Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8480, del 06-02-2019 (2019/828)

RESOLUCIÓ de 21 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 57/16-AIA Aras de los Olmos.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8480

Data del DOGV
:   06-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/828

CVE


Data del document
:   21-01-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de gener de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 57/16-AIA Aras de los Olmos. [2019/828]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 57/16-AIA Aras de los Olmos.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 57/2016-AIA.  
Projecte: explotació avícola d'engreix de pollastres (broilers).  
Localització: paratge Carramoya, polígon 1, parcel·les 143 i 149 en el terme municipal d'Aras de los Olmos (València).  
Promotor: Juan Carlos Raga Martín.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte de la instal·lació avícola d'engreix de pollastres promogut per Juan Carlos Raga Martín, situat en les parcel·les 143 i 149 del polígon 1 en el terme municipal d'Aras de los Olmos, comarca dels Serrans (València), té com a objectiu obtindre la llicència ambiental per a dur a terme l'engreix avícola intensiu amb una capacitat productiva de 38.600 pollastres d'engreix per cicle.  
Cal assenyalar, que tant el document de l'estudi d'impacte ambiental com el projecte de l'activitat, redactats en el mes de gener de 2016, es refereixen a una capacitat productiva de 38.600 pollastres, no obstant això en el document de la llicència ambiental s'indica «Granja avícola de pollastres d'engreix fins a 40.000 places», així com en l'escrit que presenta com a «memòria agronòmica» de 2014. Per això cal precisar que la present avaluació d'impacte ambiental es realitza per a un màxim de 38.600 places amb els seus impactes associats.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'explotació avícola projectada en les parcel·les 143 i 149 del polígon 1 (altitud 936 m.s.n.m.) paratge Carramoya, se situa al nord-oest del nucli de població d'Aras de los Olmos en una zona amb suaus pendents dedicada a l'ús agrícola els cultius més abundants del qual són fruiters i cereals de secà. S'accedirà a través del Camí Reial de Santa Cruz de Moya a Aras, que enllaça amb el carrer Camí Reial en el nucli urbà.  
  
La separació que mantindrà l'explotació avícola a les poblacions pròximes serà de 1.100 m al sud-est amb el nucli de població d'Aras de los Olmos, li segueix Losilla amb una distància de 5.300 m al nord, i a majors distàncies (> 8 km) altres poblacions.  
Urbanísticament, els terrenys de les parcel·les a ocupar per l'explotació avícola tenen la qualificació de sòl no urbanitzable comú i compleix amb la normativa i el planejament vigent del Pla general d'ordenació urbana d'Aras de los Olmos de data 21 de desembre de 2001. Compleix la separació a límits i camins de >7,5 i >15 m, respectivament, i compleix la distància a sòl urbà exigida.  
La superfície total de les parcel·les és 20.272 m², i és en la parcel·la 143 amb 17.929 m² on es col·locarà la nau avícola i en la parcel·la 149 de menor grandària (2.342 m²), de forma allargada que limita pel sud-est de la parcel·la 143 i arriba fins al Camí Reial de Santa Cruz de Moya a Aras, per on s'ha dit anteriorment que s'accedirà a la granja avícola.  
  
Els terrenys de la parcel·la 143 (17.929 m²) es delimitaran mitjançant un clos perimetral, amb malla galvanitzada romboïdal de llum 5x5 cm i de 2 m d'alçària, i en un costat d'aquesta se situarà la nau d'engreix.  
L'activitat d'engreix de pollastres intensiva es projecta en una nau per a una capacitat de 38.600 animals per cicle, que s'inicia a partir de pollets amb un dia de vida fins a aconseguir pollastres de 2 a 2,10 kg de pes per a portar-los a l'escorxador. Els animals són subministrats per l'empresa productora mitjançant contracte d'integració amb el ramader.  
L'alimentació consisteix en l'aportació de pinso ad libitum de forma automatitzada en plats-tremuja, i per a l'aigua es disposaran d'abeuradors de tetina o cassoleta distribuïts en cinc línies per la nau, s'estima que cada abeurador proveirà d'aigua a uns 10 pollastres aproximadament.  
El consum mitjà de pinso és de 3,5 a 4,5 kg/animal i per cicle, la quantitat de pinso que es consumirà serà d'uns 154.400 kg/cicle.  
Se subministraran pinsos de tres tipus segons l'edat de l'animal (d'inici, creixement i acabat), que serà emmagatzemat en 2 sitges amb una capacitat de 12 t cadascuna. De cada sitja parteix el sistema d'alimentació automàtic, format per quatre línies de menjadores elevables per a així poder adaptar-se a cada edat. Les menjadores del tipus plat-tremuja tindran una capacitat per a alimentar 60 pollastres cada menjadora.  
Els animals, el pinso, els medicaments i altre material necessari és subministrat per l'empresa integradora que s'encarrega de tot el procés productiu, des del naixement fins al sacrifici dels animals.  
  
El proveïment d'aigua potable a l'explotació avícola procedirà de la xarxa municipal. El consum d'aigua correspon a les necessitats dels animals estimada en 8,87 m³/dia (0,23 l/dia x 38.600 pollastres). S'instal·larà d'un depòsit de 30.000 litres que permetrà assegurar el subministrament durant tres dies mínim en puntes de màxim consum o solucionar qualsevol problema que afecte el subministrament d'aigua potable. La quantitat estimada s'ajusta al rang previst en la guia de MTD del sector avícola.  
Les estimacions de consum anual que realitza es resumeixen en:  
- Proveïment dels pollastres: 1 l/cicle pollastre x 6 cicles/any x 38.600 pollastres= 2.547,60 m³/any.  
- Lavabo del personal que treballa en l'explotació: 50 l/treballador/365 dies= 18,25 m³/any.  
- Neteja de les instal·lacions: El consum de neteja anual s'estima en zero perquè es realitza en sec.  
No obstant això, en l'estudi agrozootècnic del projecte es descriu el procés de neteja i desinfecció amb posterioritat a la neteja en sec, en el qual s'utilitza aigua a alta pressió.  
No obstant això, considerant que la quantitat sol·licitada a l'ajuntament, amb disponibilitat acreditada és de 3.108 m³/any, es considera que dins d'aquest volum quedaria inclòs el corresponent per a aigua de neteja, que d'acord amb les dades de la guia de MTD pot oscil·lar de 0,012-0,12 m³/m² a l'any (en 1.980 m² seria de 23,8 m³ a 237,6 m³), la quantitat d'aigua disponible seria suficient per a incloure tots els consums d'aigua necessaris inclosos els d'altres finalitats com la refrigeració o la calefacció.  
El cicle productiu és de l'ordre de 45-49 dies d'engreix més 12 dies de buit sanitari, s'aconsegueix a l'any una mitjana anual de 5,8 a 6 cicles productius. El buit sanitari es realitza una vegada retirats els pollastres per a recollir tot el fem i fer la neteja i desinfecció de les instal·lacions deixant-les disponibles per a iniciar un altre cicle productiu.  
  
La quantitat estimada de gallinassa generada és de 9.650 t/any, segons la taula VI del codi valencià de bones pràctiques agràries, Guia de MTD d'explotacions intensives d'aus a la Comunitat Valenciana.  
Després de cada cicle productiu es traurà de la nau tota la gallinassa existent, aproximadament 1.600 t/cicle, a les zones exteriors davant de les portes, i d'ací es passarà al camió de transport del gestor Recimán Sociedad Cooperativa autoritzat Sandach núm. S16248001, situada a Villalpardo (Conca) que s'encarregarà de gestionar-la adequadament. No es preveu l'emmagatzematge de gallinassa en l'exterior de la nau, ni la instal·lació de femer per a emmagatzematge provisional de la gallinassa.  
Després de la retirada de la gallinassa es procedeix a realitzar les labors de neteja i desinfecció i d'un buit sanitari.  
Les zones exteriors per on es depositarà la gallinassa, a espera de carregar el camió del gestor autoritzat, estaran pavimentades amb solera de formigó de 12 cm de grossària (HA-25/P/20/IIa N/mm²) per a evitar possibles filtracions, i la resta de superfície exterior i de trànsit de vehicles delimitades, s'emplenaran amb llast compactat una vegada retirada la capa vegetal.  
La nau comptarà amb els sistemes mecànics auxiliars, d'extractors/ventiladors, calefacció, etc., imprescindibles per a garantir el control i modificacions dels paràmetres ambientals d'humitat, temperatura i refrigeració necessaris per als pollastres, amb una densitat, en aquesta explotació, de 38 kg màxim de pes viu per metre quadrat de zona utilitzable o engreixador de 1.980 m² on creixeran els pollastres fins que es porten a l'escorxador.  
Els pollastres es criaran sobre un llit o jaç de material absorbent (borumballa de serradures, palla trillada, pellorfa d'arròs, etc.) depenent de si es tracta d'hivern o estiu, que juntament amb els excrements genera la gallinassa o fem. Cal mantindre el llit en adequades condicions per a aconseguir bons resultats i evitar problemes sanitaris; els llits humits, amb més del 25 % d'humitat, produeixen en la canal del pollastre defectes rebutjables com ara brutícia, butllofes inflamatòries i descoloracions sobretot en el pit del pollastre, perquè els pollastres passen tombats prop del 80 % del seu temps.  
El control de la temperatura és molt important, ja que els pollets són molt sensibles a les seues variacions; fins a les tres setmanes d'edat el pollastre no desenvolupa la seua capacitat de termoregulació, així doncs es recomana baixar la temperatura de la setmana anterior (26 °C) a 22 °C per a la 3a setmana.  
El control de la humitat relativa va lligada al de la temperatura. Els millors índexs de conversió oscil·len entre el 50-60 %; en l'arrancada dels pollets la humitat ha de ser més elevada, de 70 %, descendint progressivament fins a valors de 50-60 %.  
La ventilació a l'interior de la nau serà forçada, mitjançant extracció per ventiladors. Amb la ventilació s'aporta oxigen, s'eliminen gasos tòxics (CO2, NH3, SH2, etc.), pols, vapor d'aigua (per respiració dels animals, excrements i vessaments d'abeuradors) i es controla la temperatura ambiental.  
Aquesta explotació avícola, el disseny general de la qual ha estat condicionat per la forma, dimensions i accés de la parcel·la, comporta les construccions i instal·lacions següents:  
- La construcció d'una nau rectangular, situada de NNE a SSO en un lateral dins de la parcel·la 143, de dimensions 140 x 15 m i 2.100 m² de superfície amb una superfície útil o engreixador de 1.980 m². L'estructura és metàl·lica amb l'alçària en carener de 4,66 m, la coberta de dos vessants i pendent de 25 % està formada per plafó sandvitx de color teula exterior, i es disposarà d'un fals sostre interior. El tancament lateral serà de plafó sandvitx autoportant amb nucli aïllant d'espuma de poliuretà rígid, amb doble xapa d'acer prelacat de color mat blanc en concordança amb l'entorn, fixats als pilars d'acer de l'estructura.  
  
El paviment interior de la nau destinat a engreixador consistirà en una solera de 15 cm de grossària, realitzada amb formigó HA/P/20/IIaN/mm² amb acabat remolinat. Tindrà pendent d'1 %, cap als laterals de la nau, al formigó en el moment de la seua fabricació se li incorporarà un additiu per a impermeabilitzar-lo.  
En tot el perímetre de la nau i edificacions annexes existirà una vorera, amb un lleu pendent cap a fora, construïda amb formigó HA-25/P/20/IIa N/mm² formant una solera de formigó de 8 cm de grossària.  
Per a l'entrada/eixida d'animals i retirada de fem en la zona d'engreixador, s'utilitzaran les 2 portes de dues fulles de 3,70 x 3,70 m col·locades una en el front davanter (al SSO) i una altra en el darrere (al NNE) de la nau. Es podrà accedir a l'engreixador per un dels laterals llargs de la nau on hi haurà unes 3 portes d'una fulla de grandària 1,00 m d'ample x 2,20 m d'alt.  
S'instal·laran en la nau per a ventilar l'engreixador 80 finestres metàl·liques (1,00 x 0,40 m) amb trapa automàtica i tela gabial.  
Per l'extrem sud-oest de la nau i pròxim al camí d'accés es troben les 2 edificacions annexes, les 2 sitges i el depòsit de combustible.  
  
- 2 edificacions annexes en la part davantera de la nau (façana SSO) de 25 m² cadascuna, destinades una per a lavabo-vestuari, grup generador i instal·lacions tècniques i l'altra per a oficina i maquinària i eines. Les portes d'entrada a cada annex, d'1 m d'ampla, es col·locaran en el costat que és continuació al lateral llarg de la nau. Entre tots dos annexos està la porta doble d'accés a la nau amb un espai o porxo d'entrada de 25,50 m².  
Les finestres d'aquestes construccions, i en el lavabo, seran corredisses d'alumini i amb persianes. Amb vista a l'engreixador es col·locaran 2 unitats envidrades, una en la zona d'oficina i una altra en la d'instal·lacions tècniques.  
- 2 sitges d'alimentació per al pinso instal·lades, sobre el terreny, al costat de la nau en l'extrem del lateral esquerre (SSO), amb una capacitat de 12 t cadascun.  
- Gual sanitari, format per una solera de formigó de 7 x 5 m i profunditat de 0,2 m al costat de la porta d'accés a l'explotació que contindrà una solució amb productes desinfectants autoritzats per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació. També es tindrà disponible un equip de desinfecció portàtil. La situació del gual es pot veure en el pla núm. 4 urbanització, reculades i distribució d'instal·lacions sobre pla cadastral. Gener 2016, del projecte de construcció de la granja avícola.  
Es disposaran pediluvis per a la desinfecció del calçat en l'entrada a l'oficina de la nau.  
- Calefacció de la nau. S'instal·laran 4 calefactors de potència 85 kW/u que usaran com a combustible gas propà, per a això s'instal·larà un depòsit de GLP de 6650 litres.  
- Sistema de ventilació forçada mitjançant extracció per ventiladors, necessari per a l'aportació d'oxigen i eliminació de gasos tòxics (CO2, NH3, SH2, etc.). Es disposa 8 extractors laterals de 38.220 m³/h, 9 extractors laterals de 23.320 m³/h i 91 finestres amb reixetes automàtiques d'entrada d'aire d'1,0 x 0,30 m, que garanteixen la ventilació de les instal·lacions en les èpoques de màxima calor.  
- Per a refrigerar en època estiuenca s'alternaran o complementarà la instal·lació amb un sistema de nebulització proveït d'una bomba d'alta pressió amb cabal de 8 l/minut que impulsa l'aigua (a 60-70 bars) cap als filtres de nebulització, l'orifici d'eixida dels quals és de 0,2 mm.  
  
- Diàriament es revisarà l'allotjament dels pollastres, es retiraran els cadàvers detectats i s'introduiran en una bossa de plàstic hermètica que es mantindrà separada d'un altre material, fins que siguen retirats per un gestor autoritzat. S'estima que hi haurà una taxa de mortalitat entorn del 4.5 % en cada cicle productiu i suposa un total aproximat de 1.737 cadàvers.  
L'empresa presenta document de la sol·licitud d'adhesió a Seguros RGA de la Caja Rural de Albacete, Ciudad Real y Cuenca, perquè en cas d'accident (plaga, fallades mecàniques que paralitzen el control ambiental de ventilació, temperatura, etc.) cobrisca la retirada i destrucció de tots els cadàvers.  
- Residus perillosos generats i la seua eliminació. Les restes de medicaments i restes del material usat, envasos, i altres residus obtinguts dels tractaments de prevenció i control de malalties dels animals; tubs fluorescents i uns altres que contenen mercuri (0,5 kg/any), envasos buits de productes químics (2,5 kg/any). Es recolliran en un contenidor tancat hermèticament i homologat.  
Es presenta document d'empresa gestora de residus sanitaris ramaders Acriporte amb seu a Terol que retiraria periòdicament (cada 6 mesos) els residus amb codi LER 180202, 180205, 150110 i 150111, en el seu respectiu envàs tancat hermèticament i homologat.  
- Els residus assimilables a urbans seran recollits de forma separada (vidre, paper i cartó, plàstic, llandes i brics i fem orgànic) en diferents contenidors, que seran traslladats per a abocador municipal de forma diària l'orgànica i cada 15 dies la resta.  
- La quantitat d'aigua d'ús ramader necessària i sol·licitada a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos s'estima un consum per pollastre de 0,08 m³/any i de 3.088 m³/any tots els animals, hi ha disponibilitat segons justifica el tècnic municipal en el seu informe de 4 de gener de 2018. Per consum domèstic i neteja seran uns 20 m³/any, resultant un total d'aigua necessària per al funcionament d'aquesta granja de 3.108 m³/any.  
Com ja s'ha exposat anteriorment, cal indicar que en el consum d'aigua, a més de les necessitats dels animals, del lavabo amb dutxa, i neteja, es requereix aigua per al sistema de refrigeració i, cada fi de cicle productiu, per a la neteja de la nau per aigualeig a pressió després de la realitzada en sec (eliminació de la pols en sòl, parets i instal·lacions), perquè es diu en projecte que la nau és de «neteja en sec». Però que vistos els consums d'aigua desglossats d'acord amb la guia de MTD del sector avícola, s'estima que la quantitat d'aigua necessària per al conjunt de l'explotació es troba dins del volum sol·licitat.  
  
A l'interior de la nau es tindrà la instal·lació d'aigua per a cinc línies d'abeuradors; la instal·lació per al sistema de refrigeració; la instal·lació per a la medicació i la instal·lació en la xarxa de preses d'aigua per a la neteja sanitària (aigualeig).  
- El traçat de la xarxa d'aigua potable per a proveir l'explotació avícola des del punt de connexió a xarxa municipal pròxim al poble fins al depòsit d'aigua en la parcel·la 143, polígon 1. Segons els plànols d'ubicació i de detall, la conducció serà en dos trams un de 1.023 m i un altre de 213 m de longitud fent coincidir el seu traçat amb camins i al costat de la CV-355 en un tros del tram curt ja prop de la connexió a la xarxa. Aquesta canalització es considera una instal·lació complementària al projecte, avaluant-se conjuntament amb aquest.  
- Per a les aigües residuals procedents de la condícia i vestuari, es projecta una xarxa que les evacuen a un depòsit enterrat de polièster reforçat amb fibra de vidre d'una capacitat de 6 m³ (1,74 m Ø i 2,93 m de llarg). Els gasos generats en el seu interior seran eliminats a l'exterior a través de tub superior vertical de PVC.  
- Per al subministrament elèctric a l'explotació avícola, segons el «Projecte de LAMT de 20 kV i CTI de 50 kVA» d'octubre 2017, l'empresa distribuïdora de la zona fixa el suport d'entroncament en la parcel·la 60 del polígon 6, substituint el suport actual de gafes per un suport de gelosia 10-C3000. El CTI de 50 kVA es col·locarà en el suport de fi de línia, situat en la parcel·la 143 del polígon 1, per al subministrament d'energia elèctrica en B.T. a l'explotació avícola.  
La LAMT projectada disposarà d'una longitud de 1.100 m i l'establiment d'11 suports fixos. El traçat de tota la línia en un entorn agrícola afecta terrenys d'utilitat pública i privada. Es reflecteix en una taula del projecte la relació dels terrenys (camí rural, CV-355 i privat) i les coordenades dels suports, longitud de línia. Aquesta instal·lació es considera com a complementària del projecte de l'activitat d'explotació, avaluant-se conjuntament amb aquesta.  
En els annexos al projecte es troben la instal·lació de control i prevenció contra incendis, estudi de seguretat i salut i integració paisatgística.  
  
Tramitació administrativa  
En data 11 de maig de 2016 es rep de l'Ajuntament d'Aras de los Olmos la documentació de l'expedient de llicència ambiental i l'estudi d'impacte ambiental sobre el projecte d'explotació avícola d'engreix de pollastres en règim intensiu, sol·licitat per Juan Carlos Raga Marín, a situar en les parcel·les 143 i 149 del polígon 1 del terme municipal d'Aras de los Olmos. La documentació que consta en l'expedient de llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, és la següent:  
- Memòria agronòmica de l'explotació avícola d'engreix de pollastres com a document tècnic, de data juny de 2014.  
- Estudi d'avaluació d'impacte ambiental sobre el projecte de construcció i instal·lació d'explotació intensiva d'engreix de pollastre en el terme municipal d'Aras de los Olmos (València), amb data d'entrada en el dit ajuntament el 21 de gener de 2016.  
- Informe agropecuari, de data 21 de novembre de 2014, en compliment de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, es rep favorable de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua.  
  
Segons aquest informe, la memòria presentada és suficient per a avaluar les instal·lacions segons la normativa general i específica del bestiar avícola, Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, i Reial decret 1084/2005, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions avícoles, i Reial decret 692/2010, de normes mínimes per a la protecció dels pollastres destinats a la producció de carn; i la ubicació de les instal·lacions compleixen les distàncies previstes per l'article 54 de la Llei 6/2003, de ramaderia, de la Comunitat Valenciana.  
- Informe urbanístic de data 10 de març de 2016, emés per l'enginyera tècnica municipal, a petició de Juan Carlos Raga Marín, sobre la compatibilitat urbanística de l'actuació sol·licitada, construcció de nau per a granja avícola, en què s'informa:  
- La qualificació urbanística de les parcel·les 143 i 149 del polígon 1, és de sòl no urbanitzable comú.  
- L'activitat no requereix declaració d'interés comunitari, d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 desembre, del sòl no urbanitzable.  
- Les característiques de l'actuació sol·licitada compleixen les condicions de parcel·la mínima, edificabilitat i distàncies (a límits >7,5 i camins >15m) i a sòl urbà, exigides pel planejament urbanístic d'aplicació vigent, el Pla general d'ordenació urbana d'Aras de los Olmos de 21 de desembre de 2001.  
En conseqüència, l'actuació sol·licitada és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal.  
- Informe de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, emés el 21 de novembre de 2014 d'acord amb les seues competències de caràcter territorial i urbanístic, i a la vista de l'informe del veterinari d'inspecció pecuària de l'oficina comarcal Els Serrans, informa favorablement sobre la construcció de nau per a granja avícola de 2.052 m² i dos magatzems tècnics de 25 m² cadascun (total superfície construïda 2.102 m²) en les parcel·les 143 i 149 del polígon 1 del terme municipal d'Aras de los Olmos.  
- Informe tècnic de l'activitat, emés favorablement per l'enginyer tècnic municipal el 7 de març de 2016, en relació amb la incidència de l'activitat sobre les matèries que són de competència municipal segons disposa les normes sectorials i les ordenances municipals aplicables.  
  
- Documentació sobre el tràmit d'exposició pública, consistent en una diligència del secretari de l'Ajuntament d'Aras de los Olmos on consta que l'edicte es va exposar en el tauler d'anuncis de l'ajuntament i en el BOPB número 56, del 22 de març de 2016, pel termini de 20 dies, i en les notificacions als veïns immediats al lloc d'emplaçament de l'activitat; aquest tràmit d'exposició pública ha resultat sense al·legacions presentades.  
  
Petició de documentació i ampliació d'informació  
En data 10 d'agost de 2016, es remet escrit a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos en el qual se sol·licita, per a completar la documentació que integra l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental i iniciar el corresponent procediment d'avaluació ambiental d'aquesta explotació, un exemplar del projecte tècnic de l'activitat; realitzar la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental (EIA) juntament amb el projecte tècnic, mitjançant la seua notificació publicada en el BOP o DOGV, durant el termini de trenta dies i una vegada finalitzat enviar el certificat dels resultats obtinguts amb les al·legacions si n'hi ha.  
Altres aspectes de la documentació presentada que han d'esmenar-se, per mancança o insuficiència en la informació continguda, figuren a continuació:  
- Justificar la disponibilitat d'aigua suficient per a l'activitat en les parcel·les 143 i 149, mitjançant document formal de l'empresa subministradora d'aigua potable al municipi (on consten dades del seu origen, el volum disponible al seu nom i del seu ús per a ramaderia). En el cas de no poder-lo justificar, se sol·licitarà a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'autorització corresponent del proveïment d'aigua i destinada per a aquesta activitat ramadera.  
- L'informe obtingut de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, en aplicació de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià. Se'ns remetrà una còpia del document presentat en la Direcció General de Cultura i Patrimoni sobre els elements del patrimoni cultural que puguen veure's afectats pel projecte.  
- Document d'acceptació per persona autoritzada per a recollir i gestionar la gallinassa al final de cada cicle d'engreix, serà un gestor de residus i inscrit Sandach.  
- Es justificarà l'eliminació dels pollastres morts durant l'activitat, presentant el document d'acceptació o contracte amb l'associació encarregada de recollir els animals morts depositats en casetes.  
- Les restes de productes usats per a la desinfecció, prevenció i tractament de malalties dels pollastres són considerats residus perillosos (RP); aquestes restes i els seus envasos seran recollits en recipients adequats i entregats a gestor autoritzat d'aquests residus perillosos. Es justificarà aquesta mesura mitjançant el document d'acceptació realitzat pel respectiu gestor autoritzat.  
Resposta a la sol·licitud de documentació i informació complementària:  
1r.) El 14 d'octubre de 2016 es rep de l'Ajuntament d'Aras de los Olmos la documentació següent:  
- Projecte de construcció i instal·lació d'explotació intensiva per a pollastres d'engreix en el terme municipal d'Aras de los Olmos (València), tomo I: memòria i 10 annexos i tom II: plec de condicions, pressupost i plànols. (Visat el 9 de febrer de 2016 pel col·legi oficial d'enginyers tècnics agrícoles del centre-Albacete, i el 10 de febrer de 2016 pel col·legi oficial d'enginyers tècnics industrials d'Albacete).  
  
- Una còpia, en blanc i negre, del document «Prospecció arqueològica i etnogràfica Carramoya», per a la instal·lació d'una nau d'explotació intensiva de pollastres d'engreix, parcel·les 143 i 149, polígon 1, terme municipal d'Aras de los Olmos (València), així com còpia del registre d'entrada del document en la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport de data 28 d'abril de 2016.  
- Informe del tècnic municipal, de 5 d'octubre de 2016, sobre el subministrament d'aigua per a l'explotació avícola procedent de la xarxa de proveïment públic, no hi ha inconvenient, amb l'obtenció prèvia de l'autorització de l'activitat. Justificat amb informació extreta de la notificació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en renovar la concessió d'aigües subterrànies en el terme municipal d'Aras de los Olmos (València), amb destinació a proveïment i a ús ramader.  
«Aquesta Presidència en virtut de la facultat que li confereix l'article 33.2.1 del Reial decret 927/88, de 29 de juliol (BOE 31 d'agost), resol:  
1. Atorgar a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos l'aprofitament d'un volum màxim anual de 140.000 m³/any amb destinació a proveïment i a ús ramader, d'acord amb les característiques i condicions que s'indiquen.  
  
Termini pel qual s'atorga 25 anys  
Volum màxim anual (m³/any) 140.000 m³/any  
Proveïment: 103.715 m³/any  
Ús ramader: 36.285 m³/any  
Caudal màxim instantani (l/s): 20,26 l/s  
Títol-termini-autoritat: Resolució de data 2 de maig de 2012 de la Presidència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.»  
  
  
2n.) El 4 de gener de 2018 es rep de l'Ajuntament d'Aras de los Olmos la documentació següent, que completa la informació sol·licitada:  
- Informe del tècnic municipal, de 29 de desembre de 2017, sobre si hi ha suficient cabal d'aigua d'ús ramader per a proveir la referent explotació avícola, informa el següent:  
1. L'ús màxim per a proveïment per a ús ramader ha sigut de 15.940 m³ durant l'any passat 2016, és a dir un 44 % del total assignat per a granges.  
2. Segons el projecte presentat per l'interessat el consum estimat per pollastre és de 0,08 m³/any, per tant, l'estimació és de 3.088 m³/any i uns 20 m³/any per consum domèstic i neteja. En total 3.108 m³/any.  
  
3. Per això, no hi ha inconvenient perquè es puga concedir el subministrament d'aigua procedent de la xarxa de proveïment públic, per al desenvolupament d'aquesta activitat, amb l'obtenció prèvia de la corresponent autorització.  
S'hi adjunten:  
- Extracte de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, reflectit també en l'informe de 5 d'octubre de 2016, del tècnic municipal;  
- Taula amb les dades anuals del consum d'aigua de cada tipus de granja (11 de conills, 3 de pollastres, 3 porcs i 1 de bous), corresponent al període des de 2012 fins a 2016.  
- Dos plànols de la ubicació de tota la conducció d'aigua, des del punt de connexió a xarxa municipal pròxim al poble fins al depòsit d'aigua en la parcel·la 143, polígon 1, fins al punt de connexió a xarxa municipal pròxim al poble. En el 2n plànol de més detall la conducció serà en dos trams, un de 1.023 m i un altre de 213 m de longitud, fent coincidir el seu traçat amb camins i al costat de la CV-355 en un tros del tram curt ja prop de la connexió a la xarxa.  
En data 4 de maig de 2017, es remet escrit a l'Ajuntament d'Aras de los Olmos en què es reitera la documentació relativa al tràmit d'informació pública, que ha de realitzar-se respecte al projecte i l'estudi d'impacte ambiental mitjançant anunci en butlletí o diari oficial durant un termini no inferior a trenta dies, d'acord amb el que s'estableix en l'article 36.1 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, ja que en la documentació enviada el 14 d'octubre de 2016 es remet la publicació realitzada en el BOP de 22 de març per un període de vint dies.  
El 24 d'agost de 2017 l'Ajuntament d'Aras de los Olmos remet certificat de la informació pública realitzada mitjançant publicació en el BOP núm. 93 de 17 de maig de 2017 per un termini de 30 dies, en el qual s'indica que no s'han presentat al·legacions.  
En data 6 de febrer de 2018 s'incorpora, al referit expedient d'avaluació d'impacte ambiental, la documentació de l'expedient de consulta 185/2017-AMB sobre el projecte de línia elèctrica aèria de 20kV i centre transformador (CTI) de 50 kVA per al subministrament d'energia elèctrica a la present explotació avícola en el terme municipal d'Aras de los Olmos, de Juan Carlos Raga Marín.  
  
Consideracions ambientals  
Derivades dels valors ambientals de l'entorn:  
Les parcel·les que ocupa aquesta activitat d'engreix intensiu de pollastres, la 143 i 149, del polígon 1 del terme municipal d'Aras de los Olmos, estan situades al NO de la població d'Aras de los Olmos (1,2 km), paratge Carramoya. Formen part d'una extensa àrea de cultius (cereals de secà, de vinyes, oliveres i ametlers, principalment) amb cert pendent cap a barrancs que s'uneixen, i discorre, confrontat amb el poble, l'anomenat barranc del Tornajuelo. L'accés a les parcel·les o explotació avícola es fa pel Camí Reial de Santa Cruz de Moya a Aras, ja esmentat en l'apartat de descripció del projecte.  
  
La qualificació urbanística del terreny ocupat per l'explotació avícola és de sòl no urbanitzable comú, encara que hi ha en l'entorn i a cotes superiors als cultius, sòl forestal i més muntanyenc, amb les següents zones de protecció de la Xarxa Natura 2000: LIC Savinar d'Alpuente, LIC Alt Túria i ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete.  
  
Aquests espais protegits, mitjançant Decret 116/2017, d'1 de setembre, del Consell, han sigut declarats els LIC com a zona especial de conservació (ZEC) i s'aproven les normes de gestió d'aquests ZEC i de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA).  
L'emplaçament de la granja avícola mantindrà, aproximadament amb el punt més pròxim d'aquests espais protegits, una distància d'uns 3 km a l'est al LIC Savinar d'Alpuente; a 2 km al sud-oest està el LIC Alt Túria i a uns 700 metres al sud-oest la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete, que s'estén al sud-est per altres municipis amb l'espai de la serra del Negrete. Aquestes distàncies amb els LIC i ZEPA resulten prou allunyades perquè siguen afectades per l'activitat ramadera.  
  
No obstant això, encara que els ocells nidifiquen en el seu hàbitat o espai ZEPA, les àrees d'espai vital dels ocells de presa, com l'àguila cuabarrada, corresponen amb els terrenys de cultius de secà. En aquest aspecte sí que podrien veure's afectades negativament aquestes aus en el cas en què es posen sobre la línia elèctrica de 1.100 m de longitud que es projecta per a subministrar energia a la granja, la qual cosa requerirà mesures correctores en aquesta línia a fi d'evitar possibles afeccions, que s'adaptaran a les prescripcions establides en el Decret 1432/2008, de 29 d'agost, sobre prevenció i electrocució d'avifauna. En el document presentat en l'expedient 185/17-AMB, s'incorporen les mesures que s'estableixen en el decret esmentat.  
De les vies pecuàries classificades en el terme municipal d'Aras de los Olmos, no hi ha cap que es veja afectada o pròxima al lloc de l'emplaçament de l'explotació avícola. Les més pròximes són l'assagador de Covatilla que està a 4,50 km al nord-est de la zona d'estudi, i l'assagador de Castella que queda a 10 km en direcció sud.  
A) En l'apartat sobre els elements ambientals susceptibles d'impacte descrits en l'estudi d'impacte ambiental, es recullen els següents:  
  
1. Sobre el mitjà socioeconòmic en la fase d'execució i de funcionament, exposa l'efecte positiu sobre l'activitat econòmica i els llocs de treball en la fase d'execució, que indica una bona acceptabilitat del projecte. En la fase de funcionament indica que encara que l'activitat genera sorolls i olors, no és previsible que afecte negativament de manera significativa per la inexistència d'habitatges en els voltants i per les mesures que s'estableixen per a minimitzar els efectes.  
  
2. Sobre la fauna i flora indica que no s'esperen efectes significatius perquè no està situada en un lloc afectat per figures de protecció.  
  
No obstant això, cal indicar que atesa la proximitat de la zona ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete l'espai vital de l'avifauna pot resultar afectat per la presència de la línia de subministrament elèctric de la nau. Per això s'incorporen mesures correctores addicionals.  
  
3. Sobre el sòl, a més de l'ocupació de sòl i les accions en la fase de construcció, destaca la possible contaminació per l'impacte que es pot generar pel fem o els abocaments al sòl dels diferents tipus de residus. Indica que no serà significatiu, ja que tant el fem com els residus dels elements químics i les aigües residuals sanitàries que es generen en l'explotació s'entregaran a gestor autoritzat.  
  
4. Sobre l'aire, d'una banda les emissions a l'atmosfera a causa de l'estabulació dels animals (amoníac NH3, metà CH4, òxid nitrós N2O i olor H2S), a les derivades del mateix funcionament de l'activitat (NOX pels calefactors de la nau i xicotetes instal·lacions de combustió, CO2, etc., així com l'emissió d'olors.  
5. Sobre l'aigua: indica que l'explotació no afectarà la xarxa de drenatge superficial de les aigües pluvials ni les aigües subterrànies. Respecte a l'aigua de proveïment, es realitzarà mitjançant connexió a la xarxa municipal. Presenta projecte del traçat de la conducció per a connectar a la xarxa.  
Indica un balanç de consum d'aigua que ja ha sigut exposat en la descripció del projecte.  
6. Sobre el paisatge: indica que la instal·lació se situa en una zona plana, on no existeixen altres instal·lacions de similars característiques, a més s'adaptaran el màxim possible a l'entorn amb coloracions mat d'acord amb les tonalitats naturals dels voltants, per la qual cosa la incidència en el paisatge no es preveu que supose una afecció significativa.  
  
7. Sobre patrimoni historicoartístic, indica que en el cas que aparegueren restes durant l'execució del projecte, abans de continuar, haurà de garantir-se el seu control arqueològic.  
Respecte d'això, cal indicar que el promotor va presentar el 28 d'abril de 2016 en la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport el document de Prospecció arqueològica i etnogràfica Carramoya.  
Cal puntualitzar que en el cas que es produïsca qualsevol troballa que afecte elements del patrimoni historicoartístic, s'haurà de procedir d'acord amb el que s'estableix en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
B) Les mesures correctores que es proposen en l'estudi es refereixen tant a la fase construcció com a les de funcionament, no s'aprofundeix en aquest apartat en les que resulten més rellevants pel risc de contaminació que pot generar, com és la gestió dels diferents tipus de residus que es poden generar (fem, cadàvers residus veterinaris, abocaments, etc.).  
Sobre el sòl indica com a mesura correctora que no s'emmagatzemarà fem en l'exterior de la nau.  
No obstant això, l'aplicació de mesures correctores es desprén del document complet de l'estudi d'impacte ambiental i del projecte de l'activitat, en el qual exposa:  
- La gallinassa anirà directament des de la nau al camió de transport de gestor autoritzat. Indica que no s'emmagatzemarà gallinassa a l'exterior de la nau. Presenta contracte de gestor Sandach per a la retirada.  
- Els animals morts es revisaran diàriament i es retiraran a un depòsit estanc. Presenta un document d'adhesió a Seguros RGA. Així mateix indica que abans de l'inici de l'activitat es realitzarà un contracte per a la retirada de cadàvers.  
- Per a la gestió de residus perillosos presenta contracte amb l'empresa Acriporte, situada a Terol.  
- Les aigües residuals sanitàries es recullen en depòsit estanc. No obstant això, cal assenyalar que hauran de ser recollides per gestor autoritzat.  
C) L'estudi planteja un pla de vigilància control i seguiment, tant en les fases del projecte com en la de funcionament.  
En aquesta última les activitats a desenvolupar serà la del control de l'eficàcia de les mesures correctores i protectores, així com el tractament i gestió adequats dels residus produïts en l'explotació.  
El pla conclou en una sèrie de mesures de control de les accions amb impactes associats. No obstant això, entre aquestes indica «Que el fem de la nau mai siga depositat fora del femer», quan al llarg de la documentació no es desprén que s'executarà un femer, sinó més aviat al contrari, que la gallinassa es carregarà directament en el camió de recollida.  
Del que s'ha exposat anteriorment, cal posar l'accent en les qüestions més rellevants des del punt de vista preventiu i corrector dels impactes ambientals que es poden produir, i que cal completar respecte al que planteja el projecte i l'estudi d'impacte ambiental d'aquest.  
  
L'avaluació d'impacte ambiental s'ha realitzat sobre la base dels documents de l'estudi d'impacte ambiental i projecte de l'activitat que s'han elaborat per a una capacitat productiva de 38.600 places, incorporant per a aqueixa capacitat l'estimació de matèries primeres a utilitzar, recursos naturals (especialment l'aigua de proveïment) i residus a generar, d'acord amb aqueix nombre de places. Pel que no pertoca, d'acord amb la documentació aportada, que es plantege l'atorgament d'una llicència ambiental per a una capacitat superior.  
Respecte al procés de retirada del fem, com que el gestor autoritzat Sandach al qual s'entrega la gallinassa generada es troba a Villalpardo (Conca) a una distància de 120 km del municipi d'Aras de los Olmos, es considera necessària la instal·lació d'un femer, no previst en el projecte, per al cas en què per alguna situació accidental no es poguera realitzar en el mateix dia la retirada. D'acord amb la llei de ramaderia, estarà construït de formigó armat i impermeabilitzada tant la solera com les tres parets d'un 1 metre d'alçària, i el costat per on s'accedirà a l'interior tindrà a tot el llarg una recollida de lixiviats amb una reixeta, i protegit de les pluges amb una coberta.  
  
Per a la gestió de cadàvers, l'empresa presenta document de la sol·licitud d'adhesió a Seguros RGA de la Caja Rural de Albacete, Ciudad Real y Cuenca. No obstant això, per a la retirada periòdica dels cadàvers que es produïsquen en el funcionament normal de l'activitat, s'haurà d'acreditar que la retirada és realitzada per un gestor Sandach.  
Pel fet que es té previst, per a refrigerar a l'estiu, utilitzar en la instal·lació un sistema de nebulització d'aigua, haurà d'aplicar el que s'estableix en el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
Respecte a l'afecció al patrimoni historicoartístic, en l'estudi realitzat es descriu el terreny com una zona molt antropitzada de terrenys de cultiu en els quals s'han produït molts moviments de terra, i no s'hi aprecien elements del patrimoni arquitectònic, paleontològic ni etnològic. Únicament s'han localitzat algunes restes de ceràmica en una part de la parcel·la en la qual no es produirà cap intervenció, i la procedència de la qual s'estima que s'ha produït per efecte d'abocaments des d'un altre origen diferent del de la ubicació del projecte. No obstant això, prèviament a l'autorització del projecte, haurà de comptar amb l'informe definitiu establit en l'article 11 de la Llei.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, d'acord amb l'apartat 1-h de l'annex I del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015,de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació avícola d'engreix en les parcel·les 143 i 149, del polígon 1, en el paratge Carramoya del terme municipal d'Aras de los Olmos (València), el promotor del qual és Juan Carlos Raga Martín, sempre que es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i altra documentació que hi ha en l'expedient, i s'adopten els condicionants indicats en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Addicionalment a les mesures adoptades en el projecte, s'estableixen les condicions següents:  
1. La present avaluació d'impacte ambiental i els seus impactes associats es realitza per a una capacitat productiva de 38.600 places.  
2. Amb anterioritat a l'autorització substantiva del projecte s'obtindrà l'informe favorable de l'òrgan competent en matèria del patrimoni cultural valencià, d'acord amb el que s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana del patrimoni cultural valencià.  
3. S'haurà d'instal·lar un femer impermeabilitzat amb la capacitat suficient per a emmagatzemar-hi la gallinassa produïda durant un cicle productiu amb les característiques descrites en l'apartat de les consideracions ambientals.  
4. Per al procés de retirada de cadàvers, s'haurà d'acreditar que es realitza per gestor Sandach autoritzat per a això.  
5. Les aigües residuals sanitàries seran així mateix retirades i gestionades per gestor autoritzat.  
6. En la línia elèctrica de subministrament, que es considera com a instal·lació complementària per al funcionament de l'activitat, amb el fi d'evitar possibles afeccions a l'avifauna de la ZEPA Alt Túria i Serra del Negrete s'aplicaran mesures correctores adaptades a les prescripcions establides en el Decret 1432/2008, de 29 d'agost, sobre prevenció i electrocució d'avifauna.  
7. En cap moment podran abocar-se a l'exterior: les aigües de neteja procedents de les naus, els lixiviats del femer, crear zones d'acumulació de residus o zones on s'acumulen substàncies que puguen contaminar les aigües superficials o subterrànies.  
8. S'haurà de complir el que s'estableix en el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
9. S'ampliarà el programa de vigilància ambiental en relació amb la fase de construcció i la fase de funcionament incorporant-hi un registre que estarà disponible per al moment de qualsevol visita de control i inspecció de:  
- La gestió realitzada amb els materials excedentaris de la fase de construcció (terres i altres residus de la construcció), tenint en compte el Decret 200/2004.  
- Es portarà un registre on figure la data i quantitat retirada de la gallinassa per gestor Sandach.  
- Registre de la retirada de cadàvers per gestor Sandach autoritzat.  
  
- Registre de lliurament a gestor autoritzat per al buidatge del contingut de la fossa sèptica.  
- Si escau, registre de retirada de la bassa de lixiviats per gestor Sandach.  
10. Qualsevol modificació o ampliació de projecte, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores. En el cas en què es produïsca qualsevol modificació en la gestió dels residus haurà de comunicar-se a l'òrgan substantiu.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
  
Cinqué  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 11 de maig de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 21 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8480, del 06-02-2019 (2019/828)

RESOLUCIÓN de 21 de enero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 57/16-AIA Aras de los Olmos.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8480

Fecha DOGV
:   06-02-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/828

CVE


Fecha del documento
:   21-01-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de enero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la que se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 57/16-AIA Aras de los Olmos. [2019/828]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 57/16-AIA Aras de los Olmos.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 57/2016-AIA.  
Proyecto: explotación avícola de engorde de pollos (broilers).  
Localización: paraje Carramoya, polígono 1, parcelas 143 y 149 en el término municipal de Aras de los Olmos (Valencia).  
Promotor: Juan Carlos Raga Martín.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Aras de los Olmos.  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto de la instalación avícola de engorde de pollos o broilers promovido por Juan Carlos Raga Martín, ubicado en las parcelas 143 y 149 del polígono 1 en el término municipal de Aras de los Olmos, comarca de los Serranos (Valencia), tiene como objetivo obtener la licencia ambiental para llevar a cabo el engorde avícola intensivo con una capacidad productiva de 38.600 pollos de engorde por ciclo.  
Hay que señalar, que tanto el documento del estudio de impacto ambiental como el proyecto de la actividad redactados en enero de 2016, se refieren a una capacidad productiva de 38.600 pollos, sin embargo en el documento de la licencia ambiental se indica «Granja avícola de broilers hasta 40.000 plazas», así como en el escrito que presenta como «memoria agronómica» de 2014. Por lo que resulta necesario precisar que la presente evaluación de impacto ambiental se realiza para un máximo de 38.600 plazas con sus impactos asociados.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La explotación avícola proyectada en las parcelas 143 y 149 del polígono 1 (altitud 936 m.s.n.m.) paraje Carramoya, se sitúa al noroeste del núcleo de población de Aras de los Olmos en una zona con suaves pendientes dedicada al uso agrícola cuyos cultivos más abundantes son frutales y cereales de secano. Se accederá a través del Camino Real de Santa Cruz de Moya a Aras, que enlaza con la calle Camino Real en el casco urbano.  
La separación que mantendrá la explotación avícola a las poblaciones cercanas será de 1.100 m al sureste con el núcleo de población de Aras de Los Olmos, le sigue Losilla con una distancia de 5.300 m al norte, y a mayores distancias (> 8 km) otras poblaciones.  
Urbanísticamente, el terreno de las parcelas a ocupar por la explotación avícola tienen la calificación de suelo no urbanizable común y cumple con la normativa y el planeamiento vigente del plan general de ordenación urbana de Aras de los Olmos de fecha 21 de diciembre de 2001. Cumple la separación a lindes y caminos de >7,5 y >15 m, respectivamente, y cumple la distancia a suelo urbano exigida.  
La superficie total de las parcelas es 20.272 m², siendo la parcela 143 con 17.929 m² donde se colocará la nave avícola y la parcela 149 de menor tamaño (2.342 m²), de forma alargada que linda por el sureste de la parcela 143 y llega hasta el Camino Real de Santa Cruz de Moya a Aras, por donde se ha mencionado anteriormente que se accederá a la granja avícola.  
Los terrenos de la parcela 143 (17.929 m²) se delimitarán mediante un vallado perimetral, con malla galvanizada romboidal de luz 5x5 cm y de 2 m de altura, situando en un lado de la misma la nave de engorde.  
La actividad de engorde de pollos intensiva se proyecta en una nave para una capacidad de 38.600 animales por ciclo, que se inicia a partir de pollitos con un día de vida hasta conseguir pollos de 2 a 2,10 kg de peso para llevarlos al matadero. Los animales son suministrados por la empresa productora mediante contrato de integración con el ganadero.  
La alimentación consiste en el aporte de pienso ad libitum de forma automatizada en platos-tolva, y para el agua se dispondrán de bebederos de tetina o cazoleta distribuidos en cinco líneas por la nave, se estima que cada bebedero abastecerá de agua a unos 10 pollos aproximadamente.  
El consumo medio de pienso es de 3,5 a 4,5 kg/animal y por ciclo, siendo la cantidad de pienso que se consumirá de unos 154.400 kg/ciclo.  
Se suministrarán piensos de tres tipos según la edad del animal (de inicio, crecimiento y acabado), que será almacenado en 2 silos con una capacidad de 12 t cada uno. De cada silo parte el sistema de alimentación automático, formado por cuatro líneas de comederos elevables para así poder adaptarse a cada edad. Los comederos del tipo plato-tolva tendrán una capacidad para alimentar a 60 pollos cada comedero.  
  
Los animales, el pienso, los medicamentos y demás material necesario es suministrado por la empresa integradora que se encarga de todo el proceso productivo, desde el nacimiento hasta el sacrificio de los animales.  
El abastecimiento de agua potable a la explotación avícola procederá de la red municipal. El consumo de agua corresponde a las necesidades de los animales estimada en 887 m³/día (0,23 l/dia x 38.600 pollos). Se instalará de un depósito de 30.000 litros que permitirá asegurar el suministro durante tres días mínimo en puntas de máximo consumo o solucionar cualquier problema que afecte al suministro de agua potable. La cantidad estimada se ajusta al rango contemplado en la guía de MTDs del sector avícola.  
Las estimaciones de consumo anual que realiza se resumen en:  
- Abastecimiento de los pollos: 1 l/ciclo pollo x 6 ciclos/año x 38.600 pollos= 2.54760 m³/año.  
- Aseo del personal que trabaja en la explotación: 50 l/trabajador/365 días= 18,25 m³/año.  
- Limpieza de las instalaciones: El consumo de limpieza anual se estima en cero porque se realiza en seco.  
Sin embargo, en el estudio agrozootécnico del proyecto se describe el proceso de limpieza y desinfección con posterioridad a la limpieza en seco, en el que se utiliza agua a alta presión.  
No obstante, considerando que la cantidad solicitada al ayuntamiento, con disponibilidad acreditada es de 3.108 m³/año, se considera que dentro de este volumen quedaría incluido el correspondiente para agua de limpieza, que de acuerdo con los datos de la guía de MTDs puede oscilar de 0,012-0,12 m³/m²al año (en 1.980 m² sería de 23,8 m³ a 237,6 m³), la cantidad de agua disponible sería suficiente para incluir todos los consumos de agua necesarios incluidos los de otros fines como la refrigeración o la calefacción.  
El ciclo productivo es del orden de 45-49 días de engorde más 12 días de vacío sanitario se consigue al año una media anual de 5,8 a 6 ciclos productivos. El vacío sanitario se realiza una vez retirados los pollos para recoger todo el estiércol y hacer la limpieza y desinfección de las instalaciones dejándolas disponibles para iniciar otro ciclo productivo.  
La cantidad estimada de gallinaza generada es de 9.650 t/año, según la tabla VI del código valenciano de buenas prácticas agrarias, Guía de MTD de explotaciones intensivas de aves en la Comunidad Valenciana.  
Después de cada ciclo productivo se sacará de la nave toda la gallinaza existente, aproximadamente 1.600 t/ciclo, a las zonas exteriores delante de las puertas, y de ahí se pasará al camión de transporte del gestor Recimán Sociedad Cooperativa autorizado Sandach núm. S16248001, ubicada en Villalpardo (Cuenca) que se encargará de gestionarla adecuadamente. No se prevé el almacenamiento de gallinaza en el exterior de la nave, ni la instalación de estercolero para almacenamiento provisional de la gallinaza.  
Tras la retirada de la gallinaza se procede a realizar las labores de limpieza y desinfección y de un vacío sanitario.  
Las zonas exteriores por donde se depositará la gallinaza, a espera de cargar el camión del gestor autorizado, estarán pavimentadas con solera de hormigón de 12 cm de espesor (HA-25/P/20/IIa N/mm²) para evitar posibles filtraciones, y el resto de superficie exterior y de tránsito de vehículos delimitadas, se rellenarán con zahorra compactada una vez retirada la capa vegetal.  
La nave contará con los sistemas mecánicos auxiliares, de extractores/ventiladores, calefacción, etc., imprescindibles para garantizar el control y modificaciones de los parámetros ambientales de humedad, temperatura y refrigeración necesarios para los pollos, con una densidad, en esta explotación, de 38 kg máximo de peso vivo por metro cuadrado de zona utilizable o cebadero de 1.980 m² donde crecerán los pollos hasta que se lleven al matadero.  
Los pollos se criarán sobre una cama o yacija de material absorbente (viruta de serrín, paja trillada, cascarilla de arroz, etc.) dependiendo de si se trata de invierno o verano, que junto con los excrementos genera la gallinaza o estiércol. Es necesario mantener la cama en adecuadas condiciones para conseguir buenos resultados y evitar problemas sanitarios; las camas húmedas, con más del 25 % de humedad, producen en la canal del pollo defectos rechazables como suciedad, ampollas inflamatorias y decoloraciones sobre todo a nivel de la pechuga, pues los broilers pasan cerca del 80 % de su tiempo echados.  
El control de la temperatura es muy importante, ya que los pollitos son muy sensibles a las variaciones de la misma; hasta las tres semanas de edad el pollo no desarrolla su capacidad de termorregulación, así pues es recomendado bajar la temperatura de la semana anterior (26ºC) a 22ºC para la 3ª semana.  
El control de la humedad relativa va ligada al de la temperatura. Los mejores índices de conversión oscilan entre el 50-60 %; en el arranque de los pollitos la humedad debe ser más elevada, de 70 %, descendiendo progresivamente hasta valores de 50-60 %.  
La ventilación en el interior de la nave será forzada, mediante extracción por ventiladores. Con la ventilación se aporta oxígeno, se eliminan gases tóxicos (CO2, NH3, SH2, etc.), polvo, vapor de agua (por respiración de los animales, excrementos y derrames de bebederos) y se controla la temperatura ambiental.  
Esta explotación avícola, cuyo diseño general ha venido condicionado por la forma, dimensiones y acceso de la parcela, conlleva las construcciones e instalaciones siguientes:  
- La construcción de una nave rectangular, ubicada de NNE a SSO en un lateral dentro de la parcela 143, de dimensiones 140 x 15 m y 2.100 m² de superficie con una superficie útil o cebadero de 1.980 m². La estructura es metálica con la altura en cumbrera de 466 m, la cubierta a dos aguas y pendiente de 25 % está formada por panel sándwich de color teja exterior, y se dispondrá de un falso techo interior. El cerramiento lateral será de panel sándwich autoportante con núcleo aislante de espuma de poliuretano rígido, con doble chapa de acero prelacado de color mate blanco en concordancia con el entorno, fijados a los pilares de acero de la estructura.  
El pavimento interior de la nave destinado a cebadero consistirá en una solera de 15 cm de espesor, realizada con hormigón HA/P/20/IIaN/mm² con acabado fratasado. Tendrá pendiente de 1 %, hacia los laterales de la nave, al hormigón en el momento de su fabricación se le incorporará un aditivo para impermeabilizarlo.  
En todo el perímetro de la nave y edificaciones anexas existirá una acera, con leve pendiente hacia fuera, construida con hormigón HA-25/P/20/IIa N/mm² formando una solera de hormigón de 8 cm de espesor.  
Para la entrada/salida de animales y retirada de estiércol en la zona de cebadero, se utilizarán las 2 puertas de dos hojas de 370 x 370 m colocadas una en el frente delantero (al SSO) y otra en el trasero (al NNE) de la nave. Se podrá acceder al cebadero por uno de los laterales largos de la nave donde habrán unas 3 puertas de una hoja de tamaño 100 m ancho x 220 m alto.  
Se instalarán en la nave para ventilar el cebadero 80 ventanas metálicas (100 x 040 m) con trampilla automática y tela pajarera.  
Por el extremo suroeste de la nave y próximo al camino de acceso se encuentran las 2 edificaciones anexas, los 2 silos y el depósito de combustible.  
- 2 edificaciones anexas en la parte delantera de la nave (fachada SSO) de 25 m² cada una, destinadas una para aseo-vestuario, grupo generador e instalaciones técnicas y la otra para oficina y maquinaria y herramientas. Las puertas de entrada a cada anexo, de 1 m de ancha, se colocarán en el lado que es continuación al lateral largo de la nave. Entre ambos anexos está la puerta doble de acceso a la nave con un espacio o porche de entrada de 25,50 m².  
Las ventanas de estas construcciones, y en el aseo, serán correderas de aluminio y con persianas. Con vistas al cebadero se colocarán 2 unidades acristaladas, una en la zona de oficina y otra en la de instalaciones técnicas.  
- 2 silos de alimentación para el pienso instalados, sobre el terreno, junto a la nave en el extremo del lateral izquierdo (SSO), con una capacidad de 12 t cada uno.  
- Vado sanitario, formado por una solera de hormigón de 7 x 5 m y profundidad de 0,2 m junto a la puerta de acceso a la explotación que contendrá una solución con productos desinfectantes autorizados para la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación. También se tendrá disponible un equipo de desinfección portatil. La situación del vado se puede ver en el plano núm. 4 urbanización, retranqueos y distribución de instalaciones sobre plano catastral. enero 2016, del proyecto de construcción de la granja avícola.  
Se dispondrán pediluvios para la desinfección del calzado en la entrada a la oficina de la nave.  
- Calefacción de la nave. Se instalarán 4 calefactores de potencia 85 kW/ud. que usarán como combustible gas propano, para ello se instalará un depósito de GLP de 6650 litros.  
- Sistema de ventilación forzada mediante extracción por ventiladores, necesario para el aporte de oxígeno y eliminación de gases tóxicos (CO2, NH3, SH2, etc.). Se dispone 8 extractores laterales de 38.220 m³/h, 9 extractores laterales de 23.320 m³/h y 91 ventanas con rejillas automáticas de entrada de aire de 1,0 x 0,30 m. Garantizando la ventilación de las instalaciones en las épocas de máximo calor.  
- Para refrigerar en época veraniega se alternarán o complementará la instalación con un sistema de nebulización provisto de una bomba de alta presión con caudal de 8 l/minuto que impulsa el agua (a 60-70 bares) hacia las boquillas de nebulización, cuyo orificio de salida es de 0,2 mm.  
- Diariamente se revisará el alojamiento de los pollos, retirando los cadáveres detectados e introduciéndolos en bolsa de plástico hermética que se mantendrá separada de otro material, hasta que son retirados por un gestor autorizado. Se estima que habrá una tasa de mortalidad en torno al 4.5 % en cada ciclo productivo y supone un total aproximado de 1.737 cadáveres.  
La empresa presenta documento de la solicitud de adhesión a Seguros RGA de la Caja Rural de Albacete, Ciudad Real y Cuenca, para que en caso de accidente (plaga, fallos mecánicos que paralicen el control ambiental de aireación, temperatura, etc) cubra la retirada y destrucción de todos los cadáveres.  
- Residuos peligrosos generados y su eliminación. Los restos de medicamentos y restos del material usado, envases, y demás residuos obtenidos de los tratamientos de prevención y control de enfermedades de los animales; tubos fluorescentes y otros que contienen mercurio (0,5 kg/año), envases vacíos de productos químicos (2.5 kg/año). Se recogerán en un contenedor cerrado herméticamente y homologado.  
Se presenta documento de empresa gestora de residuos sanitarios ganaderos Acriporte con sede en Teruel que retiraría periódicamente (cada 6 meses) los residuos con código LER 180202, 180205, 150110 y 150111, en su respectivo envase cerrado herméticamente y homologado.  
- Los residuos asimilables a urbanos serán recogidos de forma separada (vidrio, papel y cartón, plástico, latas y bricks y basura orgánica) en diferentes contenedores, que serán trasladados para vertedero municipal de forma diaria la orgánica y cada 15 días el resto.  
- La cantidad de agua de uso ganadero necesaria y solicitada en el Ayuntamiento de Aras de los Olmos se estima un consumo por pollo de 0,08 m³/año y de 3.088 m³/año todos los animales, existiendo disponibilidad según justifica el técnico municipal en su informe de 4 de enero de 2018. Por consumo doméstico y limpieza serán unos 20 m³/año, resultando un total de agua necesaria para el funcionamiento de esta granja de 3.108 m³/año.  
Como ya se ha expuesto anteriormente, hay que indicar que en el consumo de agua, además de las necesidades de los animales, del aseo con ducha y limpieza, se requiere agua para el sistema de refrigeración y, cada fin de ciclo productivo, para la limpieza de la nave por baldeo a presión después de la realizada en seco (eliminación del polvo en suelo, paredes e instalaciones), pues se dice en proyecto que la nave es de «limpieza en seco». Pero que vistos los consumos de agua desglosados de acuerdo con la guía de MTDs del sector avícola, se estima que la cantidad de agua necesaria para el conjunto de la explotación se encuentra dentro del volumen solicitado.  
En el interior de la nave se tendrá la instalación de agua para cinco líneas de bebederos; la instalación para el sistema de refrigeración; la instalación para la medicación y la instalación en la red de tomas de agua para la limpieza sanitaria (baldeo).  
- El trazado de la red de agua potable para abastecer la explotación avícola desde el punto de conexión a red municipal próximo al pueblo hasta el depósito de agua en la parcela 143 polígono 1. Según planos de ubicación y de detalle, la conducción será en dos tramos uno de 1.023 m y otro de 213 m de longitud haciendo coincidir su trazado con caminos y junto a la CV-355 en un trozo del tramo corto ya cerca de la conexión a la red. Esta canalización se considera una instalación complementaria al proyecto, evaluándose conjuntamente con el mismo.  
- Para las aguas residuales procedentes del aseo y vestuario, se proyecta una red que las evacuen a un depósito enterrado de poliester reforzado con fibra de vidrio de una capacidad de 6 m³ (174 m Ø y 2,93 m de largo). Los gases generados en su interior serán eliminados al exterior a través de tubo superior vertical de PVC.  
- Para el suministro eléctrico a la explotación avícola, según el «Proyecto de LAMT de 20 kV y C.T.I. de 50 kVA» de octubre 2017, la empresa distribuidora de la zona fija el apoyo de entronque en la parcela 60 del polígono 6, sustituyendo el apoyo actual de presillas por un apoyo de celosía 10-C3000. El CTI de 50 kVA se colocará en el apoyo de fin de línea, situado en la parcela 143 del polígono 1, para el suministro de energía eléctrica en B.T. a la explotación avícola.  
La LAMT proyectada dispondrá de una longitud de 1.100 m y el establecimiento de 11 apoyos fijos. El trazado de toda la línea en un entorno agrícola afecta a terrenos de utilidad pública y privada. Se refleja en una tabla del proyecto la relación de los terrenos (camino rural, CV-355 y privado) y las coordenadas de los apoyos, longitud de línea. Esta instalación se considera como complementaria del proyecto de la actividad de explotación, evaluándose conjuntamente con la misma.  
En los anejos al proyecto se encuentran la instalación de control y prevención contra incendios, estudio de seguridad y salud e integración paisajística.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 11 de mayo de 2016 se recibe del Ayuntamiento de Aras de los Olmos la documentación del expediente de licencia ambiental y el estudio de impacto ambiental sobre el proyecto de explotación avícola de engorde de pollos en régimen intensivo, solicitado por Juan Carlos Raga Marín, a ubicar en las parcelas 143 y 149 del polígono 1 del término municipal de Aras de los Olmos. La documentación que consta en el expediente de licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, es la siguiente:  
- Memoria agronómica de la explotación avícola de engorde de pollos como documento técnico, de fecha junio de 2014.  
- Estudio de evaluación de impacto ambiental sobre el proyecto de construcción e instalación de explotación intensiva de engorde de pollo en el término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), con fecha de entrada en dicho ayuntamiento el 21 de enero de 2016.  
- Informe agropecuario, de fecha 21 de noviembre de 2014, en cumplimiento de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, se recibe favorable de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua.  
Según dicho informe, la memoria presentada es suficiente para evaluar las instalaciones según la normativa general y específica del ganado avícola, Ley 6/2003, de ganadería de la Comunitat Valenciana, y Real decreto 1084/2005, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones avícolas, y Real decreto 692/2010, de normas mínimas para la protección de los pollos destinados a la producción de carne; y la ubicación de la instalaciones cumplen las distancias previstas por el artículo 54 de la Ley 6/2003, de ganadería, de la Comunitat Valenciana.  
- Informe urbanístico de fecha 10 de marzo de 2016 emitido por la ingeniera técnica municipal, a petición de Juan Carlos Raga Marín, sobre la compatibilidad urbanística de la actuación solicitada, construcción de nave para granja avícola, informando lo siguiente:  
- La calificación urbanística de las parcelas 143 y 149 del polígono 1, es de suelo no urbanizable común.  
- La actividad no requiere declaración de interés comunitario, de acuerdo con la Ley 10/2004, de 9 diciembre, del suelo no urbanizable.  
- Las características de la actuación solicitada cumple las condiciones de parcela mínima, edificabilidad y distancias (a lindes >75 y caminos >15m) y a suelo urbano exigidas por el planeamiento urbanístico de aplicación vigente, el plan general de ordenación urbana de Aras de los Olmos de 21 de diciembre de 2001.  
En consecuencia, la actuación solicitada es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal.  
- Informe de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, emitido el 21 de noviembre de 2014 de acuerdo a sus competencias de carácter territorial y urbanístico, y a la vista del informe del veterinario de inspección pecuaria de la oficina comarcal Los Serranos, informa favorable a la construcción de nave para granja avícola de 2.052 m² y dos almacenes técnicos de 25 m² cada uno (total superficie construida 2.102 m²) en las parcelas 143 y 149 del polígono 1 del término municipal de Aras de los Olmos.  
- Informe técnico de la actividad, emitido favorable por el ingeniero técnico municipal el 7 de marzo de 2016, en relación con la incidencia de la actividad sobre las materias que son de competencia municipal según dispone las normas sectoriales y las ordenanzas municipales aplicables.  
- Documentación sobre el trámite de exposición pública, consistente en una diligencia del secretario del Ayuntamiento de Aras de los Olmos donde consta que el edicto se expuso en el tablón de anuncios del ayuntamiento y en el BOPV número 56, del 22 de marzo de 2016, por el plazo de 20 días, y en las notificaciones a los vecinos inmediatos al lugar de emplazamiento de la actividad, resultando de dicho trámite de exposición pública sin alegaciones presentadas.  
  
Petición de documentación y ampliación de información  
En fecha 10 de agosto de 2016, se remite escrito al Ayuntamiento de Aras de los Olmos en el que se solicita, para completar la documentación que integra el expediente de evaluación de impacto ambiental e iniciar el correspondiente procedimiento de evaluación ambiental de esta explotación, un ejemplar del proyecto técnico de la actividad; realizar la información pública del estudio de impacto ambiental (EIA) junto al proyecto técnico, mediante su notificación publicada en el BOP o DOGV, durante el plazo de treinta días y una vez finalizado enviar el certificado de los resultados obtenidos con las alegaciones si las hubiera.  
Otros aspectos de la documentación presentada que han de subsanarse, por su carencia o insuficiencia en la información contenida, se relacionan a continuación:  
- Justificar la disponibilidad de agua suficiente para la actividad en las parcelas 143 y 149, mediante documento formal de la empresa suministradora de agua potable al municipio (donde conste datos de su origen, el volumen disponible a su nombre y de su uso para ganadería). En el caso de no poderlo justificar, se solicitará a la Confederación Hidrográfica del Júcar la autorización correspondiente del abastecimiento de agua y destinada para esta actividad ganadera.  
- El informe obtenido de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, en aplicación del artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano. Se nos remitirá una copia del documento presentado en la Dirección General de Cultura y Patrimonio sobre los elementos del patrimonio cultural que puedan verse afectados por el proyecto.  
- Documento de aceptación por persona autorizada para recoger y gestionar la gallinaza al final de cada ciclo de engorde, será un gestor de residuos e inscrito Sandach.  
- Se justificará la eliminación de los pollos muertos durante la actividad, presentando el documento de aceptación o contrato con la asociación encargada de recoger los animales muertos depositados en casetas.  
- Los restos de productos usados para la desinfección, prevención y tratamiento de enfermedades de los pollos son considerados residuos peligrosos (RP's); estos restos y sus envases serán recogidos en recipientes adecuados y entregados a gestor autorizado de dichos residuos peligrosos. Se justificará tal medida mediante el documento de aceptación realizado por el respectivo gestor autorizado.  
Respuesta a la solicitud de documentación e información complementaria:  
1.º) El 14 de octubre de 2016 se recibe del Ayuntamiento de Aras de los Olmos la siguiente documentación:  
- Proyecto de construcción e instalación de explotación intensiva para pollos de engorde en el término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), tomo I: memoria y 10 anejos y tomo II: pliego de condiciones, presupuesto y planos. (Visado el 9 de febrero de 2016 por el colegio oficial de ingenieros técnicos agrícolas del centro-Albacete, y el 10 de febrero de 2016 por el colegio oficial de ingenieros técnicos industriales de Albacete).  
- Una copia, en blanco y negro, del documento «Prospección arqueológica y etnográfica Carramoya», para la instalación de una nave de explotación intensiva de pollos de engorde parcelas 143 y 149, polígono 1, término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), así como copia del registro de entrada del documento en Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte de fecha 28 de abril de 2016.  
- Informe del técnico municipal, de 5 de octubre de 2016, sobre el suministro de agua para la explotación avícola procedente de la red de abastecimiento público no existe inconveniente, previo la obtención de la autorización de la actividad. Justificado con información extraída de la notificación de la Confederación Hidrográfica del Júcar al renovar la concesión de aguas subterráneas en el término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), con destino a abastecimiento y a uso ganadero.  
«Esta Presidencia en virtud de la facultad que le confiere el artículo 33.2.1 del Real decreto 927/88, de 29 de julio (BOE 31 de agosto), resuelve:  
1. Otorgar al Ayuntamiento de Aras de los Olmos el aprovechamiento de un volumen máximo anual de 140.000 m³/año con destino a abastecimiento y a uso ganadero, de acuerdo con las características y condiciones que se indican.  
  
Plazo por el que se otorga 25 años  
Volumen máximo anual (m³/año) 140.000 m³/año  
Abastecimiento: 103.715 m³/año  
Uso ganadero: 36.285 m³/año.  
Caudal máximo instantáneo (l/s): 2026 l/s  
Titulo-plazo-autoridad Resolución de fecha 2 de mayo de 2012 de la presidenta de la Confederación Hidrográfica del Júcar.»  
  
  
2.º) El 4 de enero de 2018 se recibe del Ayuntamiento de Aras de los Olmos la siguiente documentación, completando la información solicitada:  
- Informe del técnico municipal, de 29 de diciembre de 2017, sobre si existe suficiente caudal de agua de uso ganadero para abastecer la referente explotación avícola, informa lo siguiente:  
1. El uso máximo para abastecimiento para uso ganadero ha sido de 15.940 m³ durante el año pasado 2016, es decir unos 44 % del total asignado para granjas.  
2. Según el proyecto presentado por el interesado el consumo estimado por pollo es de 0.08 m³/año, por tanto, la estimación es de 3.088 m³/año y unos 20 m³/año por consumo doméstico y limpieza. En total 3.108 m³/año.  
3. Por ello, no existe inconveniente para que se pueda conceder el suministro de agua procedente de la red de abastecimiento público, para el desarrollo de dicha actividad, previa la obtención de la correspondiente autorización.  
Se adjuntan:  
- Extracto de la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, reflejado también en el informe de 5 de octubre de 2016, del técnico municipal;  
- Tabla con los datos anuales del consumo de agua de cada tipo de granja (11 de conejos, 3 de pollos, 3 cerdos y 1 de toros), correspondiente al periodo desde 2012 hasta 2016.  
- Dos planos de la ubicación de toda la conducción de agua, desde el punto de conexión a red municipal próximo al pueblo hasta el depósito de agua en la parcela 143 polígono 1 hasta el punto de conexión a red municipal próximo al pueblo. En el 2º plano de más detalle la conducción será en dos tramos, uno de 1.023 m y otro de 213 m de longitud, haciendo coincidir su trazado con caminos y junto a la CV-355 en un trozo del tramo corto ya cerca de la conexión a la red.  
En fecha 4 de mayo de 2017, se remite escrito al Ayuntamiento de Aras de los Olmos reiterando la documentación relativa al trámite de información pública, que debe realizarse respecto al proyecto y el estudio de impacto ambiental mediante anuncio en boletín o diario oficial durante un plazo no inferior a treinta días, de acuerdo con lo establecido en el artículo 36.1 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental, ya que en la documentación enviada el 14 de octubre de 2016 se remite la publicación realizada en el BOP de 22 de marzo por un periodo de veinte días.  
El 24 de agosto de 2017 el Ayuntamiento de Aras de Los Olmos remite certificado de la información pública realizada mediante publicación en el BOP Núm. 93 de 17 de mayo de 2017 por un plazo de 30 días, en el que se indica que no se han presentado alegaciones.  
En fecha 6 de febrero de 2018 se incorpora, al referido expediente de evaluación de impacto ambiental, la documentación del expediente de consulta 185/2017-CON sobre el proyecto de línea eléctrica aérea de 20kV y centro transformador (CTI) de 50 kVA para el suministro de energía eléctrica a la presente explotación avícola en el término municipal de Aras de los Olmos, de Juan Carlos Raga Marín.  
  
Consideraciones ambientales  
Derivadas de los valores ambientales del entorno:  
Las parcelas que ocupa esta actividad de engorde intensivo de pollos, la 143 y 149, del polígono 1 del término municipal de Aras de los Olmos, están situadas al NO de la población de Aras de los Olmos (1,2 km), paraje Carramoya. Forman parte de una extensa área de cultivos (cereales de secano, de vides, olivos y almendros, principalmente) con cierta pendiente hacia barrancos que se unen, y discurre colindando con el pueblo el llamado barranco del Tornajuelo. El acceso a las parcelas o explotación avícola se hace por el Camino Real de Santa Cruz de Moya a Aras, ya mencionado en el apartado de descripción del proyecto.  
La calificación urbanística del terreno ocupado por la explotación avícola es de suelo no urbanizable común, aunque existen en el entorno y a cotas superiores a los cultivos, suelo forestal y más montañoso, con las siguientes zonas de protección de la Red Natura 2000: LIC Sabinar de Alpuente, LIC Alto del Turia y ZEPA Alto del Turia y Sierra de Negrete.  
Estos espacios protegidos, mediante Decreto 116/2017, de 1 de septiembre, del Consell, han sido declarados los LIC's como zona especial de conservación (ZEC) y se aprueban las normas de gestión de tales ZEC y de la zona de especial protección para las aves (ZEPA).  
El emplazamiento de la granja avícola mantendrá, aproximadamente con el punto más próximo de estos espacios protegidos, una distancia de unos 3 km al este al LIC Sabinar de Alpuente; a 2 km al suroeste está la LIC Alto del Turia y a unos 700 metros al suroeste la ZEPA Alto del Turia y Sierra de Negrete, que se extiende al sureste por otros municipios con el espacio de la Sierra de Negrete. Estas distancias con los LIC's y ZEPA resultan lo suficientemente alejadas como para que no sean afectados por la actividad ganadera.  
No obstante, aunque las aves nidifican en su hábitat o espacio ZEPA, las áreas de campeo de las aves de presa, como el aguila perdicera, corresponden con los terrenos de cultivos de secano. En este aspecto sí que podría verse afectadas negativamente estas aves en el caso en el que pudieran campear sobre el tendido eléctrico de 1.100 m de longitud que se proyecta para suministrar energía a la granja, lo que requerirá medidas correctoras en dicho tendido con el fín de evitar posibles afecciones, que se adaptarán a las prescripciones establecidas en el Decreto 1432/2008, de 29 de agosto, sobre prevención y electrocución de avifauna. En el documento presentado en el expediente 185/17-CON se incorporan las medidas que se establecen en el precitado decreto.  
De las vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Aras de los Olmos, no hay ninguna que se vea afectada o próxima al lugar del emplazamiento de la explotación avícola. Las más próximas son el Cordel de Covatilla que está a 4,50 km al noreste de la zona de estudio, y el cordel de Castilla que queda a 10 km en dirección sur.  
A) En el apartado sobre los elementos ambientales susceptibles de impacto descritos en el estudio de impacto ambiental, se recogen los siguientes:  
1. Sobre el medio socioeconómico en la fase de ejecución y de funcionamiento, expone el efecto positivo sobre la actividad económica y los puestos de trabajo en la fase de ejecución, indicando una buena aceptabilidad del proyecto. En la fase de funcionamiento indica que aunque la actividad genera ruidos y olores, no es previsible que afecte negativamente de manera significativa por la inexistencias de viviendas en las inmediaciones y por las medidas que se establecen para minimizar los efectos.  
2. Sobre la fauna y flora indica que no se esperan efectos significativos porque no se encuentra ubicada en un lugar afectado por figuras de protección.  
No obstante, hay que indicar que dada la proximidad de la zona ZEPA Alto del Turia y Sierra de Negrete el área de campeo de la avifauna puede resultar afectada por la presencia de la línea de suministro eléctrico de la nave. Por lo que procede incorporar medidas correctoras adicionales.  
3. Sobre el suelo, además de la ocupación de suelo y las acciones en la fase de construcción, destaca la posible contaminación del mismo por el impacto que se puede generar por el estiércol o los vertidos al suelo de los diferentes tipos de residuos. Indica que no será significativo, puesto que tanto el estiércol como los residuos de los elementos químicos y las aguas residuales sanitarias que se generen en la explotación se entregarán a gestor autorizado.  
4. Sobre el aire, por un lado las emisiones a la atmósfera debido a la estabulación de los animales (amoniaco NH3, metano CH4, óxido nitroso N2O y olor H2S), a las derivadas del propio funcionamiento de la actividad (NOX por los calefactores de la nave y pequeñas instalaciones de combustión, CO2, etc., así como la emisión de olores.  
5. Sobre el agua: indica que la explotación no afectará a la red de drenaje superficial de las aguas pluviales ni a las aguas subterráneas. Respecto al agua de abastecimiento, se realizará mediante conexión a la red municipal. Presenta proyecto del trazado de la conducción para conectar a la red.  
Indica un balance de consumo de agua que ya ha sido expuesto en la descripción del proyecto.  
6. Sobre el paisaje: indica que la instalación se ubica en una zona llana, donde no existen otras instalaciones de similares características, además se adaptarán lo máximo posible al entorno con coloraciones mate acorde con las tonalidades naturales de los alrededores, por lo que la incidencia en el paisaje no se prevé que suponga una afección significativa.  
7. Sobre patrimonio histórico-artístico, indica que en el caso de que aparecieran restos durante la ejecución del proyecto, antes de continuar, deberá garantizarse su control arqueológico.  
A este respecto hay que indicar que el promotor presentó el 28 de abril de 2016 en la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y deporte el documento de Prospección arqueológica y etnográfica Carramoya.  
Hay que puntualizar que en el caso de que se produzca cualquier hallazgo que afecte a elementos del patrimonio histórico-artístico se deberá de proceder de acuerdo con lo establecido en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
B) Las medidas correctoras que se proponen en el estudio se refieren tanto a la fase construcción como a las de funcionamiento, no profundizando en este apartado en las que resultan más relevantes por el riesgo de contaminación que puede generar, como es la gestión de los diferentes tipos de residuos que se pueden generar (estiércol, cadáveres residuos veterinarios, vertidos, etc).  
Sobre el suelo indica como medida correctora que no se almacenará estiércol en el exterior de la nave.  
No obstante, la aplicación de medidas correctoras se desprende del documento completo del estudio de impacto ambiental y del proyecto de la actividad, en el que expone:  
- La gallinaza irá directamente desde la nave al camión de transporte de gestor autorizado. Indica que no se almacenará gallinaza en el exterior de la nave. Presenta contrato de gestor Sandach para la retirada.  
- Los animales muertos se revisarán diariamente y se retirarán a un depósito estanco. Presenta un documento de adhesión a Seguros RGA. Asimismo indica que antes del inicio de la actividad se realizará un contrato para la retirada de cadáveres.  
- Para la gestión de residuos peligrosos presenta contrato con la empresa Acriporte, ubicada en Teruel.  
- Las aguas residuales sanitarias se recogen en depósito estanco. No obstante, hay que señalar que deberán ser recogidas por gestor autorizado.  
C) El estudio plantea un plan de vigilancia control y seguimiento, tanto en las fases del proyecto como en la de funcionamiento.  
En esta última las actividades a desarrollar será la del control de la eficacia de las medidas correctoras y protectoras, así como el tratamiento y gestión adecuados de los residuos producidos en la explotación.  
El plan concluye en una serie de medidas de control de las acciones con impactos asociados. No obstante entre ellas indica «Que el estiércol de la nave nunca sea depositado fuera del estercolero», cuando a lo largo de la documentación no se desprende que se vaya a ejecutar un estercolero, sino más bien al contrario, que la gallinaza se cargará directamente en el camión de recogida.  
De lo anteriormente expuesto, hay que hacer hincapié en las cuestiones más relevantes desde el punto de vista preventivo y corrector de los impactos ambientales que se pueden producir, y que es necesario completar respecto a lo que plantea el proyecto y el estudio de impacto ambiental del mismo.  
La evaluación de impacto ambiental se ha realizado en base a los documentos del estudio de impacto ambiental y proyecto de la actividad que se han elaborado para una capacidad productiva de 38.600 plazas, incorporando para esa capacidad la estimación de materias primas a utilizar, recursos naturales (especialmente el agua de abastecimiento) y residuos a generar, de acuerdo con ese número de plazas. Por lo que no cabe de acuerdo con la documentación aportada, que se plantee el otorgamiento de una licencia ambiental para una capacidad superior.  
Respecto al proceso de retirada del estiércol, siendo que el gestor autorizado Sandach al que se entrega la gallinaza generada se encuentra ubicado en Villalpardo (Cuenca) a una distancia de 120 kms del municipio de Aras de los Olmos, se considera necesaria la instalación de un estercolero, no previsto en el proyecto, para el caso en que por alguna situación accidental no se pudiera realizar en el mismo día la retirada. De acuerdo con la ley de ganadería, estará construido de hormigón armado e impermeabilizado tanto la solera como las tres paredes de un 1 metro de altura, y el lado por donde se acceda al interior del mismo tendrá a todo lo largo recogida de lixiviados con una rejilla, y protegido de las lluvias con una cubierta.  
Para la gestión de cadáveres, la empresa presenta documento de la solicitud de adhesión a Seguros RGA de la Caja Rural de Albacete, Ciudad Real y Cuenca. No obstante, para la retirada periódica de los cadáveres que se produzcan en el funcionamiento normal de la actividad, se deberá acreditar que la retirada se realizada por un gestor Sandach.  
Debido a que se tiene previsto, para refrigerar en verano, utilizar en la instalación un sistema de nebulización de agua, deberá aplicar lo establecido en el Real decreto 865/2003, de 4 de julio por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
Respecto a la afección al patrimonio histórico-artístico, en el estudio realizado se describe el terreno como una zona muy antropizada de terrenos de cultivo en los que se han producido muchos movimientos de tierra, no apreciándose elementos del patrimonio arquitectónico, paleontológico ni etnológico. Únicamente se han localizado algunos restos de cerámica en una parte de la parecela en la que no se va a producir intervención alguna, y cuya procedencia se estima que se ha producido por efecto de vertidos desde otro origen diferente al de la ubicación del proyecto. No obstante, previamente a la autorización del proyecto, deberá contar con el informe definitivo establecido en el artículo 11 de la Ley.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, de acuerdo con el apartado 1-h del anexo I del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos la Ley 21/2013 de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación avícola de engorde en las parcelas 143 y 149, del polígono 1, en el paraje Carramoya del término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), cuyo promotor es Juan Carlos Raga Martín, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente, y se adopten los condicionantes indicados en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Adicionalmente a las medidas adoptadas en el proyecto, se establecen las siguientes condiciones:  
1. La presente evaluación de impacto ambiental y sus impactos asociados se realiza para una capacidad productiva de 38.600 plazas.  
2. Con anterioridad a la autorización sustantiva del proyecto se obtendrá el Informe favorable del órgano competente en materia del patrimonio cultural valenciano, de acuerdo con lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
3. Se deberá instalar un estercolero impermeabilizado con la capacidad suficiente para almacenar la gallinaza producida durante un ciclo productivo con las características descritas en el apartado de las consideraciones ambientales.  
4. Para el proceso de retirada de cadáveres, se deberá acreditar que se realiza por gestor Sandach autorizado para ello.  
5. Las aguas residuales sanitarias serán asimismo retiradas y gestionadas por gestor autorizado.  
6. En la línea eléctrica de suministro, que se considera como instalación complementaria para el funcionamiento de la actividad, con el fín de evitar posibles afecciones a la avifauna de la ZEPA Alto del Turia y Sierra de Negrete se aplicarán medidas correctoras adaptadas a las prescripciones establecidas en el Decreto 1432/2008, de 29 de agosto, sobre prevención y electrocución de avifauna.  
7. En ningún momento podrán verterse al exterior: las aguas de limpieza procedentes de las naves, los lixiviados del estercolero, crear zonas de acumulación de residuos o zonas donde se acumulen sustancias que puedan contaminar las aguas superficiales o subterráneas.  
8. Se deberá dar cumplimiento a lo establecido en el Real decreto 865/2003, de 4 de julio por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
9. Se ampliará el programa de vigilancia ambiental en relación con la fase de construcción y la fase de funcionamiento incorporando un registro que estará disponible para el momento de cualquier visita de control e inspección de:  
- La gestión realizada con los materiales excedentarios de la fase de construcción (tierras y otros residuos de la construcción), teniendo en cuenta el Decreto 200/2004.  
- Se llevará un registro donde figure la fecha y cantidad retirada de la gallinaza por gestor Sandach.  
- Registro de la retirada de cadáveres por gestor Sandach autorizado.  
- Registro de entrega a gestor autorizado para el vaciado del contenido de la fosa séptica.  
- En su caso, registro de retirada de la balsa de lixiviados por gestor Sandach.  
10. Cualquier modificación o ampliación de proyecto, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras. En el caso en que se produzca cualquier modificación en la gestión de los residuos deberá comunicarse al órgano sustantivo.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en cu caso, de autorización del proyecto.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
  
Quinto  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 11 de mayo de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 21 de enero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML