Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7512, del 24-04-2015 (2015/3644)

RESOLUCIÓ de 17 d'abril de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 116/14-AIA Pedralba.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7512

Data del DOGV
:   24-04-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/3644

CVE


Data del document
:   17-04-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Pedralba](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 d'abril de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 116/14-AIA Pedralba. [2015/3644]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'estimació d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 116/14-AIA Pedralba.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 116/2014-AIA.  
Projecte: variant sud de Pedralba en la CV-377.  
Òrgan promotor: Diputació de València.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Pedralba (València).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la creació d'una variant per a alliberar de trànsit el nucli urbà de Pedralba i permetre l'enllaç de la CV-370 amb la CV-377.  
2. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
El projecte compta amb una longitud aproximada de 1.230 metres. L'actuació compta amb tres glorietes que permeten l'accés des de la variant al nucli urbà: una d'estes connecta amb la CV-377 (PK 0+130), una altra (PK 0+540) per a accedir a la xarxa viària urbana i l'última (PK 1+160) que connecta amb la CV-380.  
La secció tipus està formada per una calçada de set metres, voreres d'emergència d'1,50 metres i bermes de 0,50 metres. En alguns trams es disposa d'una senda de vianants de 3 m, que està separada de la calçada per un separador vegetal d'1,5 m.  
El drenatge transversal s'ha resolt amb onze obres inferiors, els diàmetres del qual oscil·len entre 600 mm i els quatre metres. Dos d'estes obres permeten la reposició del barranc (que creua en el PK 0+309) i de la séquia Major (en el PK 1+120).  
El termini d'execució de les obres és de dotze mesos. S'espera una IMD l'any 2017 (any de posada en servici) de 2.073 vehicles/dia/calçada.  
Està prevista la reposició dels servicis afectats, la demolició de trams de murs que delimiten els bancals actuals i tancaments de parcel·les, el desmuntatge d'elements com els fanals o senyals per a la seua reutilització i els accessos a les parcel·les contigües i camins.  
El criteri d'expropiació que s'hi ha empleat consistix en una franja de tres metres addicionals sobre l'ocupació de l'aresta de l'explanació de la carretera.  
S'ha previst il·luminar les glorietes i els seus accessos.  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Tramitació administrativa  
1. Actuacions de l'avaluació d'impacte ambiental  
En data 29 d'abril de 2013, es rep en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licitud de sotmetiment del projecte a avaluació d'impacte ambiental, acompanyada del document inicial del projecte. En data 30 de juliol de 2013, l'òrgan ambiental, després de consultar a les administracions públiques afectades i a les persones interessades, va determinar l'abast de l'estudi d'impacte ambiental (expedient 083/2013-CON).  
La Diputació de València va sotmetre el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística de la variant sud de Pedralba en la CV-377 a informació pública per mitjà de la publicació en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 172, de 22 de juliol de 2014, per un termini de 30 dies hàbils.  
En data 11 de setembre de 2014, la Diputació de València emet certificat del tràmit d'informació pública, en què indica que no s'han rebut al·legacions al projecte ni a l'estudi d'impacte ambiental.  
En paral·lel, la Diputació de València ha consultat en data 17 de juliol les administracions públiques afectades que havien sigut identificades per l'òrgan ambiental.  
En data 25 de setembre de 2014, la Diputació de València remet el certificat del resultat de la informació al públic. En data 15 d'octubre de 2014 la Diputació de València remitent el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística de la variant sud de Pedralba en la CV-377, a fi que es formule la declaració d'impacte ambiental.  
2. Consultes  
S'han realitzat consultes a les administracions públiques afectades, identificades en el document de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental, és a dir,  
De la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi ambient:  
 Direcció General de Medi Natural, per la seua competència en el Parc Natural del Túria, en espècies prioritàries i en vies pecuàries.  
 Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques, per la seua competència en paisatge i en la determinació del risc d'inundació.  
 Direcció General de Qualitat Ambiental, per la seua competència en la contaminació acústica i en la gestió de residus. No obstant això, no era necessari realitzar la consulta en relació amb la gestió de residus, ja que l'informe emés en la fase d'inici ja era concloent.  
Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, per la seua competència en patrimoni cultural valencià.  
Ajuntament de Pedralba.  
A continuació es resumixen els principals informes obtinguts com a resposta a les consultes realitzades.  
Informe del Servici de Vida Silvestre  
Realitzat el 27 d'agost de 2014, que informa el següent en matèria d'espècies:  
«[?] s'han tingut en consideració les espècies prioritàries lligades al llit del riu i, al seu torn, s'incorporen mesures per a evitar les afeccions a estes espècies i el seu ecosistema; l'execució de l'actual projecte de variant no produirà efectes significatius en les espècies prioritàries que es van assenyalar en l'informe anterior».  
Informe de vies pecuàries:  
Realitzat el 17 de juliol de 2013, que informa el següent en matèria de reposició de la via pecuària.  
«[...] Una de les glorietes projectades afectarà terrenys del Cordel de Castilla. Via pecuària legalment classificada en aquell acte administratiu, amb 37,61 metres d'amplària legal i necessària, però sense delimitació actualitzada [?]». D'acord amb l'article 13 de l'esmentada Llei 3/1995 i el punt 6.3.1 de la Instrucció de 13 de gener de 2012, «[?] hauria de disposar-se d'una calçada, o pas exterior, que circumval·le la glorieta projectada, degudament senyalitzat [?] i separat físicament de la circumval·lació viària.»  
Informe de Direcció General de Cultura:  
Realitzat el 10 d'abril de 2014, que informa el següent sobre l'afecció al patrimoni cultural:  
«[?] se substància favorablement l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
1. Respecte del patrimoni de naturalesa arquitectònica: no hi ha afecció.  
2. Respecte del patrimoni de naturalesa arqueològica: serà necessari el seguiment arqueològic dels desmuntes i desbrossaments previstos per a garantir el correcte estudi i salvaguarda de possibles vestigis d'interés arqueològic durant el desenrotllament de les obres.  
3. Respecte del patrimoni de naturalesa paleontològica: no hi ha afecció.  
4. Respecte del patrimoni de naturalesa etnològica: no hi ha afecció.»  
Informe de la Secció Forestal:  
Realitzat el 26 d'agost de 2014, que informa el següent sobre afecció a sòl forestal:  
«[...] els terrenys afectats per l'esmentat projecte no formen part de cap forest d'utilitat pública. [?] D'acord amb [?] PATFOR [?] els terrenys afectats per l'esmentat projecte no són terrenys forestals».  
Informe del Servici de Protecció i Control Integrat de la Contaminació:  
Realitzat el 4 de setembre de 2014, que informa el següent sobre la contaminació acústica:  
«[?] Una vegada revisada la documentació aportada, es realitza l'observació següent: encara que en l'estudi acústic s'indica que s'ha realitzat un pla de comprovació amb mesuraments in situ, no s'ha especificat la localització dels esmentats punts, quan es mesurarà, cada quant temps, etc.»  
Informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge:  
Realitzat el 4 de novembre de 2014, que informa el següent sobre l'afecció al paisatge:  
«[?] 1. El contingut de l'estudi d'integració paisatgística es considera prou per a valorar la incidència en el paisatge de la infraestructura projectada de conformitat amb el que establixen els articles 52 i 57 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana.  
2. L'estudi conté una sèrie de mesures d'integració paisatgística (el pressupost de la qual es troba arreplegat dins del projecte) que s'hauran de dur a terme en l'execució de la infraestructura, i que consistixen principalment en la realització de plantacions arbòries (fonamentalment en filera) i arbustives en determinats trams i punts de la infraestructura, que, si bé no arriben a conformar el bosc de galeria amb «plantació massiva d'arbratge a un costat i a l'altre de la variant i en tots els trams de servici afectats» pretés i reflectit en les seccions aportades, es considera que contribuiran a la seua integració.  
Així mateix, preveu algunes de la mesures requerides per este Servici, com el disseny de recorreguts de vianants que garantixen la continuïtat i connexió de la xarxa d'itineraris i camins locals i en l'àmbit del parc natural, amb la previsió de diversos passos transversals, i l'execució d'una senda de vianants de baixada al riu Túria en la part sud de la glorieta 3, àmbit de major aproximació de la infraestructura al llit i des del qual s'obtenen les vistes de major valor paisatgístic cap a este en l'actualitat. Quant al seu tractament, i d'acord amb el que s'ha informat amb anterioritat, no es considera justificada ni necessària l'ampliació i pavimentació dels nous vials identificats com a «reposició d'accessos directes» i «eix 8» (llevat que ja tingueren eixa amplària i es trobaren ja asfaltats o segellats).  
3. No obstant això, i a pesar de les condicions bàsiques citades com a premisses per al disseny (ajust del perfil longitudinal de la rasant al terreny amb cota suficient per a establir el drenatge transversal, permetent la connectivitat física i visual dels ciutadans amb el riu Túria), la veritat és que la cota de rasant de la infraestructura s'eleva en la major part del recorregut entre dos i tres metres sobre el terreny natural (arribant en algun punt als quatre metres), justificant-se este increment, fonamentalment, en el risc d'inundabilitat existent. Així mateix, la mitat final de traçat es manté en la traça inicial, argumentant-se la impossibilitat de desplaçar la glorieta 3 allunyant-la del llit, en este cas per l'increment econòmic que suposarien les expropiacions a realitzar.  
4. Quant a la possible adopció de mesures compensatòries «si fóra necessari, quan s'executen les obres», establida en l'Estudi d'Integració Paisatgística, es valorarà en eixe moment la verdadera afecció generada en relació amb les visuals de l'àmbit (des del riu cap al nucli urbà i viceversa), a fi de determinar la seua possible necessitat, i es podrà elaborar llavors un programa de paisatge per a la seua efectiva implementació.  
  
En tot cas, quant al tractament de l'espai resultant entre la variant i el sòl urbà del municipi requerit en el nostre anterior informe, a fi d'evitar la generació d'espais residuals que comporten la degradació d'este entorn al temps d'aconseguir l'efecte pretés amb la vegetació junt amb la infraestructura, i donada l'existència d'impactes paisatgístics importants i inevitables, resultarà necessària l'adopció de mesures compensatòries. Atés que este àmbit excedix el del projecte de la infraestructura objecte d'informe, es requerirà la urbanització i tractament paisatgístic d'este entorn en la tramitació del pla general del municipi, que es troba en tramitació i que haurà d'incorporar esta infraestructura.  
  
Per tot això, s'emet un informe favorable, sempre que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística, preventives i correctores, fixades en l'Estudi d'Integració Paisatgística, resumides en el punt 2 de l'apartat d anterior i incloses en el projecte elaborat, que hauran de materialitzar-se en l'execució de la infraestructura, i es modifique el disseny (amplària secció i ferm) dels camins de reposició i per a l'accés a propietats, i en especial el de «l'eix 8», adequant-los a les característiques dels existents. Quant a les mesures compensatòries indicades en l'Estudi, s'haurà de dur a terme la valoració requerida en el primer paràgraf del punt 4, a fi de determinar la seua necessitat i concreció, si és el cas, una vegada executada la infraestructura».  
Informe del Servici d'Ordenació del Territori:  
Realitzat el 6 de novembre de 2014, que informa el següent sobre el risc d'inundació:  
«[...] Vist que es presenta amb el projecte de construcció l'estudi d'inundabilitat que complix amb els articles 16 i 17 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA. [?] Vist que estes afeccions, segons el projecte i l'estudi d'inundabilitat presentats, queden reduïdes a 560 metres lineals amb nivells 2, 4, 5 i 6 de risc d'inundació derivats del perfil topogràfic que es planifica per a l'execució de la via. [?] Vist que els drenatges per als fluxos transversals provinents de la zona situada al nord de la població de Pedralba es dimensionen amb suficiència per a complir la capacitat de drenatge calculada per als cabals vehiculats per les seues conques [?].  
La plataforma de la carretera discorrerà sobre terraplé, d'entre dos i quatre metres d'altura el que facilitarà:  
 El drenatge dels fluxos transversals provinents del nord del nucli urbà.  
 La reducció de les afeccions d'inundabilitat de la via per a períodes de recurrència de 100 i 500 anys (T100 i T500), així com les seues repercussions sobre la zona urbana.  
La plataforma de la carretera, que discorrerà sobre terraplé, funcionarà com un dic de protecció del nucli urbà de Pedralba, enfront de les afeccions d'inundabilitat procedents del riu Túria, que incrementarà la seguretat d'este i tendirà a reduir la vulnerabilitat.  
En el projecte constructiu es resol satisfactòriament [?] l'evacuació dels fluxos provinents del nord del nucli urbà amb obres de fàbrica suficients [?].  
La plataforma de la carretera no incidix en l'increment del nivell de l'aigua en una proporció major del 10 per cent, complint així el que determina l'article 13 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA. A més, s'ha de considerar que la topografia del pla d'inundació determina que no s'incremente la superfície inundada.  
Les velocitats del flux desbordat del riu Túria que afecten la zona limítrofa sud de la població patixen, de forma general, un decreixement amb la construcció de la variant enfront de la situació sense variant construïda.  
La circulació compta amb la possibilitat d'ordenar una alternativa de pas per la població, en cas d'afecció per inundació de la variant proposada, per a casos d'emergència.  
[?] No obstant haurien de tindre's en compte les consideracions següents en interés d'assegurar, en major grau, el funcionament de la xarxa d'evacuació dels fluxos de pluja provinents de la zona nord del nucli urbà:  
Per a les ODT-9 i ODT-10, corresponents al drenatge de les conques C-21 i C-23 (amb cabals previstos superiors a 3m³/s, per a T500), hauria d'estudiar-se la possibilitat d'augmentar la capacitat de drenatge i la grandària de l'obra de fàbrica per a millorar les tasques de manteniment, donada la seua disposició i longitud.  
Per a una correcta continuació dels fluxos de drenatge de la zona nord del nucli urbà s'haurà d'acordar amb l'Ajuntament una ordenació adequada del sector AR-1 que permeta el pas franc d'estos a través de l'esmentat sector.  
L'Ajuntament haurà de tindre en consideració el compliment dels articles 27 i 28 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA en el sector AR-1 en la mesura que no comprometen ni perjudiquen les solucions de drenatge adoptades en el projecte de la variant sud.  
És imprescindible que es complisca l'article 36 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA, especialment pel que fa a la implantació d'un pla d'emergència que aborde la possible afecció de la variant a construir.  
[?] Vist que els paràmetres de càlcul utilitzats en l'estudi d'inundabilitat coincidixen amb els establits per a la realització del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), que les metodologies empleades per al càlcul de les afeccions d'inundabilitat es consideren adequades per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer [...] i valorant que els canvis que es produïxen sobre la cartografia indicada i sobre la de la revisió del PATRICOVA, no són substancials [...] en l'estat actual i el de la variant projectada, aportada per l'estudi d'inundabilitat del projecte de la variant sud de Pedralba (segona fase), es considera innecessari el compliment del tràmit d'aprovació de l'estudi d'inundabilitat presentat d'acord amb el que es determina en l'article 18 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA. [?] Per tot el que s'ha exposat, el projecte de construcció de la variant sud de Pedralba (segona fase) en la carretera CV-337 Pedralba a Gestalgar es troba afectat parcialment [?] pel risc d'inundació, la construcció de la qual es considera compatible, amb les consideracions exposades, segons les determinacions normatives del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana».  
  
Afeccions legals  
D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Segons l'article 48 del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, els projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental a l'empara del que disposa la Llei 2/1989, de 3 de març, i del seu Reglament de desplegament aprovat per Decret de 162/1990, de 15 d'octubre, hauran d'anar acompanyats d'un estudi d'integració paisatgística, substituint-se l'anàlisi d'impacte visual per l'esmentat estudi.  
D'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, estes són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables. Les actuacions de les comunitats autònomes hauran de garantir l'ús públic d'estes quan servisquen per a facilitar el trànsit ramader com quan s'adscriguen a altres usos compatibles o complementaris.  
  
Conforme a l'article 4 del Reial Decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició, els projectes d'execució d'obres hauran d'incloure un estudi de gestió de residus de construcció i demolició.  
Segons l'article 16 de la normativa del PATRICOVA els estudis d'inundabilitat poden concretar, ampliar o modificar a escala regional el risc d'inundació. Els dits estudis seran realitzats a l'escala adequada i elaborats per tècnic competent.  
Pel que fa al que establix l'article 53 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, el soroll produït per les infraestructures de transport existents en l'àmbit de la Comunitat Valenciana s'avaluarà seguint els procediments i criteris establits reglamentàriament. En els projectes de noves infraestructures a executar en la Comunitat Valenciana, s'adoptaran les mesures encaminades a complir els objectius de qualitat establits en la taula 1 de l'annex II, i hauran de fer-ne ús de la millor tecnologia disponible de protecció contra soroll i vibracions. En el supòsit en què la presència d'una infraestructura de transport ocasione una superació en més de 10 dB(A) dels límits fixats en la taula 1 de l'annex II avaluats pel procediment que reglamentàriament es determine, l'administració pública competent en l'ordenació del sector adoptarà un pla de millora de qualitat acústica tendent a reduir els nivells per davall de l'esmentat nivell de superació.  
Consideracions ambientals  
Les alternatives que conté l'estudi d'impacte ambiental són les mateixes que es van presentar en el document inicial. L'estudi de solucions es considerava adequat encara que es matisava la conveniència de plantejar un carril bici o passeig de vianants al llarg de la carretera, que finalment ha sigut integrat en la solució triada.  
La solució pot afectar l'espai protegit del Parc Natural del Túria, e ubicar-se la traça en àrea de protecció del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals. En concret, se situa en el sòl que queda entre el llit del riu Túria i el sòl urbanitzable previst pel planejament municipal.   
  
L'actuació s'ubica dins de la zona inundable de la vall del Túria, el risc d'inundació del qual és de grau 2.  
Es pot afectar la via pecuària Cordel de Castilla. D'acord amb el SIG en les quadrícules UTM 1 x 1 km consten les espècies prioritàries següents:  
 Parachondrostoma arrigonis (loina).  
Catàleg Espanyol d'Espècies Amenaçades: en perill d'extinció.  
Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades: annex I ?en perill d'extinció.  
Directiva d'hàbitats: annex II.  
 Chonsrostoma turiense (madrilla del Túria).  
Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades: annex II ?protegides.  
 Cobitis palúdica  
Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades: annex II ?protegides.  
La infraestructura pot afectar les unitats de paisatge de: nucli urbà de Pedralba, marge del riu Túria, barrancs de Xiva, Pedralba i Teula i turó Mojón.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
  
Sota este epígraf es pretén remarcar en els principals efectes generats per l'actuació, que són l'ocupació de sòl, fragmentació de l'hàbitat, l'impacte paisatgístic, la contaminació d'aigües i les molèsties sobre la població (sorolls i contaminació atmosfèrica).  
  
El sòl és un dels principals factors que es veuen perjudicats perquè l'execució de l'activitat en si presenta una ocupació del sòl significativa. Així mateix poden resultar afectats els sòls adjunts a la traça.  
Al ser un nou traçat, suposarà una fragmentació de l'hàbitat, dins del Parc Natural del Riu Túria, i una important barrera per a la fauna i per a l'accés des del nucli fins al riu, i un important impacte paisatgístic.  
  
En l'entorn de la glorieta 3, la infraestructura s'aproxima molt al riu Túria, per la qual cosa cal prestar especial atenció a la possible contaminació de les aigües del llit.  
Donada la proximitat entre l'actuació i el nucli urbà, es poden produir importants molèsties sobre la població, com ara sorolls i contaminació atmosfèrica.  
No s'espera que s'afecten béns d'interés patrimonial.  
2. Establiment de mesures correctores i/o protectores  
Durant l'execució de les obres, entre les mesures detallades per a controlar l'impacte d'ocupació del sòl, es realitzarà el jalonament del perímetre d'obres i de les superfícies auxiliars en el moment de replantejament. Les dites zones s'indica que s'ubicaran el més allunyat possible de les zones residencials i del riu, en alguna parcel·la erma. El Programa de Vigilància Ambiental inclou que de forma prèvia a l'emissió de l'acta de replantejament, l'equip de vigilància ambiental analitze la localització de les instal·lacions auxiliars, arreplega i emmagatzematge de materials, comprovant que se situen en aquelles zones de major capacitat d'acollida del medi.  
Els materials de farcit procediran de les terres excavades de la mateixa traça i de préstecs o pedreres existents i legalment establides. L'eliminació dels abocaments i runes, generats en fase de construcció, es realitzarà en abocadors controlats i en ubicacions on existisca autorització per a això. Està prevista la reutilització de la terra vegetal extreta de la traça. La seua arreplegada es realitzarà en cordons de secció trapezial, d'altura no superior a 2 metres. Si el temps d'arreplega supera l'any, se sembraran amb gramínies i lleguminoses.  
Es procedirà a ripar les superfícies ocupades temporalment durant l'execució de les obres. Els espais intersticials, desmuntes, terraplens i glorietes seran revegetades. En l'interior de les glorietes s'instal·laran també malles antiherbes i cudols.  
Per a reduir l'afecció sobre els llits d'aigua, s'arreplegaran les aigües residuals de les oficines i de les operacions de neteja i manteniment per a la seua depuració en obra o transport a la zona de tractament. Els parcs de maquinària estaran tancats i perfectament delimitats per tanca. En la zona pròxima a la glorieta 3 es crearà un solc i després un cavalló, a fi d'arreplegar abocaments accidentals. Així mateix, s'instal·larà una barrera antiturbidesa flotant en el riu, en el marge esquerre de l'esmentada rotonda. En el pla de mesures correctores d'impacte ambiental apareixen dibuixats el tancat provisional, el solc i cavalló de protecció i la barrera antiturbidesa.  
Atés que hi ha risc d'inundació en l'últim tram de la infraestructura, s'han dissenyat els paràmetres de la infraestructura en coherència amb la normativa del PATRICOVA. No obstant això, per a les ODT-9 i ODT-10, hauria d'estudiar-se la possibilitat d'augmentar la capacitat de drenatge i la grandària de l'obra de fàbrica per a millorar les tasques de manteniment, donada la seua disposició i longitud (condicionant 1.1 d'esta resolució).  
Per a evitar molèsties en la fauna aquàtica, es considera adequat l'ocupació d'estes últimes mesures (tancat provisional, solc i cavalló de protecció i barrera antiturbidesa.)  
Per a evitar danys a la vegetació, es protegiran amb un correcte jalonament els arbres dels camps de cultiu contigus amb les obres o arbres singulars (estos es determinaran en coordinació i sota supervisió de les autoritats del parc). Els treballs compliran amb el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
Per a protegir els impactes sobre el patrimoni cultural, s'haurà de realitzar el seguiment arqueològic dels desmuntes i desbrossaments previstos per a garantir el correcte estudi i salvaguarda de possibles vestigis d'interés arqueològic durant el desenrotllament de les obres (condicionant 1.2 d'esta resolució). En cas de troballes, s'haurà d'indicar a l'òrgan ambiental els resultats dels sondejos i seguiments arqueològics per mitjà de l'informe especial durant l'execució de l'obra del Programa de Vigilància Ambiental (epígraf següent) i es comunicarà a la Direcció General de Cultura (condicionant 2.7 d'esta resolució).  
  
Per a reduir la contaminació atmosfèrica, s'han previst les mesures protectores més freqüents com són l'ocupació de maquinària amb motors de baixa emissió contaminant, el manteniment de les màquines i vehicles periòdics, regs d'emprimació freqüents, coberta de camions amb tremuges, capa de llast de 30 cm de grossària en els accessos des del nucli a la trama i protectors de pols per a rodes. Es limita la velocitat dels vehicles en els accessos a les obres a 30 km/h.  
Per a reduir els nivells de soroll, durant la fase d'execució de les obres s'exigiran unes característiques determinades a la maquinària, el seu manteniment adequat i una planificació adequada de les obres (s'executaran les obres entre les 8 i les 22 h i es realitzarà una planificació de rutes per a vehicles pesats de manera que eviten el seu pas pel nucli urbà).  
Està prevista la gestió dels residus que es generen en l'obra. Abans de l'inici de l'obra, es dotarà de contenidors a les zones d'instal·lacions auxiliars i parc de maquinària.  
Durant la fase d'explotació, pel que fa a l'impacte paisatgístic, es proposa,  
 Creació de cobertes vegetals herbàcies, arbustives i arbòries en espais intersticials, desmuntes, terraplens i glorietes.  
 Creació d'itineraris de vianants per a donar accés al riu.  
 Condicionament dels itineraris de vianants amb terra vegetal, sembra manual i plantació d'espècies arbòries.  
No obstant això, no es considera necessari l'ampliació i pavimentació dels camins d'accés a propietats i l'eix 8, llevat que ja ho estiguen en l'actualitat, per la qual cosa es mantindran unes característiques semblants a les existents en l'entorn (condicionant 1.3 d'esta resolució).  
Està prevista la sembra manual d'herbàcies amb plantació o el cobriment amb terra vegetal en els talussos de la carretera. S'ha previst emprar espècies arbustives en paral·lel a la calçada i en alguna de les parcel·les expropiades. Les espècies triades es consideren apropiades i es valora l'esforç que es fa per reproduir un hàbitat típic de riberes de llit. No obstant això, es fan les recomanacions següents (condicionant 1.4 d'esta resolució):  
 Ulmus minor (om): encara que ecològicament es considera una espècie òptima, donat el problema de la grafiosi, es pot substituir per Celtis australis (lledoner).  
 Fraxinus angustifolia (fleix de fulla estreta), Populus alba (àlber) i Populus nigra (xop): són espècies pròpies de vegetació de ribera, per la qual cosa atés que hi ha una certa separació respecte al llit del Túria, es recomana emprar altres espècies més pròpies de zona agrícola, com Celtis australis (lledoner), Morus alba (morera) o Platanus hybrida (plàtan d'ombra).  
 Lavandula stoechas: es tracta d'un espígol propi de zones silícies, per la qual cosa pot canviar-se per Lavandula latifolis o Rosmarinus officinalis (romer).  
El disseny de les arquetes d'arreplega de cunetes i elements de drenatge fa que les arquetes de ruptura i pous funcionen com a areneres, retenint sòlids. Les operacions de manteniment de la carretera preveuen la neteja de cunetes i arquetes.  
S'aporta un estudi acústic, realitzat amb el mètode francés, que emet nivells acústics en sòl industrial i residencial compatibles amb els nivells sonors diürns i nocturns establits en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
Per a la reposició de la via pecuària s'ha disposat d'una vorera d'ample variable, exterior i que circumval·la la glorieta 3, separat amb un rastell de formigó d'uns 15 cm d'altura. Totes les actuacions dins de la via pecuària es comunicaran a la Direcció Territorial de Medi ambient de València, Secció Forestal, Vies Pecuàries. La via pecuària s'ha senyalitzat segons consta en el plànol 16 de mesures correctores d'impacte ambiental.  
Per a reduir la mortalitat de la fauna per atropellaments, l'estudi d'impacte ambiental indica que les obres de drenatge transversal denominades ODT-3, ODT-5, ODT-6, ODT-9 i ODT-10 han sigut adaptades per al compliment de les prescripcions tècniques de la publicació del Ministeri de Medi Ambient, ja que totes estes tenen un diàmetre igual o superior a 800 mm. No obstant això, les esmentades prescripcions establixen que quan s'adapten els drenatges de la carretera per a pas d'animals, estos tindran com mínim una dimensió de dos metres. Així doncs, només és vàlida l'adaptació de l'ODT-3, que consistix en dos marcs de 2,5x2 metres. També establix l'esmentada publicació que la densitat mínima de pas de fauna siga d'un pas cada 500 metres en hàbitats d'interés per a la conservació de la connectivitat ecològica. Per això es requerix que l'ODT-6 s'amplie a dos metres de diàmetre i que es col·loque entre el PK 1 i 1+100 un pas inferior específic per a xicotets vertebrats o una nova obra de drenatge transversal adaptada per al pas de xicotets mamífers, les dimensions mínimes de la qual siguen, en tot cas, superior als dos metres (condicionant 1.5 d'esta resolució).  
Per a evitar la contaminació lumínica, s'empraran lluminàries d'altura inferior a sis metres, enfront de l'altura de 10 metres que apareixen en el projecte (condicionant 1.6 d'esta resolució).  
La valoració econòmica de les mesures apareix arreplegada en els distints apartats del pressupost d'execució de l'obra. No obstant això, s'haurà d'adequar el seu contingut al d'esta resolució (condicionant 3 d'esta resolució).  
3. Programa de Vigilància Ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental establix l'existència d'un programa de vigilància i seguiment ambiental que pretén dur a terme un control durant la primera fase (d'execució de les obres) i durant la segona fase (de garantia de les obres). S'haurà d'establir una tercera fase que ocupe el període de funcionament de la infraestructura, com a mínim durant un any després del fi de la garantia (condicionant 2.1 d'esta resolució).  
  
Respecte del contingut del Programa de Vigilància Ambiental (PVA) en la primera fase, es considera adequat encara que s'ha de completar amb informació sobre els accessos a les obres, de manera que durant l'execució de les obres es reduïsquen les afeccions al nucli urbà (condicionant 2.2 d'esta resolució).  
L'estudi acústic preveu realitzar una campanya de mesuraments in situ a fi de verificar i comprovar que la nova infraestructura genera uns nivells d'immissió sonora, en les zones contigus. Els mesuraments es realitzaran junt amb els habitatges disseminats situats pròxims a la carretera. La freqüència durant el primer any serà un mesurament cada tres mesos i un mesurament cada sis mesos els següents anys.  
El contingut del PVA en la segona fase és adequat i serà el mateix contingut que s'analitze durant la tercera fase (condicionant 2.3 d'esta resolució).  
Durant la fase de segona, s'afegirà al contingut del PVA la valoració de l'afecció generada en relació amb les visuals de l'àmbit (des del riu cap al nucli urbà i viceversa), a fi de determinar si és necessària l'adopció de mesures compensatòries. En este cas, s'elaborarà un programa de paisatge, que serà remés a l'òrgan ambiental (condicionant 2.4 d'esta resolució).  
Establix la participació d'agents de la gestió ambiental, en particular, fixa que l'aplicació del Programa de Vigilància Ambiental compte amb un coordinador ambiental de la direcció d'obra i amb un vigilant ambiental del contractista. Durant la fase tercera, el PVA es durà a terme per l'òrgan substantiu (condicionant 2.5 d'esta resolució).  
Respecte de la gestió d'informació a l'òrgan ambiental, s'indica que s'emetran una sèrie d'informes dins del PVA. Durant la primera fase, estos informes es realitzaran durant la fase d'execució de les obres junt amb l'acta de comprovació de replantejament, amb caràcter ordinari amb periodicitat mensual, amb caràcter extraordinari quan existisca alguna afecció no prevista, informes especials (quan es generen impactes de magnitud superior als previstos) i junt amb l'acta de recepció. L'òrgan substantiu (bé directament, bé a través de la direcció d'obra) donarà trasllat dels esmentats informes a l'òrgan ambiental (condicionant 2.6 d'esta resolució). Respecte dels informes amb caràcter ordinari es considera necessari que s'envien estos informes amb una freqüència semestral (condicionant 2.7 d'esta resolució).  
Es generarà un informe especial quan es produïsca qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica. Es comunicarà este informe a la Direcció General de Cultura (condicionant 2.8 d'esta resolució).  
  
Durant la segona fase, estos informes es realitzaran durant la fase de garantia de les obres amb caràcter ordinari amb periodicitat semestral, amb caràcter extraordinari quan existisca alguna afecció no prevista i informe final (al finalitzar el període de garantia). De la mateixa manera, l'òrgan substantiu donarà trasllat dels esmentats informes a l'òrgan ambiental (condicionant 2.6 d'esta resolució). Respecte dels informes amb caràcter ordinari, es considera necessari que s'envien els dits informes amb una freqüència anual (condicionant 2.9 d'esta resolució).  
Durant la tercera fase (anualitat posterior a l'any de garantia), els informes es realitzaran amb caràcter ordinari amb periodicitat anual per l'òrgan substantiu (condicionant 2.9 d'esta resolució). De la mateixa manera, l'òrgan substantiu donarà trasllat dels dits informes a l'òrgan ambiental (condicionant 2.6 d'esta resolució).  
S'haurà d'adaptar el pressupost de manera que incloga la tercera fase del PVA i complisca el que establixen els condicionants previs (condicionant 3 d'esta resolució).  
L'òrgan ambiental podrà realitzar activitats dirigides al seguiment de l'execució de les obres i l'explotació del projecte, en el marc de la vigilància i seguiment ambiental, per a verificar l'eficàcia de les mesures establides, la magnitud dels impactes i qualsevol imprevist o canvi en el projecte que sorgisca durant l'execució i explotació de la via. Els resultats de l'esmentada activitat de seguiment podran plasmar-se en un informe pertinent realitzat a este efecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.a, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.  
4. L'article 16 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de variant sud de Pedralba en la CV-377 sempre que este es desenrotlle amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits a continuació.  
  
Segon  
1. El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les mesures següents, detallades en el cos d'esta declaració d'impacte ambiental, que hauran d'executar-se en la fase corresponent de la carretera (execució, garantia o funcionament):  
1.1. Per a les ODT-9 i ODT-10, hauria d'estudiar-se la possibilitat d'augmentar la capacitat de drenatge i la grandària de l'obra de fàbrica per a millorar les tasques de manteniment, donada la seua disposició i longitud.  
1.2. S'haurà de realitzar el seguiment arqueològic dels desmuntes i desbrossaments previstos per a garantir el correcte estudi i salvaguarda de possibles vestigis d'interés arqueològic durant el desenrotllaments de les obres.  
1.3. Els camins d'accés a les propietats i l'eix 8 no s'ampliaran ni pavimentaran, mantenint-se unes característiques semblants a les existents en l'entorn.  
1.4. Caldrà ajustar-se a les recomanacions realitzades sobre les espècies triades.  
1.5. En compliment del que establixen les prescripció tècniques per al disseny de passos de fauna i tanques perimetrals, l'ODT-6 s'ampliarà a dos metres de diàmetre i es col·locarà entre el PK 1 i 1+100 un pas inferior específic per a xicotets vertebrats o una nova obra de drenatge transversal adaptada per al pas de xicotets mamífers, les dimensions mínimes de la qual siguen, en tot cas, superior als dos metres.  
1.6. S'empraran lluminàries d'altura inferior a sis metres.  
2. El PVA afegirà les observacions següents:  
2.1. S'haurà d'establir dins del PVA una tercera fase que ocupe el període de funcionament de la infraestructura, com a mínim durant un any després del fi de la fase garantia.  
2.2. El contingut del PVA en la primera fase s'ha de completar amb informació sobre els accessos a les obres, de manera que durant l'execució de les obres es reduïsquen les afeccions al nucli urbà.  
2.3. El contingut del PVA en la tercera fase serà el mateix contingut que s'analitza durant la segona fase.  
2.4. Durant la fase segona s'afegirà al contingut del PVA la valoració de l'afecció generada en relació amb les visuals de l'àmbit (des del riu cap al nucli urbà i viceversa), a fi de determinar si és necessària l'adopció de mesures compensatòries. En este cas, s'elaborarà un programa de paisatge, que serà remés a l'òrgan ambiental.  
  
2.5. En la fase tercera serà l'òrgan substantiu qui duga a terme el PVA.  
2.6. L'òrgan substantiu donarà trasllat de tots els informes exigits en les tres fases del programa de vigilància ambiental a l'òrgan ambiental.  
  
2.7. Respecte dels informes amb caràcter ordinari durant la primera fase, es considera necessari que s'envien els dits informes amb una freqüència semestral.  
2.8. Quan es produïsca una troballa d'índole arqueològica o paleontològica, es generarà un informe especial que es comunicarà a l'òrgan ambiental i a la Direcció General de Cultura.  
2.9. Respecte dels informes amb caràcter ordinari durant la segona i tercera fase, es considera necessari que s'envien els dits informes amb una freqüència anual.  
3. El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el seu pressupost totes les mesures correctores i/o protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, així com el seu PVA i les modificacions en ell introduïdes.  
4. Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'esta declaració d'impacte ambiental (ja siga prèvia a l'inici de les obres, ja siga durant la seua execució o durant la seua explotació) i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental, que determinarà si és procedent l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 7 de novembre de 2014. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 17 d'abril de 2015. El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7512, del 24-04-2015 (2015/3644)

RESOLUCIÓN de 17 de abril de 2015 de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 116/14-AIA Pedralba.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7512

Fecha DOGV
:   24-04-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/3644

CVE


Fecha del documento
:   17-04-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Pedralba](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de abril de 2015 de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 116/14-AIA Pedralba. [2015/3644]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la estimación de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 116/14-AIA Pedralba.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 116/2014-AIA.  
Proyecto: Variante Sur de Pedralba en la CV-377.  
Órgano Promotor: Diputación de Valencia.  
Órgano Sustantivo: Diputación de Valencia.  
Localización: Término municipal de Pedralba (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto es la creación de una variante para liberar de tráfico al núcleo urbano de Pedralba y permitir el enlace de la CV-370 con la CV-377.  
2. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.  
El proyecto cuenta con una longitud aproximada de 1230 m. La actuación cuenta con tres glorietas que permite el acceso desde la variante al núcleo urbano: una de ellas conecta con la CV-377 (PK 0+130), otra (PK 0+540) para acceder a la red viaria urbana y la última (PK 1+160) que conecta con la CV-380.  
La sección tipo está formada por una calzada de 7,00 m, arcenes de 1,50 m y bermas de 0,50 m. En algunos tramos se dispone de una senda peatonal de 3 m, que está separada de la calzada por un separador vegetal de 1,5 m.  
El drenaje transversal se ha resuelto con 11 obras inferiores, cuyos diámetros oscilan entre 600 mm y los 4 m. Dos de estas obras permiten la reposición del barranco (que cruza en el PK 0+309) y de la acequia Mayor (en el PK 1+120).  
El plazo de ejecución de las obras es de 12 meses. Se espera una IMD en el año 2017 (año de puesta en servicio) de 2073 vehículos/día/calzada.  
Está prevista la reposición de los servicios afectados, la demolición de tramos de muros que delimitan los bancales actuales y cerramientos de parcelas, el desmontaje de elementos como farolas o señales para su reutilización y los accesos a las parcelas colindantes y caminos.  
El criterio de expropiación que se ha empleado consiste en una franja de tres metros adicionales sobre la ocupación de la arista de la explanación de la carretera.  
Se ha previsto iluminar las glorietas y sus accesos.  
  
  
  
  
  
  
Tramitación administrativa:  
1. Actuaciones de la evaluación de impacto ambiental  
En fecha 29 de abril de 2013, se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de sometimiento del proyecto a evaluación de impacto ambiental, acompañada del documento inicial del proyecto. En fecha 30 de julio de 2013 el órgano ambiental, tras consultar a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas, determinó el alcance del estudio de impacto ambiental (expediente 083/2013-CON).  
La Diputación de Valencia sometió el proyecto, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística de la variante sur de Pedralba en la CV-377 a información pública mediante la publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia núm. 172, de fecha 22 de julio de 2014 por un plazo de 30 días hábiles.  
En fecha 11 de septiembre de 2014, la Diputación de Valencia emite certificado del trámite de información pública indicando que no se han recibido alegaciones al proyecto ni al estudio de impacto ambiental.  
En paralelo, la Diputación de Valencia ha consultado en fecha 17 de julio a las administraciones públicas afectadas que habían sido identificadas por el órgano ambiental.  
En fecha 25 de septiembre de 2014 la Diputación de Valencia remite el certificado del resultado de la información al público. En fecha 15 de octubre de 2014 la Diputación de Valencia remite el proyecto básico, el estudio de impacto ambiental y el estudio de integración paisajística de la variante sur de Pedralba en la CV-377, al objeto de que se formule la declaración de impacto ambiental.  
2. Consultas  
Se han realizado consultas a las administraciones públicas afectadas identificadas en el documento de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental, esto es:  
De la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente:  
- Dirección General de Medio Natural, por su competencia en el Parque Natural del Turia, en especies prioritarias y en vías pecuarias.  
- Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas, por su competencia en paisaje y en la determinación del riesgo de inundación.  
- Dirección General de Calidad Ambiental, por su competencia en la contaminación acústica y en la gestión de residuos. No obstante, no era necesario realizar la consulta en relación la gestión de residuos, puesto que el informe emitido en la fase de inicio ya era concluyente.  
Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, por su competencia en patrimonio cultural valenciano.  
Ayuntamiento de Pedralba.  
A continuación se resumen los principales informes obtenidos como respuesta a las consultas realizadas.  
Informe del Servicio de Vida Silvestre  
Realizado el 27 de agosto de 2014, que informa lo siguiente en materia de especies:  
«[?] se han tenido en consideración las especies prioritarias ligadas al cauce del río y, a su vez, se incorporan medidas para evitar las afecciones a estas especies y su ecosistema; la ejecución del actual proyecto de variante no producirá efectos significativos en las especies prioritarias que se señalaron en el informe anterior»  
Informe de vías pecuarias:  
Realizado el 17 de julio de 2013, que informa lo siguiente en materia de reposición de la vía pecuaria.  
«[...] Una de las glorietas proyectadas afectará terrenos del Cordel de Castilla. Vía pecuaria legalmente clasificada en aquel acto administrativo, con 37,61 metros de anchura legal y necesaria, pero sin deslinde actualizado [?] De acuerdo con el artículo 13 de la citada Ley 3/1995, y punto 6.3.1 de la Instrucción de 13 de enero de 2012 [?] debería disponerse de una calzada, o paso exterior, circunvalante a la glorieta proyectada, debidamente señalizado [?] y separado físicamente de la circunvalación viaria.»  
Informe de Dirección General de Cultura:  
Realizado el 10 de abril de 2014, que informa lo siguiente sobre la afección al patrimonio cultural:  
«[?] se sustancia favorablemente el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
1. Respecto del patrimonio de naturaleza arquitectónica: no existe afección.  
2. Respecto del patrimonio de naturaleza arqueológica: será necesario el seguimiento arqueológico de los desmontes y desbroces previstos para garantizar el correcto estudio y salvaguarda de posibles vestigios de interés arqueológico durante el desarrollo de las obras.  
3. Respecto del patrimonio de naturaleza paleontológica: no existe afección.  
4. Respecto del patrimonio de naturaleza etnológica: no existe afección.»  
Informe de la Sección Forestal:  
Realizado el 26 de agosto de 2014, que informa lo siguiente sobre afección a suelo forestal:  
«[...] los terrenos afectados por dicho proyecto no forman parte de ningún monte de utilidad pública. [?] De acuerdo con [?] PATFOR [?] los terrenos afectados por dicho proyecto no son terrenos forestales».  
Informe del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación:  
Realizado el 4 de septiembre de 2014, que informa lo siguiente sobre la contaminación acústica:  
«[?] Una vez revisada la documentación aportada, se realiza la siguiente observación: aunque en el estudio acústico se indica que se ha realizado un plan de comprobación con mediciones in situ no se ha especificado la localización de dichos puntos, cuando se medirá, cada cuanto tiempo, etc...»  
Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje:  
Realizado el 4 de noviembre de 2014, que informa lo siguiente sobre la afección al paisaje:  
«[?] 1. El contenido del Estudio de Integración Paisajística se considera suficiente para valorar la incidencia en el paisaje de la infraestructura proyectada de conformidad con lo establecido en los artículos 52 y 57 del RPJECV.  
2. El estudio contiene una serie de medidas de integración paisajística (cuyo presupuesto se encuentra recogido dentro del proyecto) que se deberán llevar a cabo en la ejecución de la infraestructura, y que consisten principalmente en la realización de plantaciones arbóreas (fundamentalmente en hilera) y arbustivas en determinados tramos y puntos de la infraestructura, que, si bien no llegan a conformar «el bosque en galería» con «plantación masiva de arbolado a ambos lados de la variante y en todos los tramos de servicio afectados» pretendido y reflejado en las secciones aportadas, se considera que contribuirán a su integración.  
Asimismo, contempla algunas de la medidas requeridas por este Servicio, como el diseño de recorridos peatonales que garantizan la continuidad y conexión de la red de itinerarios y caminos locales y en el ámbito del Parque Natural, con la previsión de varios pasos transversales, y la ejecución de una senda peatonal de bajada al río Turia en la parte sur de la glorieta 3, ámbito de mayor aproximación de la infraestructura al cauce y desde el que se obtienen las vistas de mayor valor paisajístico hacia el mismo en la actualidad. En cuanto a su tratamiento, y de acuerdo a lo informado con anterioridad, no se considera justificada ni necesaria la ampliación y pavimentación de los nuevos viales identificados como «reposición de accesos directos» y «eje 8» (salvo que ya tuviesen esa anchura y se encontrasen ya asfaltados o sellados)  
3. No obstante, y pese a las condiciones básicas citadas como premisas para el diseño (ajuste del perfil longitudinal de la rasante al terreno con cota suficiente para establecer el drenaje transversal, permitiendo la conectividad física y visual de los ciudadanos con el río Turia), lo cierto es que la cota de rasante de la infraestructura se eleva en la mayor parte del recorrido entre 2 y 3 m sobre el terreno natural (llegando en algún punto a los 4 m), justificándose este incremento, fundamentalmente, en el riesgo de inundabilidad existente. Asimismo, la mitad final de trazado se mantiene en la traza inicial, argumentándose la imposibilidad de desplazar la glorieta 3 alejándola del cauce, en este caso por el incremento económico que supondrían las expropiaciones a realizar.  
4. En cuanto a la posible adopción de medidas compensatorias «si fuera necesario, cuando se ejecuten las obras», establecida en el Estudio de Integración Paisajística, se valorará en ese momento la verdadera afección generada en relación con las visuales del ámbito (desde el río hacia el casco urbano y viceversa), con el fin de determinar su posible necesidad, pudiendo elaborarse entonces un programa de paisaje para su efectiva implementación.  
En todo caso, en lo relativo al tratamiento del espacio resultante entre la variante y el suelo urbano del municipio requerido en nuestro anterior informe, con el fin de evitar la generación de espacios residuales que conlleven la degradación de este entorno al tiempo de lograr el efecto pretendido con la vegetación junto a la infraestructura, y dada la existencia de impactos paisajísticos importantes e inevitables, resultará necesaria la adopción de medidas compensatorias. Dado que este ámbito excede al del proyecto de la infraestructura objeto de informe, se requerirá la urbanización y tratamiento paisajístico de este entorno en la tramitación del Plan General del municipio, que se encuentra en tramitación y que deberá incorporar esta infraestructura.  
Por todo ello, se emite informe favorable, siempre y cuando se lleven a cabo las medidas de integración paisajística, preventivas y correctoras, fijadas en el Estudio de Integración Paisajística, resumidas en el punto 2 del apartado d) anterior e incluidas en el proyecto elaborado, que deberán materializarse en la ejecución de la infraestructura, y se modifique el diseño (anchura sección y firme) de los caminos de reposición y para el acceso a propiedades, y en especial el del «eje 8», adecuándolos a las características de los existentes. En cuanto a las medidas compensatorias indicadas en el Estudio, se deberá llevar a cabo la valoración requerida en el primer párrafo del punto 4, con el fin de determinar su necesidad y concreción, en su caso, una vez ejecutada la infraestructura».  
Informe del Servicio de Ordenación del Territorio:  
Realizado el 6 de noviembre de 2014, que informa lo siguiente sobre el riesgo de inundación:  
«[...] Visto que se presenta con el proyecto de construcción el estudio de inundabilidad que cumple con los artículos 16 y 17 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA. [?] Visto que estas afecciones, según el proyecto y el estudio de inundabilidad presentados, quedan reducidas a 560 metros lineales con niveles 2, 4, 5 y 6 de riesgo de inundación derivados del perfil topográfico que se planifica para la ejecución de la vía. [?] Visto que los drenajes para los flujos transversales provenientes de la zona situada al N de la población de Pedralba se dimensionan con suficiencia para cumplir la capacidad de drenaje calculada para los caudales vehiculados por sus cuencas [?]  
La plataforma de la carretera discurrirá sobre terraplén, de entre 2 y 4 metros de altura lo que facilitará:  
- El drenaje de los flujos transversales provenientes del Norte del núcleo urbano.  
- La reducción de las afecciones de inundabilidad de la vía para periodos de recurrencia de 100 y 500 años (T100 y T500), así como sus repercusiones sobre la zona urbana.  
La plataforma de la carretera, que discurrirá sobre terraplén funcionará como un dique de protección del núcleo urbano de Pedralba, frente a las afecciones de inundabilidad procedentes del río Túria, que incrementará la seguridad del mismo y tenderá a reducir la vulnerabilidad.  
En el proyecto constructivo se resuelve satisfactoriamente [?] la evacuación de los flujos provenientes del norte del núcleo urbano con obras de fábrica suficientes [?]  
La plataforma de la carretera no incide en el incremento del nivel del agua en una proporción mayor del 10 %, cumpliendo así lo que determina el artículo 13 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA. Además se debe considerar que la topografía del llano de inundación determina que no se incremente la superficie inundada.  
Las velocidades del flujo desbordado del río Túria que afectan a la zona limítrofe sur de la población sufren, de forma general, un decrecimiento con la construcción de la variante frente a la situación sin variante construida  
La circulación cuenta con la posibilidad de ordenar una alternativa de paso por la población, en caso de afección por inundación de la variante propuesta, para casos de emergencia  
[?] No obstante deberían tenerse en cuenta las consideraciones siguientes en interés de asegurar, en mayor medida, el funcionamiento de la red de evacuación de los flujos de lluvia provenientes de la zona norte del núcleo urbano:  
Para las ODT-9 y ODT-10, correspondientes al drenaje de las cuencas C-21 y C-23 (con caudales previstos superiores a 3m³/s, para T500) debería estudiarse la posibilidad de aumentar la capacidad de drenaje y el tamaño de la obra de fábrica para mejorar las tareas de mantenimiento, dada su disposición y longitud.  
Para una correcta continuación de los flujos de drenaje de la zona N del núcleo urbano se deberá acordar con el Ayuntamiento una ordenación adecuada del sector AR-1 que permita el paso franco de los mismos a través de dicho sector.  
El Ayuntamiento deberá tener en consideración el cumplimiento de los artículos 27 y 28 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA en el sector AR-1 en la medida que no comprometan ni perjudiquen las soluciones de drenaje adoptadas en el proyecto de la variante sur.  
Es imprescindible que se cumpla el artículo 36 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA, especialmente en lo que se refiere a la implantación de un plan de emergencia que aborde la posible afección de la variante a construir.  
[?] Visto que los parámetros de cálculo utilizados en el estudio de inundabilidad coinciden con los establecidos para la realización del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables (SNCZI), que las metodologías empleadas para el cálculo de las afecciones de inundabilidad se consideran adecuadas por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar [...] y valorando que los cambios que se producen sobre la cartografía indicada y sobre la de la revisión del PATRICOVA, no son sustanciales [...] en el estado actual y el de la variante proyectada, aportada por el estudio de inundabilidad del proyecto de la variante sur de Pedralba (2.ª fase), se considera innecesario el cumplimiento del trámite de aprobación del estudio de inundabilidad presentado de acuerdo con lo que se determina en el artículo 18 de la Normativa Urbanística del PATRICOVA. [?] Por todo lo expuesto, el proyecto de construcción de la variante sur de Pedralba (2ª fase) en la carretera CV-337 Pedralba a Gestalgar se encuentra afectado parcialmente [?] por el riesgo de inundación, cuya construcción se considera compatible, con las consideraciones expuestas, según las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana».  
Afecciones legales  
Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2.007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1.998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Consellería de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Según el artículo 48 del Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, los proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental al amparo de lo dispuesto en la Ley 2/1989, de 3 de marzo y de su Reglamento de desarrollo aprobado por Decreto de 162/1990, de 15 de octubre, deberán ir acompañados de un estudio de integración paisajística, sustituyéndose el análisis de impacto visual por el citado estudio.  
De acuerdo con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, estas son bienes de dominio público de las comunidades autónomas y, en consecuencia, inalienables, imprescriptibles e inembargables. Las actuaciones de las comunidades autónomas deberán garantizar el uso público de las mismas tanto cuando sirvan para facilitar el tránsito ganadero como cuando se adscriban a otros usos compatibles o complementarios.  
Conforme al artículo 4 del Real Decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición, los proyectos de ejecución de obras deberán incluir un estudio de gestión de residuos de construcción y demolición.  
Según el artículo 16 de la normativa del PATRICOVA los estudios de inundabilidad pueden concretar, ampliar o modificar a escala regional el riesgo de inundación. Dichos estudios serán realizados a la escala adecuada y elaborados por técnico competente.  
Al hilo de lo establecido en el artículo 53 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, el ruido producido por las infraestructuras de transporte existentes en el ámbito de la Comunidad Valenciana se evaluará siguiendo los procedimientos y criterios establecidos reglamentariamente. En los proyectos de nuevas a infraestructuras a ejecutar en la Comunidad Valenciana, se adoptarán las medidas encaminadas a cumplir los objetivos de calidad establecidos en la tabla 1 del anexo II, debiendo para ellos hacer uso de la mejor tecnología disponible de protección contra ruido y vibraciones. En el supuesto en que la presencie de una infraestructura de transporte ocasione una superación en más de 10 dBA de los límites fijados en la tabla 1 del anexo II evaluados por el procedimiento que reglamentariamente se determine, la administración pública competente en la ordenación del sector adoptará un plan de mejora de calidad acústica tendente a reducir los niveles por debajo de dicho nivel de superación.  
Consideraciones ambientales  
Las alternativas que contiene el estudio de impacto ambiental son las mismas que se presentaron en el documento inicial. El estudio de soluciones se consideraba adecuado aunque se matizaba la conveniencia de plantear un carril bici o paseo peatonal a lo largo de la carretera, que finalmente ha sido integrado en la solución elegida.  
La solución puede afectar al espacio protegido del Parque Natural del Turia, al ubicarse la traza en área de protección del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales. En concreto, se sitúa en el suelo que queda entre el cauce del río Turia y el suelo urbanizable previsto por el planeamiento municipal.  
La actuación se ubica dentro de la zona inundable del valle del Turia, cuyo riesgo de inundación es de grado 2.  
Se puede afectar a la vía pecuaria Cordel de Castilla. De acuerdo con el SIG en las cuadrículas UTM 1 x 1 km constan las siguientes especies prioritarias:  
- Parachondrostoma arrigonis (Loina).  
Catálogo Español de Especies Amenazadas: en peligro de extinción.  
Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas: Anexo I - En peligro de extinción.  
Directiva de Hábitats: Anexo II.  
- Chonsrostoma turiense (Madrilla del Turia).  
Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas: Anexo II - Protegidas.  
- Cobitis paludica  
Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas: Anexo II - Protegidas.  
La infraestructura puede afectar a las unidades de paisaje de: casco urbano de Pedralba, margen del río Turia, barrancos de Chiva, Pedralba y Teula y Cerro Mojón.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los principales efectos generados por la actuación, que son la ocupación de suelo, fragmentación del hábitat, el impacto paisajístico, la contaminación de aguas y las molestias sobre la población (ruidos y contaminación atmosférica).  
El suelo es uno de los principales factores que se ven perjudicados pues la ejecución de la actividad en sí presenta una ocupación del suelo significativa. Asimismo pueden resultar afectados los suelos adjuntos a la traza.  
Al ser un nuevo trazado, supondrá una fragmentación del hábitat, dentro del Parque Natural del Río Turia, y una importante barrera para la fauna y para el acceso desde el núcleo hasta el río, y un importante impacto paisajístico.  
En el entorno de la glorieta 3, la infraestructura se aproxima mucho al río Turia, por lo que cabe prestar especial atención a la posible contaminación de las aguas del cauce.  
Dada la proximidad entre la actuación y el núcleo urbano, se pueden producir importantes molestias sobre la población, como ruidos y contaminación atmosférica.  
No se espera que se afecten bienes de interés patrimonial.  
2. Establecimiento de medidas correctoras y/o protectoras  
Durante la ejecución de las obras, entre las medidas detalladas para controlar el impacto de ocupación del suelo, se realizará el jalonamiento del perímetro de obras y de las superficies auxiliares en el momento de replanteo. Dichas zonas se indica que se ubicarán lo más alejado posible de las zonas residenciales y del río, en alguna parcela baldía. El Programa de Vigialancia Ambiental incluye que de forma previa a la emisión del acta de replanteo, el equipo de vigilancia ambiental analice la localización de las instalaciones auxiliares, acopios y almacenamiento de materiales, comprobando que se sitúan en aquellas zonas de mayor capacidad de acogida del medio  
Los materiales de relleno procederán de las tierras excavadas de la propia traza y de préstamos o canteras existentes y legalmente establecidas. La eliminación de los vertidos y escombros, generados en fase de construcción, se realizará en vertederos controlados y en ubicaciones donde exista autorización para ello. Está prevista la reutilización de la tierra vegetal extraída de la traza. Su acopio se realizará en cordones de sección trapecial, de altura no superior a 2 m. Si el tiempo de acopio supera el año, se sembrarán con gramíneas y leguminosas.  
Se procederá a ripar las superficies ocupadas temporalmente durante la ejecución de las obras. Los espacios intersticiales, desmontes, terraplenes y glorietas serán revegetadas. En el interior de las glorietas se instalarán también mallas antihierbas y cantos rodados.  
Para reducir la afección sobre los cauces de agua, se recogerán las aguas residuales de las oficinas y de las operaciones de limpieza y mantenimiento para su depuración en obra o transporte a la zona de tratamiento. Los parques de maquinaria estarán cerrados y perfectamente delimitados por vallado. En la zona próxima a la glorieta 3 se creará un surco y después un caballón, con el fin de recoger vertidos accidentales. Asimismo se instalará una barrera antiturbidez flotante en el río, en la margen izquierda de dicha rotonda. En el plano de medidas correctoras de impacto ambiental aparecen dibujados el vallado provisional, el surco y caballón de protección y la barrera antiturbidez.  
Dado que existe riesgo de inundación en el último tramo de la infraestructura, se han diseñado los parámetros de la infraestructura en coherencia con la normativa del PATRICOVA. No obstante, para las ODT-9 y ODT-10, debería estudiarse la posibilidad de aumentar la capacidad de drenaje y el tamaño de la obra de fábrica para mejorar las tareas de mantenimiento, dada su disposición y longitud (condicionante 1.1 de esta resolución).  
Para evitar molestias en la fauna acuática, se consideran adecuado el empleo de estas últimas medidas (vallado provisional, surco y caballón de protección y barrera antiturbidez.)  
Para evitar daños a la vegetación, se protegerán con un correcto jalonamiento los árboles de los campos de cultivo colindantes con las obras o árboles singulares (estos se determinarán en coordinación y bajo supervisión de las autoridades del parque). Los trabajos cumplirán con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
Para proteger los impactos sobre el patrimonio cultural, se deberá realizar el seguimiento arqueológico de los desmontes y desbroces previstos para garantizar el correcto estudio y salvaguarda de posibles vestigios de interés arqueológico durante el desarrollos de las obras (condicionante 1.2 de esta resolución). En caso de hallazgos, se deberá indicar al órgano ambiental los resultados de los sondeos y seguimientos arqueológicos mediante el informe especial durante la ejecución de la obra del Programa de Vigilancia Ambiental (epígrafe siguiente) y se comunicará a la Dirección General de Cultura (condicionante 2.7 de esta resolución).  
Para reducir la contaminación atmosférica se han previsto las medidas protectoras más frecuentes como son el empleo de maquinaria con motores de baja emisión contaminante, el mantenimiento de las máquinas y vehículos periódicos, riegos de imprimación frecuentes, cubierta de camiones con tolvas, capa de zahorra de 30 cm de espesor en los accesos desde el núcleo a la trama y protectores de polvo para ruedas. Se limita la velocidad de los vehículos en los accesos a las obras a 30 km/h.  
Para reducir los niveles de ruido, durante la fase de ejecución de las obras se exigirán unas características determinadas a la maquinaria, su mantenimiento adecuado y una planificación adecuada de las obras (se ejecutarán las obras entre las 8 y las 22 h y se realizará una planificación de rutas para vehículos pesados de modo que eviten su paso por el casco urbano).  
Está prevista la gestión de los residuos que se generen en la obra. Antes del inicio de la obra, se dotará de contenedores a las zonas de instalaciones auxiliares y parque de maquinaria.  
Durante la fase de explotación, en lo que se refiere al impacto paisajístico se propone,  
- Creación de cubiertas vegetales herbáceas, arbustivas y arbóreas en espacios intersticiales, desmontes, terraplenes y glorietas.  
- Creación de itinerarios peatonales para dar acceso al río.  
- Acondicionamiento de los itinerarios peatonales con tierra vegetal, siembra manual y plantación de especies arbóreas.  
No obstante, no se considera necesario la ampliación y pavimentación de los caminos de acceso a propiedades y el eje 8, salvo que ya lo estén la actualidad, por lo que se mantendrán unas características similares a las existentes en el entorno (condicionante 1.3 de esta resolución).  
Está prevista la siembra manual de herbáceas con plantación o el cubrimiento con tierra vegetal en los taludes de la carretera. Se ha previsto emplear especies arbustivas en paralelo a la calzada y en alguna de las parcelas expropiadas. Las especies elegidas se consideran apropiadas y se valora el esfuerzo que se hace por reproducir un hábitat típico de riberas de cauce. No obstante, se hacen las siguientes recomendaciones (condicionante 1.4 de esta resolución):  
- Ulmus minor (olmo): aunque ecológicamente se considera una especie óptima, dado el problema de la grafiosis, se puede sustituir por Celtis australis (almez o llidoner).  
- Fraxinus angustifolia (fresno de hoja estrecha), Populus alba (álamo) y Populus nigra (chopo): son especies propias de vegetación de ribera, por lo que dado que existe una cierta separación respecto al cauce del Turia, se recomienda emplear otras especies más propias de zona agrícola, como Celtis australis (almez o llidoner), Morus alba (morera) o Platanus hybrida (plátano de sombra).  
- Lavandula stoechas: se trata de un espliego propio de zonas silíceas, por lo que puede cambiarse por Lavandula latifolis o Rosmarinus officinalis (romero).  
El diseño de las arquetas de recogida de cunetas y elementos de drenaje hace que las arquetas de rotura y pozos funcionen como areneros, reteniendo sólidos. Las operaciones de mantenimiento de la carretera contemplan la limpieza de cunetas y arquetas.  
Se aporta un estudio acústico, realizado con el método francés, que arroja niveles acústicos en suelo industrial y residencial compatibles con los niveles sonoros diurnos y nocturnos establecidos en el Anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Para la reposición de la Vía Pecuaria se ha dispuesto de una acera de ancho variable, exterior y circunvalante a la glorieta 3, separado con un bordillo de hormigón de unos 15 cm de altura. Todas las actuaciones dentro de la vía pecuaria se comunicarán a la Dirección Territorial de Valencia de la Consellería de Medio Ambiente, Sección Forestal, Vías Pecuarias. La vía pecuaria se ha señalizado según consta en el plano 16 de medidas correctoras de impacto ambiental.  
Para reducir la mortalidad de la fauna por atropellos, el estudio de impacto ambiental indica que las obras de drenaje transversal denominadas ODT-3, ODT-5, ODT-6, ODT-9 y ODT-10 han sido adaptadas para el cumplimiento de las prescripciones técnicas de la publicación del Ministerio de Medio Ambiente, ya que todas ellas tienen un diámetro igual o superior a 800 mm. Sin embargo, dichas prescripciones establecen que cuando se adapten los drenajes de la carretera para paso de animales, estos tendrán cómo mínimo una dimensión de 2 m. Así pues, solamente es válida la adaptación de la ODT-3, que consiste en dos marcos de 2,5x2 m. También establece la citada publicación que la densidad mínima de paso de fauna sea de 1 paso cada 500 m en hábitats de interés para la conservación de la conectividad ecológica. Por ello se requiere que la ODT-6 se amplíe a 2 m de diámetro y que se coloque entre el PK 1 y 1+100 un paso inferior específico para pequeños vertebrados o una nueva obra de drenaje transversal adaptada para el paso de pequeños mamíferos, cuyas dimensiones mínimas sean, en cualquier caso, superior a los 2 m. (condicionante 1.5 de esta resolución).  
Para evitar la contaminación lumínica, se emplearán luminarias de altura inferior a 6 m, frente a la altura de 10 m que aparecen en el proyecto. (condicionante 1.6 de esta resolución).  
La valoración económica de las medidas aparece recogida en los distintos apartados del presupuesto de ejecución de la obra. No obstante, se deberá adecuar su contenido al de esta resolución (condicionante 3 de esta resolución).  
3. Programa de Vigilancia Ambiental  
El estudio de impacto ambiental establece la existencia de un programa de vigilancia y seguimiento ambiental que pretende llevar a cabo un control durante la primera fase (de ejecución de las obras) y durante la segunda fase (de garantía de las obras). Se deberá establecer una tercera fase que ocupe el período de funcionamiento de la infraestructura, como mínimo durante un año tras el fin de la garantía (condicionante 2.1 de esta resolución).  
Respecto del contenido del Programa de Vigilancia Ambiental en la primera fase, se considera adecuado aunque se debe completar con información sobre los accesos a las obras, de modo que durante la ejecución de las obras se reduzcan las afecciones al núcleo urbano (condicionante 2.2 de esta resolución).  
El estudio acústico contempla realizar una campaña de mediciones in situ con el fin de verificar y comprobar que la nueva infraestructura genera unos niveles de inmisión sonora, en las zonas colindantes. Las mediciones se realizarán junto a las viviendas diseminadas situadas próximas a la carretera. La frecuencia durante el primer año será una medición cada tres meses y una medición cada seis meses los siguientes años.  
El contenido del PVA en la segunda fase es adecuado y será el mismo contenido que se analice durante la tercera fase (condicionante 2.3 de esta resolución).  
Durante la fase de segunda se añadirá al contenido del PVA la valoración de la afección generada en relación con las visuales del ámbito (desde el río hacia el casco urbano y viceversa), con el fin de determinar si es necesaria la adopción de medidas compensatorias. En este caso, se elaborará un programa de paisaje, que será remitido al órgano ambiental (condicionante 2.4 de esta resolución).  
Establece la participación de agentes de la gestión ambiental, en particular, fija que la aplicación del Programa de Vigilancia Ambiental cuente con un coordinador ambiental de la Dirección de Obra y con un vigilante ambiental del contratista. Durante la fase tercera el PVA se llevará a cabo por el órgano sustantivo (condicionante 2.5 de esta resolución).  
Respecto de la gestión de información al órgano ambiental, se indica que se emitirán una serie de informes dentro del PVA. Durante la primera fase, estos informes se realizarán durante la fase de ejecución de las obras junto al acta de comprobación de replanteo, con carácter ordinario con periodicidad mensual, con carácter extraordinario cuando exista alguna afección no prevista, informes especiales (cuando se generen impactos de magnitud superior a los previstos) y junto al acta de recepción. El órgano sustantivo (bien directamente, bien a través de la Dirección de Obra) dará traslado de dichos informes al órgano ambiental (condicionante 2.6 de esta resolución). Respecto de los informes con carácter ordinario se considera necesario que se envíen dichos informes con una frecuencia semestral (condicionante 2.7 de esta resolución).  
Se generará un informe especial cuando se produzca cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica. Se comunicará este informe a la Dirección General de Cultura (condicionante 2.8 de esta resolución).  
Durante la segunda fase, estos informes se realizarán durante la fase de garantía de las obras con carácter ordinario con periodicidad semestral, con carácter extraordinario ciando exista alguna afección no prevista e informe final (al finalizar el período de garantía). Del mismo modo el órgano sustantivo dará traslado de dichos informes al órgano ambiental (condicionante 2.6 de esta resolución). Respecto de los informes con carácter ordinario se considera necesario que se envíen dichos informes con una frecuencia anual (condicionante 2.9 de esta resolución).  
Durante la tercera fase (anualidad posterior al año de garantía), los informes se realizarán con carácter ordinario con periodicidad anual por el órgano sustantivo (condicionante 2.9 de esta resolución). Del mismo modo el órgano sustantivo dará traslado de dichos informes al órgano ambiental (condicionante 2.6 de esta resolución).  
Se deberá adaptar el presupuesto de modo que incluya la tercera fase del PVA y cumpla lo establecido en los condicionantes previos (condicionante 3 de esta resolución).  
El órgano ambiental podrá realizar actividades dirigidas al seguimiento de la ejecución de las obras y la explotación del proyecto, en el marco de la vigilancia y seguimiento ambiental, para verificar la eficacia de las medidas establecidas, la magnitud de los impactos y cualquier imprevisto o cambio en el proyecto que surja durante la ejecución y explotación de la vía. Los resultados de dicha actividad de seguimiento podrán plasmarse en un informe pertinente realizado al efecto.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.a) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 16 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de variante sur de Pedralba en la CV-377 siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
1. El proyecto y la propuesta de medidas correctoras y protectoras deberá completarse con las siguientes medidas, detalladas en el cuerpo de esta DIA, que deberán ejecutarse en la fase correspondiente de la carretera (ejecución, garantía o funcionamiento):  
1.1 Para las ODT-9 y ODT-10, debería estudiarse la posibilidad de aumentar la capacidad de drenaje y el tamaño de la obra de fábrica para mejorar las tareas de mantenimiento, dada su disposición y longitud.  
  
1.2 Se deberá realizar el seguimiento arqueológico de los desmontes y desbroces previstos para garantizar el correcto estudio y salvaguarda de posibles vestigios de interés arqueológico durante el desarrollos de las obras.  
1.3 Los caminos de acceso a las propiedades y el eje 8 no se ampliarán ni pavimentarán, manteniéndose unas características similares a las existentes en el entorno.  
1.4 Se atenderá a las recomendaciones realizadas sobre las especies elegidas.  
1.5 En cumplimiento de lo establecido en las prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales, la ODT-6 se ampliará a 2 m de diámetro y se colocará entre el PK 1 y 1+100 un paso inferior específico para pequeños vertebrados o una nueva obra de drenaje transversal adaptada para el paso de pequeños mamíferos, cuyas dimensiones mínimas sean, en cualquier caso, superior a los 2 m.  
1.6 Se emplearán luminarias de altura inferior a 6 m  
2. El PVA añadirá las siguientes observaciones:  
2.1 Se deberá establecer dentro del PVA una tercera fase que ocupe el período de funcionamiento de la infraestructura, como mínimo durante un año tras el fin de la fase garantía.  
2.2 El contenido del PVA en la primera fase se debe completar con información sobre los accesos a las obras, de modo que durante la ejecución de las obras se reduzcan las afecciones al núcleo urbano.  
2.3 El contenido del PVA en la tercera fase será el mismo contenido que se analiza durante la segunda fase.  
2.4 Durante la fase segunda se añadirá al contenido del PVA la valoración de la afección generada en relación con las visuales del ámbito (desde el río hacia el casco urbano y viceversa), con el fin de determinar si es necesaria la adopción de medidas compensatorias. En este caso, se elaborará un programa de paisaje, que será remitido al órgano ambiental.  
2.5 En la fase tercera será el órgano sustantivo quien lleve a cabo el PVA.  
2.6 El órgano sustantivo dará traslado de todos los informes exigidos en las tres fases del programa de vigilancia ambiental al órgano ambiental.  
2.7 Respecto de los informes con carácter ordinario durante la primera fase se considera necesario que se envíen dichos informes con una frecuencia semestral.  
2.8 Cuando se produzca un hallazgo de índole arqueológica o paleontológica se generará un informe especial que se comunicará al órgano ambiental y a la Dirección General de Cultura.  
2.9 Respecto de los informes con carácter ordinario durante la segunda y tercera fase se considera necesario que se envíen dichos informes con una frecuencia anual.  
3. El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, así como su PVA y las modificaciones en él introducidas.  
4. Cualquier cambio del proyecto que tenga lugar tras la emisión de esta declaración de impacto ambiental (ya sea previa al inicio de las obras, ya sea durante su ejecución o durante su explotación) y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada al órgano ambiental, que determinará si procede la evaluación de sus efectos en el medio ambiente y el establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 7 de noviembre de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
Valencia, 17 de abril de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML