de vegetació dins d'estes, i que es diferenciaran a manera d'illes de panells solars (de superfície inferior o igual a 10 ha i distàncies entre les mateixes de 6 metres), que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat.  
Els elements topogràfics artificials tradicionals, com ara murs, bancals, senderes, camins tradicionals, escorrenties, tanques i altres anàlegs s'incorporaran com a condicionant del projecte, i es conservaran i ressaltaran aquells que afavorisquen la formació d'un paisatge de qualitat i es proposaran accions d'integració necessàries per a aquells que el pogueren deteriorar. Les accions d'integració seran coherents amb les característiques i l'ús dels elements topogràfics artificials, i es garantix la reposició d'estos elements quan resulten afectats per l'execució de l'obra.  
L'impacte més important sobre el sòl és l'alteració del terreny i l'augment del risc d'erosió a causa dels moviments de terra i l'eliminació de la coberta vegetal que es produiran durant la fase de construcció, sobretot en les zones de més pendent. A més, cal destacar la pèrdua de sòl per a activitats agropecuàries, la compactació i la possible contaminació durant la fase de construcció. Com a mesures preventives, l'EsIA preveu la utilització dels camins existents, per a evitar l'obertura de vials nous. La disposició de les estructures s'adaptarà a les corbes de nivell, a fi de minimitzar el moviment de terres. En el cas que es produïsquen sobrants, estos s'empraran en les labors de restauració; l'apilament es durà a terme en zones adequades, i, en cas que no es puguen reutilitzar, es retiraran a un abocador controlat. La regeneració de l'espai respectarà la forma i aspecte originals del terreny. La terra vegetal retirada s'apilarà en bones condicions per al seu posterior ús.  
  
Les parcel·les on es pretén la instal·lació de la planta solar presenten alt valor agrològic segons les dades de la capa SIOSE (Sistema d'Informació sobre Ocupació del Sòl d'Espanya) del visor cartogràfic de la GVA, les parcel·les es troben ocupades principalment per cultius, cultius abandonats, matoll i arbratge forestal. L'actuació suposarà l'arrancada de la major part dels exemplars existents en les parcel·les afectades.  
La planta solar fotovoltaica se situa en terrenys d'erosió potencial admissible i moderada, amb presència d'abancalaments i en un rang de pendents del 3 % al 25 %, per la qual cosa han d'excloure de la instal·lació (per elevat pendent), segons l'informe de la DGMN, l'antiga bassa de reg situada en la subparcel·la e, parcel·la 10 del polígon 25. Esta bassa s'haurà de recondicionar perquè servisca com a punt d'aigua a la fauna. Així mateix, l'informe indica que, per a evitar la pèrdua de sòl per erosió, no es permetrà la destrucció o eliminació de bancals o ribassos existents, ni cap alteració geomorfològica del terreny.  
S'haurà de mantindre una capa de cultiu herbaci en totes les instal·lacions que afavorisca el manteniment de l'estructura edàfica i, a més, la presència d'insectes pol·linitzadors, i serà possible un ús combinat amb l'apicultura o l'agrovoltaica.  
La generació de residus té més entitat en la fase de construcció. Els residus generats en esta fase s'hauran d'entregar a un gestor autoritzat i gestionar-se conforme a la normativa aplicable, especialment els perillosos. A més de les obligacions previstes en la normativa aplicable, el que execute l'obra estarà obligat a presentar a la propietat un pla que reflectisca com durà a terme les obligacions en relació amb els residus de construcció i demolició que es produiran. El posseïdor de residus de construcció i demolició, quan no procedisca a gestionar-los per si mateix, i sense perjuí dels requeriments del projecte aprovat, estarà obligat a entregar-los a un gestor de residus o a un participar en un acord voluntari o conveni de col·laboració per a la seua gestió. El depòsit temporal dels enderrocs es farà bé en sacs industrials iguals o inferiors a 1 m³, en contenidors metàl·lics específics amb la ubicació i el condicionat que establisquen les ordenances municipals, degudament senyalitzats i segregats de la resta de residus, igual que el depòsit temporal per a valoritzables (fustes, plàstics, ferralla), que s'efectue en contenidors o en apilaments.  
La zona on es projecta la instal·lació fotovoltaica es localitza en les partides el Derramador, la Foia del Pi i Sòl del Camp, al terme municipal d'Agost, encaixonades entre dos barrancs: a l'oest està el barranc de l'Alabastre (al costat d'altres barrancs amb llits no definits i intermitents procedents de la Serra del Sit), i a l'est està el barranc de la Sarsa o Derramador (que marca els límits orientals de l'àmbit d'estudi i és límit infranquejable de les instal·lacions proposades). Així, el límit de la tanca proposada segons el projecte presentat pel promotor se situa a més de 50 metres del trajecte del llit.  
Segons la cartografia del PATRICOVA, algunes de les parcel·les afectades per la instal·lació situades en la part més oriental (barranc de la Sarsa) es veuen afectades per l'existència de perillositat de nivell 3 i de caràcter geomorfològic. La planta se situa sobre la massa d'aigua 080.186 Serra del Sit, amb aqüífer subjacent en estat quantitatiu i global dolent i amb bon estat químic. Es tracta de sòls d'alta i molt alta permeabilitat, sobre una superfície classificada com a àrea a millorar pel que fa a la recàrrega d'aqüífers i com a àrea amb escàs interés. Finalment, l'àmbit d'actuació se situa en la zona de policia de la rambla del Derramador, per la qual cosa s'haurà d'executar el que establix la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Entre la documentació aportada pel promotor no figura l'estudi d'inundabilitat, la qual cosa ha determinat que l'SGT emeta informe no viable, ja que considerava en el seu informe d'1 d'agost de 2023 que la planta solar estava afectada per perillositat d'inundabilitat. A més, en este informe es determina que la superfície ocupada de sòl d'elevada capacitat agrològica és significant i que hauria d'estudiar-se una altra ubicació alternativa. Així mateix, a causa de l'afecció a àrees a millorar per a la recàrrega estratègica d'aqüífers, l'informe indica que s'hauran de plantejar mesures correctores que incidisquen sobre la infiltració i la minimització de l'escorrentia i que se centren bàsicament en aspectes com ara mantindre les condicions d'infiltració estratificant el terreny en forma de taules per a permetre disminuir el pendent, fer plantacions i conservar la vegetació on es puga, mantindre una textura del sòl esponjosa mitjançant conreu i tancament perimetral de la parcel·la permeable al flux.  
Segons l'ESIA, es preveu afecció sobre l'atmosfera durant la fase de construcció per l'emissió de gasos, pols, sorolls i vibracions a causa principalment del trànsit de la maquinària intervinent i del moviment de terres. A fi de minimitzar este impacte, es proposen mesures correctores com ara la limitació de la velocitat dels vehicles; reg de vials; aplicació de mesures de protecció en les zones d'emmagatzematge de materials pulverulents; inspeccions relatives al manteniment de la maquinària, i control del soroll que garantisca el compliment dels nivells sonors permesos legalment.   
Durant la fase de funcionament, no es preveu un impacte significatiu sobre l'atmosfera. No obstant això, com a mesura correctora es proposa la realització de controls de nivells de soroll i camps electromagnètics generats pel funcionament de les instal·lacions. L'EsIA no especifica si s'instal·larà il·luminació exterior. Si n'hi ha, haurà de ser d'intensitat i consum baixos i presentar un sistema d'apantallament que dirigisca la llum només a les zones desitjades i per davall del pla horitzontal, per a minimitzar el possible impacte per contaminació lumínica a la fauna, especialment aquella amb hàbits nocturns.  
Una vegada consultades les bases del Servici de Patrimoni Cultural Valencià, no s'han identificat en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m) elements del patrimoni cultural inventariats, i queda pendent el pronunciament de l'organisme competent en matèria de patrimoni cultural.  
En l'àmbit de la planta es localitzen diverses vies pecuàries. En sentit nord-sud i en contigüitat amb el parc solar discorre la via pecuària denominada Assagador de Palau, de 5 m d'ample legal, de la qual ix, en sentit oest-est, l'Assagador de Xacó. Al sud de la CV-820 torna a discórrer el traçat de l'Assagador de Palau, que marca l'eix viari limítrof de les instal·lacions per l'oest, mentres que travessa la instal·lació una altra via pecuària en sentit oest-est denominada Carrerada de Novelda a Agost, de 20 m d'ample. Per tot això, s'haurà d'acomplir el que s'establix en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, i si és el cas, sol·licitar l'ocupació temporal o la concessió demanial necessàries prèviament a l'inici dels treballs.  
  
D'acord amb el que s'establix en l'apartat c.3) de l'annex II del TRLOTUP (que remet a l'annex I apartat b 4t), en la valoració del paisatge es preveurà tant l'anàlisi pels tècnics especialistes com l'opinió del públic interessat. El promotor ha elaborat un estudi d'integració paisatgística en què valora de manera individualitzada l'afecció del projecte, proposa mesures genèriques i una mesura específica. Així mateix, recull un pla de participació pública i una enquesta de valoració paisatgística, però no es justifica ni la seua realització ni els seus resultats. Sobre este tema, l'informe de l'SIVP indica que ha d'incloure's la justificació de l'execució, els resultats i la presa en consideració d'estos per a la valoració del paisatge, així com corregir el pla de desmantellament i dur a terme les mesures arreplegades en l'informe esmentat.  
  
L'SIVP constata en el seu informe que no es representa la conca visual ni es representen els llindars de visibilitat, per la qual cosa no s'ha extret l'anàlisi del territori que permeta la correcta delimitació de l'àmbit d'estudi a l'escala de l'actuació, en funció de la topografia i la distància. A més, com que l'àmbit no està definit, no es pot conéixer quines són les unitats de paisatge que s'hi troben dins. L'informe afig que s'han de completar i identificar els recursos paisatgístics que es troben dins de l'àmbit d'estudi, així com les vies pecuàries, tot això amb la finalitat de contrastar que amb l'actuació no s'impedix la percepció des dels punts d'observació i els recorreguts escènics identificats.  
  
La planta se situa sobre el paisatge de rellevància local PRR 30 Vinyes d'Alacant (Novelda - el Pinós). A més, donada la importància dels paisatges de vinya en esta zona, s'inclou la mateixa dins d'un dels paisatges agraris culturals del vi de la Comunitat Valenciana. No obstant això, segons indica l'informe de l'SIVP, encara que l'actuació es disposa sobre algunes parcel·les amb vinyes, una vegada analitzades les superfícies afectades d'estes en relació amb l'àmbit del PRR, es considera que l'actuació no impedix la consecució dels objectius i instruccions proposats per a este PRR a l'escala territorial.  
L'informe favorable emés per l'SIVP indica que tant les construccions com les seues instal·lacions annexes i els vials interiors s'executaran utilitzant materials i recobriments els colors i les textures dels quals afavorisquen la seua integració amb el fons escènic. Pel que fa als panells, hauran de distribuir-se salvant el pendent i adaptant-los a les plataformes (conformades per xicotets talussos). A més, s'haurà de mantindre l'arbratge i el cultiu agrícola no afectat per la implantació dels panells, especialment el que se situa en el perímetre dels recintes. Pel que fa a les parcel·les 17, 18, 22 i 23 del polígon 27 (zona d'apilament temporal), hauran de renaturalitzar-se una vegada finalitzada la construcció de la planta i quedar cultivades amb vinyes. Així mateix, s'haurà de deixar un espai de transició d'amplària variable (segons els talussos) amb vegetació adventícia de les parcel·les 43 i 49 del polígon 25, confrontants amb la via pecuària Carrerada de Novelda a Agost, de manera que la tanca s'adapte a estos elements configuradors del caràcter del paisatge. Finalment, els panells fotovoltaics no podran ocupar:  
- La parcel·la 5 del polígon 24. S'haurà de modificar la tanca del recinte perquè no es produïsca un efecte corredor al voltant de la via pecuària Assagador de Palau. Sobre este recorregut escènic es deixarà un espai de transició equivalent a la zona d'afecció (uns 10 m), excepte en la zona indicada en la parcel·la 5, polígon 18, en la qual s'augmentarà fins als 30 m.  
- La parcel·la 6 del polígon 25 i la subparcel·la 5d del polígon 18, situades en la confluència de la via pecuària amb la CV-820. Estes parcel·les es deixaran lliures per a no generar un efecte corredor sobre esta carretera que vertebra el territori perquè unix Agost amb Novelda i Monforte del Cid, i que, per consegüent, és un recorregut escènic amb gran nombre d'observadors.  
- La subparcel·la 5b, la 5g i parcialment la 5j del polígon 18, ja que cal mantindre el cultiu agrícola existent. Cal deixar fora dels recintes les subparcel·les g, h i i, per a una reducció de les grans dimensions d'estos, per a la seua millor adaptació a l'escala del patró del paisatge i per al manteniment del paisatge característic del PRR materialitzat per la vinya.  
El projecte inclou estudi dels efectes sinèrgics de l'acumulació de plantes solars a l'entorn de 5 km de la planta, que estiguen en funcionament, autoritzades o en tràmit, que són 38 plantes.  
Entre les plantes autoritzades (6) i les que es troben en funcionament (1) es preveu una ocupació de l'àmbit de 129 ha. Les plantes PF Mediterrani I a VI sumen una ocupació de 398 ha, i les restants 24 en tramitació suposen en conjunt una ocupació de 662 ha en els termes municipals de Monforte del Cid i Agost. Un total de 1.190 ha en l'àmbit de 5 km estudiat, un 3,20 % de la zona.  
En l'anàlisi de sinergies presentada es conclou que no hi ha impactes de caràcter sever o crític, i únicament es requerixen mesures preventives, correctores o compensatòries, com és el cas de l'afecció als hàbitats d'interés comunitari prioritari, mesures contra la col·lisió d'avifauna, i es donen per bones les mesures exposades en l'EsIA.  
  
Segons estimacions de l'Ajuntament d'Agost, l'acumulació de projectes comporta una ocupació territorial de fins a 450 ha d'SNUC, al voltant de l'11 % del total d'SNUC del municipi, de les quals, segons el mateix ajuntament, 130 ha són d'alt valor agrològic. La proximitat entre eixos projectes genera un efecte acumulatiu global, ja que s'aprecia com una única planta fotovoltaica, la qual cosa faria que el paisatge característic identificat en el PRR quedara desvirtuat d'una manera significativa per la transformació i desaparició de gran part d'este paisatge, i pel fraccionament transversal, per la qual cosa cal valorar la possible substitució d'un paisatge agrícola, identificat com d'alt valor, per un paisatge industrial.  
La creació d'un nou espai de producció i distribució d'energia elèctrica sostenible contribuïx al fet que les comarques de l'Alacantí i del Vinalopó Mitjà afectades vegen incrementada la seua aportació energètica sostenible als totals regionals i nacionals, i també al desenvolupament de tecnologies referides a la captació d'energia mitjançant instal·lacions fotovoltaiques.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà al desmantellament de la instal·lació elèctrica, dels mòduls fotovoltaics, dels seguidors, de la instal·lació elèctrica de mitjana tensió subterrània, de l'encreuament aeri, de la instal·lació de connexió a terra, dels edificis, de l'obra civil i de la tanca perimetral. Es restaurarà el terreny, s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o altres elements permanents.  
S'inclou en l'ESIA una descripció dels efectes adversos del projecte en el medi ambient a conseqüència de la vulnerabilitat del projecte davant d'accidents greus i/o catàstrofes rellevants. Per a això s'analitzen una sèrie de processos d'incidència en la vulnerabilitat, com ara: risc sísmic, incendis forestals, despreniments, erosió, inundacions, capacitat agrícola d'ús del sòl, residus o emissions perilloses i accidents de mercaderies perilloses. De l'anàlisi, el promotor determina que existixen zones puntuals de la instal·lació amb risc tolerable d'incendi forestal, determinat per la presència de vegetació arbustiva i subarbustiva en un entorn de baixa vulnerabilitat i perillositat mitjana. S'aplicaran mesures preventives durant l'execució dels treballs i les obres de manera reglamentària, així com un sistema integrat de gestió d'incendis forestals. En relació amb el risc d'inundació, s'aplicaran els preceptes de l'estudi d'inundabilitat validat per l'òrgan competent, considerant el promotor que el risc és escàs, igual que l'erosionabilitat. Pel que fa al risc de lliscament i despreniment, es determina una baixa vulnerabilitat i exposició davant d'este risc.  
  
El Pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment, en el qual es comprove que les obres s'efectuen d'acord amb el projecte, de manera que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà a desmantellar-la i a restaurar el terreny, i s'evitarà en la mesura del possible el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un altre element permanent, d'acord amb el Pla de desmantellament presentat i amb les condicions exposades en els diversos informes emesos.  
  
Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'han de documentar a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'estes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 3.j).  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II, del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que li són aplicables.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
  
Per tot el que s'ha esmentat anteriorment, a proposta del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental i en ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Formular la present declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica Mediterrani VI de 32,90 MW, i la línia d'evacuació, promogut per Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 36, SLU, en el terme municipal d'Agost (Alacant), en la qual s'establixen les condicions ambientals, incloent-hi les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'establixen en els termes següents:  
i) Condicions generals  
1. L'avaluació ambiental de la línia d'evacuació conjunta a 220 kV i de la SET Mediterrani 33/220 kV s'abordarà en el si del tràmit de l'expedient ATALFE/2023/81, i la viabilitat ambiental del projecte objecte d'esta resolució quedarà condicionada al que determine la declaració d'impacte ambiental de l'expedient esmentat.  
  
2. La línia d'evacuació d'interconnexió de 33 kV, de 1.941,56 m, es farà subterrània i discorrerà per camins existents fins a la seua connexió amb la SET Mediterrani 33/220 kV.  
3. Els elements de la central no podran ocupar les subparcel·les 5b del polígon 18, la parcel·la 5 del polígon 24, la parcel·la 6 i 10 del polígon 25. Així mateix, haurà de modificar-se l'afecció a la subparcel·la 5 (g, h, i, j) del polígon 18, la parcel·la 43 i 49 del polígon 25, totes estes del terme municipal d'Agost, i de conformitat amb els informes emesos pel Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge i els informes del Servici de la Direcció General de Medi Natural. En concret, no podran ocupar-se:  
- La parcel·la 10 del polígon 25 (subparcel·la e) que es correspon amb una antiga bassa de reg. Esta bassa s'haurà de recondicionar perquè servisca com a punt d'aigua a la fauna.  
- La parcel·la 5 del polígon 24. S'haurà de modificar la tanca del recinte perquè no es produïsca un efecte corredor al voltant de la via pecuària Assagador de Palau. Sobre este recorregut escènic es deixarà un espai de transició equivalent a la zona d'afecció (uns 10 m), excepte en la zona indicada en la parcel·la 5, polígon 18, en la qual s'augmentarà fins als 30 m.  
- La parcel·la 6 del polígon 25 i la subparcel·la 5d del polígon 18, situades en la confluència de la via pecuària amb la CV-820. Estes parcel·les es deixaran lliures per a no generar un efecte corredor sobre esta carretera que vertebra el territori perquè unix Agost amb Novelda i Monforte del Cid, i que, per consegüent, és un recorregut escènic amb gran nombre d'observadors.  
- La subparcel·la 5b, la 5g i parcialment la 5j del polígon 18, ja que cal mantindre el cultiu agrícola existent. Cal deixar fora dels recintes les subparcel·les g, h i i, per a una reducció de les grans dimensions d'estos, per a la seua millor adaptació a l'escala del patró del paisatge i per al manteniment del paisatge característic del PRR materialitzat per la vinya.  
4. El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, així com les acceptades després de la informació pública, sempre que no contradiguen el que s'establix en la present resolució.  
5. Es recorda que cal complir tota la legislació rellevant que hi siga aplicable i que afecte els elements del medi recollits en esta resolució.  
6. En els termes previstos en l'article 43 de la LAA, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de 4 anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
7. S'hauran d'incorporar al disseny del projecte el condicionat i les mesures correctores establides en els informes dels òrgans competents en matèria d'ordenació del territori i paisatge, i en matèria de medi natural, algunes de les quals s'exposen en el cos d'esta declaració. Estes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a l'execució real i efectiva, i es verificaran en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu.  
  
8. S'haurà d'acomplir el condicionat dels informes emesos per les diferents administracions públiques afectades, entre d'altres, la DGMN, l'SIVP o l'SGT, entre els quals cal destacar els aspectes següents:  
  
- Prèviament a l'inici dels treballs de construcció de la planta solar fotovoltaica i en l'època indicada pel Servici de Vida Silvestre, s'efectuarà una prospecció per a detectar la presència de nidificació de les espècies prioritàries identificades en l'àmbit de l'actuació, així com per a descartar la presència, entre altres, de rossarda (Cercotrichas galactotes). En cas d'observar-se algun exemplar, haurà de comunicar-se al Servici de Vida Silvestre perquè l'avalue i estime les mesures oportunes a tindre en compte, o fins i tot excloure la zona de la instal·lació de qualsevol element fotovoltaic. Pel que fa al torlit comú, haurà de considerar-se una parada biològica d'abril a juny. Es requerirà la presència dels agents mediambientals de la zona, que estendran acta.  
  
- A causa de la presència de Limonium thiniense, haurà de prestar-se especial cura de no tallar-lo, danyar-lo o destruir-lo, i queda prohibida qualsevol afecció a l'hàbitat. Per a acomplir el Decret 70/2009, haurà d'efectuar-se una prospecció botànica de manera prèvia a l'inici de les obres amb la intenció d'identificar els individus existents d'esta espècie per a preservar-los i protegir-los de l'obra, per a sol·licitar l'alçament excepcional de les prohibicions establit en l'article 14 del decret esmentat o per a informar el Servici de Vida Silvestre en cas que la intenció siga la seua translocació.  
- Com a mesura correctora a la fragmentació del territori provocada per l'alta densitat de plantes solars, es disposaran corredors de vegetació dins d'estes, i que es diferenciaran a manera d'illes de panells solars (de superfície inferior o igual a 10 ha i distàncies entre les mateixes de 6 metres), que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat.  
  
- La instal·lació d'estructures fotovoltaiques no ha de comportar el canvi de la seua condició forestal, per la qual cosa, en les zones afectades per terreny forestal s'haurà de respectar la vegetació existent, deixant-lo lliure de qualsevol element de la instal·lació (polígon 18, parcel·la 6).  
- Atés que es determina afecció per perillositat d'inundabilitat en gran part de la planta fotovoltaica, resulta necessari retirar els panells d'aquelles zones amb calats superiors a 15 cm segons la cartografia de l'estudi d'inundabilitat.  
- Tant les construccions com les seues instal·lacions annexes i els vials interiors s'executaran utilitzant materials i recobriments els colors i les textures dels quals afavorisquen la seua integració amb el fons escènic. Pel que fa als panells, hauran de distribuir-se salvant el pendent i adaptant-los a les plataformes (conformades per xicotets talussos). A més, s'haurà de mantindre l'arbratge i el cultiu agrícola no afectat per la implantació dels panells, especialment el que se situa en el perímetre dels recintes. Així mateix, s'haurà de deixar un espai de transició d'amplària variable (segons els talussos) amb vegetació adventícia de les parcel·les 43 i 49 del polígon 25, confrontants amb la via pecuària Carrerada de Novelda a Agost, de manera que la tanca s'adapte a estos elements configuradors del caràcter del paisatge.  
9. Atesa la presència de sòl forestal en l'àmbit d'actuació i en les seues proximitats, durant les obres i l'explotació s'haurà de complir el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'ha de tindre en compte en l'execució d'obres i treballs que es fan en terreny forestal o en els seus voltants, annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Una vegada finalitzades les obres, es procedirà a la neteja de la zona i a la reposició de les afeccions generades.  
10. La disposició de les estructures fotovoltaiques haurà de respectar les condicions topogràfiques de les parcel·les de manera que la planta s'adapte als pendents del terreny i es minimitze el moviment de terres, respectant una superfície amb abancalaments conforme al paisatge agrícola preexistent.  
11. Es respectarà la zona de flux preferent dels barrancs presents al voltant de l'àmbit d'aplicació i, si és el cas, s'obtindrà, abans de l'execució de l'obra, l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'ocupació de les zones de policia, d'acord amb l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic.  
   
12. Per a poder compensar les pèrdues en la qualitat o quantitat de l'hàbitat, hauran de mantindre's els cultius existents en totes aquelles zones possibles de les parcel·les cadastrals que no s'utilitzen per a la disposició dels panells solars, a més d'adquirir o arrendar parcel·les que es troben abandonades o degradades per al manteniment de la vegetació existent. Esta esmena d'afeccions s'efectuarà en una proporció d'almenys el 25 % (unes 35 ha aproximadament) de la superfície afectada.  
  
13. No s'instal·larà enllumenat exterior en la planta fotovoltaica, a excepció dels sistemes que siguen requerits per la normativa vigent i de dispositius d'il·luminació imprescindibles davant de situacions de risc. En tot cas, caldrà incorporar criteris d'il·luminació sostenible amb els quals es reduïsca el consum energètic i es minimitze la contaminació lumínica nocturna de les instal·lacions.  
14. S'assegurarà que el règim d'escorrenties resultant de la implantació de la central fotovoltaica no derive en un increment significatiu dels cabals que puga afectar la seguretat de les infraestructures de comunicació pròximes o als seus elements de drenatge, o en l'aparició d'afeccions no preexistents a infraestructures o parcel·les confrontants.  
  
15. Per a reduir l'erosió hídrica de la pluja i mantindre l'estrat en condicions adequades per a una bona infiltració, s'haurà de respectar la topografia dels bancals existents, segellar la superfície mínima de terreny possible, mantindre la vegetació existent en les zones no ocupades pels mòduls i plantar vegetació anàloga a l'existent amb inclusió d'espècies arbustives i arbòries, sense ús d'herbicides. S'aplicaran mesures correctores per a evitar l'erosió dels sòls nus.  
  
16. Es donarà compliment al condicionat de l'informe definitiu de la Direcció General de Patrimoni Cultural. Es farà un seguiment arqueològic intensiu de les obres. Si es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques durant l'execució de les obres, el promotor haurà de paralitzar les obres i posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
17. No es retirarà la terra vegetal ni es faran compactacions excepte en les soleres dels centres de transformació, rases per al cablejat, vials i zones d'instal·lacions auxiliars d'obra. La terra vegetal obtinguda en estes zones s'utilitzarà en labors de restauració de zones alterades i, si fora necessari, es realitzaran aportacions de terra vegetal extra a àrees amb el risc d'erosió.  
18. Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fuites d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat; s'establiran les zones de recollida de residus i no s'apilaran en zones amb pendents elevats o amb perillositat d'inundació.  
19. L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
20. Pel que fa a l'afecció a vies pecuàries, es garantirà la seua continuïtat, i si es produïx qualsevol afecció a estes, serà d'acord amb les condicions de l'òrgan competent en la matèria segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries.  
21. L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat. Pel que fa a les parcel·les 17, 18, 22 i 23 del polígon 27 (zona d'apilament temporal), hauran de renaturalitzar-se una vegada finalitzada la construcció de la planta i quedar cultivades amb vinyes.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental.  
22. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental s'hauran de documentar per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia que tenen. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
23. Es realitzarà un seguiment anual de l'efectivitat de les mesures de protecció del sòl adoptades en finalitzar la fase de construcció, mitjançant testimonis semisoterrats. Es realitzarà una identificació de les superfícies on l'erosió supere les 10 t/ha/any, i després d'episodis de pluges intenses (més de 50 mm/dia) es durà a terme un seguiment complementari. Es vigilarà l'aparició d'excavacions al peu dels mòduls i de reguerons, regalls o barrancs.  
24. Es durà a terme un pla de seguiment de les poblacions d'aus presents en la zona durant la fase d'explotació, i s'avaluarà l'efectivitat de les mesures correctores previstes per a evitar la pèrdua d'hàbitat d'alimentació de les espècies de fauna i flora presents en la zona. Es faran els seguiments durant la vida útil del projecte, es posarà l'accent en les espècies catalogades per instruments de protecció i es remetran els resultats del seguiment amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
Segon  
D'acord amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjuí dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 8 de febrer de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9845, del 09-05-2024 (2024/3568)

RESOLUCIÓN de 8 de febrero de 2024, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de planta solar fotovoltaica Mediterráneo VI e infraestructura de evacuación, en el término municipal de Agost. Expediente: (3295692) 183/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9845

Fecha DOGV
:   09-05-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/3568

CVE


Fecha del documento
:   08-02-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de febrero de 2024, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto de planta solar fotovoltaica Mediterráneo VI e infraestructura de evacuación, en el término municipal de Agost. Expediente: (3295692) 183/2023/AIA. [2024/3568]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (3295692) 183/2023/AIA.  
Título: Planta solar fotovoltaica Mediterráneo VI e infraestructura de evacuación.  
Promotor: Desarrollos fotovoltaicos Ibéricos 36, SLU.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2021/85.  
Localización: término municipal de Agost (Alicante).  
1. Objeto y descripción del proyecto  
El proyecto de ejecución del parque fotovoltaico Mediterráneo VI tiene por objeto definir las infraestructuras técnicas, así como las características y medidas adoptadas para la construcción de una planta solar fotovoltaica (en adelante PSFV) de 32,90 MW de potencia instalada y 28,52 MW de potencia nominal, situada en el término municipal de Agost (Alicante) y de la infraestructura de evacuación de la PSFV compuesta por una línea eléctrica de media tensión de 33 kV subterránea para la evacuación desde un centro de transformación ubicado en la planta fotovoltaica hasta la subestación elevadora Set Mediterráneo 33/220 kV.  
La instalación fotovoltaica Mediterráneo VI se localiza en el término municipal de Agost, discurriendo entre la CV-820, el polígono industrial El Campets y el barranco de la Sarsa. Su límite más oriental se encuentra a un kilómetro del casco urbano de Agost y el occidental prácticamente linda con el citado polígono industrial. El diseño de la instalación ocupa las parcelas 5, 6, 8, 16 y 17 del polígono 18, las parcelas 4 y 5 del polígono 24, las parcelas 3, 6, 7, 8, 9, 10, 26, 29, 34, 35, 38, 40, 42, 43, 48 y 49 del polígono 25, las parcelas 67, 69, 71, 74, 75, 76, 77, 78, 79 y 81 del polígono 26, las parcelas 16, 17, 18, 22, 23, 28, 29 y 30 del polígono 27.  
El área total vallada es de 709.242 m² siendo la superficie ocupada por paneles de 179.270 m² y la producción anual de 79.739 MWh/año.  
La planta contará con una potencia instalada de 37,1448 MWp. Los módulos solares se instalarán en seguidores solares monofila a un eje integrados en estructuras metálicas hincadas al terreno. Los paneles se conectarán en serie y se agruparán en inversores de strings para su posterior aumento de la tensión desde 0,8 kV hasta 33 kV en los transformadores a instalar. El conjunto de todos los inversores estará limitado a la potencia del permiso de acceso y conexión de 32,90 MW con una tensión de salida de 800 V cada inversor.  
Los inversores alimentarán a 5 centros de transformación de 6.000 kVA (CT-02, CT-03, CT-04, CT-05 y CT-06) y un centro de transformación de 2.900 kVA (CT-01), con una potencia total de 32,9 MVA. Estos transformadores elevarán la tensión de 800 V a 33 kV. Los transformadores se agruparán en líneas de 33 kV que conectarán la planta solar fotovoltaica Mediterráneo VI mediante una línea de evacuación de 33 kV que discurrirá 1.941,56 metros enterrada hasta la subestación elevadora Set Mediterráneo 33/220 kV, que elevará la tensión a 220 kV, para ser evacuada mediante línea aérea de alta tensión LAAT.  
La evacuación de la energía producida por la planta se realizará de forma conjunta con otros cinco proyectos ubicados en parcelas circundantes: FV Mediterráneo I (ATALFE/2021/81), FV Mediterráneo II (ATALFE/2021/XX), FV Mediterráneo III (ATALFE/2021/79), FV Mediterráneo IV (ATALFE/2021/83) y FV Mediterráneo V (ATALFE/2021/84). Estas plantas compartirán la SET Mediterráneo 33/220 kV desde la cual se elevará la tensión a 220 kV para evacuar la energía mediante línea aéreo-subterránea de evacuación común hasta la subestación colectora El Palmeral 220 kV (SC El Palmeral), compartida esta por otra planta, la PSF Lucinala. Desde este punto discurrirá una línea aéreo-subterránea de 220 kV y común para las siete plantas hasta la subestación El Palmeral 220 kV, propiedad de Red Eléctrica de España.  
Tanto la SET Mediterráneo 33/220 kV como la línea de evacuación común se incluyen en el expediente FV Mediterráneo I (ATALFE/2021/81).  
El acceso a la planta se realizará a través de la CV-820 que comunica los núcleos urbanos de Agost y Novelda. Para la ejecución de la planta se prevé un acondicionamiento previo del terreno mediante desbroce de todas las áreas donde se ubiquen los paneles, así como una adaptación orográfica de las zonas con pendientes más elevadas para la colocación de los seguidores. Del mismo modo, se realizará movimiento de tierras para la ejecución de los caminos perimetrales, necesarios para el mantenimiento de la instalación, tomándose como caminos perimetrales algunos caminos particulares existentes. En cualquier caso, se minimizará el movimiento de tierras, buscando la máxima integración morfológica con el terreno.  
Dentro de la parcela se ubicarán dos edificios de una planta: un centro de control de 35,5 m² de superficie (desde el que se establecerá el punto de control operativo y de seguridad de la planta) y un almacén de 30 m². Se realizará apertura de zanjas para el cableado, y para el drenaje interior de la planta, se realizarán cunetas para recoger el agua y se verterá a los cauces colindantes mediante obras de fábrica. Se llevarán a cabo viales interiores de uso exclusivo para la instalación, de 4 m de ancho, con bombeo hacia las cunetas de un 2 %. Así mismo, se instalará un vallado perimetral cinegético.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
2. Tramitación administrativa  
De conformidad con el anexo VI (parte B, epígrafe n) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA), el fraccionamiento de proyectos es el mecanismo artificioso de división de un proyecto con el objetivo de evitar la evaluación de impacto ambiental ordinaria en el caso de que las magnitudes supere los umbrales establecidos en el anexo I. Las características propias del presente proyecto determinan que constituye, por sí mismo, un supuesto de evaluación ambiental ordinaria.  
El Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas, como órgano sustantivo, ha admitido a trámite el expediente para su autorización, por lo que corresponde a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de conformidad con la legislación autonómica y en concordancia con el artículo 11 de la LEA.  
Antecedentes y contenido del expediente  
En fecha 22 de septiembre de 2023 el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (en adelante STIEM) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto con código de expediente ATALFE/2021/85, de acuerdo con el procedimiento regulado en el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica. La misma se acompaña de:  
- Proyecto técnico de la PSFV Mediterráneo VI de abril de 2023 y proyecto de ejecución de línea eléctrica de media tensión de 33 kV.  
- Estudio de impacto ambiental (en adelante EsIA) de 21 de abril de 2023.  
- Estudio de integración paisajística (en adelante EIP) de agosto de 2022.  
- Proyecto de intervención del estudio de impacto patrimonial. Solicitud de autorización de prospección arqueológica de diciembre de 2021.  
- Otra documentación complementaria: plan de desmantelamiento de 29 de marzo de 2022, relación de bienes afectados y memoria justificativa de la declaración de utilidad pública, entre otros.  
Información pública y alegaciones  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana en fecha 2 de junio de 2023. Se reciben distintas alegaciones al mismo por parte de diversos particulares y asociaciones. Entre las alegaciones presentadas por particulares y asociaciones vecinales se alude a que se trata de un caso de fraccionamiento de proyecto (referido a Mediterráneo I, II, III, IV y V, además del presente). Cabe destacar entre ellas las relativas a los aspectos medioambientales, como la instalación en zonas con excesiva pendiente, la afección a bancales existentes, la destrucción de terrenos agrícolas que ocupan mayoritariamente suelos de elevada capacidad agrológica, las posibles afecciones a la hidrogeología del terreno, la posible afección al paisaje de relevancia regional PRR30 Viñedos de Alicante, la mortandad de aves por la línea aérea de evacuación, la discrecionalidad del diseño de la línea, la ocupación de zonas con peligro de inundación, la ocupación con zonas de muy alto riesgo potencial de erosión o los efectos sinérgicos que puedan aparecer en conjunto con las plantas solares del entorno. También se alega el rechazo social e institucional de los propios ayuntamientos, concretamente el del término municipal de Agost y de Monforte del Cid, que aluden a un posible fraccionamiento de proyectos, la alta ocupación de suelo con elevada capacidad agrológica y el soterramiento de la línea. Además, el ayuntamiento de Agost comunica su intención de suspender la emisión de licencias por la redacción de una modificación puntual para la zonificación de suelo no urbanizable para la implantación de energías renovables. El promotor responde a las alegaciones y aduce que se han tenido en cuenta todos estos aspectos y que se van a realizar las modificaciones necesarias al proyecto original. Entre otras, menciona el soterramiento de parte de la línea de evacuación, el establecimiento de dispositivos anticolisión y electrocución en los tendidos eléctricos, la minimización del sellado del suelo, el diseño de la instalación respetando los abancalamientos o la implantación de un plan de restitución de suelo agrícola, entre otras medidas. El ayuntamiento reitera sus alegaciones, no considerando justificadas las respuestas del promotor.  
Consultas a administraciones e informes recibidos  
La Dirección General de Medio Natural (en adelante DGMN), emite en fecha 9 de junio de 2023 un primer informe favorable condicionado. En fecha 28 de julio de 2023, tras recibir respuesta del promotor a su informe, emite nuevo informe mostrando conformidad a la planta solar aportando nuevos condicionantes reflejados en el mismo y siempre y cuando se cumplan las medidas del informe anterior aceptadas por el promotor, las cuales faltan ser debidamente definidas (incluyendo su medición y presupuesto) y enviadas a la DGMN para su evaluación. Indica la DGMN que, en caso de no ser así, deberá justificarse el motivo por el cual no pueden detallarse.  
Este órgano ambiental recibe informe desfavorable del Servicio de Planificación de fecha 30 de junio de 2023. Tras las subsanaciones realizadas por el promotor, el Servicio de Planificación emite informe favorable, de fecha 24 de agosto de 2023, condicionado a la adecuación de mejoras necesarias para el acondicionamiento de los accesos desde la carreta CV-820, conforme las indicaciones del Servicio Territorial de Obras Públicas de Alicante.  
El informe del Servicio de Gestión Territorial (en adelante SGT), de fecha 1 de agosto de 2023, concluye como no viable para la planta solar, ya que se encuentra afectada por peligrosidad de inundabilidad y por otro criterio territorial de forma significativa siendo la línea de evacuación de interconexión viable, siempre que se tengan en cuenta las consideraciones finales que se mencionan en el citado informe, atendiendo a las determinaciones del PATRICOVA y las consideraciones normativas de aplicación y a las cartografías oficiales de ordenación del territorio. Indica el informe que se deberá presentar un estudio específico y detallado de la zona, con la documentación mínima exigible de acuerdo con el artículo 12 del PATRICOVA, para justificar la escasa incidencia del riesgo de inundación, así como estudiar la alternativa de buscar otras localizaciones o en su caso, reducir la superficie ocupada de suelos de elevada capacidad agrológica. La justificación de los aspectos determinados en el mismo será objeto de remisión de nuevo informe.  
En fecha 26 de septiembre de 2023, el órgano sustantivo da traslado a este órgano ambiental de la ampliación de respuesta al informe del SGT. El promotor realiza algunas modificaciones de las requeridas. Por un lado, elimina varios seguidores, disminuyendo así la superficie. Por otro lado, acepta que la línea de evacuación de interconexión de 33 kV, de 1.941,56 m sea subterránea y discurra por caminos existentes hasta su conexión a la SET Mediterráneo 33/220 kV. Respecto a las cuestiones de la valoración del riesgo de inundación, afectadas por peligrosidad de inundación de nivel 3 y de carácter geomorfológico según el PATRICOVA, el promotor acepta eliminar los módulos fotovoltaicos de tal forma que no se implanten sobre zonas que tengan un calado mayor de 0,2 m en el T500. Respecto a la ocupación de suelos de elevada capacidad agrológica, y con el fin de disminuir el impacto que podría producir, el promotor ha realizado una reconfiguración del proyecto que supone una reducción considerable de las hectáreas afectadas por la planta fotovoltaica. Por último, se señala que la instalación debe emplazarse en áreas a mejorar y área sin interés para la recarga estratégica de acuíferos. El promotor acepta el condicionado, y tal y como se describe en el informe, plantea medidas correctoras que inciden sobre la infiltración y la minimización de la escorrentía, indicando que tales medidas se propondrán en el EsIA y en el proyecto de ejecución.  
Este órgano ambiental recibe en fecha 26 septiembre de 2023 informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (en adelante SIVP), emitido en fecha 22 septiembre de 2023. Dicho informe concluye como favorable a la planta, condicionado a que se aporte justificación y resultados del proceso de información pública, se corrija el Plan de Desmantelamiento y se lleven a cabo las medidas recogidas en el informe (todas las medidas deben quedar representadas gráficamente a una escala apropiada que permita su análisis). Las principales medidas de integración paisajística son la eliminación de algunas parcelas en el perímetro con la CV-820 y la integración perimetral con las vías pecuarias, que se adaptará a lo especificado en el informe del SIVP. Si en el proceso se hubiese producido resultados que fueran necesario valorar por tener incidencia en el valor del paisaje o en la toma de decisiones de la propuesta, será necesario emitir nuevo informe por el SIVP.  
Con fecha 29 de septiembre de 2023, este órgano ambiental remite escrito al STIEM comunicando que consta informe desfavorable (o no viable) a la planta del SGT, por lo que no se cumple la condición establecida en el artículo 25 del Decreto ley 14/2020. Por tanto, se requiere la remisión de informe de carácter favorable en materia de ordenación del territorio y paisaje.  
En fecha 29 de septiembre de 2023, el órgano sustantivo da traslado a este órgano ambiental de la respuesta del promotor al informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, así como la respuesta del promotor al informe de la Dirección General de Medio Natural.  
En fecha 5 de octubre de 2023, el órgano sustantivo da traslado a este órgano ambiental de la respuesta del promotor al SGT y el estudio hidrológico, que se traslada para su consideración al SGT.  
A fecha 8 de octubre de 2023, en este órgano ambiental constan, como parte del expediente, los informes reflejados en la tabla.  
  
Procedencia de los informes a fecha 8 de octubre Fecha emisión Sentido  
DG de Medio Natural 09.06.2023  
28.07.2023 Favorables condicionados  
Ayuntamiento de Agost 14.06.2023  
04.09.2023 Disconformidad  
Disconformidad  
Servicio de Gestión Territorial 01.08.2023 No viable la planta (afectado por peligrosidad de inundablidad y por otros criterios territoriales de forma significativa)  
Viable condicionado línea evacuación  
Servicio de planificación de la DG de obras públicas, transporte y movilidad sostenible 24.08.2023 Favorable  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje 22.09.2023 Favorable condicionado  
DG de Patrimonio Cultural - No consta  
  
  
Con fecha 10 de octubre de 2023, el STIEM remite informe de fecha 6 de octubre de 2023 de la DGMN, que sigue mostrando su conformidad a la planta solar mientras se cumplan los condicionantes reflejados en este informe y en los anteriores. Entre los condicionantes cabe citar el mantenimiento de los bancales existentes, la no afección a terreno forestal (no instalación de paneles), el tratamiento del matorral mediante roza, pero sin arranque, de forma que pueda rebrotar y seguir cumpliendo su función frente a la erosión. El citado informe añade, a las especies mencionadas por el promotor, el Limonium thiniense (especie vigilada) y el Cercotrichas galactotes (especie en peligro de extinción), ambas especies recogidas en la Orden 2/2022, de 16 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se actualizan los listados valencianos de especies protegidas de flora y fauna. En la misma fecha, se remite a este órgano ambiental desde el órgano sustantivo, respuesta del promotor al informe emitido por la DGMN, dando su conformidad a todos los condicionantes expuestos.  
Con fecha 10 de octubre de 2023, este órgano ambiental remite al promotor y al STIEM, audiencia para la terminación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental indicando que no consta la emisión de informe favorable en materia de ordenación del territorio, circunstancia que determina la pérdida sobrevenida del objeto del procedimiento seguido para la emisión de la declaración de impacto ambiental.  
Con fecha 19 de octubre de 2023, el STIEM remite a este órgano ambiental respuesta del promotor al trámite de audiencia, en el que indica que no puede concluirse que el proyecto cuente con informe desfavorable del SGT, al no conocerse su pronunciamiento respecto a la última versión de la planta solar propuesta. A su vez asume los condicionantes formulados por el SGT, comprometiéndose a modificar el proyecto dando cumplimiento a los mismos. Por último, insta al órgano sustantivo para que a su vez, inste al SGT para que emita informe atendiendo a los compromisos manifestados por esa mercantil, en el plazo de 10 días y antes de que finalice el trámite de audiencia (25.10.2023) y, a su vez, ordena el traslado del mismo, para que este Servicio emita la preceptiva declaración de impacto ambiental.  
Con fecha 24 de octubre de 2023, el STIEM da traslado a este órgano ambiental de la comunicación del SGT, que indica textualmente lo siguiente:  
«Visto que de una misma instalación fotovoltaica se han recibido diversas entradas adjuntando reiteradamente estudios de inundabilidad diferentes, y que, en otras ocasiones, los estudios de inundabilidad presentados para diferentes proyectos arrojan resultados incoherentes, localizándose estos en la misma cuenca hidráulica.  
Por tanto, se informa que no se emitirá ningún informe ni documento de respuesta al aporte de esta documentación para dichas instalaciones fotovoltaicas en relación con la cuestión de inundabilidad, quedando los expedientes en suspensión.  
Se hace constar que, en caso de continuar con la tramitación de los expedientes para futuras modificaciones de los proyectos, y visto que se trata de la misma zona, coincidiendo a veces en las mismas cuencas hidráulicas, se deberá tener en cuenta la elaboración de un único estudio de inundabilidad refundido, recogiendo todas las especificaciones de la norma y solicitadas al promotor en repetidas ocasiones. Así, la emisión del informe en materia de riesgo de inundación para la concreción de este requiere del informe previo del organismo de cuenca, dado que se trata de un informe preceptivo y determinante, de acuerdo con el artículo 13 de la Normativa del PATRICOVA».  
En base al criterio del informe jurídico de la abogacía general de la Generalitat, este órgano ambiental, con fecha 22 de noviembre de 2023, remite al STIEM y al promotor respuesta a la alegación formulada por el promotor durante el trámite de audiencia, comunicando que se continua con la tramitación del procedimiento de evaluación ambiental del expediente, y recordando que con fecha 29 de septiembre de 2023 se remitió requerimiento al STIEM reiterando la remisión del informe en materia de patrimonio cultural y el informe en materia de ordenación del territorio, y concediendo un plazo de 3 meses para la remisión de los mismos, advirtiendo de que transcurrido dicho plazo sin la remisión a este órgano ambiental de los informes citados, se dará por finalizada la evaluación de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 40 de la LEA.  
En fecha 29 de noviembre de 2023, se remite desde el STIEM de Alicante a este órgano ambiental informe viable condicionado del SGT. En el mismo, se concluye textualmente que:  
«No se dan por buenos los resultados del estudio de inundabilidad refundido aportado, en la parte afectada por la planta Mediterráneo VI, dado que presentan incoherencias respecto a otros estudios ya aprobados para otras plantas fotovoltaicas colindantes.  
- No se dispone de ningún proyecto ni memoria técnica donde se aporte la nueva ocupación de la planta, desconociendo cual es la ocupación total actual.  
- De acuerdo al layout actual aportado por el promotor en oficio de entrada de fechas 27 de septiembre, 2 de octubre de 2023 y 8 de noviembre, se determina afección por peligrosidad de inundabilidad en gran parte de la planta fotovoltaica, siendo necesario retirar los paneles de aquellas zonas con calados superiores a 15 cm según la cartografía del estudio de inundabilidad con resolución de aprobación de 2 de septiembre de 2022.  
- Será necesario aportar proyecto técnico que incorpore la nueva distribución de la planta adaptada a las zonas sin afección por peligrosidad de inundabilidad.  
- Respecto a la ocupación de suelos de elevada capacidad agrológica, el presente servicio se remite a lo considerado en el anterior informe, se volverá a valorar su relevancia cuando se presente proyecto que determine la superficie real ocupada.  
- La justificación de los aspectos determinados en el informe, será objeto de la remisión de un nuevo informe.»  
Con fecha 29 de noviembre de 2023, se remite desde el STIEM, justificante de 24 de noviembre de 2023, de la aportación de documentación complementaria para la autorización de actuación arqueológica en el ámbito de la planta fotovoltaica (prospección arqueológica para estudio de impacto patrimonial), así como la comunicación de inicio de la prospección arqueológica.  
Con fecha 7 de diciembre de 2023, se remite desde el STIEM, informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 21 de noviembre de 2023.  
Con fecha 21 de diciembre, se remite desde el STIEM justificante de entrega de la memoria de prospección arqueológica al órgano competente en materia de patrimonio cultural para la emisión de informe definitivo.  
En resumen, la situación final del expediente respecto a los informes recibidos en este órgano ambiental es la siguiente:  
  
Procedencia del último informe recibido Fecha emisión Sentido  
Ayuntamiento de Agost 14.06.2023  
04.09.2023 Disconformidad  
Disconformidad  
Servicio de planificación de la Dirección General de obras públicas, transporte y movilidad sostenible 24.08.2023 Favorable  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje 22.09.2023 Favorable condicionado  
Dirección General de Medio Natural 06.10.2023 Favorable condicionado (junto a los emitidos el 09.06.2023 y el 28.07.2023)  
Servicio de Gestión Territorial 28.11.2023 Viable condicionado   
(junto al emitido el 01.08.2023)  
Dirección General de Patrimonio Cultural 13.12.2023 Consta justificante de entrega de la memoria de los trabajos, y solicitud para la elaboración del informe definitivo por dicho órgano  
  
  
Atendiendo al criterio de la Abogacía General de la Generalitat (ref C/I/10463/2023 23136, de 27.10.2023), la presente resolución determina, a los solos efectos ambientales, la conveniencia de realizar la actuación y las condiciones en que debe realizarse, sin que quepa conocer cuestiones urbanísticas (inclusive relativas a la atribución de uso y aprovechamiento en suelo no urbanizable) dirigidas al órgano sustantivo.  
3. Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
El Plan nacional integrado de energía y clima 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado Español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
En el estudio de impacto ambiental se analizan cuatro alternativas en cuanto a la ubicación del proyecto, incluyendo la alternativa cero (no ejecución del proyecto). Se descarta la alternativa cero debido al no aprovechamiento de fuentes de energía renovables necesarias para la disminución de gases de efecto invernadero y la consecución de los objetivos estatales y europeos de transición ecológica hacia energías limpias. Se analizan el resto de las alternativas teniendo en cuenta consideraciones intrínsecas del proyecto y medioambientales, no facilitando la ubicación ni describiendo las ventajas e inconvenientes de las misma, por lo que de facto solo se describe la alternativa seleccionada, que se corresponde con la 3, por implicar menores afecciones ambientales y paisajísticas que el resto, fundamentalmente en lo relativo a la alteración de hábitats de fauna y flora, ocupación de suelos con riesgos territoriales y distancia a recursos paisajísticos de interés.  
La planta solar fotovoltaica se sitúa en las partidas el Derramador, la Foia del Pi i Sòl del Camp, en el término municipal de Agost, en el interior de la provincia de Alicante, en un entorno antropizado caracterizado por un mosaico de cultivos agrarios, al norte de la línea ferroviaria de alta velocidad Madrid-Alicante, en un valle entre las montañas del Maigmó, situadas al norte y el Paraje Natural Municipal denominado Sierra de las Águilas, situada al sur.  
El suelo está calificado como suelo no urbanizable común en las normas subsidiarias de Agost. No se produce afección a ningún espacio natural protegido, siendo el más próximo el Monumento Natural Capa Negra del municipio de Agost, ubicado a 1300 m de la planta. Tampoco se produce afección a ningún espacio Red Natura 2000, siendo la ZEPA de Maigmó i Serres de la Foia de Castalla, ubicada a 4.400 m, la figura más cercana. No se observa afección a ningún hábitat de interés comunitario o protegidos según el anexo IV del Decreto 70/2009, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.  
Se procederá al desbroce y eliminación de las especies vegetales durante la fase de ejecución, así como una adaptación orográfica de las zonas con pendientes más elevadas para la colocación de los seguidores solares. La planta solar fotovoltaica se encuentra en un entorno climático semiárido, con escasa productividad bioclimática y gran dificultad para la proliferación de bosques estables o formaciones vegetales de menor tallaje. Se trata de una zona cuya pluviometría y características del suelo suponen que la pérdida irreversible de formaciones vegetales sea difícilmente reparable.  
Conforme al EsIA, entre la vegetación existente en el ámbito de la planta destaca la presencia de cultivos de vid y especies no cultivadas de tipo arbóreo y arbustivo entre las que predomina el pino carrasco, el algarrobo y el eucalipto, así como un estrato arbustivo conformado de romero, esparto, enebro, lentisco, jaras esparragueras o mimosas. En la zona más próxima al barranco de la Sarsa se localizan especies típicas de ribera como las adelfas, zarzas, juncos y cañas, entre otras. Según la información del banco de datos de biodiversidad, no se localiza en el ámbito de estudio ninguna especie de flora protegida. No obstante, según indica el informe de la DGMN de fecha 6 de octubre de 2023, en el ámbito de la planta se puede encontrar Limonium thiniense, por lo que atendiendo a su nivel de protección, no podrá cortarse, dañarse o destruirse, quedando prohibida cualquier afección al hábitat. En aras a dar cumplimiento al Decreto 70/2009, deberá realizarse una prospección botánica de forma previa al inicio de las obras para identificar los individuos existentes de dicha especie para preservarlos y protegerlos de la obra, solicitar el levantamiento excepcional de las prohibiciones establecido en el artículo 14 del citado Decreto o para informar al Servicio de Vida Silvestre en caso de que la intención sea su traslocación.  
En cuanto a la fauna, el EsIA indica que los inventarios oficiales denotan un bajo nivel cualitativo de fauna, destacando únicamente el inventariado de especies mamíferas como el conejo y zorro común. No obstante, según indica la DGMN en sus informes, la planta solar se ubica en una zona de nidificación habitual del Águila real (Aquila chrysaetos) especie incluida en el anexo I de la Directiva aves y en el Listado de especies silvestres en régimen de protección especial. Debido a que la distancia al territorio de nidificación es inferior a 2 km y tomando en consideración los hábitats de alimentación del águila, se considera que la actividad planteada supondrá una pérdida importante de su área de campeo.  
El promotor ha presentado un estudio de fauna conjunto de las plantas solares fotovoltaicas Mediterráneo I a VI realizado a partir de muestreos de caracterización in situ en el ámbito de actuación con el fin de conocer la distribución de aves rapaces, esteparias y otros grupos de fauna (mamíferos, reptiles y anfibios). Destacar la presencia tanto de aves esteparias, algunas de ellas inventariadas en instrumentos de protección de fauna como el alcaraván común (Burhinus oedicnemus), la carraca europea (Caracias garrulus), así como aves rapaces como el águila perdicera (Aquila fasciata) y el aguilucho lagunero occidental (Circus aeruginosus), ambos en peligro de extinción de conformidad con la Orden 2/2022, de 16 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se actualizan los listados valencianos de especies protegidas de flora y fauna. Asimismo, destacar la presencia de nidos de águila real, cernícalos, halcones, búhos, quirópteros y aves acuáticas (charranes y chorlitejos entre otros).  
Conforme el estudio de fauna aportado, tras la aplicación de medidas correctoras y compensatorias, los impactos ocasionados sobre la fauna se minimizarán. Entre esas medidas destacan: el soterramiento parcial de la línea eléctrica de evacuación, el mantenimiento de la cubierta vegetal debajo de las placas solares siempre y cuando no afecte al rendimiento de la instalación, la no utilización de productos fitosanitarios, la implementación de programas de seguimiento para determinadas especies de avifauna y la instalación de un vallado permeable a la fauna, salvapájaros y cajas nido. En todo caso, se aplicarán medidas para que la estructura edáfica del suelo se mantenga, haciendo posible la infiltración de agua, la proliferación de especies vegetativas y faunísticas. Para evitar la afección a especies amenazadas, siguiendo lo establecido en el informe de la DGMN de fecha 6 de octubre de 2023, deberá realizarse previo al inicio de las obras y en la época indicada por el Servicio de Vida Silvestre, un estudio específico realizado por expertos para descartar la presencia, entre otros, del alzacola (Cercotrichas galactotes), y en caso de observarse algún ejemplar comunicarlo al Servicio de Vida Silvestre para que lo evalúe y estime las medidas oportunas a tener en cuenta, pudiendo excluir la zona de la instalación de cualquier elemento fotovoltaico. En cuanto al alcaraván común, deberá considerarse una parada biológica de abril a junio.  
El promotor indica que no se produce afección representativa a la fauna existente, fundamentalmente por el escaso valor cualitativo y cuantitativo de la misma. No obstante, y habida cuenta de la cercana presencia del área prioritaria para la protección de la avifauna por tendidos eléctricos de Monforte del Cid-Tabanyal, el EsIA recomienda un seguimiento de la afección a la avifauna durante, como mínimo, la fase de construcción.  
Según la Resolución del 31 de agosto, del director general del Medio Natural y Evaluación ambiental, Agost se encuentran en la lista de municipios afectados por sobrepoblación de conejos, por lo que no se implantarán medidas que favorezcan su desarrollo en el ámbito proyectado.  
En cuanto a la afección a terreno forestal, únicamente una parte de la parcela 8 del polígono 18 (al este de la planta solar fotovoltaica), está calificada como suelo forestal según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana. Según el informe de la DGMN, la instalación de estructuras fotovoltaicas no debe conllevar el cambio de su condición forestal, por lo que en las zonas afectadas por terreno forestal se deberá respetar la vegetación existente, dejándolo libre de cualquier elemento de la instalación. Asimismo, deberá cumplirse lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Como medida correctora a la fragmentación del territorio provocada por la alta densidad de plantas solares, el informe de la DGMN indica que se dispondrán corredores de vegetación dentro de las mismas, diferenciándolas a modo de islas de paneles solares (de superficie inferior o igual a 10 ha y distancias entre las mismas de 6 metros), que permitan crear un espacio en mosaico que favorezca la circulación de la fauna y el mantenimiento de un ecosistema naturalizado.  
Los elementos topográficos artificiales tradicionales, tales como muros, bancales, senderos, caminos tradicionales, escorrentías, setos y otros análogos se incorporarán como condicionante del proyecto, conservando y resaltando aquellos que favorezcan la formación de un paisaje de calidad y proponiendo acciones de integración necesarias para aquellos que lo pudieran deteriorar. Las acciones de integración serán coherentes con las características y el uso de los elementos topográficos artificiales, garantizando la reposición de dichos elementos cuando resulten afectados por la ejecución de la obra.  
El impacto más importante sobre el suelo es la alteración del terreno y el aumento del riesgo de erosión debido a los movimientos de tierra y la eliminación de la cubierta vegetal que se producirán durante la fase de construcción, sobre todo en las zonas de mayor pendiente. Además, cabe destacar la pérdida de suelo para actividades agropecuarias, la compactación y la posible contaminación durante la fase de construcción. Como medidas preventivas, el EsIA prevé la utilización de los caminos existentes, evitando la apertura de nuevos viales. La disposición de las estructuras se adaptará a las curvas de nivel, minimizando el movimiento de tierras, en el caso de producirse sobrantes estos se emplearán en las labores de restauración, el acopio se realizará en zonas adecuadas, de no ser posible su reutilización se retirarán a vertedero controlado. La regeneración del espacio respetará la forma y aspecto originales del terreno. La tierra vegetal retirada se acopiará en buenas condiciones para su posterior uso.  
Las parcelas donde se pretende la instalación de la planta solar presentan alto valor agrológico según los datos de la capa SIOSE (Sistema de información sobre ocupación del suelo de España) del visor cartográfico de la GVA, las parcelas se encuentran ocupadas principalmente por cultivos, cultivos abandonados, matorral y arbolado forestal. La actuación supondrá el arranque de la mayor parte de los ejemplares existentes en las parcelas afectadas.  
La planta solar fotovoltaica se ubica en terrenos de erosión potencial admisible y moderada, con presencia de abancalamientos y en un rango de pendientes del 3 % al 25 %, debiéndose excluir de la instalación (por elevada pendiente), según el informe de la DGMN, la antigua balsa de riego ubicada en la subparcela e, parcela 10 del polígono 25. Dicha balsa se deberá reacondicionar para que sirva como punto de agua a la fauna. Asimismo, el informe indica que, en aras a evitar la pérdida de suelo por erosión, no se permitirá la destrucción o eliminación de bancales o ribazos existentes, ni ninguna alteración geomorfológica del terreno.  
Se deberá mantener una capa de cultivo herbáceo en todas las instalaciones que favorezca el mantenimiento de la estructura edáfica y, además, la presencia de insectos polinizadores, pudiendo hacer posible su uso combinado con la apicultura o la agrovoltaica.  
La generación de residuos tiene mayor entidad en la fase de construcción. Los residuos generados en esta fase serán entregados a gestor autorizado, y serán gestionados conforme a la normativa aplicable, especialmente los peligrosos. Además de las obligaciones previstas en la normativa aplicable, el que ejecute la obra estará obligado a presentar a la propiedad un plan que refleje como llevará a cabo las obligaciones en relación con los residuos de construcción y demolición que se vayan a producir. El poseedor de residuos de construcción y demolición, cuando no proceda a gestionarlos por sí mismo, y sin perjuicio de los requerimientos del proyecto aprobado, estará obligado a entregarlos a un gestor de residuos o a participar en un acuerdo voluntario o convenio de colaboración para su gestión. El depósito temporal de los escombros se realizará bien en sacos industriales iguales o inferiores a 1 m³, contenedores metálicos específicos con la ubicación y condicionado que establezcan las Ordenanzas Municipales, debidamente señalizados y segregados del resto de residuos, al igual que el depósito temporal para valorizables (maderas, plásticos, chatarra), que se realice en contenedores o en acopios.  
La zona donde se proyecta la instalación fotovoltaica se localiza en las partidas el Derramador, la Foia del Pi i Sòl del Camp, en el término municipal de Agost, encajonadas entre dos barrancos: al oeste el barranco de l'Alabastre (junto a otros barrancos con cauces no definidos e intermitentes procedentes de la Serra del Sit) y al este el barranco de la Sarsa o Derramador (que marca los límites orientales del ámbito de estudio y es límite infranqueable de las instalaciones propuestas). Así, el límite del vallado propuesto según el proyecto presentado por el promotor se sitúa a más de 50 metros del discurrir del cauce.  
Según la cartografía del PATRICOVA, algunas de las parcelas afectadas por la instalación ubicadas en la parte más oriental (barranco de la Sarsa) se ven afectadas por la existencia de peligrosidad de nivel 3 y de carácter geomorfológico. La planta se ubica sobre la masa de agua 080.186 Sierra del Cid, con acuífero subyacente en estado cuantitativo y global malo y buen estado químico. Se trata de suelos de alta y muy alta permeabilidad, sobre una superficie clasificada como área a mejorar en cuanto a la recarga de acuíferos y área con escaso interés. Por último, el ámbito de actuación se sitúa en la zona de policía de la rambla del Derramador, por lo que se deberá dar cumplimiento a lo establecido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Entre la documentación aportada por el promotor no figura el estudio de inundabilidad, lo que ha determinado que el SGT emita informe no viable, considerando en su informe de 1 de agosto de 2023, que la planta solar esté afectada por peligrosidad de inundabilidad. Además, en dicho informe se determina que la superficie ocupada de suelo de elevada capacidad agrológica es significante y que debería estudiarse otra ubicación alternativa. Asimismo, debido a la afección a áreas a mejorar para la recarga estratégica de acuíferos, indica el informe que se deberán plantear medidas correctoras que incidan sobre la infiltración y la minimización de la escorrentía y que se centren básicamente en aspectos como mantener las condiciones de infiltración estratificando el terreno en forma de tablas para permitir disminuir la pendiente, realizar plantaciones y conservar la vegetación donde se pueda, mantener una textura del suelo esponjosa mediante laboreo y cerramiento perimetral de la parcela permeable al flujo.  
Según el EsIA, se prevé afección sobre la atmósfera durante la fase de construcción por la emisión de gases, polvo, ruidos y vibraciones debido principalmente al tráfico de la maquinaria interviniente y al movimiento de tierras. Con el objeto de minimizar este impacto se proponen medidas correctoras tales como la limitación de la velocidad de los vehículos, riego de viales, aplicación de medidas de protección en las zonas de almacenamiento de materiales pulverulentos, inspecciones relativas al mantenimiento de la maquinaria y control del ruido que garantice el cumplimiento de los niveles sonoros permitidos legalmente.  
Durante la fase de funcionamiento, no se prevé un impacto significativo sobre la atmósfera. No obstante, como medida correctora se propone la realización de controles de niveles de ruido y campos electromagnéticos generados por el funcionamiento de las instalaciones. El EsIA no especifica si se instalará iluminación exterior. De existir, deberá ser de baja intensidad y consumo y presentar un sistema de apantallamiento que dirija la luz solo a las zonas deseadas y por debajo del plano horizontal, minimizándose el posible impacto por contaminación lumínica en la fauna, especialmente aquella con hábitos nocturnos.  
Consultadas las bases del Servicio de Patrimonio Cultural Valenciano no se han identificado en el ámbito afectado por la actuación y su entorno más próximo (200 m), elementos del patrimonio cultural inventariados, quedando pendiente el pronunciamiento del organismo competente en materia de patrimonio cultural.  
En el ámbito de la planta se localizan varias vías pecuarias. En sentido norte-sur y en colindancia con el parque solar discurre la vía pecuaria denominada Assagador de Palau, de 5 m de ancho legal, de la que sale en sentido oeste-este el Assagador de Xacó. Al sur de la CV-820, vuelve a discurrir el trazado del Assagador de Palau, que marca el eje viario limítrofe de las instalaciones por el oeste, mientras que atraviesa la instalación otra vía pecuaria en sentido oeste-este denominada Carrerada de Novelda a Agost, de 20 m de ancho. Por todo ello, se deberá dar cumplimiento a lo establecido en la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, y en su caso, solicitar la ocupación temporal o la concesión demanial necesarias previamente al inicio de los trabajos.  
De acuerdo con lo establecido en el apartado c.3) del anexo II del TRLOTUP (que remite al anexo I apartado b 4º), en la valoración del paisaje se contemplará tanto el análisis por los técnicos especialistas como la opinión del público interesado. El promotor ha elaborado un estudio de integración paisajística donde valora de forma individualizada la afección del proyecto, propone medidas genéricas y una medida específica. Asimismo, recoge un plan de participación pública y una encuesta de valoración paisajística, pero no se justifica ni su realización ni sus resultados. Al respecto el informe del SIVP indica que debe incluirse la justificación de la ejecución, resultados y toma en consideración de estos para la valoración del paisaje, así como corregir el plan de desmantelamiento y llevar a cabo las medidas recogidas en el citado informe.  
El SIVP constata en su informe que no se representa la cuenca visual ni se representan los umbrales de visibilidad, por lo que no se ha extraído el análisis del territorio que permita la correcta delimitación del ámbito de estudio a la escala de la actuación, en función de la topografía y la distancia. Además, al no estar definido el ámbito, no se puede conocer cuáles son las unidades de paisaje que se encuentran dentro de él. Añade el informe que se deben completar e identificar los Recursos Paisajísticos que se encuentren dentro del ámbito de estudio, así como las vías pecuarias, todo ello con el fin de contrastar que con la actuación no se impide la percepción desde los puntos de observación y recorridos escénicos identificados.  
La planta se sitúa sobre el Paisaje de Relevancia Local PRR 30 Viñedos de Alicante (Novelda-Pinoso). Además, dada la importancia de los paisajes de viñedo en esta zona, se incluye la misma dentro de uno de los paisajes agrarios culturales del vino de la Comunitat Valenciana. No obstante, según indica el informe del SIVP, aunque la actuación se dispone sobre algunas parcelas con viñedos, analizadas las superficies afectadas de estas en relación con el ámbito del PRR se considera que la actuación no impide la consecución de los objetivos e instrucciones propuestos para dicho PRR a la escala territorial.  
El informe favorable emitido por el SIVP indica que tanto las construcciones como sus instalaciones anexas y los viales interiores se ejecutarán utilizando materiales y recubrimientos cuyos colores y texturas favorezcan su integración con el fondo escénico. En cuanto a los paneles, deberán distribuirse salvando la pendiente y adaptándolos a las plataformas (conformadas por pequeños taludes). Además, se deberá mantener el arbolado y el cultivo agrícola no afectado por la implantación de los paneles, especialmente el que se ubica en el perímetro de los recintos. En cuanto a las parcelas 17, 18, 22 y 23 del polígono 27 (zona de acopio temporal), deberán renaturalizarse una vez finalizada la construcción de la planta y quedar cultivadas con viñedos. Asimismo, se deberá dejar un espacio de transición de anchura variable (según los taludes) con vegetación adventicia de las parcelas 43 y 49 del polígono 25, colindantes con la vía pecuaria Carrerada de Novelda a Agost, de manera que el vallado se adapte a estos elementos configuradores del carácter del paisaje. Por último, los paneles fotovoltaicos no podrán ocupar:  
- La parcela 5 del polígono 24. Se deberá modificar el vallado del recinto para que no se produzca un efecto pasillo alrededor de la vía pecuaria Assagador de Palau. Sobre este recorrido escénico se dejará un espacio de transición equivalente a la zona de afección (unos 10 m), salvo en la zona indicada en la parcela 5 polígono 18, en la que se aumentará hasta los 30 m.  
- La parcela 6 del polígono 25 y la subparcela 5d del polígono 18, ubicadas en la confluencia de la vía pecuaria con la CV-820. Estas parcelas se dejarán libres para no generar un efecto pasillo sobre esta carretera que vertebra el territorio al unir Agost con Novelda y Monforte del Cid, y que por consiguiente es un recorrido escénico con gran número de observadores.  
- La subparcela 5b, la 5g y parcialmente la 5j del polígono 18, debiéndose mantener el cultivo agrícola existente. Se debe dejar fuera de los recintos las subparcelas g, h e i, para una reducción de las grandes dimensiones de estos, su mejor adaptación a la escala del patrón del paisaje y el mantenimiento del paisaje característico del PRR materializado por el viñedo.  
El proyecto incluye estudio de los efectos sinérgicos de la acumulación de plantas solares en el entorno de 5 km de la planta, existiendo en funcionamiento, autorizadas o en trámite 38 plantas.  
Entre las plantas autorizadas (6) y las que se encuentran en funcionamiento (1) se prevé una ocupación del ámbito de 129 ha. Las plantas PF Mediterráneo I a VI suman una ocupación de 398 ha, y las restantes 24 en tramitación suponen en conjunto una ocupación de 662 ha en los términos municipales de Monforte del Cid y Agost. Un total de 1.190 ha en el ámbito de 5 km estudiado, un 3,20 % de la zona.  
En el análisis de sinergias presentado se concluye que no existen impactos de carácter severo o crítico, y únicamente se requieren medidas preventivas, correctoras o compensatorias, como es el caso de la afección a los hábitats de interés comunitario prioritario, medidas contra la colisión de avifauna, dando por buenas con carácter general las medidas expuestas en el EsIA.  
Según estimaciones del Ayuntamiento de Agost la acumulación de proyectos conlleva una ocupación territorial de hasta 450 ha de SNUC, entorno al 11 % del total de SNUC del municipio, de los cuales según el propio ayuntamiento 130 ha son de alto valor agrológico. La proximidad entre esos proyectos genera un efecto acumulativo global, apreciándose como una única planta fotovoltaica, lo que haría que el paisaje característico identificado en el PRR quedara desvirtuado de una manera significativa por la transformación y desaparición de gran parte de este paisaje, y por el fraccionamiento transversal, debiendo valorar la posible sustitución de un paisaje agrícola, identificado como de alto valor, por un paisaje industrial.  
La creación de un nuevo espacio de producción y distribución de energía eléctrica sostenible contribuye a que las comarcas del Campo de Alicante y Medio Vinalopó afectadas vean incrementada su aportación energética sostenible a los totales regionales y nacionales, contribuyendo en lo referente al desarrollo de tecnologías referidas a la captación de energía mediante instalaciones fotovoltaicas.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá al desmantelamiento de la instalación eléctrica, de los módulos fotovoltaicos, de los seguidores, de la instalación eléctrica de media tensión subterránea, del cruce aéreo, de la instalación de puesta a tierra, de los edificios, de la obra civil y del vallado perimetral. Se restaurará el terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
Se incluye en el EsIA una descripción de los efectos adversos del proyecto en el medio ambiente como consecuencia de la vulnerabilidad del proyecto ante accidentes graves y/o catástrofes relevantes. Para ello se analizan una serie de procesos de incidencia en la vulnerabilidad como: riesgo sísmico, incendios forestales, desprendimientos, erosión, inundaciones, capacidad agrícola de uso del suelo, residuos o emisiones peligrosas y accidentes de mercancías peligrosas. Del análisis, el promotor determina que existen zonas puntuales de la instalación con riesgo tolerable de incendio forestal, determinado por la presencia de vegetación arbustiva y subarbustiva en un entorno de baja vulnerabilidad y peligrosidad media. Se aplicarán medidas preventivas durante la ejecución de los trabajos y las obras de forma reglamentaria, así como un sistema integrado de gestión de incendios forestales. En relación con el riesgo de inundación, se aplicarán los preceptos del estudio de inundabilidad validado por el órgano competente, considerando el promotor que el riesgo es escaso, al igual que la erosionabilidad. En cuanto al riesgo de deslizamiento y desprendimiento se determina una baja vulnerabilidad y exposición ante este riesgo.  
El plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un plan de seguimiento en el cual, se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto, de forma que se asegure el cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en la DIA, y en resoluciones complementarias. Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos y vertidos de aceite, etc.) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como la de funcionamiento.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá al su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente; de acuerdo con el Plan de desmantelamiento presentado y al condicionado expuesto en los diferentes informes emitidos.  
Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes  
4. Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 3.j).  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
De conformidad con el artículo 10 del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio las competencias en materia de medio ambiente, caza, recursos hídricos, bienestar animal, urbanismo y vertebración del territorio, obras públicas, y transportes, puertos y aeropuertos.  
El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
  
Primero  
Formular la presente declaración de impacto ambiental del proyecto de planta solar fotovoltaica Mediterráneo VI de 32,90 MW y la línea de evacuación promovido por Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 36, SLU, en el término municipal de Agost (Alicante), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales  
1. La evaluación ambiental de la línea de evacuación conjunta a 220 kV y de la SET Mediterráneo 33/220 kV, se abordará en el seno del trámite del expediente ATALFE/2023/81, quedando condicionada la viabilidad ambiental del proyecto objeto de la presente resolución a lo que la declaración de impacto ambiental del mencionado expediente determine.  
2. La línea de evacuación de interconexión de 33 kV, de 1.941,56 m se realizará subterránea y discurrirá por caminos existentes hasta su conexión a la SET Mediterráneo 33/220 kV.  
3. Los elementos de la central no podrán ocupar las subparcelas 5b del polígono 18, la parcela 5 del polígono 24, la parcela 6 y 10 del polígono 25. Asimismo, deberá modificarse la afección a la subparcela 5 (g, h, i, j) del polígono 18, la parcela 43 y 49 del polígono 25, todas ellas del término municipal de Agost, y de conformidad con los informes emitidos por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje y los informes del Servicio de la Dirección General de Medio Natural. En concreto, no podrán ocuparse:  
- La parcela 10 del polígono 25 (subparcela e) que se corresponde con una antigua balsa de riego. Dicha balsa se deberá reacondicionar para que sirva como punto de agua a la fauna.  
- La parcela 5 del polígono 24. Se deberá modificar el vallado del recinto para que no se produzca un efecto pasillo alrededor de la vía pecuaria Assagador de Palau. Sobre este recorrido escénico se dejará un espacio de transición equivalente a la zona de afección (unos 10 m), salvo en la zona indicada en la parcela 5 polígono 18, en la que se aumentará hasta los 30 m.  
- La parcela 6 del polígono 25 y la subparcela 5d del polígono 18, ubicadas en la confluencia de la vía pecuaria con la CV-820. Estas parcelas se dejarán libres para no generar un efecto pasillo sobre esta carretera que vertebra el territorio al unir Agost con Novelda y Monforte del Cid, y que por consiguiente es un recorrido escénico con gran número de observadores.  
- La subparcela 5b, la 5g y parcialmente la 5j del polígono 18, debiéndose mantener el cultivo agrícola existente. Se debe dejar fuera de los recintos las subparcelas g, h e i, para una reducción de las grandes dimensiones de estos, su mejor adaptación a la escala del patrón del paisaje y el mantenimiento del paisaje característico del PRR materializado por el viñedo.  
4. El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el EsIA, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
5. Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
6. En lo términos previstos en el artículo 43 de la LEA, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de 4 años. A estos efectos el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
7. Se deberán incorporar al diseño del proyecto el condicionado y medidas correctoras establecidas en los informes de los órganos competentes en materia de ordenación del territorio y paisaje, y en materia de medio natural, algunas de las cuales se exponen en el cuerpo de la presente declaración. Estas medidas y condiciones se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificadas en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo.  
8. Se deberá dar cumplimiento al condicionado de los informes emitidos por las distintas administraciones públicas afectadas, entre otros la DGMN, el SIVP o el SGT, entre los que cabe destacar los siguientes aspectos:  
- Previo al inicio de los trabajos de construcción de la planta solar fotovoltaica y en la época indicada por el Servicio de Vida Silvestre, se realizará una prospección previa para detectar la presencia de nidificación de las especies prioritarias identificadas en el ámbito de la actuación, así como descartar la presencia, entre otros, del alzacola (Cercotrichas galactotes). En caso de observarse algún ejemplar, deberá comunicarse al Servicio de Vida Silvestre para que lo evalúe y estime las medidas oportunas a tener en cuenta, pudiendo excluir la zona de la instalación de cualquier elemento fotovoltaico. En cuanto al alcaraván común, deberá considerarse una parada biológica de abril a junio. Se requerirá la presencia de los agentes medioambientales de la zona, que levantarán acta.  
- Debido a la presencia de Limonium thiniense, deberá prestarse especial cuidado de no cortarlo, dañarlo o destruirlo, quedando prohibida cualquier afección al hábitat. En aras a dar cumplimiento al Decreto 70/2009, deberá realizarse una prospección botánica de forma previa al inicio de las obras para identificar los individuos existentes de dicha especie para preservarlos y protegerlos de la obra, solicitar el levantamiento excepcional de las prohibiciones establecido en el artículo 14 del citado Decreto o para informar al Servicio de Vida Silvestre en caso de que la intención sea su traslocación.  
- Como medida correctora a la fragmentación del territorio provocada por la alta densidad de plantas solares, se dispondrán corredores de vegetación dentro de las mismas, diferenciándolas a modo de islas de paneles solares (de superficie inferior o igual a 10 ha y distancias entre las mismas de 6 metros), que permitan crear un espacio en mosaico que favorezca la circulación de la fauna y el mantenimiento de un ecosistema naturalizado.  
- La instalación de estructuras fotovoltaicas no debe conllevar el cambio de su condición forestal, por lo que en las zonas afectadas por terreno forestal se deberá respetar la vegetación existente, dejándolo libre de cualquier elemento de la instalación (polígono 18 parcela 6).  
  
- Dado que se determina afección por peligrosidad de inundabilidad en gran parte de la planta fotovoltaica, resulta necesario retirar los paneles de aquellas zonas con calados superiores a 15 cm según la cartografía del estudio de inundabilidad.  
- Tanto las construcciones como sus instalaciones anexas y los viales interiores se ejecutarán utilizando materiales y recubrimientos cuyos colores y texturas favorezcan su integración con el fondo escénico. En cuanto a los paneles, deberán distribuirse salvando la pendiente y adaptándolos a las plataformas (conformadas por pequeños taludes). Además, se deberá mantener el arbolado y el cultivo agrícola no afectado por la implantación de los paneles, especialmente el que se ubica en el perímetro de los recintos. Asimismo, se deberá dejar un espacio de transición de anchura variable (según los taludes) con vegetación adventicia de las parcelas 43 y 49 del polígono 25, colindantes con la vía pecuaria Carrerada de Novelda a Agost, de manera que el vallado se adapte a estos elementos configuradores del carácter del paisaje.   
9. Dada la presencia de suelo forestal en el ámbito de actuación y en sus proximidades, durante las obras y la explotación se deberá cumplir lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Finalizadas las obras, se procederá a la limpieza de la zona y reposición de las afecciones generadas.  
10. La disposición de las estructuras fotovoltaicas deberá respetar las condiciones topográficas de las parcelas de forma que la planta se adapte a las pendientes del terreno minimizando el movimiento de tierras, respetando una superficie con abancalamientos conforme al paisaje agrícola preexistente.  
11. Se respetará la zona de flujo preferente de los barrancos presentes alrededor del ámbito de aplicación y, en su caso, se obtendrá antes de la ejecución de la obra, la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar por la ocupación de sus zonas de policía, de conformidad con el artículo 9.d del Reglamento del dominio público hidráulico.  
12. Para poder compensar las pérdidas en la calidad o cantidad del hábitat, deberán mantenerse los cultivos existentes en todas aquellas zonas posibles de las parcelas catastrales que no se utilicen para la disposición de los paneles solares, además de adquirir o arrendar parcelas que se encuentren abandonadas o degradadas para el mantenimiento de la vegetación existente. Esta subsanación de afecciones se realizará en una proporción de al menos el 25 % (unas 35 ha aproximadamente) de la superficie afectada.  
13. No se instalará alumbrado exterior en la planta fotovoltaica, a excepción de los sistemas que vengan requeridos por la normativa vigente y de dispositivos de iluminación imprescindibles frente a situaciones de riesgo. En todo caso deberá incorporar criterios de iluminación sostenible con los que se reduzca el consumo energético y se minimice la contaminación lumínica nocturna de las instalaciones.  
14. Se asegurará que el régimen de escorrentías resultante de la implantación de la central fotovoltaica no derive en un incremento significativo de los caudales que pueda afectar a la seguridad de las infraestructuras de comunicación cercanas o a sus elementos de drenaje, o en la aparición de afecciones no preexistentes a infraestructuras o parcelas colindantes.  
15. Para reducir la erosión hídrica de la lluvia y mantener el estrato en condiciones adecuadas para una buena infiltración, se respetará la topografía de los bancales existentes, se sellará la menor superficie de terreno posible, se mantendrá la vegetación existente en las zonas no ocupadas por los módulos y se plantará vegetación análoga a la existente con inclusión de especies arbustivas y arbóreas, sin empleo de herbicidas. Se aplicarán medidas correctoras para evitar la erosión de los suelos desnudos.  
16. Se dará cumplimiento al condicionado del informe definitivo de la Dirección General de patrimonio cultural. Se realizará un seguimiento arqueológico intensivo de las obras. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que paralizar las obras y poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
17. No se retirará la tierra vegetal ni se harán compactaciones salvo en las soleras de los centros de transformación, zanjas para el cableado, viales y zonas de instalaciones auxiliares de obra. La tierra vegetal obtenida, en estas zonas, se utilizará en labores de restauración de zonas alteradas y, si fuera necesario, se realizarán aportes de tierra vegetal extra en áreas con riesgo de erosión.  
18. Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas y peligrosidad de inundación.  
19. El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
20. En lo que respecta a la afección a vías pecuarias, se garantizará su continuidad, y si se produce cualquier afección a las mismas, será de acuerdo con las condiciones del órgano competente en la materia según la ley 3/2014, de 11 de julio, de vías pecuarias.  
21. La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de la misma en los términos definidos en el plan aportado. En cuanto a las parcelas 17, 18, 22 y 23 del polígono 27 (zona de acopio temporal), deberán renaturalizarse una vez finalizada la construcción de la planta y quedar cultivadas con viñedos.  
iii) Condiciones al Plan de vigilancia ambiental  
22. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
23. Se realizará un seguimiento anual de la efectividad de las medidas de protección del suelo adoptadas al finalizar la fase de construcción, mediante testigos semienterrados. Se realizará una identificación de las superficies donde la erosión supere las 10 t/ha/año, y tras episodios de lluvias intensas (más de 50 mm/día) se realizará un seguimiento complementario. Se vigilará la aparición de excavaciones al pie de los módulos y de regueros, cárcavas o barrancos.  
24. Se llevará a cabo un plan de seguimiento de las poblaciones de aves presentes en la zona durante la fase de explotación, evaluándose la efectividad de las medidas correctoras previstas para evitar la pérdida de hábitat de alimentación de las especies de fauna y flora presentes en la zona. Se realizarán los seguimientos durante la vida útil del proyecto, haciendo hincapié en las especies catalogadas por instrumentos de protección y remitiendo los resultados del seguimiento con la periodicidad que se acuerde con el órgano competente en materia de biodiversidad.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 8 de febrero de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML