Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4429, del 30-01-2003 (2003/1034)

ACORD de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/a/2003/01/28/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4429

Data del DOGV
:   30-01-2003

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2003/1034

CVE


Data del document
:   28-01-2003

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Acord

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [inundació](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [construcció urbana](javascript:void(0))
    * [ordenació hidràulica](javascript:void(0))

ACORD de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). [2003/1034]
  
El Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 28 de gener de 2003, va adoptar l'acord següent:
  
Vist l'expedient relatiu al projecte de Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), del qual resulten els següents
  
I. Antecedents
  
Primer
  
La Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per Orde de 8 de març de 1999, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.456, de 17 de març de 1999, va declarar de necessària observança, en la redacció dels plans urbanístics o territorials que es formularen a la Comunitat Valenciana, la cartografia temàtica publicada per la dita Conselleria sobre Delimitació del risc d'inundació a escala regional a la Comunitat Valenciana, que il·lustrava i delimitava les zones del nostre territori sotmeses a risc d'inundació apreciable.
  
Segon
  
El 12 de març de 2001 el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va sotmetre a informació pública el projecte de Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana, junt amb el seu estudi d'impacte ambiental, per un període de dos mesos. Cosa que es va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 3.969, de 29 de març de 2001) i en els diaris no oficials d'àmplia difusió a la Comunitat Valenciana denominats Las Provincias, El Mundo, El País, Mediterráneo i El Periódico d'Alacant de 6 d'abril de 2001. La dita informació pública va ser prorrogada fins al 30 de setembre de 2001 per Resolució del mateix conseller de 10 de maig de 2001, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4.002, de 18 de maig de 2001), i en els citats diaris no oficials el dia 19 de maig de 2001. Així mateix, es van remetre uns CD editats per la Conselleria de Obres Públiques, Urbanisme i Transports a tots els municipis valencians i a la resta d'institucions afectades per les determinacions del PATRICOVA en fase de consulta pública.
  
Durant el període d'informació pública al qual va estar sotmés el PATRICOVA es van presentar 67 escrits d'al·legacions (32 particulars i 35 de municipis valencians), així com van rebre els informes de la Confederacions Hidrogràfiques del Xúquer i del Segura, de RENFE, de la Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana i de la Direcció General d'Interior, de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, de la Generalitat Valenciana.
  
Tercer
  
El PATRICOVA està integrat pels documents següents: memòria i apèndixs, programa d'actuacions, plans, normativa urbanística i estudi d'impacte ambiental.
  
Quart
  
S'han sol·licitat informes a les Confederacions Hidrogràfiques del Xúquer, de l'Ebre, del Segura, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques de la Generalitat Valenciana, a la Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana i a la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Consten en l'expedient els informes de la Direcció General de Política Autonòmica del Ministeri d'Administracions Públiques de 7 de febrer de 2001; de la Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques de la Generalitat Valenciana de 5 de juny del 2001, de la Confederació Hidrogràfica del Segura i la del Xúquer de 30 de març de 2001 i 1 d'octubre del 2001 respectivament; de RENFE de 17 de setembre de 2001, i de la Delegació del Govern a la Comunitat Valenciana de 28 de setembre de 2001 (que remet diversos informes emesos per les subdelegacions del Govern a Alacant, Castelló i València, pel Ministeri de Foment, per la Guàrdia Civil, per la Direcció Superior de Policia i per la Direcció General de Costes del Ministeri de Medi Ambient).
  
Cinqué
  
El 30 de maig de 2001, per Orde del Ministeri de Medi Ambient, es va concedir el Premi Nacional Aqua de Medi Ambient a la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana per l'elaboració del present projecte de PATRICOVA (BOE núm. 132, de 2 de juny de 2001).
  
Sisé
  
El 4 de juliol de 2002 la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi va dictar la Declaració d'Impacte Ambiental positiva.
  
Seté
  
El 28 d'octubre de 2002 el Servici d'Ordenació del Territori, de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, va emetre un informe tècnic raonat sobre l'estimació o la desestimació de les al·legacions o els suggeriments formulats en l'expedient.
  
Huité
  
El 30 d'octubre de 2002 el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial va formular proposta de resolució del expedient de referència.
  
Nové
  
El 31 d'octubre del 2002 el conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va resoldre: ?1. Estimar o desestimar les al·legacions o els suggeriments formulats en el present expedient del PATRICOVA de conformitat amb l'informe tècnic emés respecte d'això per a cada una d'estes, pel Servici d'Ordenació del Territori de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial. 2. Incorporar les modificacions pertinents al projecte del PATRICOVA segons el citat informe tècnic emés respecte d'això. 3. Aprovar provisionalment el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). 4. Proposar al Govern Valencià l'aprovació definitiva del PATRICOVA?.
  
II. Consideracions jurídiques
  
Primera
  
Respecte al procediment, en el cas present s'han observat les prescripcions legals establides per a la tramitació dels Plans d'Acció Territorial, que estan constituïdes pels articles 43 i 54 de la Llei d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana en relació amb l'article 142.2 del Reglament de Planejament Urbanístic de la Comunitat Valenciana. Així mateix, s'han demanat els diferents informes preceptius i la documentació es troba completa.
  
Segona
  
Quant al fons de l'assumpte, l'objecte del PATRICOVA és dotar la Comunitat Valenciana d'un instrument d'ordenació, coordinació i protecció territorial, encaminat a previndre els riscs d'inundació per mitjà de l'establiment d'una sèrie de determinacions dirigides a minorar els efectes socioeconòmics i urbanisticoterritorials de les actuacions que es produïsquen sobre terrenys afectats per risc d'inundació apreciable.
  
Així, el PATRICOVA preveu, amb caràcter no vinculant, una sèrie d'actuacions davant de l'impacte actual de les inundacions. Igualment, es regulen, en la Normativa del Pla, amb caràcter obligatori, una sèrie de normes d'orientació territorial dirigides a previndre futures afeccions per risc d'inundació, i que arrepleguen, així mateix, les condicions d'usos i d'edificació per a les zones inundables.
  
Els objectius que es perseguixen amb el Pla d'Acció Territorial, d'acord amb el que arreplega la memòria d'este, són:
  
- Anàlisi i diagnòstic de la situació actual de l'impacte existent en el territori de la Comunitat Valenciana.
  
- Definició dels objectius que s'han d'aconseguir d'acord amb l'avaluació territorialitzada de l'impacte associat al risc d'inundació.
  
- Proposició justificada de les mesures d'actuació previstes per a la reducció del dit impacte.
  
- Articulació amb el planejament municipal i territorial integrat existent, així com amb el previst per altres administracions competents.
  
- Normativa tècnica i de protecció aplicables en l'execució del pla.
  
- Avaluació del cost a partir de les actuacions concretes amb l'establiment de l'orde de prioritats en la seua execució.
  
L'àmbit del PATRICOVA comprén la totalitat de la Comunitat Valenciana, la qual cosa suposa una superfície total de 23.269 km². D'ací la dificultat del dit document per a establir un alt grau de concreció tant en els resultats del diagnòstic de la situació existent com en relació amb les propostes que s'han de realitzar, cosa que, no obstant això, no resta importància al document elaborat, principalment com a instrument que introduïx una normativa urbanística d'obligat compliment les repercussions de caràcter preventiu d'esta es consideren no solament adequades, sinó imprescindibles en un territori en què el fenomen de les inundacions té gran transcendència.
  
Convé destacar que l'activitat de delimitació de les denominades zones inundables s'ha d'encardinar primordialment dins de l'àmbit corresponent a l'ordenació del territori i l'urbanisme, matèries en relació amb les quals la Generalitat Valenciana té la competència exclusiva segons l'article 148.1.3a de la Constitució i l'article 31.9 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana. Ara bé, en l'exercici d'esta activitat resulta ineludible subratllar la necessitat d'articular i, si és procedent, reforçar en este àmbit material els corresponents mecanismes de coordinació i col·laboració entre les diferents administracions públiques implicades (Hidràulica, Protecció Civil, Medi Ambient i Municipis) i, especialment, entre els respectius instruments de planificació.
  
Per això, sota els principis de coordinació i cooperació interadministrativa que garantixen la seua eficàcia, el fi o l'objectiu últim que es perseguix amb el PATRICOVA és obtindre la màxima reducció possible dels impactes territorials provocats pels fenòmens d'inundació a la Comunitat Valenciana, tant dels detectats en l'actualitat com dels potencials que es pogueren produir en el futur.
  
Tercera
  
Correspon al conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports l'aprovació provisional del present Pla d'Acció Territorial i al Consell de la Generalitat acordar la seua aprovació definitiva, de conformitat amb allò que determinen els articles 5.b) i 6.b) del Reglament dels Òrgans Urbanístics de la Generalitat Valenciana, aprovat pel Decret 77/1996, de 16 d'abril, del Consell de la Generalitat.
  
En virtut d'això, de conformitat amb el que establixen els preceptes legals citats i la resta de general i pertinent aplicació, i a proposta del conseller d'Obres, Públiques, Urbanisme i Transports, el Consell de la Generalitat
  
ACORDA
  
Aprovar definitivament el Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).
  
El present acord es publicarà íntegrament en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, junt amb la normativa urbanística aprovada, el text de la qual s'inserix com a annex.
  
Contra el present acord, que posa fi a la via administrativa, es podrà interposar recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos, comptadors des del dia següent de la notificació o publicació oficial d'este, de conformitat amb el que preveuen els articles 10.1.b), 42.2 i 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa. Tot això sense perjuí que es puga exercitar qualsevol altre recurs que s'estime oportú.
  
Valencia, 28 de gener de 2003
  
El vicepresident i secretari del Govern Valencià,
  
JOSÉ JOAQUÍN RIPOLL SERRANO
  
ANNEX
  
Normativa urbanística
  
Índex
  
Capítol I. Disposicions de caràcter general
  
Article 1. Naturalesa del pla
  
Article 2. Àmbit del pla
  
Article 3. Obligatorietat i interpretació del pla
  
Article 4. Vigència, executivitat i publicitat del pla
  
Article 5. Revisió del pla
  
Article 6. Modificació del pla
  
Capítol II. Del risc d'inundació
  
Secció primera. Definicions i terminologia de conceptes
  
Article 7. Sentit i abast de les definicions i la terminologia de conceptes
  
Article 8. Llit del riu
  
Article 9. Via d'intens desaigüe
  
Article 10. Zona d'acumulació d'aigua
  
Article 11. Con d'inundació
  
Article 12. Zona d'inundació
  
Article 13. Risc d'inundació
  
Secció segona. Obtenció del risc d'inundació
  
Article 14. Nivells de risc d'inundació
  
Article 15. Determinació del risc d'inundació
  
Article 16. Estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació
  
Article 17. Documentació dels estudis d'inundabilitat
  
Article 18. Tramitació dels estudis d'inundabilitat
  
Capítol III. Risc d'inundació i planificació territorial i urbanística
  
Secció primera. Limitacions a l'ús del sòl pel risc d'inundació
  
Article 19. Municipis amb elevat risc d'inundació
  
Article 20. Anàlisi del risc d'inundació en el planejament urbanístic
  
Article 21. Tractament del risc d'inundació en el planejament urbanístic
  
Article 22. Limitacions en el sòl no urbanitzable comú afectat pel risc d'inundació
  
Article 23. Limitacions en sòl urbanitzable sense programa aprovat afectat pel risc d'inundació
  
Article 24. Condicionants en sòl urbà i urbanitzable amb programa aprovat afectat pel risc d'inundació
  
Secció segona. Adequació de les infraestructures i edificacions en zones inundables
  
Article 25. Foment de les actuacions d'adequació
  
Article 26. Condicions generals d'adequació de les infraestructures
  
Article 27. Condicions generals d'adequació de les edificacions
  
Article 28. Adequació addicional en zones de risc 2, 3 i 4
  
Article 29. Senyalització de zones inundables
  
Capítol IV. De les actuacions de defensa
  
Article 30. Condicions d'ús del sòl al costat dels llits del riu
  
Article 31. Mesures de defensa en els plans generals
  
Article 32. Actuacions estructurals
  
Article 33. Zones naturals de flux desbordat
  
Article 34. Drenatge d'aigües pluvials
  
Article 35. Actuacions de restauració hidrologicoforestal
  
Article 36. Uns altres tipus d'actuacions de defensa
  
Article 37. Coordinació de les actuacions
  
Disposicions addicionals
  
Primera. Municipis amb elevat risc d'inundació
  
Segona. Condicions establides en els municipis amb elevat risc d'inundació
  
Tercera. Vigència de la cartografia de delimitació del risc d'inundació a escala regional de la Comunitat Valenciana
  
Quarta. Incidència en els plans generals o en les modificacions de planejament en tramitació
  
CAPÍTOL I
  
Disposicions de caràcter general
  
Article 1. Naturalesa del pla
  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) és un Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial dels prevists en la Llei 6/1989, de 7 de juliol, de la Generalitat Valenciana, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana.
  
La problemàtica sobre la qual actua el PATRICOVA és el risc d'inundació a escala regional a la Comunitat Valenciana.
  
Article 2. Àmbit del pla
  
Les disposicions contingudes en esta normativa i en els altres documents del PATRICOVA són d'aplicació en tot el territori de la Comunitat Valenciana.
  
Article 3. Obligatorietat, documentació i interpretació del pla
  
1. Els particulars, igual que l'administració, estan obligats al compliment de les disposicions contingudes en el present Pla d'Acció Territorial així com en tots els instruments de planejament territorial i urbanístic que s'aproven en complement o desenrotllament d'este.
  
2. Integren el PATRICOVA els documents següents: memòria, programa d'actuacions, plans d'ordenació i normativa, tenint tan sols caràcter vinculant els dos últims. Els catàlegs d'actuacions estructurals i de restauració hidrologicoforestal s'inclouen únicament amb caràcter orientatiu, sense que suposen compromís final pel que fa a les solucions que s'han de desenrotllar, agents encarregats o compromís inversor.
  
3. En cas de discrepància entre les determinacions contingudes en els distints documents del PATRICOVA es resoldran tenint en compte el compliment dels objectius perseguits per este i que es troben plasmats en la memòria. Les possibles contradiccions internes que existisquen se substanciaran d'acord amb el criteri exposat i amb el principi general de prevalència del text escrit sobre els documents gràfics. Si a pesar dels criteris indicats subsistiren imprecisions o contradiccions en les determinacions del pla, prevaldrà aquella determinació més favorable a l'interés públic.
  
4. Les referències a preceptes legals i reglamentaris vigents s'entendran fetes sense perjuí de l'aplicació de preceptes de dret necessari que es dicten amb posterioritat.
  
Article 4. Vigència, executivitat i publicitat del pla
  
1. La vigència del present Pla d'Acció Territorial és indefinida, mentre no es revise.
  
2. El PATRICOVA serà immediatament executiu des de la publicació del contingut de l'acord aprovatori pel que fa a la legitimació d'expropiacions per a executar les obres públiques en este previstes, així com a les limitacions a la classificació del sòl i subjecció d'este a les normes legals de directa aplicació. La resta del pla entrarà en vigor als quinze dies de la publicació de la resolució aprovatòria amb transcripció de la seua normativa en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
3. El PATRICOVA, una vegada aprovat, serà públic i qualsevol persona podrà, en tot moment, consultar-lo i informarse'n en la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori.
  
4. La citada Conselleria, amb l'objecte de propiciar una millor difusió pública, realitzarà una edició oficial de la normativa del pla, en termini no superior a sis mesos comptadors des de la seua aprovació.
  
Article 5. Revisió del pla
  
S'entén per revisió del pla l'adopció de nous criteris respecte de la delimitació del risc d'inundació propiciada per l'execució d'actuacions estructurals o pel desenrotllament de planejament. Concretament, són causes de revisió del PATRICOVA:
  
a) L'execució de les dos terceres parts de les actuacions estructurals previstes que, al seu torn, reduïsquen a un terç l'impacte actual de les inundacions.
  
b) La revisió, almenys, de les dos terceres parts dels plans generals dels municipis afectats pel risc d'inundació que, al seu torn, representen les dos terceres parts de la superfície inundable de la Comunitat Valenciana.
  
c) El transcurs de deu anys des de la seua aprovació definitiva.
  
A estos efectes, la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori haurà de constatar la concurrència o no de les dos primeres circumstàncies als cinc anys de la seua aprovació.
  
Article 6. Modificació del pla
  
1. La Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, d'ofici o a instància dels municipis afectats, podrà procedir a modificar puntualment el PATRICOVA després de l'execució d'alguna de les seues actuacions estructurals especialment importants, per a determinar la nova delimitació i nivells de risc associats a les zones d'inundació resultants.
  
2. Les modificacions del PATRICOVA que comporten una nova delimitació o canvi de nivell de risc associat a una zona d'inundació se sotmetran al mateix procediment legal previst per a la seua aprovació.
  
CAPÍTOL II
  
Del risc d'inundació
  
Secció primera
  
Definicions i terminologia de conceptes
  
Article 7. Sentit i abast de les definicions i terminologia de conceptes
  
La definició dels conceptes que es realitza en esta secció té un caràcter merament instrumental. El seu objecte és facilitar la identificació d'aquells elements associats a la xàrcia hidrogràfica de necessària delimitació pels plans generals. Les definicions que es realitzen ho són a l'efecte d'esta normativa, sense que amb això es pretenga contradir d'altres homòlogues que figuren en disposicions legals que, en tot cas, prevaldran sobre aquelles.
  
Article 8. Llit del riu
  
Llit del riu és aquell curs d'aigua contínua o intermitent que estiga o haja estat assenyalat com a tal en la cartografia publicada, a qualsevol escala, per l'Institut Geogràfic Nacional o per l'Institut Cartogràfic Valencià o, en tot cas, aquell la superfície de conca vessant del qual siga superior a mig quilòmetre quadrat (0,5 km²). La delimitació del llit del riu s'atendrà al que definix el Reglament del Domini Públic Hidràulic i tindrà, com a mínim, una amplària de tres metres (3 m).
  
Article 9. Via d'intens desaigüe
  
Via d'intens desaigüe és aquella part del territori on es concentra el flux d'una avinguda, en l'entorn d'un llit del riu o fora d'este en cas de desbordament. La seua delimitació correspondrà a la part del territori actual pel qual pot passar l'avinguda de cent (100) anys de període de retorn i produir una sobreelevació de la làmina d'aigua de trenta centímetres (30 cm) o superior que la que es produiria amb eixa mateixa avinguda considerant tota la planura d'inundació.
  
Article 10. Zona d'acumulació d'aigua
  
S'entén per zona d'acumulació d'aigua els endorreismes i semiendorreismes naturals o artificials on, en cas de fortes precipitacions, s'acumula aigua sense possibilitat de correcte drenatge. La seua delimitació es correspondrà amb la part del territori en la qual l'alçària d'aigua acumulada amb nivell horitzontal puga ser superior a huitanta centímetres (80 cm).
  
Article 11. Con d'inundació
  
Con d'inundació és la principal zona d'inundació dins d'un con al·luvial o, amb caràcter general, la part del territori aigües avall d'una desaparició de llit del riu que, si és de xicoteta entitat, pot no arribar a formar un con al·luvial. Si fora dificultosa la localització de l'àpex del con s'adoptarà com a tal el punt de disminució sensible de la capacitat de desaigüe del llit del riu, i esta s'entendrà aproximadament com una reducció d'un vint per cent (20%) en termes de cabal.
  
En la seua determinació s'atendrà a la delimitació geomorfològica del con al·luvial. En tot cas, inclourà almenys tot el territori que es trobe a una cota inferior a la de l'àpex, i a una distància de cent metres (100 m) del llit del riu comprés entre l'àpex i el final del con al·luvial o desaparició d'este mateix, si la superfície de la conca vessant és inferior a un quilòmetre quadrat (1 km²). Per a superfícies majors, esta distància s'obtindrà amb l'expressió següent:
  
D = 100 A0,3
  
on D (distància) està donada en metres (m) i A (superfície de la conca vessant), en quilòmetres quadrats (km²).
  
Article 12. Zona d'inundació
  
S'entén per zona d'inundació aquella superfície inundable els mecanismes d'inundació de la qual són independents de la resta i es troba delimitada com a tal en este pla, en la cartografia oficial de la Generalitat. Tot això sense perjuí de les delimitacions que puga efectuar l'organisme de conca corresponent i, fins i tot, les que es puguen realitzar a major escala en els plans generals municipals.
  
Article 13. Risc d'inundació, zona de risc i increment significatiu del risc
  
Risc d'inundació és la major o menor perillositat que una part del territori es veja inundada. El risc o la perillositat es mesura com a combinació de la freqüència o el període de retorn amb què es produïsquen les inundacions i de la seua magnitud.
  
Zona de risc és aquella part del territori que té el mateix nivell de risc i es troba en la mateixa zona d'inundació.
  
Es considera que hi ha un increment significatiu del risc d'inundació quan es produïx un augment del calat màxim o del temps d'inundació de més d'un deu per cent (10%) per a qualsevol període de retorn entre 25 i 500 anys, provocat per qualsevol nou element artificial situat en la zona d'inundació.
  
Secció segona
  
Obtenció del risc d'inundació
  
Article 14. Nivells de risc d'inundació
  
1. A efectes d'esta normativa s'establixen sis nivells de risc que, de major a menor, són:
  
- Risc 1. Quan la probabilitat que en un any qualsevol se sofrisca, almenys, una inundació és superior a 0,04 (equivalent a un període de retorn inferior a 25 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua superior a huitanta centímetres (80 cm).
  
- Risc 2. Quan la probabilitat que en un any qualsevol se sofrisca, almenys, una inundació es troba entre 0,04 i 0,01 (equivalent a un període de retorn entre 25 i 100 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua superior a huitanta centímetres (80 cm).
  
- Risc 3. Quan la probabilitat que en un any qualsevol se sofrisca, almenys, una inundació és superior a 0,04 (equivalent a un període de retorn inferior a 25 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua inferior a huitanta centímetres (80 cm).
  
- Risc 4. Quan la probabilitat que en un any qualsevol se sofrisca, almenys, una inundació es troba entre 0,04 i 0,01 (equivalent a un període de retorn entre 25 i 100 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua inferior a huitanta centímetres (80 cm).
  
- Risc 5. Quan la probabilitat que en un any qualsevol se sofrisca, almenys, una inundació es troba entre 0,01 i 0,002 (equivalent a un període de retorn entre 100 i 500 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua superior a huitanta centímetres (80 cm).
  
- Risc 6. Quan la probabilitat que en un any qualsevol se sofrisca, almenys, una inundació es troba entre 0,01 i 0,002 (equivalent a un període de retorn entre 100 i 500 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua inferior a huitanta centímetres (80 cm).
  
2. La delimitació concreta de les zones i nivells de risc associats a estes és la que es conté en els plans d'ordenació del PATRICOVA.
  
Article 15. Determinació del risc d'inundació
  
El risc d'inundació de qualsevol punt de la Comunitat Valenciana es determinarà segons:
  
- El que reflectixen els plans generals de cada municipi.
  
- Els estudis oficials i plans aprovats per la Generalitat o per un organisme de Conca.
  
- Els estudis d'inundabilitat que es realitzen a l'efecte.
  
En cas de contradicció entre estudis prevaldrà el que assenyala els desenrotllats a major escala (menor denominador), sempre que estos s'hagueren realitzat amb semblant nivell de rigor.
  
Article 16. Estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació
  
1. El PATRICOVA, ja que es tracta d'un estudi regional realitzat en origen a escala 1:50.000, és susceptible de ser concretat, ampliat, i, fins i tot, modificat per mitjà d'estudis d'inundabilitat més precisos que, en tot cas, es realitzaran d'acord amb el que establix esta normativa.
  
2. Els estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació, realitzats a l'escala adequada i elaborats per tècnic competent, són imprescindibles per a admetre decisions de planejament que s'aparten de les determinacions contingudes en els documents de caràcter vinculant del PATRICOVA. La dita competència tècnica haurà de ser convenientment avalada per mitjà de l'oportú visat a l'estudi aportat realitzat pel col·legi professional corresponent.
  
Article 17. Documentació dels estudis d'inundabilitat
  
La documentació mínima exigible a un estudi d'inundabilitat d'una zona d'inundació serà la següent:
  
a) Estudi geomorfològic, que oriente fonamentalment sobre l'extensió potencial de la inundació i l'existència de vies de flux desbordat principals.
  
b) Estudi de les inundacions històriques, per a donat suport i confirmar els resultats de l'estudi geomorfològic i com a element de calibratge de la hidrologia i de la hidràulica.
  
c) Estudi hidrològic, per a la determinació dels cabals que determinen les inundacions amb diferents nivells de probabilitat. Per a la seua realització s'empraran models de tipus hidrometereològic si bé, si hi ha una estació d'aforaments amb dades suficients, es podran utilitzar també mètodes estadístics.
  
d) Estudi hidràulic, per a determinar les capacitats de desaigüe dels llits, els punts de desbordament i la magnitud de la inundació allí on es produïsca. S'empraran models que seran acords amb la problemàtica que cal resoldre, i se selecciona justificadament entre un model transitori o estacionari i entre un unidimensional o bidimensional.
  
e) Cartografies de les zones de risc, dels llits, cons d'inundació, zones d'acumulació d'aigua i vies d'intens desaigüe.
  
Article 18. Tramitació dels estudis d'inundabilitat
  
Els estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació seran aprovats per la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, després de l'informe previ de l'organisme de Conca corresponent. El citat informe, que s'emetrà en el termini màxim de tres mesos, es considera preceptiu i determinant en la resolució que s'adopte, i es reconeix el caràcter positiu d'este en cas de silenci administratiu.
  
CAPÍTOL III
  
Risc d'inundació i planificació territorial i urbanística
  
Secció primera
  
Limitacions a l'ús del sòl pel risc d'inundació
  
Article 19. Municipis amb elevat risc d'inundació
  
A l'efecte d'esta normativa es consideren municipis amb elevat risc d'inundació aquells en què, almenys, les dos terceres parts (2/3) del seu terme municipal estan afectades pel risc, o bé aquells altres que, encara que no complint la condició anterior, tenen fortes limitacions per a orientar els seus futurs desenrotllaments cap a zones no inundables per la morfologia del seu territori.
  
La relació de municipis amb elevat risc d'inundació, així com les condicions en estos establides, s'arrepleguen en les disposicions addicionals primera i segona de la present normativa.
  
Article 20. Anàlisi del risc d'inundació en el planejament urbanístic
  
Els plans d'Acció Territorial, els plans generals i els seus instruments de desenrotllament modificatius hauran d'analitzar les condicions de drenatge superficial del territori, tant de les aigües caigudes en el seu àmbit d'actuació com les de les conques vessants que l'afecten.
  
Per a això, com a mínim reflectiran en la part informativa:
  
a) El domini públic hidràulic i les seues zones de servitud i de policia, allí on hagen sigut delimitats per l'organisme de Conca.
  
b) Les zones de risc d'inundació determinades d'acord amb l'article 15.
  
c) Tots els llits, zones d'acumulació d'aigua i cons d'inundació, almenys per a aquells la conca vessant dels quals tinga una superfície superior a mig quilòmetre quadrat (0,5 km²), o que suposen un risc apreciable per a les activitats humanes.
  
Article 21. Tractament del risc d'inundació en el planejament urbanístic
  
1. Els plans generals classificaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el domini públic hidràulic de conformitat amb la seua legislació reguladora, així com les zones d'inundació de risc 1 delimitades en el PATRICOVA, excepte aquelles que estiguen classificades com a sòl urbà, supòsit este, en el qual mantindran tal consideració.
  
2. En estes zones es prohibix qualsevol tipus d'edificació, excepte les previstes expressament en el planejament municipal a l'entrada en vigor del PATRICOVA, que deuran realitzarse, en tot cas, d'acord amb els condicionants específics d'edificació assenyalats per al sòl urbà sotmés a risc d'inundació, així com la realització d'obres d'infraestructures que siguen vulnerables o puguen modificar negativament el procés d'inundació.
  
3. El planejament, en cap cas, podrà donar lloc a un increment significatiu del risc d'inundació en el seu terme municipal o en el d'altres municipis potencialment afectats, a excepció dels supòsits prevists en l'article 33.
  
Article 22. Limitacions en sòl no urbanitzable afectat pel risc d'inundació
  
1. El sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable, excepte en els municipis amb elevat risc d'inundació, que se subjectaran al que disposa l'article 19 d'esta normativa.
  
2. En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 2, 3 o 4, es prohibixen els usos i les activitats següents: habitatges; estables, granges i vivers d'animals; estacions de subministrament de carburants; indústries qualificades o amb risc químic; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; servicis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors; equipaments estratègics com a centres d'emergència, parcs de bombers, quarters, centres escolars i sanitaris i pavellons esportius coberts; infraestructures puntuals estratègiques com a plantes potabilitzadores i centres de producció, transformació i emmagatzematge d'energia.
  
3. En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 5 o 6, es prohibixen els mateixos usos i les activitats assenyalats en l'apartat anterior, excepte els habitatges i els establiments hotelers, que si són autoritzables, després de l'adopció prèvia de les mesures d'adequació de l'edificació que s'imposen.
  
4. Qualsevol altre ús o activitat que es pretenga implantar en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació que no haja sigut expressament assenyalat en els dos apartats anteriors, haurà de justificar la procedència d'ubicació en este.
  
5. Les limitacions d'ús en el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació assenyalades en el present article podran ser objecte d'excepció, justificadament, en els municipis amb elevat risc d'inundació.
  
Article 23. Limitacions en sòl urbanitzable sense programa aprovat afectat pel risc d'inundació
  
1. El sòl urbanitzable classificat pel planejament vigent que estiga afectat per risc d'inundació i no tinga un programa per al desenrotllament de les actuacions integrades aprovat definitivament, haurà de ser objecte d'un estudi d'inundabilitat específic amb caràcter previ a la seua programació.
  
2. L'estudi conclourà sobre la procedència de:
  
- Desclassificar tot o part del citat sòl.
  
- Establir condicions a l'ordenació detallada per a evitar la localització dels usos més vulnerables en les zones de major perillositat del sector.
  
- Realitzar obres de defensa que, en tot cas, hauran d'incloure's en les obres d'urbanització de l'actuació.
  
- Imposar condicions a la forma i disposició de les edificacions que s'han de materialitzar dins del sector.
  
3. La programació i el posterior desenrotllament del sòl urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà comportar un increment significatiu del risc d'inundació en el seu terme municipal o en el d'altres municipis potencialment afectats, a excepció dels supòsits prevists en l'article 33.
  
4. En particular, les indústries que emmagatzemen, transformen, manipulen, generen, aboquen, etc., productes que pogueren resultar ambientalment perjudicials per a l'entorn de l'activitat com a conseqüència de l'arrossegament, dilució o filtració, generats per l'efecte d'una inundació i, en especial, per a la salut humana, el sòl i/o l'aigua, la vegetació i la fauna, hauran de ser avaluades individualment a fi de justificar l'autorització per a la seua instal·lació en sòls sotmesos a risc d'inundació.
  
Article 24. Condicionants en sòl urbà i urbanitzable amb programa aprovat afectat pel risc d'inundació
  
Els ajuntaments, en el sòl urbà i urbanitzable amb programa aprovat afectat pel risc d'inundació, hauran de verificar la incidència d'este i imposar, quan procedisca, condicions d'adequació de les futures edificacions. Així mateix, impulsaran, junt amb les restants administracions públiques implicades, la realització d'aquelles actuacions de defensa que siguen més prioritàries.
  
Secció segona
  
Adequació de l'edificació i infraestructures
  
en zones inundables
  
Article 25. Foment de les actuacions d'adequació
  
1. La Conselleria competent en materia d'ordenació del territori, en coordinació amb els organismes de Conca, fomentarà el desenrotllament de normes tecnològiques sectorials d'adequació davant d'una inundació, en ampliació del que descriu esta secció.
  
2. Els plans d'Acció Territorial, els plans generals i els instruments que els desenrotllen podran establir, en complement del PATRICOVA, normes específiques d'aplicació en el seu terme municipal.
  
Article 26. Condicions generals d'adequació de les infraestructures
  
1. Les infraestructures superficials, els suports d'infraestructures aèries, els elements superficials de les infraestructures subterrànies o qualsevol element que discórrega, se situe o creue una zona inundable a una cota superior en quaranta centímetres (40 cm) a la del terreny circumdant, no haurà de provocar un increment significatiu del risc en els usos urbans actuals o planificats.
  
2. Es cuidarà especialment el drenatge transversal dels passeigs marítims per mitjà de l'execució de pontons o guals en els encreuaments amb els carrers perpendiculars a estos, així com evitant la col·locació d'elements verticals i murs continus que obstaculitzen el flux de les aigües.
  
3. Els períodes de retorn de disseny del drenatge transversal i de protecció de les infraestructures de tota classe seran de:
  
a) 500 anys en les infraestructures estratègiques d'alta vulnerabilitat, tals com carreteres d'intensitat mitjana diària (IMD) major de dos mil (2.000) vehicles/dia, línies de ferrocarril, grans conduccions de proveïment, potabilitzadores, depuradores, gaseoductes, línies elèctriques d'alta tensió, estacions transformadores, grans depòsits d'aigua, de líquids i gasos inflamables o tòxics i centrals de telecomunicacions. Nivell que podrà reduirse fins a un mínim de 100 anys si es justifica la inviabilitat tècnica o econòmica de qualsevol altra solució de protecció superior.
  
b) 100 anys en les infraestructures de vulnerabilitat mitjana, com la resta de carreteres de les xàrcies nacional i autonòmica, resta de carreteres amb intensitat mitjana diària (IMD) major de cinccents (500) vehicles/dia, línies de mitjana tensió, subestacions elèctriques, passeigs marítims i xàrcies de séquies o assarbs de qualsevol tipus. Nivell que podrà reduirse fins a un mínim de 25 anys si es justifica la inviabilitat tècnica o econòmica de qualsevol altra solució de protecció superior.
  
4. Els drenatges transversals de les infraestructures lineals, a fi d'evitar la seua obstrucció, tindran una dimensió mínima lliure d'obstacles d'un metre (1m). En els casos en què part de la secció lliure del drenatge es trobara per davall del nivell del terreny circumdant, la superfície transversal de la secció lliure d'este serà d'un metre i mig quadrat (1,5 m²).
  
5. Els projectes d'urbanització preveuran els col·lectors d'aigües residuals sempre per davall de les conduccions de la resta de les xàrcies de distribució dels altres servicis bàsics. El traçat en planta dels col·lectors principals de pluvials hauran de discórrer pels carrers més baixos, mentre que la resta de conduccions i servicis ho faran pels carrers més alts. Al seu torn, en els carrers oberts al trànsit rodat, el punt més alt de la calçada se situarà, almenys, deu centímetres (10 cm) per davall de les voreres, i la profunditat de la rigola respecte d'estes és, almenys, de vint-i-cinc centímetres (25 cm).
  
6. A fi de no disminuir la capacitat de desaigüe de les zones agrícoles afectades per risc d'inundació, s'evitarà la sobreelevació o cobriment de les xàrcies de séquies i assarbs.
  
7. El traçat en planta de les infraestructures lineals superficials evitarà el seu encreuament transversal amb els cons d'inundació, i es traçarà, en tot cas, el més aigües amunt possible d'estos.
  
Article 27. Condicions generals d'adequació de les edificacions
  
1. En zones subjectes a risc d'inundació,
  
a) Les edificacions d'una planta que es realitzen hauran de tindre un cobert o terrat accessible des del seu interior per mitjà d'escala.
  
b) La disposició de les noves edificacions es realitzarà de forma que s'orienten en el sentit del flux desbordat. S'evitarà la seua disposició transversal per a no causar efectes barrera que produïsquen sobreelevació del calat aconseguit per les aigües en l'entorn.
  
c) El forjat corresponent a la planta baixa de les futures construccions se situarà per damunt de la rasant del carrer circumdant.
  
2. Es prohibixen els usos residencials, industrials i comercials, excepte la part destinada a magatzematge, a cota inferior a la rasant del terreny o del carrer.
  
Article 28. Adequació addicional en zones de risc 2, 3 i 4
  
1. No es permetran les plantes de soterrani o semisoterrani, excepte en ús residencial intensiu sempre que es complisquen les condicions següents:
  
a) L'accés siga estanc.
  
b) El sistema de drenatge no estiga connectat a la xàrcia de clavegueram i dispose d'un sistema de bombament independent alimentat per mitjà de grup electrogen.
  
c) L'ús d'estos soterranis siga exclusivament d'aparcament de vehicles.
  
d) La rampa d'accés estiga sobreelevada deu centímetres (10 cm) sobre la rasant de la vorera.
  
e) Les conduccions de sanejament que discórreguen o puguen abocar en el seu interior hauran de ser estanques davant de les pressions produïdes en cas d'inundació.
  
2. Les connexions a la xàrcia de clavegueram no permetran el flux de l'aigua en sentit contrari, per mitjà de vàlvula automàtica o manual o qualsevol altre mecanisme que ho impedisca.
  
3. En edificacions d'ús residencial, industrial, comercial i de servicis es realitzaran les adequacions següents:
  
a) La cota del forjat de planta baixa de l'habitatge o del local se situarà a huitanta centímetres (80 cm) per damunt de la rasant del carrer, excepte en sòl urbà consolidat per l'edificació que tinga fronts de façana uniformes en alçària de cornisa, que podran ser eximits per l'ajuntament.
  
b) Portes, finestres i tancaments de façana seran estancs fins una alçària d'un metre i mig (1,5 m) per damunt de la rasant del carrer.
  
c) Els elements més sensibles de l'habitatge o del local, tals com la caixa general de protecció, se situaran a setanta centímetres (70 cm) per damunt de la cota del forjat de planta baixa.
  
4. A fi d'evitar l'efecte d'embassament i el consegüent perill de ruptura brusca, les tanques i els murs de tancament de les parcel·les seran permeables al flux de l'aigua a partir de quaranta centímetres (40 cm) d'alçària i en tot el seu perímetre.
  
5. Els fonaments, les estructures i els tancaments d'edificis hauran de calcularse per a suportar la pressió i/o subpressió produïda per una alçària d'aigua d'un metre i mig (1,5 m). Els depòsits i els elements semblants es dissenyaran i s'ancoraran al terreny de forma que s'evite la possibilitat de flotació.
  
Article 29. Senyalització de zones inundables
  
1. Els guals inundables de qualsevol carretera amb intensitat mitja diària (IMD) major de cent (100) vehicles/dia hauran d'estar convenientment senyalitzats per mitjà de la col·locació de senyals d'advertiment i escales d'indicació de la profunditat màxima de l'aigua.
  
2. Els campaments de turisme i zones d'acampada que es troben situats en zona de risc hauran de tindre la senyalització adequada, que inclourà les normes que caldrà seguir en cas d'inundació.
  
3. En els marges dels llits i en els cons d'inundació aigües avall dels desaigües de preses, assuts, sobreeixidors, etc., que puguen desaiguar en temps sec un cabal superior a vint metres cúbics per segon (20 m³/s), haurà de senyalitzar-se el risc que existix, així com les normes que caldrà seguir en cas d'una solta inesperada en la longitud i l'escampament necessaris.
  
CAPÍTOL IV
  
De les actuacions de defensa
  
Article 30. Condicions d'ús del sòl al costat dels llits
  
1. L'ordenació detallada dels sòls urbanitzable confrontants amb els llits haurà de disposar terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques al costat del domini públic hidràulic o llit, en cas de no estar aquell definit, i al llarg de tota la seua extensió. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionals exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable. En cap cas podran computar com a zona verda els terrenys ocupats pel llit.
  
2. Amb l'objecte de fomentar la protecció dels marges i ecosistemes de ribera, es potenciarà l'ús com a espais lliures i zones verdes de les zones confrontants amb els llits. El tractament i enjardinament d'estes serà l'adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema fluvial i de ribera.
  
Article 31. Mesures de defensa en els Plans Generals
  
1. Els plans generals d'aquells municipis que es troben subjectes a risc d'inundació adoptaran mesures de defensa, estructurals o no estructurals, per a disminuir el citat risc.
  
En el cas en què les mesures de defensa afecten a més d'un municipi, hauran de ser coordinades per la Generalitat o per l'organisme de Conca, en l'exercici de les seues respectives competències.
  
2. El desenrotllament urbanístic estarà supeditat, en tot cas, a l'existència prèvia:
  
a) d'un projecte de construcció aprovat de les actuacions estructurals de defensa plantejades.
  
b) de, si es tracta d'una obra pública, consignació pressupostària i termini de realització no superior al previst per a l'execució de les obres d'urbanització i edificació del sector.
  
c) de, si es tracta d'una obra que s'ha de realitzar a càrrec del programa, compromís d'executar-la simultàniament amb la resta de les obres d'urbanització.
  
Article 32. Actuacions estructurals
  
1. El nivell de protecció de qualsevol estructura de defensa contra les inundacions en zona urbana haurà d'estar comprés entre cinc-cents i cent (500 i 100) anys de període de retorn, i s'haurà de justificar raonadament l'adopció del nivell de disseny.
  
El nivell de protecció de qualsevol estructura de defensa contra les inundacions en zona no urbana haurà d'estar comprés entre cent i vint-i-cinc (100 i 25) anys de període de retorn, i s'haurà de justificar raonadament l'adopció del nivell de disseny.
  
Els criteris justificatius s'hauran d'atindre a les directrius marcades per l'organisme de Conca.
  
2. Les canalitzacions cobertes només es permetran en trams urbans altament antròpics i amb un nivell de protecció, almenys, de cinc-cents (500) anys de període de retorn, i una vegada analitzats els efectes del seu comportament hidràulic amb cabals superiors. A més, per a evitar la seua obstrucció durant una crescuda, hauran de disposar d'un element de retenció de sòlids grossos arrossegats.
  
3. Qualsevol actuació estructural haurà de tindre en compte la minimització dels danys en cas de desbordament d'esta, especialment si conduïxen l'aigua a una cota superior a la del terreny circumdant. Quan una actuació comporte un increment de risc, s'haurà de preveure el planejament afectat i hauran de ser considerades les corresponents mesures compensatòries per a les zones afectades.
  
Article 33. Zones naturals de flux desbordat
  
Totes les actuacions hauran de tindre en compte la identificació de les vies naturals com a preferents per al possible flux desbordat. En particular, els plans generals limitaran els usos en l'entorn de les marjals perquè estes puguen actuar com a zones de desbordament natural, i evitar els impactes futurs que pogueren incidir negativament en contra del seu manteniment com a zones d'interés ambiental.
  
Article 34. Drenatge d'aigües pluvials
  
El drenatge de les aigües pluvials en les àrees urbanes de superfície major a cent hectàrees (100 ha.) complirà les condicions següents:
  
a) Es dissenyaran amb un nivell de protecció, almenys, de 15 anys de període de retorn.
  
b) El diàmetre mínim de les conduccions de drenatge de pluvials serà de quatre-cents mil·límetres (400 mm).
  
c) Els embornals i albellons seran no atascables i les dimensions mínimes de les reixetes, almenys, de:
  
- cinquanta centímetres (50 cm) de longitud en els verticals del rastell,
  
- mil dos-cents cinquanta centímetres quadrats (1.250 cm²) de superfície en els horitzontals.
  
Article 35. Actuacions de restauració hidrologicoforestal
  
1. La Generalitat, de forma compatible amb els seus plans de reforestació, haurà de preveure les actuacions de restauració hidrologicoforestal de prioritat alta previstes en el PATRICOVA.
  
2. Seran objectius d'estos plans, a més dels de millora i manteniment de l'ecosistema i d'incrementar els valors paisatgístics, la disminució de l'erosió i del vessament superficial en les conques vessants a les zones d'inundació.
  
Article 36. Uns altres tipus d'actuacions de defensa
  
A més de les actuacions previstes en el PATRICOVA o en els plans dels organismes de Conca, les administracions competents fomentaran la utilització d'altres mesures complementàries com el desenrotllament d'una política activa d'assegurances davant de les inundacions, la realització de plans de senyalització de les zones inundables, desenrotllament de normes tecnològiques de l'edificació i de les infraestructures en zona de risc, i programes d'informació i d'educació de la població, entre d'altres.
  
Article 37. Supervisió i coordinació de les actuacions
  
La supervisió de l'execució de les actuacions previstes en el PATRICOVA correspon a la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, en coordinació amb els organismes de Conca.
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS
  
Primera. Municipis amb elevat risc d'inundació
  
1. Són municipis amb elevat risc d'inundació a la Comunitat Valenciana: Albalat de la Ribera, Alboraya, Algemesí, Almàssera, Almoradí, Alzira, Benimuslem, Bonrepòs i Mirambell, Callosa de Segura, Catral, Cullera, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Fortaleny, Orihuela, Polinyà de Xúquer, Quartell, Rafal, Riola, Sollana, Tavernes Blanques i Tavernes de la Valldigna.
  
2. Esta llista es podrà ampliar amb aquells altres municipis que, encara que no tenen afectades pel risc, almenys, les dos terceres parts (2/3) de la seua superfície, si que tenen fortes limitacions per a orientar els futurs desenrotllaments cap a zones no inundables.
  
3. La inclusió de nous municipis en la categoria d'elevat risc d'inundació es realitzarà per resolució del conseller competent en matèria d'ordenació del territori, a petició raonada dels municipis afectats. A estos efectes, l'ajuntament interessat haurà de presentar, junt amb la sol·licitud d'inclusió, la documentació necessària per a acreditar la concurrència de les referides circumstàncies.
  
4. La consideració d'un municipi com d'alt risc d'inundació és una situació transitòria, i es poden excloure de la citada categoria aquells municipis en què, després de la realització d'una actuació estructural, s'ha eliminat en tot o en part el risc. La citada exclusió es realitzarà, igualment, per mitjà de resolució del conseller competent en matèria d'ordenació del territori, després de l'aprovació de la corresponent modificació del PATRICOVA.
  
Segona. Condicions establides en els municipis amb elevat risc d'inundació
  
1. En estos municipis qualsevol reclassificació de sòl no urbanitzable inundable que es propose haurà de justificar les fortes limitacions per a orientar els desenrotllaments cap a zones amb menor risc.
  
L'estudi d'inundabilitat, que s'haurà d'elaborar preceptivament i amb caràcter previ a la proposta de reclassificació, conclourà sobre la procedència d'esta en termes anàlegs als prevists en l'article 23, i inclourà, si és procedent, les limitacions d'usos que s'estimen necessàries.
  
2. Els desenrotllaments que es plantegen en estos municipis tendiran a models intensius de concentració de l'edificació, davant de models extensius de baixa alçària i alta ocupació del territori.
  
3. En la declaració d'interés comunitari de nous usos i activitats en sòl no urbanitzable s'aplicarà, amb caràcter general, el mateix criteri enunciat per a les reclassificacions, i s'haurà de justificar la no implantació en unes altres zones amb menor nivell risc.
  
Tercera. Vigència de la cartografia de delimitació del risc d'inundació a escala regional de la Comunitat Valenciana
  
La cartografia de delimitació del risc d'inundació a escala regional de la Comunitat Valenciana declarada de necessària observança en la redacció dels plans urbanístics o territorials per Orde de 8 de març de 1999, del conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, continua vigent excepte en allò que s'opose al PATRICOVA. A estos efectes, es donarà publicitat als canvis que s'han introduït sobre esta.
  
Quarta. Incidència en els plans generals o modificacions de planejament en tramitació



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4429, del 30-01-2003 (2003/1034)

ACUERDO de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba definitivamente el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/a/2003/01/28/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4429

Fecha DOGV
:   30-01-2003

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2003/1034

CVE


Fecha del documento
:   28-01-2003

Organismo emisor
:   Conselleria de Obras Públicas,Urbanismo y Transportes

Tipo de documento
:   Acuerdo

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [inundación](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [construcción urbana](javascript:void(0))
    * [ordenación hidráulica](javascript:void(0))

ACUERDO de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba definitivamente el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). [2003/1034]
  
El Consell de la Generalitat, en la reunión del día 28 de enero de 2003, adoptó el siguiente Acuerdo:
  
Visto el expediente relativo al proyecto de Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), del que resultan los siguientes
  
I. Antecedentes
  
Primero
  
La Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, por Orden de 8 de marzo de 1999, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.456, de 17 de marzo de 1999, declaró de necesaria observancia, en la redacción de los planes urbanísticos o territoriales que se formulasen en la Comunidad Valenciana, la Cartografía Temática publicada por dicha Conselleria sobre ?Delimitación del riesgo de inundación a escala regional en la Comunidad Valenciana?, que ilustraba y delimitaba las zonas de nuestro territorio sometidas a riesgo de inundación apreciable.
  
Segundo
  
El 12 de marzo de 2001 el conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes sometió a información pública el proyecto de Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana, junto con su Estudio de Impacto Ambiental, por un periodo de dos meses. Lo que anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 3.969, de 29 de marzo de 2001) y los diarios no oficiales de amplia difusión en la Comunidad Valenciana denominados Las Provincias, El Mundo, El País, Mediterráneo y el Periódico de Alicante de 6 de abril de 2001. Dicha información pública fue prorrogada hasta el 30 de septiembre de 2001 por Resolución del mismo conseller de 10 de mayo de 2001, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV núm. 4.002, de 18 de mayo de 2001) y en los citados diarios no oficiales el día 19 de mayo de 2001. Asimismo, se remitieron unos CD editados por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes a todos los municipios valencianos y demás instituciones afectadas por las determinaciones del PATRICOVA en fase de consulta pública.
  
Durante el periodo de información pública al que estuvo sometido el PATRICOVA se presentaron 67 escritos de alegaciones (32 particulares y 35 de municipios valencianos), así como recibieron los informes de la Confederaciones Hidrográficas del Júcar y del Segura, de RENFE, de la Delegación del Gobierno en la Comunidad Valenciana y de la Dirección General de Interior, de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, de la Generalitat Valenciana.
  
Tercero
  
El PATRICOVA está integrado por los documentos siguientes: Memoria y apéndices, Programa de Actuaciones, Planos, Normativa Urbanística y Estudio de Impacto Ambiental.
  
Cuarto
  
Se han solicitado informes a las Confederaciones Hidrográficas del Júcar, del Ebro, del Segura, a la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas de la Generalitat Valenciana, a la Delegación del Gobierno en la Comunidad Valenciana y a la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Constan en el expediente los informes de la Dirección General de Política Autonómica del Ministerio de Administraciones Públicas de 7 de febrero de 2001; de la Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas de la Generalitat Valenciana de 5 de junio de 2001; de las Confederaciones Hidrográficas del Segura y del Júcar de 30 de marzo de 2001 y 1 de octubre de 2001, respectivamente; de RENFE de 17 de septiembre de 2001, y de la Delegación del Gobierno en la Comunidad Valenciana de 28 de septiembre de 2001 (que remite diversos informes emitidos por las Subdelegaciones del Gobierno en Alicante, Castellón y Valencia, por el Ministerio de Fomento, por la Guardia Civil, por la Jefatura Superior de Policía y por la Dirección General de Costas del Ministerio de Medio Ambiente).
  
Quinto
  
El 30 de mayo de 2001, por Orden del Ministerio de Medio Ambiente, se concedió el Premio Nacional ?Aqua- de Medio Ambiente a la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana por la elaboración del presente proyecto de PATRICOVA (BOE núm. 132, de 2 de junio de 2001).
  
Sexto
  
El 4 de julio de 2002 la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio dictó la Declaración de Impacto Ambiental positiva.
  
Séptimo
  
El 28 de octubre de 2002 el Servicio de Ordenación del Territorio de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial, de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, emitió informe técnico razonado sobre la estimación o desestimación de las alegaciones o sugerencias formuladas en el expediente.
  
Octavo
  
El 30 de octubre de 2002, el director general de Urbanismo y Ordenación Territorial formuló propuesta de resolución del expediente de referencia.
  
Noveno
  
El 31 de octubre de 2002 el conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes resolvió: ?1. Estimar o desestimar las alegaciones o sugerencias formuladas en el presente expediente del PATRICOVA conforme al informe técnico emitido al respecto para cada una de ellas, por el Servicio de Ordenación del Territorio de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial. 2. Incorporar las modificaciones pertinentes al proyecto del PATRICOVA conforme al citado informe técnico emitido al respecto. 3. Aprobar provisionalmente el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). 4. Proponer al Gobierno Valenciano la aprobación definitiva del PATRICOVA?.
  
II. Consideraciones jurídicas
  
Primera
  
Respecto al procedimiento, en el caso presente se han observado las prescripciones legales establecidas para la tramitación de los Planes de Acción Territorial, que están constituidas por los artículos 43 y 54 de la Ley de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana en relación con el artículo 142.2 del Reglamento de Planeamiento Urbanístico de la Comunidad Valenciana. Asimismo, se han recabado los diferentes informes preceptivos y la documentación se encuentra completa.
  
Segunda
  
En cuanto al fondo del asunto, el objeto del PATRICOVA es dotar a la Comunidad Valenciana de un instrumento de ordenación, coordinación y protección territorial, encaminado a prevenir los riesgos de inundación mediante el establecimiento de una serie de determinaciones dirigidas a minorar los efectos socioeconómicos y urbanísticos-territoriales de las actuaciones que se produzcan sobre terrenos afectados por riesgo de inundación apreciable.
  
Así, el PATRICOVA contempla, con carácter no vinculante, una serie de actuaciones frente al impacto actual de las inundaciones. Igualmente, se regulan en la Normativa del Plan, con carácter obligatorio, una serie de normas de orientación territorial dirigidas a prevenir futuras afecciones por riesgo de inundación, y que recogen, asimismo, las condiciones de usos y de edificación para las zonas inundables.
  
Los objetivos que se persiguen con el Plan de Acción Territorial, de acuerdo con lo recogido en la memoria del mismo, son:
  
- Análisis y diagnóstico de la situación actual del impacto existente en el territorio de la Comunidad Valenciana.
  
- Definición de los objetivos a conseguir de acuerdo con la evaluación territorializada del impacto asociado al riesgo de inundación.
  
- Proposición justificada de las medidas de actuación previstas para la reducción de dicho impacto.
  
- Articulación con el planeamiento municipal y territorial integrado existente, así como con el previsto por otras Administraciones competentes.
  
- Normativa técnica y de protección aplicables en la ejecución del Plan.
  
- Evaluación del coste a partir de las actuaciones concretas con el establecimiento del orden de prioridades en su ejecución.
  
El ámbito del PATRICOVA comprende la totalidad de la Comunidad Valenciana, lo que supone una superficie total de 23.269 km². De ahí la dificultad de dicho documento para establecer un alto grado de concreción tanto en los resultados del diagnóstico de la situación existente como en relación con las propuestas a realizar, lo que sin embargo no resta importancia al documento elaborado, principalmente como instrumento que introduce una normativa urbanística de obligado cumplimiento cuyas repercusiones de carácter preventivo se consideran no solo adecuadas, sino imprescindibles en un territorio en el que el fenómeno de las inundaciones tiene gran transcendencia.
  
Conviene destacar que la actividad de delimitación de las denominadas zonas inundables ha de encardinarse primordialmente dentro del ámbito correspondiente a la ordenación del territorio y el urbanismo, materias en relación con las cuales la Generalitat ostenta la competencia exclusiva en virtud del artículo 148.1.3ª de la Constitución y el artículo 31.9 del Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana. Ahora bien, en el ejercicio de tal actividad resulta ineludible subrayar la necesidad de articular y, en su caso, reforzar en este ámbito material los correspondientes mecanismos de coordinación y colaboración entre las diferentes Administraciones Públicas implicadas (Hidráulica, Protección Civil, Medio Ambiente y Municipios) y, especialmente, entre los respectivos instrumentos de planificación.
  
Por ello, bajo los principios de coordinación y cooperación interadministrativa que garantizan su eficacia, el fin u objetivo último que se persigue con el PATRICOVA es obtener la máxima reducción posible de los impactos territoriales provocados por los fenómenos de inundación en la Comunidad Valenciana, tanto de los detectados en la actualidad como de los potenciales que pudieran producirse en el futuro.
  
Tercera
  
Corresponde al conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes la aprobación provisional del Plan de Acción Territorial y al Consell de la Generalitat acordar su aprobación definitiva, conforme determinan los artículos 5.b) y 6.b) del Reglamento de los Órganos Urbanísticos de la Generalitat Valenciana, aprobado por el Decreto 77/1996, de 16 de abril, del Consell de la Generalitat.
  
En su virtud, de conformidad con lo establecido en los preceptos legales citados y demás de general y pertinente aplicación y a propuesta del conseller de Obras, Públicas, Urbanismo y Transportes, el Consell de la Generalitat
  
ACUERDA
  
Aprobar definitivamente el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).
  
El presente Acuerdo se publicará íntegramente en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, junto con la Normativa Urbanística aprobada, cuyo texto se inserta como anexo.
  
Contra el presente Acuerdo, que pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer recurso contencioso administrativo ante la Sala de lo Contencioso administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana en el plazo de dos meses, contados desde el día siguiente a la notificación o publicación oficial del mismo, de conformidad con lo previsto en los artículos 10.1.b), 42.2 y 46.1 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso administrativa. Todo ello, sin perjuicio de que pueda ejercitarse cualquier otro recurso que se estime oportuno.
  
Valencia, 28 de enero de 2003
  
El vicepresidente y secretario del Gobierno Valenciano,
  
JOSÉ JOAQUÍN RIPOLL SERRANO
  
ANEXO
  
Normativa urbanística
  
Índice
  
Capítulo I. Disposiciones de carácter general
  
Artículo 1. Naturaleza del Plan
  
Artículo 2. Ámbito del Plan
  
Artículo 3. Obligatoriedad e interpretación del Plan
  
Artículo 4. Vigencia, ejecutividad y publicidad del Plan
  
Artículo 5. Revisión del Plan
  
Artículo 6. Modificación del Plan
  
Capítulo II. Del riesgo de inundación
  
Sección primera. Definiciones y terminología de conceptos
  
Artículo 7. Sentido y alcance de las definiciones y terminología de conceptos
  
Artículo 8. Cauce
  
Artículo 9. Vía de intenso desagüe
  
Artículo 10. Zona de acumulación de agua
  
Artículo 11. Cono de inundación
  
Artículo 12. Zona de inundación
  
Artículo 13. Riesgo de inundación
  
Sección segunda. Obtención del riesgo de inundación
  
Artículo 14. Niveles de riesgo de inundación
  
Artículo 15. Determinación del riesgo de inundación
  
Artículo 16. Estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación
  
Artículo 17. Documentación de los estudios de inundabilidad
  
Artículo 18. Tramitación de los estudios de inundabilidad
  
Capítulo III. Riesgo de inundación y planificación territorial y urbanística
  
Sección primera. Limitaciones al uso del suelo por el riesgo de inundación
  
Artículo 19. Municipios con elevado riesgo de inundación
  
Artículo 20. Análisis del riesgo de inundación en el planeamiento urbanístico
  
Artículo 21. Tratamiento del riesgo de inundación en el planeamiento urbanístico
  
Artículo 22. Limitaciones en el suelo no urbanizable común afectado por el riesgo de inundación
  
Artículo 23. Limitaciones en suelo urbanizable sin programa aprobado afectado por el riesgo de inundación
  
Artículo 24. Condicionantes en suelo urbano y urbanizable con programa aprobado afectado por el riesgo de inundación
  
Sección segunda. Adecuación de las infraestructuras y edificaciones en zonas inundables
  
Artículo 25. Fomento de las actuaciones de adecuación
  
Artículo 26. Condiciones generales de adecuación de las de las infraestructuras
  
Artículo 27. Condiciones generales de adecuación de las edificaciones
  
Artículo 28. Adecuación adicional en zonas de riesgo 2, 3 y 4
  
Artículo 29. Señalización de zonas inundables
  
Capítulo IV. De las actuaciones de defensa
  
Artículo 30. Condiciones de uso del suelo junto a los cauces
  
Artículo 31. Medidas de defensa en los Planes Generales
  
Artículo 32. Actuaciones estructurales
  
Artículo 33. Zonas naturales de flujo desbordado
  
Artículo 34. Drenaje de aguas pluviales
  
Artículo 35. Actuaciones de restauración hidrológico-forestal
  
Artículo 36. Otros tipos de actuaciones de defensa
  
Artículo 37. Coordinación de las actuaciones
  
Disposiciones adicionales
  
Primera. Municipios con elevado riesgo de inundación
  
Segunda. Condiciones establecidas en los municipios con elevado riesgo de inundación
  
Tercera. Vigencia de la cartografía de delimitación del riesgo de inundación a escala regional de la Comunidad Valenciana
  
Cuarta. Incidencia en los Planes Generales o en las modificaciones de planeamiento en tramitación
  
CAPÍTULO I
  
Disposiciones de carácter general
  
Artículo 1. Naturaleza del Plan
  
El Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA) es un Plan de Acción Territorial de carácter sectorial de los previstos en la Ley 6/1989, de 7 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana.
  
La problemática sobre la que actúa el PATRICOVA es el riesgo de inundación a escala regional en la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 2. Ámbito del Plan
  
Las disposiciones contenidas en esta Normativa y en los demás documentos del PATRICOVA son de aplicación en todo el territorio de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 3. Obligatoriedad, documentación e interpretación del Plan
  
1. Los particulares, al igual que la administración, están obligados al cumplimiento de las disposiciones contenidas en el presente Plan de Acción Territorial así como en todos los instrumentos de planeamiento territorial y urbanístico que se aprueben en complemento o desarrollo del mismo.
  
2. Integran el PATRICOVA los siguientes documentos: Memoria, Programa de Actuaciones, Planos de Ordenación y Normativa, teniendo tan sólo carácter vinculante los dos últimos. Los catálogos de actuaciones estructurales y de restauración hidrológico-forestal se incluyen únicamente con carácter orientativo, sin que supongan compromiso final en cuanto a las soluciones a desarrollar, agentes encargados o compromiso inversor.
  
3. En caso de discrepancia entre las determinaciones contenidas en los distintos documentos del PATRICOVA se resolverán teniendo en cuenta el cumplimiento de los objetivos perseguidos por éste y que se encuentran plasmados en la Memoria. Las posibles contradicciones internas que existan se sustanciarán de acuerdo con el criterio expuesto y con el principio general de prevalencia del texto escrito sobre los documentos gráficos. Si pese a los criterios indicados subsistieran imprecisiones o contradicciones en las determinaciones del Plan, prevalecerá aquella determinación más favorable al interés público.
  
4. Las referencias a preceptos legales y reglamentarios vigentes se entenderán hechas sin perjuicio de la aplicación de preceptos de derecho necesario que se dicten con posterioridad.
  
Artículo 4. Vigencia, ejecutividad y publicidad del Plan
  
1. La vigencia del presente Plan de Acción Territorial es indefinida, en tanto no se revise.
  
2. El PATRICOVA será inmediatamente ejecutivo desde la publicación del contenido del acuerdo aprobatorio en lo que se refiere a la legitimación de expropiaciones para ejecutar las obras públicas en él previstas, así como a las limitaciones a la clasificación del suelo y sujeción de éste a las normas legales de directa aplicación. El resto del Plan entrará en vigor a los quince días de la publicación de la resolución aprobatoria con transcripción de su Normativa en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
3. El PATRICOVA, una vez aprobado, será público y cualquier persona podrá, en todo momento, consultarlo e informarse de él en la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio.
  
4. La citada Conselleria, con el objeto de propiciar una mejor difusión pública, realizará una edición oficial de la Normativa del Plan, en plazo no superior a seis meses a contar desde su aprobación.
  
Artículo 5. Revisión del Plan
  
Se entiende por revisión del Plan la adopción de nuevos criterios respecto de la delimitación del riesgo de inundación propiciada por la ejecución de actuaciones estructurales o por el desarrollo de planeamiento. Concretamente, son causas de revisión del PATRICOVA:
  
a) La ejecución de las dos terceras partes de las actuaciones estructurales previstas que, a su vez, reduzcan a un tercio el impacto actual de las inundaciones.
  
b) La revisión de al menos las dos terceras partes de los Planes Generales de los municipios afectados por el riesgo de inundación que, a su vez, representen las dos terceras partes de la superficie inundable de la Comunidad Valenciana.
  
c) El transcurso de diez años desde su aprobación definitiva.
  
A estos efectos, la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio deberá constatar la concurrencia o no de las dos primeras circunstancias a los cinco años de su aprobación.
  
Artículo 6. Modificación del Plan
  
1. La Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, de oficio o a instancia de los municipios afectados, podrá proceder a modificar puntualmente el PATRICOVA tras la ejecución de alguna de sus actuaciones estructurales especialmente importantes, para determinar la nueva delimitación y niveles de riesgo asociados a las zonas de inundación resultantes.
  
2. Las modificaciones del PATRICOVA que comporten una nueva delimitación o cambio de nivel de riesgo asociado a una zona de inundación se someterán al mismo procedimiento legal previsto para su aprobación.
  
CAPÍTULO II
  
Del riesgo de inundación
  
Sección primera
  
Definiciones y terminología de conceptos
  
Artículo 7. Sentido y alcance de las definiciones y terminología de conceptos
  
La definición de los conceptos que se realiza en esta Sección tiene un carácter meramente instrumental. Su objeto es facilitar la identificación de aquellos elementos asociados a la red hidrográfica de necesaria delimitación por los Planes Generales. Las definiciones que se realizan lo son a efectos de esta Normativa, sin que con ello se pretenda contradecir a otras homólogas que figuren en disposiciones legales que, en todo caso, prevalecerán sobre aquéllas.
  
Artículo 8. Cauce
  
Cauce es aquel curso de agua continua o intermitente que esté o haya estado señalado como tal en la cartografía publicada, a cualquier escala, por el Instituto Geográfico Nacional o por el Instituto Cartográfico Valenciano o, en todo caso, aquel cuya superficie de cuenca vertiente sea superior a medio kilómetro cuadrado (0,5 km²). La delimitación del cauce atenderá a lo definido en el Reglamento del Dominio Público Hidráulico y tendrá, como mínimo, una anchura de tres metros (3 m).
  
Artículo 9. Vía de intenso desagüe
  
Vía de intenso desagüe es aquella parte del territorio donde se concentra el flujo de una avenida, en el entorno de un cauce o fuera de él en caso de desbordamiento. Su delimitación se corresponderá con la parte del territorio actual por el que puede pasar la avenida de cien (100) años de periodo de retorno produciendo una sobreelevación de la lámina de agua de treinta centímetros (30 cm) o superior que la que se produciría con esa misma avenida considerando toda la llanura de inundación.
  
Artículo 10. Zona de acumulación de agua
  
Se entiende por zona de acumulación de agua los endorreismos y semiendorreismos naturales o artificiales donde, en caso de fuertes precipitaciones, se acumula agua sin posibilidad de correcto drenaje. Su delimitación se corresponderá con la parte del territorio en la cual la altura de agua acumulada con nivel horizontal pueda ser superior a ochenta centímetros (80 cm).
  
Artículo 11. Cono de inundación
  
Cono de inundación es la principal zona de inundación dentro de un cono aluvial o, con carácter general, la parte del territorio aguas abajo de una desaparición de cauce que, si es de pequeña entidad, puede no llegar a formar un cono aluvial. Si fuera dificultosa la localización del ápice del cono se adoptará como tal el punto de disminución sensible de la capacidad de desagüe del cauce, entendiendo como ésta aproximadamente una reducción de un veinte por ciento (20%) en términos de caudal.
  
En su determinación se atenderá a la delimitación geomorfológica del cono aluvial. En todo caso, incluirá al menos todo el territorio que se encuentre a una cota inferior a la del ápice, y a una distancia de cien metros (100 m) del cauce comprendido entre el ápice y el final del cono aluvial o desaparición del mismo, si la superficie de la cuenca vertiente es inferior a un kilómetro cuadrado (1 km²). Para superficies mayores, esta distancia se obtendrá con la siguiente expresión:
  
D = 100 A0,3
  
donde D (distancia) viene dada en metros (m) y A (superficie de la cuenca vertiente) en kilómetros cuadrados (km²).
  
Artículo 12. Zona de inundación
  
Se entiende por zona de inundación aquella superficie inundable cuyos mecanismos de inundación son independientes del resto y se encuentra delimitada como tal en este Plan, en la cartografía oficial de la Generalitat. Todo ello sin perjuicio de las delimitaciones que pueda efectuar el Organismo de Cuenca correspondiente e, incluso, las que se puedan realizar a mayor escala en los Planes Generales municipales.
  
Artículo 13. Riesgo de inundación, zona de riesgo e incremento significativo del riesgo
  
Riesgo de inundación es la mayor o menor peligrosidad de que una parte del territorio se vea inundada. El riesgo o peligrosidad se mide como combinación de la frecuencia o periodo de retorno con que se produzcan las inundaciones y de su magnitud.
  
Zona de riesgo es aquella parte del territorio que tiene el mismo nivel de riesgo y se encuentra en la misma zona de inundación.
  
Se considera que existe un incremento significativo del riesgo de inundación cuando se produce un aumento del calado máximo o del tiempo de inundación de más de un diez por ciento (10%) para cualquier periodo de retorno entre 25 y 500 años, provocado por cualquier nuevo elemento artificial situado en la zona de inundación.
  
Sección segunda
  
Obtención del riesgo de inundación
  
Artículo 14. Niveles de riesgo de inundación
  
1. A efectos de esta Normativa se establecen seis niveles de riesgo que, de mayor a menor, son:
  
- Riesgo 1. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación es superior a 0'04 (equivalente a un periodo de retorno inferior a 25 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua superior a ochenta centímetros (80 cm).
  
- Riesgo 2. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación se encuentra entre 0'04 y 0'01 (equivalente a un periodo de retorno entre 25 y 100 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua superior a ochenta centímetros (80 cm).
  
- Riesgo 3. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación es superior a 0'04 (equivalente a un periodo de retorno inferior a 25 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua inferior a ochenta centímetros (80 cm).
  
- Riesgo 4. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación se encuentra entre 0'04 y 0'01 (equivalente a un periodo de retorno entre 25 y 100 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua inferior a ochenta centímetros (80 cm).
  
- Riesgo 5. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación se encuentra entre 0'01 y 0'002 (equivalente a un periodo de retorno entre 100 y 500 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua superior a ochenta centímetros (80 cm).
  
- Riesgo 6. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación se encuentra entre 0'01 y 0'002 (equivalente a un periodo de retorno entre 100 y 500 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua inferior a ochenta centímetros (80 cm).
  
2. La delimitación concreta de las zonas y niveles de riesgo a ellas asociado es la que se contiene en los Planos de Ordenación del PATRICOVA.
  
Artículo 15. Determinación del riesgo de inundación
  
El riesgo de inundación de cualquier punto de la Comunidad Valenciana se determinará a partir de:
  
- Lo reflejado en los Planes Generales de cada municipio.
  
- Los estudios oficiales y Planes aprobados por la Generalitat o por un Organismo de Cuenca.
  
- Los estudios de inundabilidad que se realicen al efecto.
  
En caso de contradicción entre estudios prevalecerá lo señalado en los desarrollados a mayor escala (menor denominador), siempre que los mismos se hubiesen realizado con similar nivel de rigurosidad.
  
Artículo 16. Estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación
  
1. El PATRICOVA, al tratarse de un estudio regional realizado en origen a escala 1:50.000, es susceptible de ser concretado, ampliado, e incluso modificado mediante estudios de inundabilidad más precisos que, en todo caso, se realizarán de acuerdo con lo establecido en esta Normativa.
  
2. Los estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación, realizados a la escala adecuada y elaborados por técnico competente, son imprescindibles para admitir decisiones de planeamiento que se aparten de las determinaciones contenidas en los documentos de carácter vinculante del PATRICOVA. Dicha competencia técnica deberá ser convenientemente avalada mediante el oportuno visado al estudio aportado realizado por el colegio profesional correspondiente.
  
Artículo 17. Documentación de los estudios de inundabilidad
  
La documentación mínima exigible a un estudio de inundabilidad de una zona de inundación será la siguiente:
  
a) Estudio geomorfológico, que oriente fundamentalmente sobre la extensión potencial de la inundación y la existencia de vías de flujo desbordado principales.
  
b) Estudio de las inundaciones históricas, para apoyar y confirmar los resultados del estudio geomorfológico y como elemento de calibración de la hidrología y de la hidráulica.
  
c) Estudio hidrológico, para la determinación de los caudales que determinan las inundaciones con diferentes niveles de probabilidad. Para su realización se emplearán modelos de tipo hidrometereológico si bien, caso de existir una estación de aforos con datos suficientes, se podrán utilizar también métodos estadísticos.
  
d) Estudio hidráulico, para determinar las capacidades de desagüe de los cauces, los puntos de desbordamiento y la magnitud de la inundación allí donde se produzca. Se emplearán modelos que serán acordes con la problemática a resolver, seleccionando justificadamente entre un modelo transitorio o estacionario y entre uno unidimensional o bidimensional.
  
e) Cartografías de las zonas de riesgo, de los cauces, conos de inundación, zonas de acumulación de agua y vías de intenso desagüe.
  
Artículo 18. Tramitación de los estudios de inundabilidad
  
Los estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación serán aprobados por la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, previo informe del Organismo de Cuenca correspondiente. El citado informe, que se emitirá en el plazo máximo de tres meses, se considera preceptivo y determinante en la resolución que se adopte, reconociéndose el carácter positivo del mismo en caso de silencio administrativo.
  
CAPÍTULO III
  
Riesgo de inundación y planificación territorial y urbanística
  
Sección primera
  
Limitaciones al uso del suelo por el riesgo de inundación
  
Artículo 19. Municipios con elevado riesgo de inundación
  
A efectos de esta Normativa se consideran municipios con elevado riesgo de inundación aquellos en los que, al menos, las dos terceras partes (2/3) de su término municipal están afectadas por el riesgo, o bien aquellos otros que, aún no cumpliendo la condición anterior, tienen fuertes limitaciones para orientar sus futuros desarrollos hacia zonas no inundables por la morfología de su territorio.
  
La relación de municipios con elevado riesgo de inundación, así como las condiciones en ellos establecidas, se recogen en las disposiciones adicionales primera y segunda de la presente Normativa.
  
Artículo 20. Análisis del riesgo de inundación en el planeamiento urbanístico
  
Los Planes de Acción Territorial, los Planes Generales y sus instrumentos de desarrollo modificativos deberán analizar las condiciones de drenaje superficial del territorio, tanto de las aguas caídas en su ámbito de actuación como las de las cuencas vertientes que le afecten.
  
Para ello, como mínimo reflejarán en su parte informativa:
  
a) El dominio público hidráulico y sus zonas de servidumbre y de policía, allí donde hayan sido delimitados por el Organismo de Cuenca.
  
b) Las zonas de riesgo de inundación determinadas de acuerdo con el artículo 15.
  
c) Todos los cauces, zonas de acumulación de agua y conos de inundación, al menos para aquellos cuya cuenca vertiente tenga una superficie superior a medio kilómetro cuadrado (0,5 km²), o que supongan un riesgo apreciable para las actividades humanas.
  
Artículo 21. Tratamiento del riesgo de inundación en el planeamiento urbanístico
  
1. Los Planes Generales clasificarán como suelo no urbanizable de especial protección el dominio público hidráulico de conformidad con su legislación reguladora, así como las zonas de inundación de Riesgo 1 delimitadas en el PATRICOVA, salvo aquéllas que estén clasificadas como suelo urbano, supuesto éste en el que mantendrán tal consideración.
  
2. En estas zonas se prohíbe cualquier tipo de edificación, salvo las previstas expresamente en el planeamiento municipal a la entrada en vigor del PATRICOVA, que deberán, en todo caso, realizarse con arreglo a los condicionantes específicos de edificación señalados para el suelo urbano sometido a riesgo de inundación, así como la realización de obras de infraestructuras que sean vulnerables o puedan modificar negativamente el proceso de inundación.
  
3. El planeamiento, en ningún caso, podrá dar lugar a un incremento significativo del riesgo de inundación en su término municipal o en el de otros municipios potencialmente afectados, a excepción de los supuestos previstos en el artículo 33.
  
Artículo 22. Limitaciones en suelo no urbanizable afectado por el riesgo de inundación
  
1. El suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable, excepto en los municipios con elevado riesgo de inundación, que se sujetarán a lo dispuesto en el artículo 19 de esta Normativa.
  
2. En suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 2, 3 o 4, se prohiben los siguientes usos y actividades: viviendas; establos, granjas y criaderos de animales; estaciones de suministro de carburantes; industrias calificadas o con riesgo químico; establecimientos hoteleros y campamentos de turismo; centros hípicos y parques zoológicos; servicios funerarios y cementerios; depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos; equipamientos estratégicos como centros de emergencia, parques de bomberos, cuarteles, centros escolares y sanitarios y pabellones deportivos cubiertos; infraestructuras puntuales estratégicas como plantas potabilizadoras y centros de producción, transformación y almacenamiento de energía.
  
3. En suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 5 o 6, se prohiben los mismos usos y actividades señalados en el apartado anterior, excepto las viviendas y los establecimientos hoteleros, que sí son autorizables, previa adopción de las medidas de adecuación de la edificación que se impongan.
  
4. Cualquier otro uso o actividad que se pretenda implantar en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación que no haya sido expresamente señalado en los dos apartados anteriores, deberá justificar la procedencia de ubicación en el mismo.
  
5. Las limitaciones de uso en el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación señaladas en el presente artículo podrán ser excepcionadas, justificadamente, en los municipios con elevado riesgo de inundación.
  
Artículo 23. Limitaciones en suelo urbanizable sin programa aprobado afectado por el riesgo de inundación
  
1. El suelo urbanizable clasificado por el planeamiento vigente que esté afectado por riesgo de inundación y no cuente con un programa para el desarrollo de las actuaciones integradas aprobado definitivamente, deberá ser objeto de un estudio de inundabilidad específico con carácter previo a su programación.
  
2. El estudio concluirá sobre la procedencia de:
  
- Desclasificar todo o parte del citado suelo.
  
- Establecer condiciones a la ordenación pormenorizada para evitar la localización de los usos más vulnerables en las zonas de mayor peligrosidad del sector.
  
- Realizar obras de defensa que, en todo caso, deberán incluirse en las obras de urbanización de la actuación.
  
- Imponer condiciones a la forma y disposición de las edificaciones a materializar dentro del sector.
  
3. La programación y posterior desarrollo del suelo urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá comportar un incremento significativo del riesgo de inundación en su término municipal o en el de otros municipios potencialmente afectados, a excepción de los supuestos previstos en el artículo 33.
  
4. En particular, las industrias que almacenen, transformen, manipulen, generen, viertan, etc., productos que pudieran resultar ambientalmente perjudiciales para el entorno de la actividad como consecuencia del arrastre, dilución o filtración, generados por el efecto de una inundación y, en especial, para la salud humana, el suelo y/o el agua, la vegetación y la fauna, deberán ser evaluadas individualmente con el fin de justificar la autorización para su instalación en suelos sometidos a riesgo de inundación.
  
Artículo 24. Condicionantes en suelo urbano y urbanizable con programa aprobado afectado por el riesgo de inundación
  
Los Ayuntamientos, en el suelo urbano y urbanizable con programa aprobado afectado por el riesgo de inundación, deberán verificar la incidencia del mismo e imponer, cuando proceda, condiciones de adecuación de las futuras edificaciones. Asimismo, impulsarán, junto con las restantes Administraciones Públicas implicadas, la realización de aquellas actuaciones de defensa que sean más prioritarias.
  
Sección segunda
  
Adecuación de la edificación e infraestructuras
  
en zonas inundables
  
Artículo 25. Fomento de las actuaciones de adecuación
  
1. La Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, en coordinación con los Organismos de Cuenca, fomentará el desarrollo de normas tecnológicas sectoriales de adecuación frente a una inundación, en ampliación de lo descrito en esta Sección.
  
2. Los Planes de Acción Territorial, los Planes Generales y los instrumentos que los desarrollen podrán establecer, en complemento del PATRICOVA, normas específicas de aplicación en su término municipal.
  
Artículo 26. Condiciones generales de adecuación de las infraestructuras
  
1. Las infraestructuras superficiales, los apoyos de infraestructuras aéreas, los elementos superficiales de las infraestructuras subterráneas o cualquier elemento que discurra, se sitúe o cruce una zona inundable a una cota superior en cuarenta centímetros (40 cm) a la del terreno circundante, no deberá provocar un incremento significativo del riesgo en los usos urbanos actuales o planificados.
  
2. Se cuidará especialmente el drenaje transversal de los paseos marítimos mediante la ejecución de pontones o badenes en los cruces con las calles perpendiculares a los mismos, así como evitando la colocación de elementos verticales y muros continuos que obstaculicen el flujo de las aguas.
  
3. Los periodos de retorno de diseño del drenaje transversal y de protección de las infraestructuras de todo tipo serán de:
  
a) 500 años en las infraestructuras estratégicas de alta vulnerabilidad, tales como carreteras de intensidad media diaria (IMD) mayor de dos mil (2.000) vehículos/día, líneas de ferrocarril, grandes conducciones de abastecimiento, potabilizadoras, depuradoras, gaseoductos, líneas eléctricas de alta tensión, estaciones transformadoras, grandes depósitos de agua, de líquidos y gases inflamables o tóxicos y centrales de telecomunicaciones. Nivel que podrá reducirse hasta un mínimo de 100 años si se justifica la inviabilidad técnica o económica de cualquier otra solución de protección superior.
  
b) 100 años en las infraestructuras de vulnerabilidad media, como el resto de carreteras de las redes nacional y autonómica, resto de carreteras con intensidad media diaria (IMD) mayor de quinientos (500) vehículos/día, líneas de media tensión, subestaciones eléctricas, paseos marítimos y redes de acequias o azarbes de cualquier tipo. Nivel que podrá reducirse hasta un mínimo de 25 años si se justifica la inviabilidad técnica o económica de cualquier otra solución de protección superior.
  
4. Los drenajes transversales de las infraestructuras lineales, con el fin de evitar su obstrucción, tendrán una dimensión mínima libre de obstáculos de un metro (1m). En los casos en que parte de la sección libre del drenaje se encontrara por debajo del nivel del terreno circundante, la superficie transversal de la sección libre del mismo será de un metro y medio cuadrado (1,5 m²).
  
5. Los Proyectos de Urbanización contemplarán los colectores de aguas residuales siempre por debajo de las conducciones del resto de las redes de distribución de los otros servicios básicos. El trazado en planta de los colectores principales de pluviales deberán discurrir por las calles más bajas, mientras que el resto de conducciones y servicios lo harán por las calles más altas. A su vez, en las calles abiertas al tráfico rodado, el punto más alto de la calzada se situará al menos diez centímetros (10 cm) por debajo de las aceras, siendo la profundidad del caz respecto de éstas al menos de veinticinco centímetros (25 cm).
  
6. Con el fin de no disminuir la capacidad de desagüe de las zonas agrícolas afectadas por riesgo de inundación, se evitará la sobreelevación o cubrimiento de las redes de acequias y azarbes.
  
7. El trazado en planta de las infraestructuras lineales superficiales evitará su cruce transversal con los conos de inundación, trazándose, en todo caso, lo más aguas arriba posible de los mismos.
  
Artículo 27. Condiciones generales de adecuación de las de las edificaciones
  
1. En zonas sujetas a riesgo de inundación,
  
a) Las edificaciones de una planta que se realicen deberán contar con cubierta o azotea accesible desde su interior mediante escalera.
  
b) La disposición de las nuevas edificaciones se realizará de forma que se orienten en el sentido del flujo desbordado. Se evitará su disposición transversal para no causar efectos barrera que produzcan sobreelevación del calado alcanzado por las aguas en el entorno.
  
c) El forjado correspondiente a la planta baja de las futuras construcciones se situará por encima de la rasante de la calle circundante.
  
2. Se prohíben los usos residenciales, industriales y comerciales, salvo la parte destinada a almacenaje, a cota inferior a la rasante del terreno o de la calle.
  
Artículo 28. Adecuación adicional en zonas de riesgo 2, 3 y 4
  
1. No se permitirán las plantas de sótano o semisótano, salvo en uso residencial intensivo siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
a) El acceso sea estanco.
  
b) El sistema de drenaje no esté conectado a la red de alcantarillado y disponga de un sistema de bombeo independiente alimentado mediante grupo electrógeno.
  
c) El uso de estos sótanos sea exclusivamente de aparcamiento de vehículos.
  
d) La rampa de acceso esté sobreelevada diez centímetros (10 cm) sobre la rasante de la acera.
  
e) Las conducciones de saneamiento que discurran o puedan verter en su interior deberán ser estancas frente a las presiones producidas en caso de inundación.
  
2. Las acometidas a la red de alcantarillado no permitirán el flujo del agua en sentido contrario, mediante válvula automática o manual o cualquier otro mecanismo que lo impida.
  
3. En edificaciones de uso residencial, industrial, comercial y de servicios se realizarán las siguientes adecuaciones:
  
a) La cota del forjado de planta baja de la vivienda o del local se situará a ochenta centímetros (80 cm) por encima de la rasante de la calle, salvo en suelo urbano consolidado por la edificación que cuente con frentes de fachada uniformes en altura de cornisa, que podrán ser eximidos por el Ayuntamiento.
  
b) Puertas, ventanas y cerramientos de fachada serán estancos hasta una altura de un metro y medio (1,5 m) por encima de la rasante de la calle.
  
c) Los elementos más sensibles de la vivienda o del local, tales como la caja general de protección, se situarán a setenta centímetros (70 cm) por encima de la cota del forjado de planta baja.
  
4. Con el fin de evitar el efecto de embalse y el consiguiente peligro de rotura brusca, las vallas y muros de cerramiento de las parcelas serán permeables al flujo del agua a partir de cuarenta centímetros (40 cm) de altura y en todo su perímetro.
  
5. Las cimentaciones, estructuras y cerramientos de edificios deberán calcularse para soportar la presión y/o subpresión producida por una altura de agua de un metro y medio (1,5 m). Los depósitos y elementos similares se diseñarán y anclarán al terreno de forma que se evite la posibilidad de flotación.
  
Artículo 29. Señalización de zonas inundables
  
1. Los badenes inundables de cualquier carretera con intensidad media diaria (IMD) mayor de cien (100) vehículos/día deberán estar convenientemente señalizados mediante la colocación de señales de advertencia y escalas de indicación de la profundidad máxima del agua.
  
2. Los campamentos de turismo y zonas de acampada que se encuentren situados en zona de riesgo deberán contar con la señalización adecuada, que incluirá las normas a seguir en caso de inundación.
  
3. En las márgenes de los cauces y en los conos de inundación aguas abajo de los desagües de presas, azudes, aliviaderos, etc., que puedan desaguar en tiempo seco un caudal superior a veinte metros cúbicos por segundo (20 m³/s), deberá señalizarse el riesgo que existe así como las normas a seguir en caso de una suelta inesperada en la longitud y esparcimiento necesarios.
  
CAPÍTULO IV
  
De las actuaciones de defensa
  
Artículo 30. Condiciones de uso del suelo junto a los cauces
  
1. La ordenación pormenorizada de los suelos urbanizables colindantes con los cauces deberá disponer terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes públicas junto al dominio público hidráulico o cauce, en caso de no estar aquél definido, y a lo largo de toda su extensión. Los mencionados espacios libres y zonas verdes deberán cumplir las condiciones dimensionales exigidas para los jardines por la legislación urbanística aplicable. En ningún caso se podrán computar como zona verde los terrenos ocupados por el cauce.
  
2. Con el objeto de fomentar la protección de los márgenes y ecosistemas riparios, se potenciará el uso como espacios libres y zonas verdes de las zonas colindantes con los cauces. El tratamiento y ajardinamiento de las mismas será el adecuado a su carácter inundable y de soporte de un ecosistema fluvial y ripario.
  
Artículo 31. Medidas de defensa en los Planes Generales
  
1. Los Planes Generales de aquellos municipios que se encuentren sujetos a riesgo de inundación adoptarán medidas de defensa, estructurales o no estructurales, para disminuir el citado riesgo.
  
En el caso en que las medidas de defensa afecten a más de un municipio, deberán ser coordinadas por la Generalitat o por el Organismo de Cuenca, en el ejercicio de sus respectivas competencias.
  
2. El desarrollo urbanístico estará supeditado, en todo caso, a la existencia previa de:
  
a) Un proyecto de construcción aprobado de las actuaciones estructurales de defensa planteadas.
  
b) Si se trata de una obra pública, consignación presupuestaria y plazo de realización no superior al previsto para la ejecución de las obras de urbanización y edificación del sector.
  
c) Si se trata de una obra a realizar con cargo al programa, compromiso de ejecutarla simultáneamente con el resto de las obras de urbanización.
  
Artículo 32. Actuaciones estructurales
  
1. El nivel de protección de cualquier estructura de defensa contra las inundaciones en zona urbana deberá estar comprendido entre quinientos y cien (500 y 100) años de período de retorno, debiendo justificarse razonadamente la adopción del nivel de diseño.
  
El nivel de protección de cualquier estructura de defensa contra las inundaciones en zona no urbana deberá estar comprendido entre cien y veinticinco (100 y 25) años de período de retorno, debiendo justificarse razonadamente la adopción del nivel de diseño.
  
Los criterios justificativos deberán atenerse a las directrices marcadas por el Organismo de Cuenca.
  
2. Los encauzamientos cubiertos sólo se permitirán en tramos urbanos altamente antropizados y con un nivel de protección de, al menos, quinientos (500) años de período de retorno, y una vez analizados los efectos de su comportamiento hidráulico con caudales superiores. Además, para evitar su obstrucción durante una crecida, deberán disponer de un elemento de retención de sólidos gruesos arrastrados.
  
3. Cualquier actuación estructural deberá tener en cuenta la minimización de los daños en caso de desbordamiento de la misma, especialmente si conducen el agua a una cota superior a la del terreno circundante. Cuando una actuación comporte un incremento de riesgo, deberá contemplarse el planeamiento afectado y deberán ser consideradas las correspondientes medidas compensatorias para las zonas afectadas.
  
Artículo 33. Zonas naturales de flujo desbordado
  
Todas las actuaciones deberán tener en cuenta la identificación de las vías naturales como preferentes para el posible flujo desbordado. En particular, los Planes Generales limitarán los usos en el entorno de las marjales para que éstas puedan actuar como zonas de desbordamiento natural, evitando los impactos futuros que pudieran incidir negativamente en contra de su mantenimiento como zonas de interés ambiental.
  
Artículo 34. Drenaje de aguas pluviales
  
El drenaje de las aguas pluviales en las áreas urbanas de superficie mayor a cien hectáreas (100 Ha.) cumplirá las siguientes condiciones:
  
a) Se diseñarán con un nivel de protección de, al menos, 15 años de periodo de retorno.
  
b) El diámetro mínimo de las conducciones de drenaje de pluviales será de cuatrocientos milímetros (400 mm).
  
c) Los imbornales y sumideros serán no atascables y las dimensiones mínimas de las rejillas de, al menos,
  
- cincuenta centímetros (50 cm) de longitud en los verticales de bordillo
  
- mil doscientos cincuenta centímetros cuadrados (1.250 cm²) de superficie en los horizontales
  
Artículo 35. Actuaciones de restauración hidrológico-forestal
  
1. La Generalitat, de forma compatible con sus Planes de Reforestación, deberá contemplar las actuaciones de restauración hidrológico-forestal de prioridad alta previstas en el PATRICOVA.
  
2. Serán objetivos de estos Planes, además de los de mejora y mantenimiento del ecosistema y de incrementar los valores paisajísticos, la disminución de la erosión y de la escorrentía superficial en las cuencas vertientes a las zonas de inundación.
  
Artículo 36. Otros tipos de actuaciones de defensa
  
Además de las actuaciones contempladas en el PATRICOVA o en los Planes de los Organismos de Cuenca, las Administraciones competentes fomentarán la utilización de otras medidas complementarias como el desarrollo de una política activa de seguros frente a las inundaciones, la realización de planes de señalización de las zonas inundables, desarrollo de normas tecnológicas de la edificación y de las infraestructuras en zona de riesgo, y programas de información y de educación de la población, entre otras.
  
Artículo 37. Supervisión y coordinación de las actuaciones
  
La supervisión de la ejecución de las actuaciones previstas en el PATRICOVA corresponde a la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, en coordinación con los Organismos de Cuenca.
  
DISPOSICIONES ADICIONALES
  
Primera. Municipios con elevado riesgo de inundación
  
1. Son municipios con elevado riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana: Albalat de la Ribera, Alboraya, Algemesí, Almàssera, Almoradí, Alzira, Benimuslem, Bonrepòs i Mirambell, Callosa de Segura, Catral, Cullera, Daya Nueva, Daya Vieja, Dolores, Formentera del Segura, Fortaleny, Orihuela, Polinyà de Xúquer, Quartell, Rafal, Riola, Sollana, Tavernes Blanques y Tavernes de la Valldigna.
  
2. Este listado se podrá ampliar con aquellos otros municipios que aún no teniendo afectadas por el riesgo, al menos, las dos terceras partes (2/3) de su superficie, si que cuentan con fuertes limitaciones para orientar los futuros desarrollos hacia zonas no inundables.
  
3. La inclusión de nuevos municipios en la categoría de elevado riesgo de inundación se realizará por resolución del conseller competente en materia de ordenación del territorio, a petición razonada de los municipios afectados. A estos efectos, el Ayuntamiento interesado deberá aportar, junto a la solicitud de inclusión, la documentación necesaria para acreditar la concurrencia de las referidas circunstancias.
  
4. La consideración de un municipio como de alto riesgo de inundación es una situación transitoria, pudiendo excluirse de la citada categoría a aquellos municipios en los que, tras la realización de una actuación estructural, se ha eliminado en todo o en parte el riesgo. La citada exclusión se realizará, igualmente, mediante resolución del conseller competente en materia de ordenación del territorio, tras la aprobación de la correspondiente modificación del PATRICOVA.
  
Segunda. Condiciones establecidas en los municipios con elevado riesgo de inundación
  
1. En estos municipios cualquier reclasificación de suelo no urbanizable inundable que se proponga deberá justificar las fuertes limitaciones para orientar los desarrollos hacia zonas con menor riesgo.
  
El estudio de inundabilidad, que habrá de elaborarse preceptivamente y con carácter previo a la propuesta de reclasificación, concluirá sobre la procedencia de la misma en términos análogos a los previstos en el artículo 23, e incluirá, en su caso, las limitaciones de usos que se estimen necesarias.
  
2. Los desarrollos que se planteen en estos municipios tenderán a modelos intensivos de concentración de la edificación, frente a modelos extensivos de baja altura y alta ocupación del territorio.
  
3. En la declaración de interés comunitario de nuevos usos y actividades en suelo no urbanizable se aplicará, con carácter general, el mismo criterio enunciado para las reclasificaciones, debiendo justificarse la no implantación en otras zonas con menor nivel riesgo.
  
Tercera. Vigencia de la cartografía de delimitación del riesgo de inundación a escala regional de la Comunidad Valenciana
  
La cartografía de delimitación del riesgo de inundación a escala regional de la Comunidad Valenciana declarada de necesaria observancia en la redacción de los Planes urbanísticos o territoriales por Orden de 8 de marzo de 1999, del conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, continúa vigente excepto en lo que se oponga al PATRICOVA. A estos efectos, se dará publicidad a los cambios que se han introducido sobre la misma.
  
Cuarta. Incidencia en los Planes Generales o modificaciones de planeamiento en tramitación



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI