Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8506, del 14-03-2019 (2019/2010)

RESOLUCIÓ de 14 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 10/17-AIA Rossell.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8506

Data del DOGV
:   14-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2010

CVE


Data del document
:   14-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 10/17-AIA Rossell. [2019/2010]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 10/17-AIA Rossell.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 10/2017-A IA.  
Projecte: Explotació avícola d'engreix de pollastres.  
Localització: partida les Collades, polígon 22, parcel·les 82, 97 i 96 en el terme municipal de Rossell (Castelló).  
Promotor: Steven Caballer Verger.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell.  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
El projecte de la instal·lació avícola d'engreix de pollastres promogut per Steven Caballer Verger, situada en les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22 en la partida les Collades del terme municipal de Rossell (Castelló), té com a objectiu obtindre la llicència ambiental per a dur a terme en 2 naus l'engreix avícola intensiu amb una capacitat de 80.000 animals.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
S'emplaçarà l'explotació avícola en les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22, partida les Collades, a l'est del nucli de població de Rossell (Castelló) en sòl no urbanitzable, en zona agrícola amb predomini del cultiu d'oliveres.  
L'accés es realitzarà per la CV-100 (San Rafael del Río-Rossell), fins a l'altura del punt quilomètric 9 on estan les parcel·les (8,845 km), en el marge esquerre en direcció a Rossell.  
La distància a les zones habitades que l'activitat mantindrà serà de 3 km al barri les Cases del Riu, de 3,35 km a la Sénia i al nucli urbà de Rossell de 2,10 km. Respecte a altres explotacions avícoles se superen els 500 metres.  
El terreny disponible per a l'explotació coincideix amb les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22 en el terme municipal de Rossell, que després d'un procés de segregació i agregació en la parcel·la 82 justificada documentalment, la superfície de cada parcel·la és d'11.477 m², 9.498,28 m² i 8.288,66 m² respectivament, resulta en total una parcel·la per al desenvolupament de l'activitat de 29.263,94 m², que topogràficament té un pendent inferior al 15 % i està a una altitud mitjana de 504 m sobre el nivell del mar.  
La superfície a construir és de 4.532 m², entre 2 naus (150 x 15 m cadascuna) i annexos a un extrem per nau d'un espai de 4 x 4 m per a usos d'oficina, lavabos, vestuari, local tècnic i magatzem. Es preveu iniciar l'activitat en una sola nau amb una capacitat de 40.000 pollastres/cicle d'engreix.  
Aquesta activitat d'engreix de pollastres es projecta per a una capacitat de 80.000 animals, a partir de pollets de pocs dies fins a aconseguir pollastres d'un pes de 2,30 a 2,4 kg, mitjançant l'aportació de pinsos de tres tipus segons edat de l'animal, per a portar-los a l'escorxador. La densitat productiva és de 17 a 18 pollastres/m², d'acord amb el Reial decret 692/2010, de 20 de maig, pel qual s'estableixen les normes mínimes per a la protecció dels pollastres destinats a la producció de carn.  
Els pollets són facilitats per l'empresa integradora Padesa, que a més de subministrar els diferents pinsos també s'encarrega de la retirada dels pollastres adults per a traslladar-los a l'escorxador. La formulació del pinso subministrat varia en funció de la fase de creixement, coincidint amb intervals aproximats de 15 dies en què els nivells de proteïna bruta van disminuint; en el pinso de l'última fase desapareix la presència de medicaments en aquest, mantenint així un termini de seguretat.  
En cada nau es disposaran de 4 línies de menjadores, de 144 m de llarg cada línia, i un total de 768 menjadores. Les menjadores seran del tipus plat (33 cm de diàmetre) on el subministrament es realitza a discreció i amb capacitat per a alimentar uns 52 pollastres per menjadora. L'índex de conversió s'estima de mitjana en 2:1, és a dir, es necessita el consum de 2 kg de pinso per a produir 1 kg de carn viva, que al final del cicle (pollastres amb 2,3 kg) el consum serà 4,6 kg de pinso/animal per cicle i un total de pinso consumit de 368.000 kg/cicle entre les dues naus.  
L'aigua de beguda es distribueix des del depòsit regulador de 40 m³ per línies d'abeuradors, col·locades alternades amb les de menjadores. Els abeuradors que s'utilitzaran són els de tetina amb cassoleta per a recollir l'aigua que es perd mentre beuen els pollastres i evitar que s'humitege el jaç.  
El cicle productiu és de l'ordre de 45-50 dies d'engreix més uns 15 dies de buit sanitari, aconseguint 4,5 cicles d'engreix per any. Els pollastres es criaran sobre un llit o jaç de borumballa de serradures que juntament amb els excrements generarà el fem o gallinassa.  
El buit sanitari es realitza una vegada retirats els pollastres per a recollir tot el fem i fer la neteja i desinfecció de les instal·lacions i deixar-les disponibles per a iniciar un altre cicle productiu.  
Per al desenvolupament d'aquesta explotació avícola de 80.000 places es projecten les construccions i instal·lacions següents:  
- La construcció de dues naus iguals col·locades en paral·lel de NE a SO, de dimensions 150 x 15 m i 2.250 m² de superfície cadascuna, i respecte a la CV-100 convergirien per la part NE de les naus.  
L'estructura és metàl·lica amb alçària de cornisa de 2,50 m i 4,00 m en carener. Les cobertes de dos vessants de xapa grecada galvanitzada i un 20 % de pendent; els tancaments verticals seran de plafó sandvitx de 50 mm de gruix, prelacat a l'exterior i interior, amb farciment d'espuma de poliuretà de densitat 40 kg/m³, com a aïllament tèrmic i acústic.  
  
El paviment interior de les naus consistirà en una solera de formigó armat de 15 cm de grossària.  
En la façana frontal i posterior de cada nau es disposarà de portons de càrrega de 3,5 x 3 m, i en el lateral 2 portes d'accés de 0,90 x 2 m.  
  
En cada nau es disposarà de 18 ventiladors, 27 finestres basculants d'1,00 x 0,40 m per a ventilació mínima en cada lateral (27+27) i una trapa per a la ventilació túnel de 25 x 0,95 m en cada lateral (1+1).  
  
S'instal·larà el sistema de ventilació forçada tipus túnel, combinat amb plafons de refrigeració per evaporació, plafó de 25 x 1,80 m en cada lateral coincidint amb les finestres de ventilació en la part contrària als ventiladors.  
En la calefacció s'utilitzarà gas propà per als generadors d'aire calent, 4 unitats per nau.  
- Dues construccions de 16 m² (4 x 4 m), una adossada a l'extrem de cada nau orientada al SO. Aquestes dependències annexes es destinen a oficina, lavabos, vestuari, local tècnic i magatzem.  
- 4 sitges d'alimentació per al pinso. S'instal·len dues sitges al costat de cada nau, a la meitat de la façana de la nau més externa o accessible per a omplir-la de pinso. La capacitat de cada sitja és de 25 t que representa una autonomia d'alimentació per als animals.  
- Instal·lacions i infraestructures sanitàries. A més de la farmaciola d'urgència en local tècnic/vestuari i lavabo (amb fossa sèptica), es col·locaran pediluvis a l'entrada de cada nau; al final de cada cicle es polvoritza desinfectant per tot l'interior de la nau i instal·lacions; en totes les finestres es posaran mosquiteres que impedisquen el pas d'insectes; la col·locació d'un gual sanitari o motxilla per a la desinfecció dels vehicles que entren en la zona de l'explotació, i es delimitarà mitjançant una tanca clos perimetral de 2 metres d'alt la tela metàl·lica emprada, amb una porta corredissa d'accés.  
L'aigua per a proveïment de la granja procedeix de connexió a la xarxa municipal d'aigua potable. Des de la connexió amb una canonada de PE porta l'aigua fins a un depòsit regulador de 40.000 litres d'on passa a les línies d'abeuradors de les naus, amb pas previ pel respectiu capçal en cadascuna (filtre, comptador, manòmetre, dosificador de medicaments, potabilitzador, [...]).  
La quantitat d'aigua necessària per a beure els animals segons el projecte és de 2.310,12 m³/any, el càlcul de la qual es basa en un valor mitjà de 3 litres d'aigua per a produir 1 kg de carn i la quantitat anual de pollastres de 2,3 kg obtinguts, descomptant-ne el 7 % de mortalitat de pollastres que sol donar-se de mitjana.  
No obstant això, en l'annex d'esmena remés el 8 de gener de 2018 (el contingut del qual es reflecteix més endavant), es corregeixen els consums d'aigua previstos, de 4.320 m³/any per al consum dels animals i 54 m³/any per a aigua de neteja, que són concordes amb els valors mínims establits en la guia de millors tècniques disponibles del sector avícola. Aquesta quantitat al seu torn coincideix amb la disponibilitat d'aigua que acredita l'informe municipal sol·licitada pel promotor.  
Es disposarà d'instal·lació elèctrica de baixa tensió per al funcionament de diferents elements de l'explotació com el sistema d'il·luminació (2 llums exteriors, 2 halògens en portó i 60 fluorescents interiors estancs), distribució del pinso (transportador) i el sistema de ventilació forçada tipus túnel.  
Els generadors d'aire calent utilitzen com a combustible el gas propà, per al seu emmagatzematge es disposarà d'un depòsit de GLP degudament autoritzat.  
En principi es treballarà amb generadors elèctrics fins al moment de tindre la connexió elèctrica.  
Residus generats.  
Fem o gallinassa, que es produeix amb les dejeccions i residus animals que es van acumulant sobre la capa de borumballa al llarg del cicle d'engreix dels pollastres. La quantitat de gallinassa estimada, segons la taula 27 de la guia de MTD d'explotacions intensives d'aus a la Comunitat Valenciana, serà de 800.000 kg/any.  
La gallinassa generada en la granja al final de cada cicle productiu serà retirada per l'empresa Basculantes Especiales, SL, que és gestor autoritzat i registrat SANDACH com a transportista, amb seu a El Algar-Cartagena (Múrcia), segons document d'acceptació, de 800 t/any, adjuntat a la documentació.  
Animals morts. Es disposarà de depòsit estanc de cadàvers. Els animals morts que s'obtindran en la granja considerant una mortalitat de 7 %, seran de 5.600 cadàvers per cicle productiu (a l'any 4,5 cicles, seran 25.200), la gestió dels quals consistirà a traure'ls de la nau i depositar-los en contenidor estanc per traslladar-los a la caseta de recollida.  
  
El ramader disposa d'un document de compromís d'inscripció en l'Associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar no boví, amb la finalitat de retirar els cadàvers de la seua explotació a través del sistema de recollida en casetes, en concret en la caseta de Rossell per a 80.000 pollastres. Sol·licitud rebuda el 30 de maig de 2016 per aquesta associació gestora les Casetes de recollida de cadàvers a la província de Castelló.  
Residus perillosos que procedeixen dels envasos buits o amb restes del seu contingut que s'han utilitzat en les tasques de neteja i desinfecció de la nau, la desratització, medicaments d'ús veterinari, etc. Aquests envasos són de plàstic i de capacitat de 5 litres el desinfectant, i de 20 litres els envasos dels medicaments i de l'hipoclorit. Codi LER 15 01 10\*.  
La quantitat que s'anirà gastant per pollada o cicle productiu de desinfectant, hipoclorit i les bovines/medicaments a diluir en aigua, serà de 32, 128 i 128 litres respectivament. Els envasos de l'hipoclorit són retornables, s'entrega l'envàs buit quan es compra producte nou; però els altres envasos desinfectant (5 l) i de medicaments (20 l) són emmagatzemats en depòsits adequats que facilita el gestor autoritzat encarregat de la seua retirada periòdica.  
Es disposa de compromís documentat, segons el projecte tècnic, per a la recollida i gestió d'aquests residus d'envasos i els residus zoosanitaris amb l'empresa Agriporte La Codoñera, gestor autoritzat amb seu a La Codoñera (Terol).  
Emissions a l'atmosfera.  
El procés intensiu d'engreix dels animals comporta la producció d'emissions contaminants a l'atmosfera, procedents de la respiració dels animals i la descomposició de la gallinassa o fem dins de la nau. Les emissions més importants són l'amoníac (NH3), òxid nitrós (N2O), metà (CH4) i diòxid de carboni (CO2), i olor.  
  
L'au excreta sobre el llit la femta i l'orina que conté compostos de nitrogen, amoníac i urea. En descompondre's la matèria orgànica es produeixen entre altres les emissions d'amoníac, de gran importància en les explotacions ramaderes. Una manera de reduir aquestes emissions és controlar que no augmente la temperatura i una bona ventilació, així es mantindrà sec el llit i no s'acumularà amoníac en l'aire de la nau; també s'ha de controlar la humitat i mantindre-la entre un 40-50 %.  
  
Altres emissions contaminants, com l'òxid nitrós i el metà, es veuen igualment reduïdes en frenar les emissions d'amoníac.  
Sorolls i vibracions.  
En assimilar la zona de la futura granja en una zona d'activitat industrial, el nivell sonor màxim de transmissió a l'exterior establit en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, és de 70 dB(A) d'horari diürn i de 60 dB(A) en horari nocturn.  
En l'explotació, el soroll produït pels animals al costat de ventiladors i altres equips, s'estima que no sobrepassarà els 65 dBA a l'interior de la nau, i amb l'aïllament acústic del plafó sandvitx de 50 mm de 33 dBA, el nivell sonor transmés a l'exterior de les construccions de la granja des de façanes i coberta serà menor de 35 dBA, i no superaran el nivell sonor de recepció en horari nocturn que indica l'annex II de la Llei 7/2002.  
Aqueixos sorolls no són perceptibles fora del recinte de la parcel·la i menys encara des del nucli de població més pròxim que és Rossell situat a uns 2 km.  
Respecte a la producció de vibracions per algun element mecànic se subjectarà bé sobre bancada fixa i amb suports de goma antivibratoris.  
  
Males olors.  
Les males olors en la granja procedeixen en major mesura de l'amoníac, àcid sulfhídric i compostos orgànics volàtils, aquests últims generats en condicions anaeròbiques.  
La reducció de les males olors es basarà a usar pinsos amb baixes concentracions de nitrogen, però el ramader no pot actuar en això, ja que rep els pinsos de l'empresa integradora, altres mesures són una bona ventilació, neteja i desinfecció del local i instal·lacions.  
  
En l'apartat sobre el risc d'incendi, deflagració i explosió s'estableix que aquest risc d'incendi en la granja és baix, segons la Instrucció 1/83, Ordre de la Conselleria de Governació de 10 de gener de 1983. Que la càrrega tèrmica ponderada de l'activitat, en una superfície de 2.250 m² cada nau i de risc d'activació baix, serà de 16,40 Mcal/m² < 100 Mcal/m². Pel que la perillositat d'incendi en l'activitat és d'índex baix, grau I, d'acord amb l'annex II del Decret 54/1990 de la Generalitat Valenciana.  
Es disposaran 11 extintors portàtils en cada nau d'engreix distribuïts uniformement, de manera que des de qualsevol punt de la nau no es recórrega més de 15 m fins a un extintor.  
Annex al projecte tècnic del 30 d'octubre de 2016.  
1) Abocament d'aigües fecals dels lavabos de l'explotació avícola. Les aigües residuals domèstiques seran abocades a un depòsit subterrani estanc que serà buidat periòdicament per un gestor autoritzat.  
2) Mesures contra incendis: llums d'emergència.  
En relació amb l'enllumenat d'emergència, mostrarà la ruta d'evacuació amb indicadors clars, oferint suficient il·luminació al llarg del recorregut d'evacuació i fent fàcilment identificables els equips de seguretat contra incendis.  
Les llums d'emergència es col·locaran a les portes d'eixida previstes per a ser utilitzades en cas d'emergència (2) i prop dels dispositius de seguretat contra incendis (extintors). Es disposaran 13 lluminàries, 2 coincidents amb les portes d'eixida i 11 coincidint amb els extintors.  
  
Annex a l'estudi d'impacte ambiental (annex-EIA). Rebut 8 de gener de 2018.  
1. Quantitat d'aigua potable necessària per al funcionament de l'activitat, d'acord amb els paràmetres de referència de la guia de MTD per al sector d'explotacions intenses d'aus de la Comunitat Valenciana.  
  
Aigua de beguda:  
S'estableix, segons l'anterior guia de MTD i l'experiència del ramader, un consum mitjà de 54 l/plaça/any que per a la capacitat productiva de 80.000 places de pollastres d'engreix serà: 80.000 x 54= 4.320.000 l/any: 4.320 m³/any.  
Aigua de neteja:  
S'estableix, segons l'anterior guia de MTD i l'experiència del ramader, un consum mitjà anual de 0,012 m³/m², que per a una superfície d'engreix de 4.500 m² (2 x 150 m x 15 m) serà: 4.500 x 0,012= 54 m³/any.  
2. Gestió d'aigües residuals  
Les aigües residuals generades en l'explotació correspondran a les aigües domèstiques sanitàries i les que es produeixen per escolament en la nau en les operacions de neteja coincidents amb els buits sanitaris.  
  
En relació amb les aigües domèstiques, tal com es proposa en el projecte d'activitat, es recolliran en un depòsit estanc subterrani i es retiraran per part d'un gestor autoritzat, en aquest cas Limpiezas Senar, SL. La ubicació del depòsit estanc es reflecteix en la cartografia adjunta.  
  
Quant a les aigües d'escolament generades durant la neteja de les naus, es construiran sengles bassetes subterrànies amb capacitat de 12 m³ cadascuna en l'extrem de menor cota de cada nau, amb materials i acabats que garantisquen l'estanquitat de la construcció. De la mateixa manera que les aigües sanitàries, aquestes seran recollides periòdicament de les bassetes pel gestor autoritzat Limpiezas Senar, SL.  
La ubicació de les bassetes es reflecteix en la cartografia adjunta.  
3. Registre com a SANDACH del gestor autoritzat per a la retirada de gallinassa.  
S'aporta document adjunt on es mostra que el responsable de la retirada de la gallinassa és un gestor autoritzat i registrat com a SANDACH.  
4. Femer.  
No està prevista la construcció de femer, ja que el gestor autoritzat retira la gallinassa directament des de la nau d'engreix, sense necessitat de magatzematge exterior. Aquesta mesura, d'altra banda, contribueix a un menor impacte mediambiental perquè es redueix considerablement el temps en què la gallinassa roman fora de la nau d'engreix, disminuint el risc d'abocaments i filtracions.  
5. Característiques dels materials de construcció donada la vulnerabilitat dels aqüífers.  
D'acord amb les especificacions del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, atesa la vulnerabilitat dels aqüífers de la zona, en la construcció de les naus es vetlarà per la utilització de morters amb àrid de gra fi (< 20 mm de diàmetre) i s'utilitzarà ciment de característiques impermeables (Q) i adequat al material fecal que es depositarà en totes les superfícies pavimentades, per a evitar la contaminació per filtració de les aigües subterrànies.  
6. Documentació gràfica, on s'aporten les distàncies de les connexions elèctriques i d'aigua potable, que són de 60 i 700 metres, respectivament. També es reflecteix la zona tancada de l'explotació, incloent-hi les 2 naus d'engreix, i les instal·lacions de sitges, depòsit d'aigua, fossa sèptica al costat de la construcció d'oficina i vestuari, bassetes de recollida de les aigües residuals de neteja de cada nau, la porta corredissa d'accés que tindrà disponible la motxilla per a desinfecció de rodes de vehicles. Falta situar el femer i la zona de residus coberta i l'envàs estanc per a cadàvers.  
  
Tramitació administrativa  
En data 20 de gener de 2017 es rep de l'Ajuntament de Rossell (Castelló) la següent documentació (en 2 CD's) sobre la instal·lació de l'explotació avícola d'engreix de pollastres en règim intensiu, sol·licitada per Steven Caballer Verge, a emplaçar en el polígon 22 parcel·les 82, 96 i 97 en el terme municipal de Rossell, i en paper documentació de l'expedient municipal a l'efecte de formular la declaració d'impacte ambiental prèvia a l'obtenció de la llicència ambiental:  
- Projecte per a sol·licitud de llicència ambiental per a una activitat ramadera d'explotació avícola d'engreix, en terme municipal de Rossell (Castelló). Visat 371/16 el 19 de setembre de 2016, COITAVC.  
  
- Estudi d'impacte ambiental de 20 d'agost de 2016. Visat 370/16 el 19 de setembre de 2016, COITAVC.  
- Projecte d'obra per a la construcció de 2 naus d'engreix per a explotació avícola d'engreix en el terme municipal de Rossell (Castelló). Visat 369/16 el 19 de setembre de 2016, COITAVC.  
- Notificacions de l'ajuntament, del 17 de novembre de 2016, als veïns confrontants d'estar disponible, l'expedient d'aquesta explotació avícola en les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22 del terme municipal de Rossell, per a la seua consulta i formular al·legacions si consideren pertinents.  
- Documents sobre el tràmit d'exposició pública.  
- Informe agropecuari de data 21 de juny de 2016, en compliment de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, a petició de l'Ajuntament de Rossell, la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua emet informe favorable condicionat a complir els punts següents:  
  
1. Vist l'informe dels serveis tècnics d'aquesta direcció territorial s'han considerat les circumstàncies següents en relació al projecte sol·licitat:  
a) L'interessat no està inscrit en el registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana. Es pretén la construcció d'una nova explotació per a bestiar avícola mitjançant la construcció de 2 naus amb una superfície construïda total de 4.650 m², el seu ús és per a l'allotjament dels animals en sistema de ventilació forçada (2 naus amb un total de 4500 m² de superfície construïda) i caseta de control, lavabos-vestuari (1 annex de 75 m² de superfície construïda en cada nau) i capacitat de 80.000 pollastres d'engreix.  
b) La distància des del lloc on el sol·licitant pretén construir l'explotació de bestiar (avícola) respecte a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, la qual cosa està d'acord amb la normativa de distàncies establides en el Reial decret 1084/2005 sobre ordenació de l'avicultura de carn.  
c) Amb la finalitat de garantir unes condicions sanitàries mínimes haurà de dotar-se la construcció de:  
- L'explotació se situarà en una àrea delimitada, aïllada de l'exterior i que permeta un control d'entrades i eixides en aquesta, i disposarà de sistemes efectius que protegisquen els pollastres, en la mesura que siga possible, del contacte amb vectors de la transmissió de malalties.  
- L'explotació haurà de comptar amb instal·lacions i equips adequats en els seus accessos, que asseguren una neteja i desinfecció eficaç de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació. Així mateix, disposarà d'un sistema apropiat per a la desinfecció del calçat dels operaris i visitants, o sistema equivalent.  
- El disseny, l'utillatge i els equips de l'explotació possibilitaran la realització d'una eficaç neteja, desinfecció, desinsectació i desratització.  
  
- Les gàbies o altres dispositius on es transporten els animals seran de material fàcil de netejar i desinfectar, i cada vegada que s'utilitzen seran netejades i desinfectades abans d'utilitzar-les de nou, o bé seran d'un sol ús.  
- L'explotació haurà de disposar de dispositius de reserva d'aigua.  
- Les explotacions hauran de comptar amb una quantitat suficient de menjadores i abeuradors, adequadament distribuïts, que asseguren la màxima disponibilitat per a totes les aus. Els abeuradors hauran de disposar d'un sistema que reduïsca, en la mesura que siga possible, l'abocament d'aigua al llit dels animals.  
- Disposaran de mitjans adequats per a l'observació i segrest d'animals malalts o sospitosos de malalties contagioses.  
- L'explotació haurà de complir, a part de les mesures generals de benestar animal, les establides en l'annex I del Reial decret 1084/2005 sobre ordenació d'avicultura de carn i en el Reial decret 692/2010 sobre normes per a protecció dels pollastres de carn.  
- Disseny de l'explotació en la mesura que siga possible, que evite l'entrada de vehicles per a proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals, de retirada de fems i purins i d'animals morts, operacions que han de realitzar-se des de fora de l'explotació.  
2. Que els usos, activitats i aprofitaments per als quals se sol·licita l'informe estan vinculats amb l'activitat agrària de l'explotació, són adequats i necessaris per a l'activitat i, segons informa l'ajuntament, estan situats sobre sòl no urbanitzable.  
Per tot el que s'ha exposat, sobre la base dels articles 197 i 201 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, tenint en compte la Llei 6/2003 de ramaderia de la Comunitat Valenciana, les seues modificacions i el Reial decret 1084/2005 sobre ordenació de l'avicultura de carn, considerant que les construccions i instal·lacions anteriorment descrites són les estrictament indispensables per a l'activitat que es pretén, s'informa favorablement sobre la construcció d'una nova explotació sol·licitada per Steven Caballer Verge per a bestiar avícola condicionada als requisits mencionats anteriorment, i s'adverteix tant l'ajuntament com l'interessat que l'explotació ha de complir les condicions d'ubicació establides en l'article 4, apartat C, del Reial decret 1084/2005 sobre ordenació de l'avicultura de carn, respecte a altres explotacions avícoles de carn o d'altres ubicacions que compten amb autorització per a explotació avícola de carn.  
  
El present informe anul·la les construccions del polígon 22, parcel·la 82 de Rossell sobre les quals van informar aquests serveis territorials en data 23 de març de 2016, i per tant no és addicional a aquelles.  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament de Rossell de l'informe de compatibilitat urbanística, emés el 10 d'octubre de 2016 per l'arquitecte tècnic municipal, de l'activitat amb el planejament i ordenances vigents, i conforme a l'article 22 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, en el qual s'informa el següent:  
1. Que segons el planejament urbanístic municipal, la ubicació de la instal·lació està localitzada en les parcel·les 82, 97 i 96, polígon 22 del municipi de Rossell, s'indica en el plànol adjunt, i té les característiques següents:  
a) Planejament municipal vigent. Normes subsidiàries i de planejament de Rossell, aprovades el 31 d'octubre de 1989 i modificacions puntuals posteriors.  
b) Grau d'urbanització. Inexistent (sòl no urbanitzable).  
c) Classificació urbanística del sòl. Sòl no urbanitzable.  
d) Qualificació urbanística del sòl. Comú (SNUC). Amb franja de protecció de carretera.  
e) Usos urbanístics admesos: «(?) només es permetran les edificacions destinades a explotacions agrícoles que guarden relació amb la naturalesa i destinació de la finca (...)». Respecte a instal·lacions industrials, tan sols es permetran les que estiguen necessàriament vinculades a terrenys agrícoles com ara granges i magatzems, i aquelles altres que per les seues característiques han d'emplaçar-se aïllades en el medi rural, sempre que garantisquen la seguretat, salubritat i no contaminació mitjançant l'aplicació, si escau, de les mesures correctores.  
f) L'activitat sol·licitada es troba segons la classificació de les normes subsidiàries dins de l'ús d'instal·lacions industrials permeses.  
  
g) Limitacions de caràcter urbanístic: les limitacions del projecte d'activitat i d'obra respectivament vindran definides en les normes subsidiàries i ordenances particulars de la zona de qualificació urbanística, així com la normativa vigent per a la construcció i activitat sol·licitada.  
  
h) Modificacions del planejament urbanístic municipal en elaboració o tràmit que el puguen afectar: no.  
2. Que, d'acord amb el que es disposa en la Llei 5/2014, de 25 de desembre, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, l'activitat descrita no requereix declaració d'interés comunitari.  
Com que la ubicació de les parcel·les, confrontant a carretera CV-100, està en la seua zona d'afecció ( 50 ml), caldrà comptar amb l'autorització de l'organisme que tinga la seua titularitat.  
En conseqüència, l'activitat projectada sí que és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal per a la localització que es descriu en el plànol adjunt.  
En tot cas haurà de garantir-se, si escau, de forma efectiva la dotació d'aigua de la xarxa municipal o una altra procedència i l'accés fins a la parcel·la.  
Comprovada la compatibilitat urbanística s'ha sol·licitat el preceptiu informe de la conselleria competent en matèria d'agricultura, d'acord amb l'art. 201 de la Llei 5/2014.  
- Informe de l'Ajuntament de Rossell, de data 18 de gener de 2017. Informe tècnic, en relació amb la incidència de l'activitat sobre les matèries que són de competència municipal segons disposa l'article 58.4 de la Llei 6/2014, que s'emet favorablement.  
- Sol·licitud del promotor, el 30 d'octubre de 2016, a l'Ajuntament de Rossell de la quantitat d'aigua de proveïment necessària per a l'explotació avícola, que estimen en 4.000 m³/any.  
- Annex al projecte tècnic del 30 d'octubre de 2016, que aporta informació sobre l'abocament d'aigües fecals dels lavabos de l'explotació avícola i mesures contra incendis -llums d'emergència-.  
- Document d'acceptació, de 2 de novembre de 2016, de l'empresa gestora autoritzada Limpiezas Senar, SL, núm. 1835/T02/CV, amb seu a Benicarló, de la recollida periòdica i transport d'aigües residuals fecals i llots, generats en les instal·lacions de la granja avícola en parcel·les 82, 96 i 97 del polígon 22 en el terme municipal de Rossell, de Steven Caballer Verge, i buidatge en l'EDAR corresponent.  
- El 7 de novembre de 2017, es remet escrit a l'Ajuntament de Rossell en el qual se sol·licita que s'esmenen determinades deficiències de l'estudi d'impacte ambiental remés.  
- El 8 de gener de 2018, en resposta a la informació sol·licitada, es rep de l'Ajuntament de Rossell un certificat del secretari de l'ajuntament i un annex a l'estudi d'impacte ambiental de part del promotor.  
  
- El 20 d'abril de 2018 es rep de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, la resolució de data 11 d'abril de 2018 del director territorial en la qual s'autoritza el projecte de prospecció arqueològica en les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22 del terme municipal de Rossell.  
Aquesta prospecció és prèvia per a elaborar la memòria d'impacte patrimonial, a presentar en la Direcció General de Patrimoni, i obtindre l'informe de protecció del patrimoni cultural, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
- El 24 d'octubre de 2018 l'Ajuntament de Rossell remet còpia de l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, en el qual s'indica que no hi ha afecció al patrimoni cultural pel que fa al patrimoni arquitectònic i arqueològic. Des de la consideració del patrimoni etnològic l'actuació incideix sobre una caseta amb aljub i un altre aljub, i s'ha de procurar que la construcció de la granja no impacte els referits béns etnològics, que haurien de ser conservats i fins i tot ser usats per a la infraestructura o instal·lació esmentada, per la qual cosa s'informa favorablement sobre els efectes patrimonials amb subjecció a la condició etnològica indicada.  
  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic durant trenta dies conjuntament amb el projecte tècnic, mitjançant anunci inserit en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 145 de data 1 de desembre de 2016. Finalitzat el període d'exposició no s'ha registrat cap al·legació, segons certifica el secretari de l'Ajuntament de Rossell amb data 18 de gener de 2017.  
Petició d'ampliació d'informació.  
En data 7 de novembre de 2017, es remet escrit a l'Ajuntament de Rossell en el qual se sol·licita l'esmena dels aspectes següents en l'estudi d'impacte ambiental:  
1r) La disponibilitat d'aigua potable per a aquesta activitat avícola serà justificada mitjançant un informe emés per tècnic municipal considerant les granges en actiu del terme municipal i la dotació per a ús ramader de l'ajuntament.  
2n) Sense perjudici de la disponibilitat, el volum d'aigua necessària per al desenvolupament de l'activitat difereix substancialment en el document del projecte d'activitat i en l'annex presentat el 9 de novembre de 2016.  
Es determinarà la quantitat d'aigua potable necessària per al funcionament de l'explotació avícola, i la justificació de la seua disponibilitat d'acord amb el punt 1r, utilitzant com a paràmetres de referència els de la guia de MTD per al sector d'explotacions intenses d'aus a la Comunitat Valenciana, CTL (taules 15, 16, 17). Es tindran en compte en aquest càlcul les diferents operacions en les quals es gasta aigua a més dels abeuradors dels animals, com és la neteja i l'aigualeig de les instal·lacions, incloses la mesura correctora per a mitigar l'emissió de la pols fora de les edificacions, les aigües sanitàries generades, aigua per a la refrigeració per evaporació, bioseguretat (ús de motxilla o gual sanitari, [?]), etc.  
3r) Les aigües residuals generades en l'activitat (sanitàries: lavabos i dutxes; de neteja; de refrigerar, etc.) no s'abocaran al terreny, seran recollides en diferents recipients estancs i retirades pel gestor autoritzat corresponent a cada tipus de residu envasat.  
Per a les aigües sanitàries es proposa en el projecte d'activitat i en l'annex al projecte d'entrada a l'ajuntament el 9 de novembre de 2016, que seran abocades a un depòsit estanc subterrani per a ser retirades per gestor autoritzat, i s'adjunta el document de recollida d'aquestes aigües sanitàries per l'empresa gestora Limpiezas Senar, SL.  
En la resta de les aigües residuals generades en l'explotació avícola es descriurà la forma controlada de la seua recollida que evite fugides al terreny. És a dir, l'aigua que s'ha d'utilitzar per a netejar l'interior de les naus de forma correcta, tant el sòl com les parets, sostre, elements d'instal·lacions (?), etc., ha de canalitzar-se a una basseta impermeable instal·lada fora de cada nau on quede recollida i siga retirada per gestor autoritzat.  
4t) El gestor autoritzat per a la retirada de la gallinassa produïda ha d'estar registrat com a SANDACH. Per tant, en el document d'acceptació de la retirada de la gallinassa haurà de mostrar que el responsable és un gestor autoritzat i registrat com a SANDACH.  
  
5é) L'explotació avícola comptarà amb un femer. En la seua construcció es tindrà en compte la capacitat establida per la normativa ramadera, l'estanquitat del paviment, parets i sistema de recollida de lixiviats, i tot ell cobert per a protegir-ho de la pluja.  
6é) Atesa la vulnerabilitat mitjana dels aqüífers en la zona i projecte d'obres, s'exigirà en el contracte de les obres de construcció de l'explotació que s'utilitze un morter amb àrids de gra fi (< 20 mm Ø) i un ciment de característiques impermeables (Q) i adequat al material fecal que es depositarà. Aquest tipus de morter, i amb una reposició periòdica per al seu manteniment, serà el que hi haurà en totes les superfícies pavimentades, tant en el paviment de l'interior de les naus o engreixadors com en zones fora de les edificacions que estaran cobertes (femer, emmagatzematge de residus, etc.) i les zones d'entrada/eixida dels animals i del fem, davant el risc de contaminació d'aquestes aigües subterrànies.  
7é) Completarà la documentació gràfica amb plànol/s cartogràfic amb la seua llegenda, que reflectisca dins de la zona tancada la ubicació de totes les instal·lacions exteriors a les naus com la ubicació del femer que ha de tindre l'activitat, una zona a cobert prevista per a l'emmagatzematge de la resta dels diferents tipus de residus generats perillosos o no perillosos, la fossa sèptica, el gual sanitari o sistema similar per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren en l'explotació avícola, la ubicació del depòsit estanc de cadàvers.  
  
Igualment es marcaran en el plànol els traçats i longituds de les connexions, fins a la xarxa d'aigua potable i la de la xarxa elèctrica.  
  
Ampliació d'informació  
El 8 de gener de 2018 es rep de l'Ajuntament de Rossell un certificat del secretari de l'ajuntament que transcriu l'informe emés pel tècnic municipal, i un annex a l'estudi d'impacte ambiental, de part del promotor, en resposta a la informació sol·licitada:  
1r) Informe del tècnic municipal, de 3 de gener de 2018, sobre la disponibilitat d'aigua destinada a ús ramader amb què compta l'Ajuntament de Rossell, una vegada estudiada la demanda existent d'aigua en el municipi, analitzant tots els usos consumptius actuals més els que puguen sorgir a partir de les previsions que resten desenvolupar del seu vigent planejament urbanístic, les normes subsidiàries de planejament de Rossell (NSPR). Les dades utilitzades per a l'estudi han sigut aportades pel departament municipal que realitza la gestió d'aigües com a empresa subministradora per a la població i els que hi ha en la memòria i justificació del planejament urbanístic del municipi.  
  
En l'informe es conclou que el volum anual mitjà d'aigua calculat per a cobrir les necessitats de proveïment a la població actual i el desenvolupament previst en les normes subsidiàries de planejament de Rossell és de 265.872 m³, per la qual cosa queda garantit per les captacions de la Font de Sant Pere, Font de Baix, Font de la Figuera i Pou del Mas del Trinxant que poden generar un volum de 310.664 m³/any.  
  
En particular, la quantitat d'aigua sol·licitada pel promotor Steven Caballer Verge per a l'explotació avícola de nova implantació (registre municipal núm.: E-RC 1.318, de 13.11.2017) és de 4.374 m³/any, i es pot deduir que l'Ajuntament de Rossell, com a empresa subministradora d'aigua, disposa de la quantitat suficient.  
2n) L'annex a l'estudi d'impacte ambiental (annex-EIA), s'ha descrit en l'apartat anterior «Descripció de les característiques del projecte».  
Afeccions legals.  
- L'explotació se situarà en sòl no urbanitzable comú.  
- La gestió dels residus es farà conforme a la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de 2011, de residus i sòls contaminats.  
- Es respectaran i protegiran els cursos d'aigües superficials i de l'estat de les subterrànies, en compliment de la legislació d'aigües el Reial decret legislatiu, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
  
Consideracions ambientals.  
La granja d'engreix de pollastres promoguda per Steven Caballer Verger se situa en les parcel·les 82, 97 i 96 del polígon 22, partida les Collades del terme municipal de Rossell, a una distància de 2 km a l'est del nucli de població de Rossell. Per a accedir a la granja s'utilitzarà la carretera CV-100 (San Rafael del Río-Rossell) en el marge esquerre de la qual en direcció a Rossell es troba la instal·lació projectada.  
El curs d'aigua més pròxim és el barranc Bonanova, també denominat barranc dels Masets que es troba a l'altre costat de la CV-100, a uns 200 m al nord de l'explotació avícola.  
L'actuació no es troba afectada per risc d'inundació, d'acord amb la cartografia de PATRICOVA.  
Aquests terrenys agrícoles on se situa l'explotació avícola pertanyen al paisatge de rellevància regional Oliverars de Sant Rafael (PRR-7) dins dels corredors prelitorals de Castelló, segons la classificació de paisatges de rellevància regional del pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge, sent els camps d'oliveres un dels elements essencials del paisatge, ha de procurar-se la seua conservació. No obstant això, les oliveres d'acord amb la foto aèria, ja han sigut arrancades íntegrament.  
  
No es troba inclòs en espais naturals protegits, ni en espais integrants de la Xarxa Natura 2000.  
No hi ha cap via pecuària classificada de Rossell que es veja afectada o pròxima al lloc de l'emplaçament avícola.  
La distància més pròxima del límit de la parcel·la a la CV-100 és d'uns 42 m, no obstant això, les construccions es troben reculades dels límits de manera que no es troben en l'àrea d'afecció de la carretera.  
  
Entre els impactes generats, d'acord amb el que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar:  
- Emissions contaminants a l'atmosfera derivades de l'explotació: en l'estudi d'impacte ambiental s'estima en:  
  
a) Amoníac per gestió de fem:  
  
Nre. places Volatilització en allotjament Total  
80.000 0,34660 Kg NH3-N/plaça/any 27.728Kg NH3-N/any  
  
  
b) Oxido nitrós per gestió de fem:  
  
Nre. places Volatilització en allotjament Total  
80.000 0,00477Kg N2O-N/plaça/any 381,60 Kg N2O-N/any  
  
  
Indica que per a previndre o reduir les emissions a l'atmosfera s'aplicaran les mesures correctores que es considere utilitzant les MTD d'eficaç aplicació, com ara:  
- Control de pinso perquè disminuïsca la quantitat de nitrogen i fòsfor excretada.  
- Manteniment del llit com més sec millor per a evitar l'emissió de NH3.  
Respecte als impactes visuals negatius, indica que no sobrepassarà les alçàries establides en els plans d'ordenació municipals, amb els elements d'obra estrictament necessaris per al desenvolupament de l'activitat (indica, no obstant això que aquesta és l'opció triada per ser una granja ja existent i construïda sota aquesta premissa, i com que el projecte que es planteja és totalment nou, no apareixen en les fotos aèries construccions existents).  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica en l'apartat d'inventari ambiental que no té especial interés paisatgístic, en l'epígraf següent de valoració ambiental de l'àrea indica que la zona d'estudi es troba dins de la zona PRR 07 Oliverars de Sant Rafael, dins dels corredors prelitorals de Castelló, segons la classificació de paisatges de rellevància regional del Pla d'acció territorial d'infraestructura verda i paisatge. Pel que no resulta congruent la valoració ambiental que realitza de mancar d'interés paisatgístic, quan és coneixedor que pertany a un PRR, així com la no adopció de mesures d'integració paisatgística en conseqüència.  
  
En aquest sentit s'observa que en les fotos aèries de 2015 es mantenien les plantacions d'oliveres, que ja a la foto de 2017 es van erradicar íntegrament en les tres parcel·les, i s'ha deixat únicament una xicoteta superfície de la parcel·la 88 amb la plantació existent.  
Per això cal adoptar mesures correctores de l'impacte paisatgístic addicionals, mitjançant la plantació d'oliveres en tota la superfície no ocupada per les naus, d'acord amb el que s'estableix en l'article 197.a de la LOTUP.  
Segons la cartografia temàtica de la COPUT, els terrenys on es projecta la instal·lació presenta un risc de vulnerabilitat d'aqüífers de grau mitjà i una accessibilitat d'aqüífers alta, per això respecte a la gestió del fem cal adoptar mesures addicionals per a la prevenció de la contaminació, mitjançant l'execució de femers com s'indicarà en el condicionat de la present resolució, per al cas que per qualsevol causa no puga realitzar-se la gestió immediata de la gallinassa i evitar el possible depòsit del fem sobre el sòl.  
  
Respecte al programa de vigilància ambiental, únicament indica en l'estudi d'impacte ambiental que es realitzarà per la labor de vigilància i control de les administracions, la qual cosa no és conforme amb el que s'estableix en la normativa en relació amb el contingut dels estudis d'impacte ambiental, per això cal que el promotor desenvolupe un programa de vigilància ambiental, tal com s'estableix en el condicionat de la present resolució.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, annex 1.a i annex I.1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat es formula la següent  
  
Resolució  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació avícola d'engreix de pollastre, promogut per Steven Caballer Verger, situada en la partida les Collades, polígon 22, parcel·les 82, 97 i 96 en el terme municipal de Rossell (Castelló), sempre que es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i altra documentació que hi ha en l'expedient, i s'adopten els condicionants indicats en l'apartat segon.  
  
Segon  
Addicionalment a les mesures adoptades en el projecte, s'estableixen les condicions següents:  
1) D'acord amb l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en què s'indica que des de la consideració del patrimoni etnològic l'actuació incideix sobre una caseta amb aljub i un altre aljub, s'haurà de procurar que la construcció de la granja no impacte els referits béns etnològics, que haurien de ser conservats i fins i tot ser usats per a la infraestructura o instal·lació esmentada.  
2) Com a mesura d'integració paisatgística en un entorn classificat com a paisatge de rellevància regional PRR 07 Oliverars de Sant Rafael, s'adoptaran mesures correctores de l'impacte paisatgístic addicionals, mitjançant la plantació d'oliveres en els terrenys residuals no ocupats per les naus.  
3) Respecto a la gestió del fem:  
1. Tant la retirada com la gestió del fem produït en l'explotació haurà de ser realitzada per empresa gestora autoritzada inscrita en el registre SANDACH.  
2. El titular de l'explotació portarà un llibre de registre actualitzat a la disposició de l'autoritat ambiental, format per tots els documents de lliurament-recollida de fem.  
3. Es farà un femer amb capacitat suficient per a emmagatzemar-hi el fem produït durant un cicle productiu com a mesura preventiva contra la contaminació del sòl i de les aigües, i evitar en tot cas que el fem s'apile directament sobre el sòl. El femer haurà de posseir solera impermeable i estanca, sistema de recollida de lixiviats i parets i coberta que impedisquen l'arrossegament del fem per la pluja.  
4) En cap moment podran abocar-se a l'exterior les aigües de neteja procedents de les naus i els lixiviats del femer, ni crear-se zones d'acumulació de residus o zones on s'acumulen substàncies que puguen contaminar les aigües superficials o subterrànies.  
Per això, com a mesura correctora, les aigües de neteja per mitjà d'aigualeig de les naus seran canalitzades a basseta impermeable on s'evapore l'aigua -o siguen recollides per empresa gestora autoritzada-, i, totes les restes i partícules sòlides que queden en el fons d'aquesta basseta (fins i tot procedents de la gallinassa) es portaran al femer.  
5) Els materials d'excavació, que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra, es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar, o en absència d'això seran entregats a gestor autoritzat de RCDs.  
6) S'elaborarà un programa de vigilància ambiental que haurà de recollir els aspectes següents:  
1. S'adoptaran i vigilaran de forma periòdica les mesures higienicosanitàries per a la prevenció i control de la legionel·losi, segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, i altra normativa sectorial d'aplicació.  
2. S'indicarà en quina forma s'ha integrat en el projecte l'indicat en l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni exposats en el condicionant 1.  
3. S'exposaran les mesures d'integració paisatgístiques indicades en el condicionant 2.  
4. La granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze la retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
5. S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
6. Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
7) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte d'autorització del projecte.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental..  
Cinqué  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establides en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 10 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 14 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8506, del 14-03-2019 (2019/2010)

RESOLUCIÓN de 14 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 10/17-AIA Rossell.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8506

Fecha DOGV
:   14-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/2010

CVE


Fecha del documento
:   14-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 10/17-AIA Rossell. [2019/2010]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 10/17-AIA Rossell.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 10/2017-AIA.  
Proyecto: Explotación avícola de engorde de pollos (broilers).  
Localización: partida Les Collades, polígono 22, parcelas 82, 97 y 96 en el término municipal de Rossell (Castellón).  
Promotor: Steven Caballer Verger.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rossell.  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto de la instalación avícola de engorde de pollos (broilers) promovido por Steven Caballer Verger, ubicado en las parcelas 82, 97 y 96 del polígono 22 en la partida Les Collades del término municipal de Rossell (Castelló), tiene como objetivo obtener la licencia ambiental para llevar a cabo en 2 naves el engorde avícola intensivo con una capacidad de 80.000 animales.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se emplazará la explotación avícola en las parcelas 82, 97 y 96 del polígono 22, partida Les Collades, al este del núcleo de población de Rossell (Castellón) en suelo no urbanizable, en zona agrícola con predominio del cultivo de olivos.  
El acceso se realizará por la CV-100 (San Rafael del Río-Rossell), hasta la altura del punto kilométrico 9 donde están las parcelas (8845 km), en el margen izquierdo en dirección a Rossell.  
La distancia a las zonas habitadas que la actividad mantendrá será de 3 km al Barrio Les Cases del Riu, de 3,35 km a La Senia y al núcleo urbano de Rossel de 2,10 km. Respecto a otras explotaciones avícolas se superan los 500 metros.  
El terreno disponible para la explotación coincide con las parcelas 82, 97 y 96 del polígono 22 en el término municipal de Rossell, que tras un proceso de segregación y agregación en la parcela 82 justificada documentalmente, la superficie de cada parcela es de 11.477 m², 9.498,28 m² y 8.288,66 m² respectivamente, resultando en total una parcela para el desarrollo de la actividad de 29.263,94 m², que topográficamente tiene una pendiente inferior al 15 % y está a una altitud media de 504 m sobre el nivel del mar.  
La superficie a construir es de 4.532 m², entre 2 naves (150 x 15 m cada una) y anexos a un extremo por nave de un espacio de 4 x 4 m para usos de oficina, aseos, vestuario, local técnico y almacén. Se prevé iniciar la actividad en una sola nave siendo su capacidad de 40.000 pollos/ciclo de engorde.  
Esta actividad de engorde de pollos se proyecta para una capacidad de 80.000 animales, a partir de pollitos de pocos días hasta conseguir pollos de un peso de 2,30 a 2,4 kg, mediante el aporte de piensos de tres tipos según edad del animal, para llevarlos al matadero. La densidad productiva es de 17 a 18 pollos/m², de acuerdo con el Real decreto 692/2010, de 20 de mayo por el que se establecen las normas mínimas para la protección de los pollos destinados a la producción de carne.  
Los pollitos son facilitados por la empresa integradora Padesa, que además de suministrar los diferentes piensos también se encarga de la retirada de los pollos adultos para su traslado al matadero. La formulación del pienso suministrado varía en función de la fase de crecimiento, coincidiendo con intervalos aproximados de 15 días en los que los niveles de proteína bruta van disminuyendo; en el pienso de la última fase desaparece la presencia de medicamentos en el mismo, manteniendo así un plazo de seguridad.  
En cada nave se dispondrán de 4 líneas de comederos, de 144 m de largo cada línea, y un total de 768 comederos. Los comederos serán del tipo plato (33 cm de diámetro) donde el suministro se realiza a discreción y con capacidad para alimentar a unos 52 pollos por comedero. El índice de conversión se estima de media en 2:1, es decir, se necesita el consumo de 2 kg de pienso para producir 1 kg de carne viva, que al final del ciclo (pollos con 23 kg) el consumo será 46 kg de pienso/animal por ciclo y un total de pienso consumido de 368.000 kg/ciclo entre las dos naves.  
El agua de bebida se distribuye desde el depósito regulador de 40 m³ por líneas de bebederos, colocadas alternadas con las de comederos. Los bebederos que se utilizarán son los de tetina con cazoleta para recoger el agua que se pierde mientras beben los pollos y evitar que se humedezca la yacija.  
El ciclo productivo es del orden de 45-50 días de engorde más unos 15 días de vacío sanitario, consiguiendo 4,5 ciclos de engorde por año. Los pollos se criarán sobre una cama o yacija de viruta de serrín que junto con los excrementos generará el estiércol o gallinaza.  
El vacío sanitario se realiza una vez retirados los pollos para recoger todo el estiércol y hacer la limpieza y desinfección de las instalaciones dejándolas disponibles para iniciar otro ciclo productivo.  
Para el desarrollo de esta explotación avícola de 80.000 plazas se proyectan las siguientes construcciones e instalaciones:  
- La construcción de dos naves iguales colocadas en paralelo de NE a SO, de dimensiones 150 x 15 m y 2.250 m² de superficie cada una, y respecto a la CV-100 convergerían por la parte NE de las naves.  
La estructura es metálica con altura de cornisa de 2,50 m y 4,00 m en cumbrera. Las cubiertas a dos aguas de chapa grecada galvanizada y un 20 % de pendiente; los cerramientos verticales serán de panel sándwich de 50 mm de grosor, prelacado al exterior e interior, con relleno de espuma de poliuretano de densidad 40 kg/m³, como aislamiento térmico y acústico.  
El pavimento interior de las naves consistirá en una solera de hormigón armado de 15 cm de espesor.  
En la fachada frontal y trasera de cada nave se dispondrá de portones de carga de 35 x 3 m, y en el lateral 2 puertas de acceso de 090 x 2 m.  
En cada nave se dispondrá de 18 ventiladores, 27 ventanas basculantes de 1,00 x 0,40 m para ventilación mínima en cada lateral (27+27) y una trampilla para la ventilación túnel de 25 x 0,95 m en cada lateral (1+1).  
Se instalará el sistema de ventilación forzada tipo túnel, combinado con paneles de refrigeración evaporativa, panel de 25 x 1,80 m en cada lateral coincidiendo con las ventanas de ventilación en la parte contraria a los ventiladores.  
En la calefacción se utilizará gas propano para los generadores de aire caliente, 4 unidades por nave.  
- Dos construcciones de 16 m² (4 x 4 m), una adosada al extremo de cada nave orientado al SO. Estas dependencias anexas se destinan a oficina, aseos, vestuario, local técnico y almacén.  
- 4 silos de alimentación para el pienso. Se instalan dos silos junto a cada nave, a la mitad de la fachada de la nave más externa o accesible para llenarlo de pienso. La capacidad de cada silo es de 25 t que representa una autonomía de alimentación para los animales.  
- Instalaciones e infraestructuras sanitarias. Además del botiquín de urgencia en local técnico/vestuario y aseo (con fosa séptica), se colocarán pediluvios a la entrada de cada nave; al final de cada ciclo se pulveriza desinfectante por todo el interior de la nave e instalaciones; en todas las ventanas se pondrán tela mosquitera que impida el paso de insectos; la colocación de un vado sanitario o mochila para la desinfección de los vehículos que entren en la zona de la explotación, y se delimitará mediante vallado perimetral de 2 metros de alto la tela metálica empleada, con una puerta corredera de acceso.  
El agua para abastecimiento de la granja procede de conexión a la red municipal de agua potable. Desde la acometida con una tubería de PE se lleva el agua hasta un depósito regulador de 40.000 litros de donde pasa a las líneas de bebederos de las naves, previo paso por el respectivo cabezal en cada una (filtro, contador, manómetro, dosificador de medicamentos, potabilizador, [...]).  
La cantidad de agua necesaria para beber los animales según el proyecto es de 2.310,12 m³/año, cuyo cálculo se basa en un valor medio de 3 litros de agua para producir 1 kg de carne y la cantidad anual de pollos de 2,3 kg obtenidos, descontando el 7 % de mortalidad de pollos que suele darse de media.  
No obstante, en el anexo de subsanación remitido el 8 de enero de 2018 (cuyo contenido se refleja más adelante), se corrigen los consumos de agua previstos, de 4.320 m³/año para el consumo de los animales y 54 m³/año para agua de limpieza, siendo acordes con los valores mínimos establecidos en la guía de mejores técnicas disponibles del sector avícola. Esta cantidad a su vez coincide con la disponibilidad de agua que acredita el informe municipal solicitada por el promotor.  
Se dispondrá de instalación eléctrica de baja tensión para el funcionamiento de diferentes elementos de la explotación como el sistema de iluminación (2 lámparas exteriores, 2 halógenos en portón y 60 fluorescentes interiores estancos), distribución del pienso (transportador) y el sistema de ventilación forzada tipo túnel.  
Los generadores de aire caliente utilizan como combustible el gas propano, para su almacenamiento se dispondrá de un depósito de GLP debidamente autorizado.  
En principio se trabajará con generadores eléctricos hasta el momento de tener la acometida eléctrica.  
Residuos generados  
Estiércol o gallinaza, que se produce con las deyecciones y residuos animales que se van acumulando sobre la capa de viruta a lo largo del ciclo de engorde de los pollos. La cantidad de gallinaza estimada, según la tabla 27 de la guía de MTD de explotaciones intensivas de aves en la Comunitat Valenciana, será de 800.000 kg/año.  
La gallinaza generada en la granja al final de cada ciclo productivo será retirada por la empresa Basculantes Especiales, SL, que es gestor autorizado y registrado SANDACH como transportista, con sede en El Algar-Cartagena (Murcia), según documento de aceptación, de 800 t/año, adjuntado a la documentación.  
Animales muertos. Se dispondrá de depósito estanco de cadáveres. Los animales muertos que se obtendrán en la granja considerando una mortalidad de 7 %, serán de 5.600 cadáveres por ciclo productivo (al año 4,5 ciclos, serán 25.200), cuya gestión consistirá en sacarlos de la nave y depositarlos en contenedor estanco para su traslado a la caseta de recogida.  
El ganadero dispone de un documento de compromiso de inscripción en la Asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino, con el fin de retirar los cadáveres de su explotación a través del sistema de recogida en casetas, en concreto en la caseta de Rossell para 80.000 pollos. Solicitud recibida el 30 de mayo de 2016 por dicha asociación gestora Les Casetes de recogida de cadáveres en la provincia de Castellón.  
Residuos peligrosos que proceden de los envases vacíos o con restos de su contenido que se han utilizado en las tareas de limpieza y desinfección de la nave, la desratización, medicamentos de uso veterinario, etc. Estos envases son de plástico y de capacidad de 5 litros el desinfectante, y de 20 litros los envases de los medicamentos y del hipoclorito. Código LER 15 01 10\*.  
La cantidad que se irá gastando por pollada o ciclo productivo de desinfectante, hipoclorito y las vacunas/medicamentos a diluir en agua, será de 32, 128 y 128 litros respectivamente. Los envases del hipoclorito son retornables, se entrega el envase vacío cuando se compra producto nuevo; pero los otros envases desinfectante (5 l) y de medicamentos (20 l) son almacenados en depósitos adecuados que facilita el gestor autorizado encargado de su retirada periódica.  
Se dispone de compromiso documentado, según el proyecto técnico, para la recogida y gestión de estos residuos de envases y los residuos zoosanitarios con la empresa Agriporte La Codoñera, gestor autorizado con sede en La Codoñera (Teruel).  
Emisiones a la atmósfera  
El proceso intensivo de engorde de los animales conlleva la producción de emisiones contaminantes a la atmósfera, procedentes de la respiración de los animales y la descomposición de la gallinaza o estiércol dentro de la nave. Las emisiones más importantes son el amoniaco (NH3), óxido nitroso (N2O), metano (CH4) y dióxido de carbono (CO2), y olor.  
El ave excreta sobre la cama las heces y la orina que contiene compuestos de nitrógeno, amoniaco y urea. Al descomponerse la materia orgánica se producen entre otra las emisiones de amoniaco, de gran importancia en las explotaciones ganaderas. Una forma de reducir estas emisiones es controlar que no aumente la temperatura y una buena ventilación, así se mantendrá seca la cama y no se acumulará amoniaco en el aire de la nave; también se ha de controlar la humedad y mantenerla entre un 40-50 %.  
Otras emisiones contaminantes, como el óxido nitroso y el metano, se ven igualmente reducidas al frenar las emisiones de amoniaco.  
Ruidos y vibraciones  
Al asimilar la zona de la futura granja en una zona de actividad industrial, el nivel sonoro máximo de transmisión al exterior establecido en el anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, es de 70 dB(A) de horario diurno y de 60 dB(A) en horario nocturno.  
En la explotación, el ruido producido por los animales junto a ventiladores y otros equipos, se estima que no sobrepasará los 65 dBA en el interior de la nave, y con el aislamiento acústico del panel sándwich de 50 mm de 33 dBA, el nivel sonoro transmitido al exterior de las construcciones de la granja desde fachadas y cubierta será menor de 35 dBA, y no superarán el nivel sonoro de recepción en horario nocturno que indica el anexo II de la Ley 7/2002.  
Esos ruidos no son perceptibles fuera del recinto de la parcela y menos aún desde el núcleo de población más cercano que es Rossell situado a unos 2 km.  
Respecto a la producción de vibraciones por algún elemento mecánico se sujetará bien sobre bancada fija y con soportes de goma antivibratorios.  
Malos olores  
Los malos olores en la granja proceden en mayor medida del amoniaco, ácido sulfhídrico y compuestos orgánicos volátiles, estos últimos generados en condiciones anaeróbicas.  
La reducción de los malos olores se basarán en usar piensos con bajas concentraciones de nitrógeno, pero el ganadero no puede actuar en ello ya que recibe los piensos de la empresa integradora, otras medidas es una buena ventilación, limpieza y desinfección del local e instalaciones.  
En el apartado sobre el riesgo de incendio, deflagración y explosión se establece que este riesgo de incendio en la granja son bajos, según la Instrucción 1/83, Orden de la Conselleria de Gobernación de 10 de enero de 1983. Que la carga térmica ponderada de la actividad, en una superficie de 2.250 m² cada nave y de riesgo de activación bajo, será de 16,40 Mcal/m² < 100 Mcal/m². Por lo que la peligrosidad de incendio en la actividad es de índice bajo, grado I, de acuerdo al anexo II del Decreto 54/1990 de la Generalitat Valenciana.  
Se dispondrán 11 extintores portátiles en cada nave de cebo distribuidos uniformemente, de manera que desde cualquier punto de la nave no se recorra más de 15 m hasta un extintor.  
Anexo al proyecto técnico del 30 de octubre de 2016.  
1) Vertido de aguas fecales del aseo de la explotación avícola. Las aguas residuales domésticas serán vertidas a un depósito subterráneo estanco que será vaciado periódicamente por un gestor autorizado.  
2) Medidas contra incendios: luces de emergencia.  
En relación al alumbrado de emergencia, mostrará la ruta de evacuación con indicadores claros, ofreciendo suficiente iluminación a lo largo del recorrido de evacuación y haciendo fácilmente identificables los equipos de seguridad contra incendios.  
Las luces de emergencia se colocarán en las puertas de salida previstas para ser utilizadas para en caso de emergencia (2) y cerca de los dispositivos de seguridad contra incendios (extintores). Se dispondrán 13 luminarias, 2 coincidentes con las puertas de salida y 11 coincidiendo con los extintores.  
Anexo al estudio de impacto ambiental (anexo-EIA). Recibido 8 de enero de 2018.  
1. Cantidad de agua potable necesaria para el funcionamiento de la actividad, de acuerdo con los parámetros de referencia de la guia de MTDs para el sector de explotaciones intensas de aves de la Comunitat Valenciana.  
Agua de bebida:  
Se establece, según la anterior guia de MTDs y la experiencia del ganadero, un consumo medio de 54 l/plaza/año que para la capacidad productiva de 80.000 plazas de pollos de engorde será: 80.000 x 54= 4.320.000 l/año: 4.320 m³/año.  
Agua de limpieza:  
Se establece, según la anterior guia de MTDs y la experiencia del ganadero, un consumo medio anual de 0,012 m³/m², que para una superficie de cebo de 4.500 m² (2 x 150 m x 15 m) será: 4.500 x 0,012= 54 m³/año.  
2. Gestión de aguas residuales.  
Las aguas residuales generadas en la explotación corresponderán a las aguas domésticas sanitarias y las que se producen por escorrentía en la nave en las operaciones de limpieza coincidentes con los vacíos sanitarios.  
En relación a las aguas domésticas tal y como se propone en el proyecto de actividad, se recogerán en un depósito estanco subterráneo y se retirarán por parte de un gestor autorizado, en este caso Limpiezas Senar, SL. La ubicación del depósito estanco se refleja en la cartografía adjunta.  
En cuanto a las aguas de escorrentía generadas durante la limpieza de las naves, se construirán sendas pocetas subterráneas con capacidad de 12 m³ cada una en el extremo de menor cota de cada nave, con materiales y acabados que garanticen la estanqueidad de la construcción. Del mismo modo que las aguas sanitarias, estas serán recogidas periódicamente de las pocetas por el gestor autorizado Limpiezas Senar, SL.  
La ubicación de las pocetas se refleja en la cartografía adjunta.  
3. Registro como SANDACH del gestor autorizado para la retirada de gallinaza.  
Se aporta documento adjunto donde se muestra que el responsable de la retirada de la gallinaza es un gestor autorizado y registrado como SANDACH.  
4. Estercolero.  
No está prevista la construcción de estercolero, dado que el gestor autorizado retira la gallinaza directamente desde la nave de cebo, sin necesidad de almacenaje exterior. Esta medida por otro lado contribuye a un menor impacto medioambiental pues se reduce considerablemente el tiempo en que la gallinaza permanece fuera de la nave de cebo, disminuyendo el riesgo de vertidos y filtraciones.  
5. Características de los materiales de construcción dada la vulnerabilidad de los acuíferos.  
De acuerdo con las especificaciones del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, dada la vulnerabilidad de los acuíferos de la zona, en la construcción de las naves se velará por la utilización de morteros con árido de grano fino (< 20 mm de diámetro) y se utilizará cemento de características impermeables (Q) y adecuado al material fecal que se le depositará en todas las superficies pavimentadas, para evitar la contaminación por filtración de las aguas subterráneas.  
6. Documentación gráfica, donde se aportan las distancias de las acometidas eléctricas y de agua potable, que son de 60 y 700 metros, respectivamente. También se refleja la zona vallada de la explotación incluyendo las 2 naves de engorde, y las instalaciones de Silos, depósito de agua, fosa séptica junto a la construcción de oficina y vestuario, pocetas de recogida de las aguas residuales de limpieza de cada nave, la puerta corredera de acceso que tendrá disponible la mochila para desinfección de ruedas de vehículos. Falta ubicar el estercolero y zona de residuos cubierta y el envase estanco para cadáveres.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 20 de enero de 2017 se recibe del Ayuntamiento de Rossell (Castelló) la siguiente documentación (en 2 CD's) sobre la instalación de la explotación avícola de engorde de pollos en régimen intensivo, solicitado por Steven Caballer Verge, a emplazar en el polígono 22 parcelas 82, 96 y 97 en el término municipal de Rossell, y en papel documentación del expediente municipal a los efectos de formular la declaración de impacto ambiental previo a obtener la licencia ambiental:  
- Proyecto para solicitud de licencia ambiental para una actividad ganadera de explotación avícola de engorde, en término municipal de Rosell (Castellón). Visado 371/16 el 19 de septiembre de 2016, COITAVC.  
- Estudio de impacto ambiental de 20 de agosto de 2016. Visado 370/16 el 19 de septiembre de 2016, COITAVC.  
- Proyecto de obra para la construcción de 2 naves de cebo para explotación avícola de engorde en término municipal de Rossell (Castellón). Visado 369/16 el 19 de septiembre de 2016, COITAVC.  
- Notificaciones del Ayuntamiento, del 17 de noviembre de 2016, a los vecinos colindantes de estar disponible, el expediente de esta explotación avícola en las parcelas 82, 97 y 96 polígono 22 del término municipal de Rossell, para su consulta y formular alegaciones si consideran pertinentes.  
- Documentos sobre el trámite de exposición pública.  
- Informe agropecuario de fecha 21 de junio de 16, en cumplimiento de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, a petición del Ayuntamiento de Rossell, la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, informa favorable condicionado a cumplir los siguientes puntos:  
1. Visto el informe de los servicios técnicos de esta Dirección Territorial se han considerado las siguientes circunstancias en relación al proyecto solicitado:  
a) El interesado no está inscrito en el registro de explotaciones ganaderas de la Comunitat Valenciana. Se pretende la construcción de nueva explotación para ganado avícola (broilers) mediante la construcción de 2 naves con una superficie construida total de 4.650 m², siendo su uso para alojamiento de los animales en sistema de ventilación forzada (2 naves con un total de 4500 m² de superficie construida) y caseta de control, aseos-vestuario (1 anexos de 75 m² de superficie construida en cada nave) y capacidad de 80000 broilers.  
b) La distancia desde el lugar donde el solicitante pretende construir la explotación de ganado (avícola) respecto a otras explotaciones de la misma especie es superior a 500 m, lo cual está de acuerdo con la normativa de distancias establecidas en el Real decreto 1084/2005 sobre ordenación de la avicultura de carne.  
c) Con el fin de garantizar unas condiciones sanitarias mínimas deberá dotarse a la construcción de:  
- La explotación se situará en un área delimitada, aislada del exterior y que permita un control de entradas y salidas en ella, y dispondrá de sistemas efectivos que protejan a los pollos, en la medida de lo posible, del contacto con vectores de la transmisión de enfermedades.  
- La explotación deberá contar con instalaciones y equipos adecuados en sus accesos, que aseguren una limpieza y desinfección eficaz de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación. Asimismo, dispondrá de un sistema apropiado para la desinfección del calzado de los operarios y visitantes, o sistema equivalente.  
- El diseño, el utillaje y los equipos de la explotación posibilitarán la realización de una eficaz limpieza, desinfección, desinsectación y desratización.  
- Las jaulas u otros dispositivos en que se transporten los animales serán de material fácilmente limpiable y desinfectable, y cada vez que se utilicen serán limpiadas y desinfectadas antes de utilizarlas de nuevo, o bien serán de un solo uso.  
- La explotación deberá disponer de dispositivos de reserva de agua.  
- Las explotaciones deberán contar con una cantidad suficiente de comederos y bebederos, adecuadamente distribuidos, que aseguren la máxima disponibilidad para todas las aves. Los bebederos deberán disponer de un sistema que reduzca, en lo posible, el vertido de agua a la cama de los animales.  
- Dispondrán de medios adecuados para la observación y secuestro de animales enfermos o sospechosos de enfermedades contagiosas.  
- La explotación deberá cumplir, aparte de las medidas generales de bienestar animal, las establecidas en el anexo I del Real decreto 1084/2005 sobre ordenación de avicultura de carne y en el Real decreto 692/2010 sobre normas para protección de los pollos de carne.  
- Diseño de la explotación en la medida de lo posible, que evite la entrada de vehículos para abastecimiento de piensos, carga y descarga de animales, de retirada de estiércoles y purines y de animales muertos, operaciones que deben realizarse desde fuera de la explotación.  
2. Que los usos, actividades y aprovechamientos para los que se solicita el informe están vinculados con la actividad agraria de la explotación, son adecuados y precisos para la actividad y, según informa el ayuntamiento, se encuentran ubicados sobre suelo no urbanizable.  
Por lo expuesto, en base a los artículos 197 y 201 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, teniendo en cuenta la Ley 6/2003 de ganadería de la Comunitat Valenciana, sus modificaciones y el Real decreto 1084/2005 sobre ordenación de la avicultura de carne, considerando que las construcciones e instalaciones anteriormente descritas son las estrictamente indispensables para la actividad que se pretende, se informa favorablemente la construcción de nueva explotación solicitada por Steven Caballer Verge para ganado avícola (broilers) condicionando la misma a los requisitos citados anteriormente, advirtiendo tanto al ayuntamiento como al interesado que la explotación debe cumplir las condiciones de ubicación establecidas en el artículo 4 apartado C del Real decreto 1084/2005 sobre ordenación de la avicultura de carne, respecto a otras explotaciones avícolas de carne o de otras ubicaciones que cuenten con autorización para explotación avícola de carne.  
El presente informe anula las construcciones del polígono 22, parcela 82 de Rossell informadas por estos servicios territoriales (SSTT) en fecha 23 de marzo de 2016 y por lo tanto no es adicional a aquellas.  
- Certificado del secretario del Ayuntamiento de Rossell del informe de compatibilidad urbanística, emitido el 10 de octubre de 2016 por el arquitecto técnico municipal, de la actividad con el planeamiento y ordenanzas vigentes, y conforme al artículo 22 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, en el que se informa lo siguiente:  
1. Que según el planeamiento urbanístico municipal, la ubicación de la instalación está localizada en la parcela 82, 97 y 96, polígono 22 del municipio de Rossell, se indica en plano adjunto, y tiene las características siguientes:  
a) Planeamiento municipal vigente. Normas subsidiarias y de planeamiento de Rossell, aprobadas el 31 de octubre de 1989 y modificaciones puntuales posteriores.  
b) Grado de urbanización. Inexistente (suelo no urbanizable).  
c) Clasificación urbanística del suelo. Suelo no urbanizable.  
d) Calificación urbanística del suelo. Común (SNUC). Con franja de protección de carretera.  
e) Usos urbanísticos admitidos: «(?) solo se permitirán las edificaciones destinadas a explotaciones agrícolas que guarden relación con la naturaleza y destino de la finca (...)». Respecto a instalaciones industriales, tan solo se permitirán las que estén necesariamente vinculadas a terrenos agrícolas como granjas y almacenes, y aquellas otras que por sus características haya de emplazarse aisladas en el medio rural, siempre que garanticen la seguridad, salubridad y no contaminación mediante la aplicación, en su caso, de las medidas correctoras.  
f) La actividad solicitada se encuentra según la clasificación de las normas subsidiarias dentro del uso de instalaciones industriales permitidas.  
g) Limitaciones de carácter urbanístico: las limitaciones del proyecto de actividad y de obra respectivamente vendrán definidas en las normas subsidiarias y ordenanzas particulares de la zona de calificación urbanística, así como la normativa vigente para la construcción y actividad solicitada.  
h) Modificaciones del planeamiento urbanístico municipal en elaboración o trámite que le puedan afectar: no.  
2. Que, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 5/2014, de 25 de diciembre, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, la actividad descrita no requiere declaración de interés comunitario.  
Como quiera que la ubicación de las parcelas, lindante a carretera CV-100, está en su zona de afección ( 50 ml), habrá que contar con la autorización del organismo que ostente su titularidad.  
En consecuencia, la actividad proyectada sí es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal para la localización que se describe en el plano adjunto.  
En todo caso deberá garantizarse, en su caso, de forma efectiva la dotación de agua de la red municipal u otra procedencia y el acceso hasta la parcela.  
Comprobada la compatibilidad urbanística se ha solicitado el preceptivo informe de la conselleria competente en materia de agricultura, de acuerdo con el art. 201 de la Ley 5/2014.  
- Informe del Ayuntamiento de Rossell, de fecha 18 de enero de 2017. Informe técnico, en relación con la incidencia de la actividad sobre las materias que son de competencia municipal según dispone el artículo 58.4 de la Ley 6/2014, que se emite favorablemente.  
- Solicitud del promotor, el 30 de octubre de 2016, al Ayuntamiento de Rossell de la cantidad de agua de abastecimiento necesaria para la explotación avícola, que estiman en 4.000 m³/año.  
- Anexo al proyecto técnico del 30 de octubre de 2016, aportando información sobre el vertido de aguas fecales del aseo de la explotación avícola y medidas contra incendios -luces de emergencia-.  
- Documento de aceptación, de 2 de noviembre de 2016, de la empresa gestora autorizada Limpiezas Senar, SL, núm. 1835/T02/CV, con sede en Benicarló, de la recogida periódica y transporte de aguas residuales fecales y lodos, generados en las instalaciones de la granja avícola en parcelas 82, 96 y 97 polígono 22 en término municipal de Rossell, de Steven Caballer Verge, y vaciar en EDAR correspondiente.  
- El 7 de noviembre de 2017, se remite escrito al Ayuntamiento de Rossell en el que se solicita que se subsanen determinadas deficiencias del estudio de impacto ambiental remitido.  
- El 8 de enero de 2018, en respuesta a la información solicitada, se recibe del Ayuntamiento de Rossell un certificado del secretario del ayuntamiento y un anexo al estudio de impacto ambiental de parte del promotor.  
- El 20 de abril de 2018 se recibe de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, la resolución de fecha 11 de abril de 2018 del director territorial en la que se autoriza el proyecto de prospección arqueológica en las parcelas 82, 97 y 96 del polígono 22 del término municipal de Rossell.  
Esta prospección es previa para elaborar la memoria de impacto patrimonial, a presentar en la Dirección General de Patrimonio, y obtener el Informe de protección del patrimonio cultural en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- El 24 de octubre de 2018 el Ayuntamiento de Rossell remite copia del informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de patrimonio cultural valenciano, en el que se indica que no existe afección al patrimonio cultural en lo que concierne al patrimonio arquitectónico y arqueológico. Desde la consideración del patrimonio etnológico la actuación incide sobre una caseta con aljibe y otro aljibe, debiéndose procurar que la construcción de la granja no impacte a los referidos bienes etnológicos, que deberían ser conservados e incluso ser usados para la citada infraestructura o instalación, Por lo que informa favorablemente a los efectos patrimoniales con sujeción a la condición etnológica indicada.  
  
Información pública  
El estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público durante treinta días conjuntamente con el proyecto técnico, mediante anuncio inserto en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 145 de fecha 1 de diciembre de 2016. Finalizado el periodo de exposición no se ha registrado ninguna alegación, según certifica el secretario del Ayuntamiento de Rossell con fecha 18 de enero de 2017.  
Petición de ampliación de información.  
En fecha 7 de noviembre de 2017, se remite escrito al Ayuntamiento de Rossell en el que se solicita la subsanación de los siguientes aspectos en el estudio de impacto ambiental:  
1º) La disponibilidad de agua potable para esta actividad avícola será justificada mediante informe emitido por técnico municipal considerando las granjas en activo del término municipal y la dotación para uso ganadero del ayuntamiento.  
2º) Sin perjuicio de la disponibilidad, el volumen de agua necesaria para el desarrollo de la actividad difiere sustancialmente en el documento del proyecto de actividad y en el anexo presentado el 9 de noviembre de 2016.  
Se determinará la cantidad de agua potable necesaria para el funcionamiento de la explotación avícola, y la justificación de su disponibilidad de acuerdo con el punto 1º, utilizando como parámetros de referencia los de la guía de MTDs para el sector de explotaciones intensas de aves en la Comunitat Valenciana, CTL (tablas 15, 16, 17). Se tendrá en cuenta en dicho cálculo las distintas operaciones en las que se gasta agua además de en los bebederos de los animales, como es en la limpieza y el baldeo de las instalaciones incluida la medida correctora para mitigar la emisión del polvo fuera de las edificaciones, las aguas sanitarias generadas, agua para la refrigeración por evaporación, bioseguridad (uso de mochila o vado sanitario, [?]), etc.  
3º) Las aguas residuales generadas en la actividad (sanitarias: aseos y duchas; de limpieza; de refrigerar, etc.) no se verterán al terreno, serán recogidas en diferentes recipientes estancos y retiradas por el gestor autorizado correspondiente a cada tipo de residuo envasado.  
Para las aguas sanitarias se propone en el proyecto de actividad y en el anexo al proyecto de entrada en el ayuntamiento el 9 de noviembre de 2016, que serán vertidas a un depósito estanco subterráneo para ser retiradas por gestor autorizado, y se adjunta el documento de recogida de estas aguas sanitarias por la empresa gestora Limpiezas Senar, SL.  
En el resto de las aguas residuales generadas en la explotación avícola se describirá la forma controlada de su recogida que evite fugas al terreno. Es decir, el agua que se tiene que utilizar para limpiar el interior de las naves de forma correcta, tanto el suelo como las paredes, techo, elementos de instalaciones, (?) etc, tiene que canalizarse a una poceta impermeable instalada fuera de cada nave donde quede recogida y sea retirada por gestor autorizado.  
4º) El gestor autorizado para la retirada de la gallinaza producida tiene que estar registrado como SANDACH. Por lo tanto, en el documento de aceptación de la retirada de la gallinaza tendrá que mostrar que el responsable es un gestor autorizado y registrado como SANDACH.  
5º) La explotación avícola contará con un estercolero. En su construcción se tendrá en cuenta la capacidad establecida por la normativa ganadera, la estanqueidad del pavimento, paredes y sistema de recogida de lixiviados, y todo él cubierto para protegerlo de la lluvia.  
6º) Dada la vulnerabilidad media de los acuíferos en la zona y proyecto de obras, se exigirá en el contrato de las obras de construcción de la explotación que se utilice un mortero con áridos de grano fino (< 20 mm Ø) y un cemento de características impermeables (Q) y adecuado al material fecal que se le depositará. Este tipo de mortero, y con una reposición periódica para su mantenimiento, será el que haya en todas las superficies pavimentadas, tanto en el pavimento del interior de las naves o cebaderos como en zonas fuera de las edificaciones que estarán cubiertas (estercolero, almacenamiento de residuos, etc.) y las zonas de entrada/salida de los animales y del estiércol, ante el riesgo de contaminación de dichas aguas subterráneas.  
7º) Completará la documentación gráfica con plano/s cartográfico con su leyenda, reflejando dentro de la zona vallada la ubicación de todas las instalaciones exteriores a las naves como la ubicación del estercolero que ha de tener la actividad, una zona a cubierto prevista para el almacenamiento del resto de los diferentes tipos de residuos generados peligrosos o no peligrosos, la fosa séptica, el vado sanitario o sistema similar para la desinfección de las ruedas de los vehículos que entran en la explotación avícola, la ubicación del depósito estanco de cadáveres.  
Igualmente se marcará en plano los trazados y longitudes de las acometidas, hasta la red de agua potable y la de la red eléctrica.  
  
Ampliación de información  
El 8 de enero de 2018 se recibe del Ayuntamiento de Rossell un certificado del secretario del ayuntamiento que transcribe el informe emitido por el técnico municipal, y un anexo al estudio de impacto ambiental, de parte del promotor, en respuesta a la información solicitada:  
1º) Informe del técnico municipal, de 3 de enero de 2018, sobre la disponibilidad de agua destinada a uso ganadero con que cuenta el Ayuntamiento de Rossell, una vez estudiada la demanda existente de agua en el municipio, analizando todos los usos consuntivos actuales más los que puedan surgir a partir de las previsiones que restan desarrollar de su vigente planeamiento urbanístico, las normas subsidiarias de planeamiento de Rossell (NSPR). Los datos utilizados para el estudio han sido aportados por el departamento municipal que realiza la gestión de aguas como empresa suministradora para la población y los que obran en la memoria y justificación del planeamiento urbanístico del municipio.  
En el informe se concluye que el volumen anual medio de agua calculado para cubrir las necesidades de abastecimiento a la población actual y el desarrollo previsto en las normas subsidiarias de planeamiento de Rossell es de 265.872 m³, por lo que queda garantizado por las captaciones de la Font de San Pere, Font de Baix, Font de la Figuera y Pou del Mas del Trinxant que pueden generar un volumen de 310.664 m³/año.  
En particular, siendo la cantidad de agua solicitada por el promotor Steven Caballer Verge para la explotación avícola de nueva implantación (registro municipal núm.: E-RC 1.318, de 13.11.2017) de 4.374 m³/año, se puede deducir que el Ayuntamiento de Rossell, como empresa suministradora de agua, dispone de la cantidad suficiente.  
2º) El anexo al estudio de impacto ambiental (anexo-EIA), se ha trascrito en el apartado anterior «Descripción de las características del proyecto».  
Afecciones legales  
- La explotación se ubicará en suelo no urbanizable común.  
- La gestión de los residuos se hará conforme a la Ley 22/2011, de 28 de julio, de 2011, de residuos y suelos contaminados.  
- Se respetarán y protegerán los cursos de aguas superficiales y del estado de las subterráneas, en cumplimiento de la legislación de aguas el Real decreto legislativo, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de aguas.  
  
Consideraciones ambientales  
La granja de engorde de pollos promovida por Steven Caballer Verger se ubica en las parcelas 82, 97 y 96 del polígono 22, partida Les Collades del término municipal de Rossell, a una distancia de 2 km al este del núcleo de población de Rossell. Para acceder a la granja se utilizará la carretera CV-100 (San Rafael del Río-Rossell) en cuyo margen izquierdo en dirección a Rossell se encuentra la instalación proyectada.  
El curso de agua más próximo es el Barranco Bonanova, también denominado Barranc dels Masets que se encuentra al otro lado de la CV-100, a unos 200 m al norte de la explotación avícola.  
La actuación no se encuentra afectada por riesgo de inundación, de acuerdo con la cartografía de PATRICOVA.  
Esos terrenos agrícolas donde se sitúa la explotación avícola pertenecen al paisaje de relevancia regional «Olivares de San Rafael» (PRR-7) dentro de los corredores prelitorales de Castellón, según la clasificación de paisajes de relevancia regional del plan de acción territorial de infraestructura verde y paisaje, siendo los campos de olivos uno de los elementos esenciales del paisaje, debiéndose procurar su conservación. No obstante, los olivos de acuerdo con la foto aérea, ya han sido arrancados en su totalidad.  
No se encuentra incluido en espacios naturales protegidos, ni en espacios integrantes de la Red Natura 2000.  
No hay ninguna vía pecuaria clasificada de Rossell que se vea afectada o próxima al lugar del emplazamiento avícola.  
La distancia más próxima del límite de la parcela a la CV-100 es de unos 42 m., no obstante, las construcciones se encuentran retranqueadas de los límites de forma que no se encuentran en el área de afección de la carretera.  
Entre los impactos generados, de acuerdo con lo indicado en el estudio de impacto ambiental, es de destacar:  
- Emisiones contaminantes a la atmósfera derivadas de la explotación: En el estudio de impacto ambiental se estima en:  
  
a) Amoniaco por gestión de estiércol:  
  
núm. plazas Volatilización en alojamiento total  
80.000 034660 Kg NH3-N/plaza/año 27.728Kg NH3-N/año  
  
  
b) Óxido nitroso por gestión de estiércol:  
  
núm. plazas Volatilización en alojamiento total  
80.000 000477Kg N2O-N/plaza/año 381,60 Kg N2O-N/año  
  
  
Indica que para prevenir o reducir las emisiones a la atmósfera se aplicarán las medidas correctoras que se considere utilizando las MTDs de eficaz aplicación, como:  
- Control de pienso para que disminuya la cantidad de nitrógeno y fósforo excretada.  
- Mantenimiento de la cama lo más seca posible para evitar la emisión de NH3.  
Respecto a los impactos visuales negativos, indica que no sobrepasará las alturas establecidas en los planes de ordenación municipales, con los elementos de obra estrictamente necesarios para el desarrollo de la actividad (indica, no obstante que esta es la opción elegida por ser una granja ya existente y construida bajo esta premisa, siendo que el proyecto que se plantea es totalmente nuevo y no aparece en las fotos aéreas construcciones existentes).  
En el estudio de impacto ambiental se indica en el apartado de inventario ambiental que no tiene especial interés paisajístico, indicando en el epígrafe siguiente de valoración ambiental del área, que la zona de estudio se encuentra dentro de la zona PRR 07 Olivares de San Rafael, dentro de los corredores prelitorales de Castellón, según la clasificación de paisajes de relevancia regional del plan de acción territorial de infraestructura verde y paisaje. Por lo que no resulta congruente la valoración ambiental que realiza de carecer de interés paisajístico, cuando es conocedor de que pertenece a un PRR, así como la no adopción de medidas de integración paisajística en consecuencia.  
En este sentido se observa que en las fotos aéreas de 2015 se mantenían las plantaciones de olivos, que ya en la foto de 2017 se erradicaron en su totalidad en las tres parcelas, dejando únicamente una pequeña superficie de la parcela 88 con la plantación existente.  
Por lo que procede la adopción de medidas correctoras del impacto paisajístico adicionales, mediante la plantación de olivos en toda la superficie no ocupada por las naves, de acuerdo con lo establecido en el artículo 197.a de la LOTUP.  
Según la cartografía temática de la COPUT, los terrenos donde se proyecta la instalación presenta un riesgo de vulnerabilidad de acuíferos de grado medio y una accesibilidad de acuíferos alta, por ello respecto a la gestión de estiércol resulta necesario adoptar medidas adicionales para la prevención de la contaminación, mediante la ejecución de estercoleros como se indicará en el condicionado de la presente resolución, para el caso de que por cualquier causa no pueda realizarse la gestión inmediata de la gallinaza, evitando el posible depósito del estiércol sobre el suelo.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental, únicamente indica en el estudio de impacto ambiental que se realizará por la labor de vigilancia y control de las administraciones, lo que no es acorde con lo establecido en la normativa en relación con el contenido de los estudios de impacto ambiental, por lo que procede que el promotor desarrolle un programa de vigilancia ambiental, tal y como se establece en el condicionado de la presente resolución.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, anexo 1.a y anexo I.1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anterior se formula al siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación avícola de engorde de pollos (broilers), promovido por Steven Caballer Verger, ubicado en partida Les Collades, polígono 22, parcelas 82, 97 y 96 en el término municipal de Rossell (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente, y se adopten los condicionantes indicados en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Adicionalmente a las medidas adoptadas en el proyecto, se establecen las siguientes condiciones:  
1) De acuerdo con el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, en el que se indica que desde la consideración del patrimonio etnológico la actuación incide sobre una caseta con aljibe y otro aljibe, se deberá procurar que la construcción de la granja no impacte a los referidos bienes etnológicos, que deberían ser conservados e incluso ser usados para la citada infraestructura o instalación.  
2) Como medida de integración paisajística en un entorno clasificado como paisaje de relevancia regional PRR 07 Olivares de San Rafael, se procederá a la adopción de medidas correctoras del impacto paisajístico adicionales, mediante la plantación de olivos en los terrenos residuales no ocupados por las naves.  
3) Respecto a la gestión del estiércol:  
1. Tanto la retirada como la gestión del estiércol producido en la explotación deberá ser realizada por empresa gestora autorizada inscrita en el registro SANDACH.  
2. El titular de la explotación llevará un libro de registro actualizado a disposición de la autoridad ambiental, formado por todos los documentos de entrega-recogida de estiércol.  
3. Se ejecutará un estercolero con capacidad suficiente para almacenar el estiércol producido durante un ciclo productivo como medida preventiva contra la contaminación del suelo y de las aguas, evitando en todo caso que el mismo se acopie directamente sobre el suelo. El estercolero deberá poseer solera impermeable y estanca, sistema de recogida de lixiviados y paredes y cubierta que impidan el arrastre del estiércol por la lluvia.  
4) En ningún momento podrán verterse al exterior: las aguas de limpieza procedentes de las naves, los lixiviados del estercolero, crear zonas de acumulación de residuos o zonas donde se acumulen sustancias que puedan contaminar las aguas superficiales o subterráneas.  
Por ello, como medida correctora a las aguas de limpieza por baldear las naves serán canalizadas a poceta impermeable donde se evapore el agua -o sean recogidas por empresa gestora autorizada-, y, todos los restos y partículas sólidas que queden en el fondo de dicha poceta (aún procedentes de la gallinaza) se llevarán al estercolero.  
5) Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron, o en su defecto serán entregados a gestor autorizado de RCDs.  
6) Se elaborará un programa de vigilancia ambiental que contemplará los siguientes aspectos:  
1. Se adoptarán y vigilarán de forma periódica las medidas higiénico-sanitarias para la prevención y control de la legionelosis, según el «Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis» y demás normativa sectorial de aplicación.  
2. Se indicará en qué forma se ha integrado en el proyecto lo indicado en el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio expuestos en el condicionante 1.  
3. Se expondrán las medidas de integración paisajísticas indicadas en el condicionante 2.  
4. La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
5. Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
6. Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
7) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
Quinto  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecidas en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 10 de enero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 14 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML