Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9625, del 26-06-2023 (2023/6745)

RESOLUCIÓ de 10 de maig de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de captació d'aigües subterrànies mitjançant sondeig, parcel·la 58, polígon 63, partida Juanote, del terme municipal de Requena. Expedient: (2979075) 064/2023/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9625

Data del DOGV
:   26-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/6745

CVE


Data del document
:   10-05-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de maig de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del Projecte de captació d'aigües subterrànies mitjançant sondeig, parcel·la 58, polígon 63, partida Juanote, del terme municipal de Requena. Expedient: (2979075) 064/2023/AIA. [2023/6745]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2979075) 064/2023/AIA.  
Títol: Captació d'aigües subterrànies mitjançant sondeig.  
Promotor: José Luis Navarro Robledo.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (València).  
Exp.: ASOSUB/2022/116/46.  
Localització: parcel·la 58, polígon 63, partida Juanote del TM de Requena (València).  
  
Descripció del projecte  
La finalitat del projecte presentat per José Luis Navarro Robledo és l'execució d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies per a ús agrícola, fins a una profunditat de 350 m en el terme municipal de Requena (València), concretament en la parcel·la 58, polígon 63, partida Juanote, que és propietat del promotor.  
Les aigües aflorades pel pou es destinaran al reg de la vinya de vinificació amb una superfície total de 17.268 m² corresponents a la parcel·la on es realitza el sondeig. Encara que els cultius no demanden grans quantitats d'aigua, la superfície de cultiu existent i la necessitat de controlar la producció i qualitat porta a l'obtenció de cabals d'explotació que poden ser utilitzats en tota la superfície per a atendre les deficiències hídriques del cultiu en aquells anys amb climatologia extremadament adversa.  
L'aigua procedirà del sondeig i s'extrauran els volums autoritzats i justificats aprovats per l'organisme de conca del Xúquer.  
El cabal màxim d'extracció per al correcte funcionament del sistema de reg localitzat ha de correspondre's amb els necessaris per a cobrir les demandes dels cultius en el mes de màxima necessitat, estimant-se en funció de les necessitats previstes, en uns 10 l/s.  
Hidrogeològicament, el sondeig es troba en la massa d'aigua coneguda i registrada en la relació de masses d'aigua de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer com Requena-Utiel (080.133). En principi, el sondeig que es projecta executar captarà els materials aqüífers de la sèrie cretàcica existent (calcàries, margues i margocalcària) amb permeabilitat que pot proporcionar cabals que se situen entre els 5 i 50 l/s.  
  
La perforació que es té previst executar es realitzarà mitjançant la tècnica de rotopercussió pneumàtica, a causa de la profunditat del sondeig a realitzar i a la naturalesa dels terrenys travessats.  
  
Tipus d'obra Sondeig  
Tècnica de perforació Rotopercussió pneumàtica  
Profunditat total (m) 350  
Diàmetre de perforació (mm) 315  
Diàmetre d'intubació (mm) 250 ×x 6  
Nivell estàtic (m) 180  
  
  
El sistema de perforació seleccionat és el de rotopercussió pneumàtica amb circulació directa, amb exclusiva utilització d'aire comprimit en cabal suficient perquè el martell percutor complisca la seua funció i aigua en cabal suficient per a l'evacuació del detritus de perforació. La canonada d'intubació serà d'acer.  
Es perforarà en sec fins que la naturalesa del material i la profunditat del terreny perforat requerisca d'aigua per a la seua evacuació.  
No es preveu la utilització de llots ja que aquest sistema de perforació de tipus pneumàtic i amb circulació directa impossibilita la circulació d'aquests.  
No es preveu la utilització d'escumejants per a facilitar l'evacuació de detritus, encara que en el mercat actual existeixen productes homologats i mediambientals compatibles amb l'activitat proposada.  
En la columna geològica previsible no apareixen nivells arenosos que puguen desestabilitzar la perforació i impedir la conclusió d'aquesta pel que no requerirà additius (bentonites, cementació, etc.) per a estabilitzar aquests trams.  
La màquina perforadora i el compressor van sobre camió. S'estabilitza i anivella mitjançant hidràulics acoblats al vehicle, evitant així grans moviments de terra per a esplanació i per tant circulació de maquinària pesant en superfície.  
Els treballs de perforació no presenten risc per si mateixos ja que l'evacuació de detritus no és problemàtica en l'entorn i l'accessibilitat des de camí a l'emplaçament és factible. Per tant, l'activitat no porta associada la circulació de maquinària pesant durant la fase d'execució.  
  
Per al desenvolupament correcte dels treballs, accés de material auxiliar, etc., es delimitarà una superfície pròxima als 500 m². Actualment la parcel·la no està anivellada però no requereix moviments de terra per a condicionar l'emplaçament de maquinària. La vegetació present (vinya) està prou dispersa com per a evitar la seua eliminació.  
Es procurarà que tant el camió com el compressor porten càrrega per a evitar transvasar hidrocarburs en l'entorn. No es permetran actuacions de manteniment de la maquinària que suposen renovació d'olis i lubrificants.  
L'abandó de la perforació, per motius constructius o perquè no es localitze el nivell freàtic, suposarà el segellament de la perforació. Per a això es procedirà al rebliment del sondeig amb el detritus extret i aportació de grava silícia, i finalment un tap d'almenys 15 m des de la superfície, de lletada de ciment o productes tipus Compactonic.  
La perforació del sondeig travessarà una formació cretàcica constituïda fonamentalment per calcàries i dolomies compactes i fissurades (aqüífer) i nivells intercalats de margues i margocalcària.  
El detritus de la perforació estarà compost per fragments angulosos de grandària llim-grava de la fracció calcària i dolomítica (depenent de la seua fissuració i composició), i de grandària llim-arena de la fracció margosa (sobre la base de l'estat de compactació que presente).  
La mescla del material fraccionat al costat de l'aigua aportada al circuit i amb el cabal d'aire injectat genera el fluid que s'evacua a mesura que avança en la perforació.  
El volum de detritus i aigua es decanta en la bassa realitzada a aquest efecte a boca de pou, evitant l'abocament de material en el terreny limítrof a l'obra.  
El volum de material perforat (detritus) és de 27,27 m³ i tenint en compte el factor d'esponjament, es tindria un volum total de 43,73 m³.  
  
A efectes constructius i sobre la base dels càlculs realitzats, l'excavació de la bassa de recollida de detritus es realitzarà a uns 3 m de l'embocadura de la perforació, les dimensions seran de 4 m (ample) × 5 m (llarg) × 2,5 m (profunditat), amb capacitat de 50 m³, sent suficient per a l'acumulament del detritus i aportació d'aigua de perforació.  
L'emplaçament de la bassa quedarà senyalitzat i clos.  
Si es produeix rebliment de la bassa per una aportació extraordinària del material de perforació (per inestabilitat del sondeig, mandrinatges, arrossegaments, etc.) es procedirà al seu buidatge i transport de material a abocador d'inerts autoritzat més pròxim.  
Una vegada finalitzada l'obra es procedirà al rebliment, cobriment i compactació d'aquesta amb el material extret de l'excavació.  
El cap del sondeig es protegirà dins d'una arqueta de fàbrica de rajoles de 1,5 × 1,5 × 1,5 m, i 20 cm de grossària, revestida amb morter de ciment per a la seua protecció sanitària i coberta per una planxa metàl·lica de 2 mm de grossària.  
De la mateixa manera, i per a evitar abocaments i caigudes d'objectes no desitjats a l'interior de la perforació, el perímetre de la perforació, almenys, de 2 m, quedarà cobert per una capa de formigó de 0,3 m, de grossària. Es realitzarà un segellament sanitari del sondeig, procedint a cementar l'espai anul·lar entre la canonada exterior i el terreny natural, per als sis primers metres.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit de 13.12.2022, del cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València, (referència expedient ASOSUB/2022/116/46), es va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de l'expedient de l'esmentada obra, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Vista la informació continguda en l'expedient, es considera que es disposa d'elements de judici suficients per a realitzar l'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, i també de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, modificat per la Llei 9/2018, de 5 de desembre, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada serà l'ocupada pels equips de perforació, canonades, maquinària auxiliar i la bassa de recollida de detritus de la perforació.  
La fauna afectada serà principalment invertebrada i la vegetació, mancada en l'actualitat, tampoc es veurà afectada. L'impacte sobre elles serà mínim.  
L'abandó de la perforació, per motius constructius o per freàtic, suposarà el segellament de la perforació. A continuació, s'estendrien terres pròpies del terreny quedant el punt totalment integrat en la superfície de voltant.  
b) Es proposa com a termini d'execució, considerat com a òptim i suficient per a la terminació de les obres, el de dues setmanes (2) a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament, ja que es considera adequat des del punt de vista organitzatiu i econòmic.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment del material extret en la perforació del sondeig, residus inerts.  
  
Durant el procés de perforació s'emetran una sèrie de detritus que s'evacuaran a la bassa construïda a aquest efecte. Conforme s'òmpliga la bassa, l'empresa encarregada de la gestió de residus no perillosos els retirarà del lloc. Aquests detritus són innocus i en finalitzar les obres, es quedarà totalment emplenada i integrada en la parcel·la.  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, (grup 8 del seu annex II).  
Ubicació del projecte  
El sondeig està situat a la comarca de la Plana d'Utiel-Requena, en el terme municipal de Requena (València). Es tracta de la parcel·la de referència cadastral número 46215A063000580000QR, que correspon a la parcel·la núm. 58, polígon 63, de la partida Juanote, amb una superfície cadastral de 18.571 m². Les coordenades UTM (ETRS89) del sondeig són: X 663.500, Y 4.366.250, Fus 30.  
No existeix cap altre pou/sondeig en un radi inferior als 500 m. La distància al llit principal més pròxim és d'aproximadament a 3 km, quedant situat en el marge dret del riu Magre.  
L'accés a la perforació es realitza des de la pedania requenenca de la Portera a través de la carretera que la uneix amb el nucli urbà de Requena (per la Calera), CV-431. Després de recórrer 2,3 km localitzem un camí de terra a la dreta segons el sentit de la marxa, que ens emplaça en la parcel·la en la qual se situarà el sondeig una vegada recorregut uns 750 m.  
L'emplaçament es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú (SNUC), quant a l'àmbit en el qual es troba és imminentment agrícola, sense cap mena de protecció ambiental ni urbanística especial que faça l'obra incompatible amb el mitjà.  
  
Segons PATFOR, el sondeig es troba a menys de 10 m de sòl forestal estratègic.  
L'actuació prevista no és incompatible amb els usos previstos en el Pla general de Requena (València) i amb els usos previstos per al Parc Natural de les Falçs del Cabriol (figura de protecció mediambiental més pròxima i que es localitza a uns 18 km de l'obra).  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió, partícules de pols, sorolls i vibracions). El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, i també la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació. No es preveu la utilització de llots ja que el tipus de perforació de tipus pneumàtic i amb circulació directa impossibilita la circulació d'aquests. No es preveu la utilització d'escumejants per a facilitar l'evacuació del detritus encara que existeixen productes homologats i mediambientals compatibles amb l'activitat proposada. Els materials procedents de l'excavació de la bassa de recollida de detritus que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran, segons el projectista, un problema d'eliminació. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants en ells i l'ecotoxicitat del lixiviat són poc significatius i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies.  
c) No s'afecta cap espai natural protegit ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000. No es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, ni la fauna ni la biodiversitat, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària. Tampoc es preveu afecció a altres elements ambientals, ni a béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements catalogats del patrimoni cultural valencià. S'adoptaran, no obstant això, les mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.  
Pel que en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb el paràgraf 3r. del grup 3.a del seu annex II.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a del capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot quant antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte de captació d'aigües subterrànies mitjançant sondeig amb destinació per a ús agrícola, en la parcel·la 58, polígon 63, partida Juanote, en el terme municipal de Requena (València), sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1r) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació, tenint en compte l'esponjament que es produeix després de l'extracció del material perforat.  
2n) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de detritus són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017 que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de rebliment diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts en obres de restauració i rebliment (article 3.1.a. No obstant això, als detritus del sondeig se li aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2017, només aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i quedar amb la seua morfologia inicial.  
3r) Donada la localització del sondeig, es considera com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Resulta per això d'aplicació el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4t) Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
5é) En el cas que, per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.), s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, i també a la restauració del terreny a la seua situació original ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
6é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
7é) En l'execució de l'obra serà obligat el compliment de les mesures de seguretat i salut definides en el Pla de seguretat i salut.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 10 de maig de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9625, del 26-06-2023 (2023/6745)

RESOLUCIÓN de 10 de mayo de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de captación de aguas subterráneas mediante sondeo, parcela 58, polígono 63, partida Juanote, del término municipal de Requena. Expediente: (2979075) 064/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9625

Fecha DOGV
:   26-06-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/6745

CVE


Fecha del documento
:   10-05-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de mayo de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto de captación de aguas subterráneas mediante sondeo, parcela 58, polígono 63, partida Juanote, del término municipal de Requena. Expediente: (2979075) 064/2023/AIA. [2023/6745]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2979075) 064/2023/AIA.  
Título: Captación de aguas subterráneas mediante sondeo.  
Promotor: José Luis Navarro Robledo.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas (Valencia).  
Expte: ASOSUB/2022/116/46.  
Localización: parcela 58, polígono 63, partida Juanote del TM de Requena (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
La finalidad del proyecto presentado por José Luis Navarro Robledo es la ejecución de un sondeo de captación de aguas subterráneas para uso agrícola, hasta una profundidad de 350 m en el término municipal de Requena (Valencia), concretamente en la parcela 58, polígono 63, partida Juanote, que es propiedad del promotor.  
Las aguas alumbradas por el pozo se destinarán al riego de la viña de vinificación con una superficie total de 17.268 m² correspondientes a la parcela donde se realiza el sondeo. Aunque los cultivos no demandan grandes cantidades de agua, la superficie de cultivo existente y la necesidad de controlar la producción y calidad lleva a la obtención de caudales de explotación que pueden ser utilizados en toda la superficie para atender las deficiencias hídricas del cultivo en aquellos años con climatología extremadamente adversa.  
El agua procederá del sondeo y se extraerán los volúmenes autorizados y justificados aprobados por el organismo de cuenca del Júcar.  
El caudal máximo de extracción para el correcto funcionamiento del sistema de riego localizado debe corresponderse con los necesarios para cubrir las demandas de los cultivos en el mes de máxima necesidad, estimándose en función de las necesidades previstas, en unos 10 l/s.  
Hidrogeológicamente, el sondeo se encuentra en la masa de agua conocida y registrada en la relación de masas de agua de la Confederación Hidrográfica del Júcar como Requena-Utiel (080.133). En principio, el sondeo que se proyecta ejecutar captará los materiales acuíferos de la serie cretácica existente (calizas, margas y margocaliza) con permeabilidad que puede proporcionar caudales que se sitúan entre los 5 y 50 l/s.  
La perforación que se tiene previsto ejecutar se realizará mediante la técnica de rotopercusión neumática, debido a la profundidad del sondeo a realizar y a la naturaleza de los terrenos atravesados.  
  
Tipo de obra Sondeo  
Técnica de perforación Rotopercusión neumática  
Profundidad total (m) 350  
Diámetro de perforación (mm) 315  
Diámetro de entubación (mm) 250 x 6  
Nivel estático (m) 180  
  
  
El sistema de perforación seleccionado es el de rotopercusión neumática con circulación directa, con exclusiva utilización de aire comprimido en caudal suficiente para que el martillo percutor cumpla su función y agua en caudal suficiente para la evacuación del detritus de perforación. La tubería de entubación será de acero.  
Se perforará en seco hasta que la naturaleza del material y la profundidad del terreno perforado requiera de agua para su evacuación.  
No se contempla la utilización de lodos ya que este sistema de perforación de tipo neumático y con circulación directa imposibilita la circulación de estos.  
No se prevé la utilización de espumantes para facilitar la evacuación de detritus, aunque en el mercado actual existen productos homologados y medioambientales compatibles con la actividad propuesta.  
En la columna geológica previsible no aparecen niveles arenosos que puedan desestabilizar la perforación e impedir la conclusión de esta por lo que no requerirá aditivos (bentonitas, cementación, etc.) para estabilizar estos tramos.  
La máquina perforadora y el compresor van sobre camión. Se estabiliza y nivela mediante hidráulicos acoplados al vehículo, evitando así grandes movimientos de tierra para explanación y por tanto circulación de maquinaria pesada en superficie.  
Los trabajos de perforación no presentan riesgo por si mismos ya que la evacuación de detritus no es problemática en el entorno y la accesibilidad desde camino al emplazamiento es factible. Por tanto, la actividad no lleva asociada la circulación de maquinaria pesada durante la fase de ejecución.  
Para el desarrollo correcto de los trabajos, acceso de material auxiliar, etc., se acotará una superficie cercana a los 500 m². Actualmente la parcela no está nivelada pero no requiere movimientos de tierra para acondicionar el emplazamiento de maquinaria. La vegetación presente (viña) está lo suficientemente dispersa como para evitar su eliminación.  
Se procurará que tanto el camión como el compresor lleven carga para evitar trasvasar hidrocarburos en el entorno. No se permitirán actuaciones de mantenimiento de la maquinaria que supongan renovación de aceites y lubricantes.  
El abandono de la perforación, por motivos constructivos o porque no se localice el nivel freático, supondrá el sellado de la perforación. Para lo cual se procederá al relleno del sondeo con el detritus extraído y aporte de grava silícea, y por último un tapón de al menos 15 m desde la superficie, de lechada de cemento o productos tipo Compactonic.  
La perforación del sondeo atravesará una formación cretácica constituida fundamentalmente por calizas y dolomías compactas y fisuradas (acuífero) y niveles intercalados de margas y margocalizas.  
El detritus de la perforación estará compuesto por fragmentos angulosos de tamaño limo-grava de la fracción caliza y dolomítica (dependiendo de su fisuración y composición), y de tamaño limo-arena de la fracción margosa (en base al estado de compactación que presente).  
La mezcla del material fraccionado junto al agua aportada al circuito y con el caudal de aire inyectado genera el fluido que se evacúa a medida que avanza en la perforación.  
El volumen de detritus y agua se decanta en la balsa realizada a tal efecto a boca de pozo, evitando el vertido de material en el terreno aledaño a la obra.  
El volumen de material perforado(detritus) es de 27,27 m³ y teniendo en cuenta el factor de esponjamiento, se tendría un volumen total de 43,73 m³.  
A efectos constructivos y en base a los cálculos realizados, la excavación de la balsa de recogida de detritus se realizará a unos 3 m del emboquille de la perforación, las dimensiones serán de 4 m (ancho) x 5 m (largo) x 2,5 m (profundidad), con capacidad de 50 m³, siendo suficiente para el acumulo del detritus y aporte de agua de perforación  
El emplazamiento de la balsa quedará señalizado y vallado.  
De producirse colmatación de la balsa por un aporte extraordinario del material de perforación (por inestabilidad del sondeo, escariamientos, arrastres, etc.) se procederá a su vaciado y transporte de material a vertedero de inertes autorizado más cercano.  
Una vez finalizada la obra se procederá al relleno, cubrimiento y compactación de esta con el material extraído de la excavación.  
La cabeza del sondeo se protegerá dentro de una arqueta de fábrica de ladrillos de 1,5 x 1,5 x 1,5 m, y 20 cm de espesor, revestida con mortero de cemento para su protección sanitaria y cubierta por una plancha metálica de 2 mm de espesor.  
Del mismo modo, y para evitar vertidos y caídas de objetos no deseados al interior de la perforación, el perímetro de la perforación, al menos 2 m, quedará cubierto por una capa de hormigón de 0,3 m, de espesor. Se realizará un sellado sanitario del sondeo, procediendo a cementar el espacio anular entre la tubería exterior y el terreno natural, para los seis primeros metros.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 13.12.2022 por el jefe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia (referencia expediente ASOSUB/2022/116/46), se dio traslado a este órgano ambiental del expediente de la citada obra, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Vista la información contenida en el expediente, se considera que se dispone de elementos de juicio suficientes para realizar la evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Criterios ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución, la superficie afectada será la ocupada por los equipos de perforación, tuberías, maquinaria auxiliar y la balsa de recogida de detritus de la perforación.  
La fauna afectada será principalmente invertebrada y la vegetación, carente en la actualidad, tampoco se verá afectada. El impacto sobre ellas será mínimo.  
El abandono de la perforación, por motivos constructivos o por freático, supondrá el sellado de la perforación. A continuación, se extenderían tierras propias del terreno quedando el punto totalmente integrado en la superficie de alrededor.  
b) Se propone como plazo de ejecución, considerado como óptimo y suficiente para la terminación de las obras, el de dos semanas (2) a partir de la firma del acta de comprobación de replanteo y autorización de comienzo, ya que se considera adecuado desde el punto de vista organizativo y económico.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente del material extraído en la perforación del sondeo, residuos inertes.  
Durante el proceso de perforación se emitirán una serie de detritus que se evacuarán a la balsa construida a tal efecto. Conforme la balsa se llene, la empresa encargada de la gestión de residuos no peligrosos los retirará del lugar. Estos detritus son inocuos y al finalizar las obras, se quedará totalmente rellenada e integrada en la parcela.  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto  
El sondeo se encuentra ubicado en la comarca de la Plana de Utiel-Requena, en el término municipal de Requena (Valencia). Se trata de la parcela de referencia catastral número 46215A063000580000QR, que corresponde a la parcela núm. 58, polígono 63, de la partida Juanote, con una superficie catastral de 18.571 m². Las coordenadas UTM (ETRS89) del sondeo son: X 663.500, Y 4.366.250 Huso 30.  
No existe ningún otro pozo/sondeo en un radio inferior a los 500 m. La distancia al cauce principal más cercano es de aproximadamente a 3 km, quedando ubicado en la margen derecha del río Magro.  
El acceso a la perforación se realiza desde la pedanía requenense de La Portera a través de la carretera que la une con el casco urbano de Requena (por la Calera), CV-431. Tras recorrer 2,3 km localizamos un camino de tierra a la derecha según el sentido de la marcha, que nos emplaza en la parcela en la que se ubicará el sondeo una vez recorrido unos 750 m.  
El emplazamiento se encuentra en una zona clasificada como suelo no urbanizable común (SNUC), en cuanto al ámbito en el que se encuentra es inminentemente agrícola, sin ningún tipo de protección ambiental ni urbanística especial que haga la obra incompatible con el medio.  
Según PATFOR, el sondeo se encuentra a menos de 10 m de suelo forestal estratégico  
La actuación prevista no es incompatible con los usos previstos en el Plan General de Requena (Valencia) y con los usos previstos para el Parque Natural de las Hoces del Cabriel (figura de protección medioambiental más cercana y que se localiza a unos 18 km de la obra).  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión, partículas de polvo, ruidos y vibraciones). El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación. No se contempla la utilización de lodos ya que el tipo de perforación de tipo neumático y con circulación directa imposibilita la circulación de estos. No se prevé la utilización de espumantes para facilitar la evacuación del detritus aunque existen productos homologados y medioambientales compatibles con la actividad propuesta. Los materiales procedentes de la excavación de la balsa de recogida de detritus que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir, según el proyectista, un problema de eliminación. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes en ellos y la ecotoxicidad del lixiviado son poco significativos y, en particular, no deberán suponer riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas.  
c) No se afecta a ningún espacio natural protegido ni perteneciente a la Red Natura 2000. No se prevé un impacto significativo sobre la vegetación, ni la fauna ni la biodiversidad, salvo el que se pueda producir con carácter puntual y temporal durante la ejecución de los trabajos debido al uso de la maquinaria. Tampoco se prevé afección a otros elementos ambientales, ni a bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos catalogados del patrimonio cultural valenciano. Se adoptarán, no obstante, las medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, en concordancia con el grupo 3.a) 3º de su anexo II.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del Proyecto de captación de aguas subterráneas mediante sondeo con destino para uso agrícola, en la parcela 58, polígono 63, partida Juanote, en el término municipal de Requena (Valencia), sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación, teniendo en cuenta el esponjamiento que se produce tras la extracción del material perforado.  
2º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de detritus son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a). Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17 05 04. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
3º) Dada la localización del sondeo, se considera como zona de influencia forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Resulta por ello de aplicación el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
4º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
5º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
6º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
7º) En la ejecución de la obra será obligado el cumplimiento de las medidas de seguridad y salud definidas en el Plan de seguridad y salud.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 10 de mayo de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML