Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6009, del 08-05-2009 (2009/4937)

RESOLUCIÓ de 30 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents a la Zona eólica 8 i resolucions de Nules, Torreblanca, Benlloch, Sinarcas, Alfara de Algimia, Novelda i La Font de la Figuera.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6009

Data del DOGV
:   08-05-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/4937

CVE


Data del document
:   30-03-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Benlloc](javascript:void(0))
    * [Font de la Figuera, la](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 30 de març de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents a la Zona eólica 8 i resolucions de Nules, Torreblanca, Benlloch, Sinarcas, Alfara de Algimia, Novelda i La Font de la Figuera. [2009/4937]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 032/02-AIA Zona aólica 8, i resolucions expedients 140/05-AIA Nules, 142/06-AIA Torreblanca i Benlloch, 433/06-AIA Sinarcas, 321/04 Alfara de Algimia, 068/06-AIA Novelda i 210/06-AIA La Font de la Figuera.  
València, 30 març de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 30/02-AIA  
Promotor: Renomar  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Infraestructures i Transports.  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Localització: Termes municipals d'Andilla, Chelva, Higueruelas, Calles, Villar del Arzobispo, Llíria, Bugarra, Gestalgar, Chiva, Casinos, Benaguasil.  
Descripció del projecte  
D'acord amb la documentació exposada a informació pública, les instal·lacions projectades per a la zona 8 tenen les característiques següents:  
Es projecta la instal·lació de 3 parcs eòlics que produiran una potència total de 99 Mw: Cerro Nevera, Peñas de Dios I i Peñas de Dios II. L'energia produïda per tots els parcs s'evacua en 12 KV subterràniament a una sola subestació (Peñas de Dios)   
Els 66 aerogeneradors model ENRON 1500 KV que s'han d'instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 Mw amb una alçària d'eix de 61,4 m, diàmetre del rotor de 77 metres i es distribueixen de la manera següent:   
- Parc eòlic Cerro Nevera, amb 21 aerogeneradors, distribuïts en tres alineacions :  
- A1, 9 aerogeneradors   
- A2, 6 aerogeneradors   
- A3, 6 aerogeneradors  
- Parc eòlic Peñas de Dios, amb 33 aerogeneradors disposats en 4 alineacions   
- A1, 7 aerogeneradors   
- A2, 8 aerogeneradors   
- A3, 14 aerogeneradors  
- A4, 4 aerogeneradors  
- Parc eòlic Peñas de Dios II amb una sola alineació de 12 aerogeneradors.  
Les dimensions de les sabates són d'11, 5 x 11,5 metres i la de les plataformes per al muntatge dels aerogeneradors és de 12x 25 a 14X 29 segons els casos   
S'indica que té transformador extern prefabricat, característica que ja havia sigut modificada en les zones ja tramitades de l'empresa adjudicatària.   
Pel que fa a la línia d'evacuació té una longitud de 44,2 km. Ix de la ST Peñas de Dios, des d'on es dirigeix cap a Andilla, per a girar de nou en direcció sud i abandonar la zona de muntanya a Bodegas de Pardanchinos. Des d'aquest punt es dirigeix cap al sud, sempre per fons de vall, deixant la localitat de Villar del Arzobispo a l'oest. El riu Túria s'encreua entre les localitats de Gestalgar i Bugarra i gira posteriorment a l'oest per a arribar a la zona del Campillo (Sierrra dels Bosques) on connecta amb l'Ap. B ST Bosques I que al seu torn evacuarà a la ST de Requena 132/400 KV.  
Es té prevista la construcció d'una subestació transformadora 20/132KV (ST Peñas de Dios) amb un ocupació aproximada de 2.800 m² que se situa en una àrea agrícola a la vora dels Corrales de Tordá. En la rodalia de la subestació es preveu, així mateix, una planta de formigonat i una zona d'abassegaments que ocuparan un superfície de 2.500 m² i 1-1,5 ha, respectivament.   
La subestació està configurada per un sistema de 132 KV, un transformador de potència i un sistema de 20 KV. Es disposarà d'un edifici d'una sola planta amb dues sales principals.   
Alternatives   
En relació amb les alineacions per a la ubicació dels aerogeneradors es presenten 25 emplaçaments, gran part d'aquestes no viables d'entrada pel fet de pertànyer a zones no aptes (F, G, H i Q), segons el que estableix el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana o bé per no tenir recurs eòlic suficient.  
Pel que fa a les subestacions, es van plantejar inicialment dues subestacions: una per al parc Cerro Nevera i una altra per als parcs Peñas de Dios i Peñas de Dios II, encara que finalment es va optar per construir una sola subestació central a tots els parcs de manera que es minimitzen impactes, ja que només cal construir un línia elèctrica de 132 KV. L'esmentada subestació se situa al sud dels Corrales de Tordá en una vall agrícola interior.   
Pel que fa a la línia elèctrica, es plantegen inicialment 4 alternatives, queda descartada l'alternativa 1 (conjunta amb la zona 7 a la ST de Vilamarxant ja que l'esmentada subestació no tènia capacitat per a acollir tanta potència i l'estació d'evacuació assignada era la de Requena.  
Per a l'evacuació a Requena es van platejar i van valorar 3 noves alternatives: alternatives 2, 3 i 4, aquesta última amb tres variants la 4 A, 4B i 4C. L'alternativa 2 es va desestimar inicialment per la dificultat de traçar un corredor entre els termes de Titaguas i Sinarcas creuant els contraforts de l'Alt Túria, de gran valor natural i lloc d'interés comunitari.  
L'alternativa 3 que anava a la ST de Requena passant al sud de la Yesa i pròxima a les localitats d'Ahillas, Chelva, i Chera, es va abandonar en ser desestimades les alineacions A, B, C,. D i E per falta de recurs eòlic.   
Així quedava com a alternativa viable la 4 amb tres alternatives de traçat en el primer tram de la línia.   
L'alternativa 4A es diferència de la 4C en el seu recorregut des de la ST Peñas de Dios fins a la localitat de Villar del Arzobispo. Des d'aquesta subestació pren direcció sud-oest, buscant el Collado d'Aguavientos, des d'on es dirigeix cap a la localitat d'Higueruelas i Villar del Arzobispo i connecta amb l'alternativa 4C.  
L'alternativa 4B es diferència de la 4C en el tram que va des de la ST Peñas de Dios fins a Bodegas de Pardanchinos. Creua en la seua totalitat el barranc d'Andilla, i s'acosta a aquesta localitat.   
L'alternativa 4C ix de la ST Peñas de Dios, el traçat ix en direcció est, per a girar cap al sud fins a arribar a La Pobleta, a Andilla. A partir d'ací discorre a mig vessant, fins a arribar al Collado de Silla, i eixir de la serra a l'altura de Bodegas de Pardanchinos.  
Es descarta l'alternativa 4A per la seua afecció a la zona de Peñas de Dios i vall d'Higueruelas, l'alternativa 4B per la seua afecció al barranc d'Andilla i la seua proximitat a la Sierra Parda, quedant conformat el sistema d'evacuació per l'alternativa 4C.  
Documentació complementària   
L'empresa promotora va presentar el 26 de maig de 2006 l'estudi d'avifauna en situació preoperacional. El període d'estudi comprén el període de gener a desembre de 2005 (1 any).   
El 30 de juny de 2006 va remetre la documentació següent:  
- Informes arqueològics emesos per la Conselleria de Cultura sobre els parcs Cerro Nevera, Peñas de Dios i Peñas de Dios II.   
- Sol·licitud de xicotets productors de residus perillosos.  
- Informació addicional a l'estudi d'impacte ambiental que inclou:  
- L'estudi d'ombres intermitents.   
- Les modificacions resultants de la modificació del model d'aerogenerador tant sobre el paisatge com sobre l'obra civil (sabates). S'incrementa l'àrea de sabata fins unes dimensions de 14,3x14,3 metres. Les dimensions de les plataformes, camins i rases no pateixen variacions.   
Es canvia el model d'aerogenerador a Acciona Windpower (AW/1500) que té la mateixa potència unitària que el proposat originàriament però modifica les dimensions: 80 metres d'alçària i rotor de 70 a 77 metres. L'esmentat aerogenerador no té transformador extern.   
L'11 de maig de 2006 l'empresa promotora va efectuar consulta a aquesta Conselleria sobre modificació en la solució d'evacuació a la ST de Vilamarxant (exp. 142/06-AMB). Des de l'Àrea d'Avaluació Ambiental, el 2 de juny de 2006 es va emetre informe favorable a l'esmentada solució ja que permetia l'evacuació conjunta amb la zona 7, una reducció considerable de la longitud de la línia i l'afecció de terrenys de molt menor valor ambiental.   
Posteriorment la promotora va presentar documentació addicional de desenvolupament de l'esmentada alternativa. En primer lloc una anàlisi ambiental i posteriorment l'estudi d'impacte ambiental. L'esmentada documentació ha sigut considerada en la valoració de la zona 8.  
El 27 d'octubre de 2006 es va donar trasllat a l'empresa promotora dels informes sobre avifauna i prevenció d'incendis a fi que s'estudiaren les possibles alternatives a aquells aerogeneradors que els informes esmentats consideraven que havien de ser eliminats, i es va advertir que faltava l'avaluació de la resta d'aspectes de l'obra civil sobre el terreny. El dia 7 de novembre de 2006 es van transmetre per correu electrònic les noves posicions alternatives tenint en compte les consideracions efectuades pel Servei de Biodiversitat i el de Prevenció d'Incendis.   
Les variacions introduïdes respecte de la documentació inicial, com també aquelles alternatives al sistema d'evacuació van ser analitzades sobre el terreny i es van comunicar verbalment, en les reunions tècniques mantingudes amb l'empresa, les modificacions que havien de dur-se a terme en relació amb els dissenys dels parcs, accés, rases, etc.  
Com a resultat d'aquest procés i abans de poder comunicar per escrit i oficialment totes les modificacions i consideracions sobre la zona 8, l'empresa promotora va presentar oficialment el 24 de novembre de 2006 una ampliació d'informació de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que introdueix les modificacions següents:  
- Parc eòlic Peñas de Dios II.   
S'incrementa el nombre d'aerogeneradors fins a 19 per incorporació de l'alineació A1 del parc Peñas de Dios original (7 aerogeneradors), optimitzant així els circuits d'evacuació i disminuint la longitud de les rases.  
Per a minimitzar afeccions a la vegetació natural es concentren els aerogeneradors reubicant els aerogeneradors 1, 6 i 7 originals a zones de tallafocs i es tracen les rases paral·leles a camins d'accés o per camps de cultiu.   
La denominació dels aerogeneradors és contínua de del 19 encara que es distingeixen dues alineacions.   
- Parc eòlic Peñas de Dios.   
S'eliminen els aerogeneradors 1,2 i 3 de l'alineació A2 original per afecció a l'avifauna i es reubiquen els aerogeneradors 7 i 8 de l'alineació A3 per a disminuir l'afecció a l'observatori forestal de Cerro Simón. També es reubica l'aerogenerador 32 al peu del puig sobre el qual s'assentava i es reubiquen els aerogeneradors 33 i 34 a l'àrea tallafocs.   
S'indica que l'aerogenerador 1 de l'alineació A3 original (es correspon amb el 32) tindrà restriccions temporals durant l'execució d'obres per afecció a l'avifauna.  
S'indica que les rases es traçaran a la vora de camins, sobre àrees tallafocs o àrees agrícoles i concretament s'introdueix una millora en la rasa d'evacuació des de l'alineació A1 (segons nova denominació) i s'especifica que es tindrà especial atenció en la realització entre l'accés 24 i 25.  
Es proposa una nova alineació entre la A2 i A3 originals amb 6 aerogeneradors.   
En funció d'aquestes especificacions el nombre d'aerogeneradors d'aquest parc és de 26, distribuïts en 4 alineacions amb les denominacions següents:  
- A1 amb 6 aerogeneradors (del 20 al 25)  
- A2 amb 6 aerogeneradors (del 26 al 31)  
- A3 amb 10 aerogeneradors (del 32 al 41)   
- A4 amb 4 aerogeneradors (del 42 al 45)  
- Parc eòlic Cerro Nevera   
S'elimina la posició 6 de l'alineació A2 (segons la denominació original) per afecció a avifauna i es proposen noves posicions de manera que el parc manté el nombre d'aerogeneradors però amb una distribució diferent:   
- Alineació A1 (aerogeneradors 1 a 4): amb accés propi proposant l'evacuació de la línia subterrània a la vora del camí d'accés fins al tallafocs on enllaça amb l'aerogenerador 10 de l'alineació A2.  
- Alineació A2 (aerogeneradors 5 a 10): aquesta alineació té tres noves p l'aerogenerador núm. 5, el qual se situa sobre l'àrea tallafocs de l'Alto del Pichón, i els aerogeneradors 9 10 que situen a sobre l'àrea tallafocs del Cerro Nevera.   
- Alineació A3 (aerogeneradors 11 a 15): d'aquesta alineació s'ha eliminat l'aerogenerador 6 (de l'alineació A2 segons denominació original) per afecció a l'avifauna.   
- Alineació A4 (aerogeneradors 16 a 21): s'elimina l'accés pel nord utilitzant el camí existent que discorre per la cara sud del vessant, i es manté el mateix traçat per a la rasa per la cara nord.  
- Sistema d'evacuació   
Es rebutja l'opció d'evacuar a la ST de Requena, passant a evacuar a la ST de 132 KV de Vilamarxant, de manera que el traçat des de les proximitats de la ST Peñas de Dios és conjunt amb la zona 7.   
Atés que el traçat proposat inicialment afecta en una longitud d'11 km al futur parc natural del Túria i que en la normativa del PORN s'estableix que els línies elèctriques han d'anar soterrats es proposen alternatives de traçat que permeta el mínim traçat subterrani i que siga ambientalment i tècnicament viable.   
Així mateix, es modifica el traçat de la L.E conjunta des del seu entroncament fins al Collado d'Aguavientos de manera que se separe de l'alineació nord del parc Peñas de Dios II.  
Analitzada la documentació esmentada, es remet, el 29 de novembre de 2006, informe a l'empresa promotora sobre aquells aspectes que no havien sigut recollits totalment o parcialment en la documentació presentada o bé no havien sigut correctament interpretats i se sol·licita, sol·licitant documentació complementària amb les modificacions següents:  
1) S'han eliminat les posicions d'aerogeneradors considerades perilloses per a la fauna, aerogeneradors 1, 2, 3 de l'alineació A2 del parc eòlic Peñas de Dios i de l'aerogenerador 6 de l'alineació A3 del parc eòlic Cerro Nevera (segons denominació de la documentació remesa el 5 de juliol de 2005) d'acord amb l'informe emés pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix, les posicions alternatives que tenien suficient recurs eòlic però que podien tenir els mateixos inconvenients, des del punt de vista d'afecció a l'avifauna han sigut descartades de la solució final.  
2) Les modificacions per a evitar la disminució de l'eficàcia de les infraestructures de prevenció d'incendis només s'han aplicat parcialment ja que s'han allunyat els aerogeneradors més pròxims al lloc de vigilància del Cerro Simón però cal realitzar un estudi de visibilitat a fi de determinar les modificacions en el lloc de vigilància, d'acord amb l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis (elevació del lloc de vigilància sobre el terreny per a contrarestar la possible pèrdua de visibilitat de la resta d'aerogeneradors de l'alineació A3 o de les alineacions veïnes A2 i A4 del parc eòlic Peñas de Dios).  
No s'ha presentat projecte de mesures correctores de reforç de les instal·lacions de prevenció d'incendis terrestres, (dipòsits, i la resta d'aspectes inclosos en l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis, aspecte imprescindible ja que les esmentades mesures han d'estar executades en el moment en què es comence amb el muntatge dels aerogeneradors.  
3) S'han de valorar els possibles impactes derivats de la situació en paral·lel de diverses de les alineacions projectades amb línies preexistents i proposar les pertinents mesures correctores. Concretament en les alineacions següents:  
- Parc Peñas de Dios II: amb la línia elèctrica que alimenta el centre de telecomunicacions (segons nova denominació, almenys en el tram comprés entre els aerogeneradors 3 a 10).   
- Parc Peñas de Dios: tram comprés entre els aerogeneradors 26 a 31 de l'alineació A2 i entre els aerogeneradors 33 a 36 de l'alineació A3, segons nova denominació.   
Sí que s'han introduït les modificacions en la línia d'evacuació aèria conjunta des de l'entroncament fins al Collado de los Vientos que discorria sobre el tallafocs i paral·lela a l'alineació A1 del parc Peñas de Dios (segons denominació original) a fi d'evitar possibles efectes sinèrgics negatius sobre l'avifauna.   
4) Respecte a la resta d'observacions de disseny dels parcs i de l'obra civil annexa s'efectuen les consideracions seguents.   
- Parc Peñas de Dios (segons nova denominació, és a dir dels aerogeneradors 20 a 45, distribuïts en quatre alineacions).   
- S'ha de detallar com es realitzaran l'accés i la rasa entre l'aerogenerador 24 i 25 a fi que l'afecció a la vegetació i l'obra civil tinga el nímim impacte possible. En aquest sentit s'haurà d'especificar si és possible condicionar el camí que envolta el penyal pel nord-oest, tal com es va comunicar en la reunió de 15 de novembre de 2006.   
- Es considera innecessari obrir camí entre l'aerogenerador 27 i 28 ja que l'accés des de l'aerogenerador 26 no té cap dificultat i discorre sobre una àrea tallafocs i l'accés a l'aerogenerador 28 es fa des de la pista actual. Pel que fa a la rasa s'estudiarà la possibilitat d'executar-la segons les alternatives que s'assenyalen en l'ortofoto adjunta com a annex 1.  
- Es considera adequada la redistribució realitzada en la zona sud de l'alineació A3, és a dir, s'elimina la posició sobre el turó (de 1.164 m) i es desplaça l'aerogenerador 32 aproximadament a la posició del 33, reubicant-se aquest i el 34 en l'espai existent fins a la posició de l'aerogenerador 35.   
- Respecte de l'alineació A4, s'han d'ajustar les rases als camins d'accés llevat que hi haja alguna causa degudament justificada, la qual haurà de ser detallada.   
- Les rases en el tram paral·lel a la carretera d'Andilla-La Pobleta (pista de Tordá) s'han de realitzar pels terrenys de cultiu, és a dir, pel marge esquerre de la carretera, tal com s'assenyala en l'ortofoto adjunta com a annex 2.  
- S'ha de detallar en què consisteixen els rectificats de revoltes tant de l'accés principal des dels corrals de Canaleta (que en un primer tram presenta formacions de carrascar a les vores del camí en què no hi ha tallafocs), si és necessària la seua ampliació, com també el de l'accés secundari que s'utilitzarà només com a vial de baixada en la pista de la Pobleta.   
- Parc Peñas de Dios II (segons nova denominació, és a dir, 19 aerogeneradors en una sola alineació).  
Es consideren correctes les modificacions introduïdes, consistents fonamentalment en l'agrupació dels aerogeneradors (de manera que la superfície afectada disminueix respecte al projecte inicial) i en el màxim aprofitament de les infraestructures existents (camins i tallafocs) per a l'execució de l'obra civil del parc.  
Pel que fa a la rasa per a albergar la línia d'evacuació soterrada a la subestació ST Peñas de Dios s'efectuen les mateixes consideracions que al parc Peñas de Dios I.   
- Parc Cerro Nevera   
Aquest parc és el més problemàtic des del punt de vista d'afecció a la vegetació i respecte als impactes residuals que podrien derivar-se de l'obra civil tal com es projecta inicialment. En termes generals per a la totalitat del parc el replantejament i execució de les obres ha de ser extremadament curosa ja que hi ha peus aïllats o bosquets de savina turífera (Juniperus thurifera) i de carrasca (Quercus rotundifolia).   
L'alineació A1 projectada inicialment es compon de 7 aerogeneradors i se situa sobre un carener que presenta en general un elevat valor ambiental, encara que no tot ell és homogeni.  
Els aerogeneradors 1, 2 i 3 s'assenten sobre materials del kimmeridgià superior, constituïts per potents bancs calcaris (calcàries oolítiques i pisolítiques) que donen ressalts inconfusibles al terreny. En aquest cas, dóna lloc a un ressalt que s'eleva sobre el terreny circumdant inclinant cap al nord-est, originant un relleu càrstic (lapiaz) sobre el qual es desenvolupa un carrascar madur i dens encara que de port arbustiu, se suposa que per les limitacions derivades del gruix del sòl ja que les característiques fisicoquímiques són molt favorables al desenvolupament vegetal, sobretot per l'elevat contingut en matèria orgànica i l'elevada estabilitat estructural.  
Encara que hi ha signes evidents que aquests terrenys han patit un incendi l'estat de regeneració natural és excel·lent. Aquests terrenys són inaccessibles i sobre ells no s'han efectuat mai labors silvícoles de cap tipus.  
Les instal·lacions projectades produirien, sens dubte, un impacte crític sobre la zona, per la qual cosa ha de ser considerada, amb caràcter general, com a zona no apta per a la instal·lació d'infraestructures eòliques.   
Al tram de l'alineació en què se situen els aerogeneradors 4, 5 i 6 hi ha un marcat canvi de material geològic (alternança de calcàries microcristal·lines i calcàries margoses microcristal·lines) i de la morfologia de la zona, com també l'ús d'aquesta. Es tracta d'una àrea de carener amb pendent moderat en la qual s'han dut a terme repoblacions de pineda, encara que són abundants els peus de carrasca de port arbustiu i arbori. La instal·lació d'aerogeneradors i infraestructures associades en aquest tram es considera compatible, sempre que l'execució de l'obra es realitze amb les precaucions necessàries perquè l'impacte siga el mínim possible.   
El tram situat més a l'est sobre el qual se situava inicialment l'aerogenerador núm. 7 presenta característiques semblants al tram anterior encara que el pendent s'acusa considerablement per la qual cosa s'estima que el límit per a la instal·lació d'aerogeneradors és el punt d'inflexió del canvi de pendent.   
Es va adjuntar ortofoto a escala aproximada 1:3.200 delimitant la superfície del lapiaz i ortofoto a escala 1:1.500 en el qual s'indiquen els límits de l'alineació en aquest enclavament.   
La distribució, per tant, dels 4 aerogeneradors que constitueixen l'alineació A1 del parc Cerro Nevera, segons nova denominació, han d'ajustar-se al que estableixen els paràgrafs anteriors.  
L'accés i el traçat de les rases de l'alineació A1 proposats es consideren acceptables tenint en compte que discorren per una àrea de carrascar -savinar ben conservada per la qual cosa han d'extremar-se les precaucions en l'execució del projecte.   
Pel que fa a la reubicació d'un dels aerogeneradors en l'Alto del Pichón formant part de l'alineació A2 i evacuant juntament amb els aerogeneradors d'aquesta, es considera acceptable.  
Així mateix, les posicions alternatives que en la nova documentació es numeren com a 8, 9 i 10 es consideren acceptables (alineació A2).  
També es considera acceptable la posició núm. 11 sobre la qual existia el dubte de si es trobava en zona apta o no apta, segons el pla eòlic, ja que sobre el terreny es va poder comprovar que l'aerogenerador se situa sobre una àrea de pineda de repoblació i per a l'accés s'aprofita una àrea tallafocs, encara que s'hauran d'aplicar les precaucions indicades per a la resta del parc.   
En relació amb l'alineació A4 s'atén només parcialment el suggeriment de condicionar el camí existent que ix del camí de los Altos pel sud com a alternativa a l'obertura d'un nou camí pel vessant nord, i mantenir, això no obstant, el traçat de la rasa pel vessant nord sense que hi haja cap justificació. S'ha de justificar quins inconvenients hi ha per a seguir el mateix criteri que en la resta dels parcs.   
Si hi ha algun impediment que justifique un traçat diferent del del camí d'accés, l'evacuació pel nord haurà d'ajustar-se a l'àrea tallafocs que hi ha al nord-est de l'elevació (s'hi adjunta ortofoto) i cal que l'execució esmentada siga tan curosa com siga possible per a no afectar la vegetació circumdant.   
Aquesta alineació podria afectar (aerogenerador 16) el camí ramader núm. 1 del terme d'Andilla, assegador Reial d'Aragó, de 75 m d'amplària legal, aspecte que no ha concretat ni valorat l'estudi d'impacte ambiental corresponent, encara que es reconeix que l'esmentat camí ramader discorre per l'extrem occidental del turó on es projecta l'alineació.  
- Sistema d'evacuació   
Pel que fa al sistema d'evacuació, la variació més important es produeix perquè les empreses promotores de la zona 7 i 8 han preferit estudiar alternatives de traçat del tram que discorre per l'àmbit del PORN del Túria ja que comporta el soterrament d'11 km de línia elèctrica de doble circuit.   
Des del punt de vista d'evacuació d'impacte ambiental, s'han efectuat diverses observacions al traçat d'aquesta:  
1r) El tram entre la ST d'Higueruelas i la connexió amb la línia elèctrica d'evacuació de la zona 7 hauria d'ajustar-se a camins i zones agrícoles existents en comptes de traçar-lo per terrenys forestals.   
L'esmentada modificació ha sigut inclosa en la documentació presentada el 24 de novembre de 2006.  
2n) El tram des de l'entroncament amb la línia elèctrica d'evacuació de la zona 7 fins al punt situat entre el Collado de los Vientos i el Puntalico de Elorza, traçat per l'àrea tallafocs, a fi d'evitar impactes a la vegetació, té l'inconvenient de discórrer paral·lel i molt pròxim als de l'alineació A1 del parc Peñas de Dios (segons el projecte original) la qual cosa podria generar efectes sobre l'avifuna. Per això es va indicar al promotor que es desplaçara el traçat als antics terrenys agrícoles i paral·lel a la carretera de manera que discorre a cotes inferiors a l'alineació del parc i allunyada d'aquesta.   
3r) Es va insistir en la consideració preferent d'un tram alternatiu entre el punt d'encreuament amb la Rambla de Peñarroya i els paratge denominats Cañadas i Antigón corresponent més o menys amb el denominat corredor D de l'estudi d'impacte ambiental presentat el 28 de setembre de 2006) i que ha sigut descartat per l'existència de concessions mineres. No obstant això, i tot i coneixent les reticències per part de l'òrgan competent en matèria de mines en aquest tram en particular, hi ha superfícies restaurades en el marge dret del barranc del Salobrar sobre les quals es podria recolzar la línia elèctrica ja que l'activitat minera en aquestes àrees està conclosa. El traçat continuaria paral·lel a l'assagador Real de Aragón i el barranc del Salobrar fins a les proximitats del corral de Mossén des d'on es reprendria el traçat proposat al paratge denominat Las Cañadas i El Antigón.   
Aquest traçat alternatiu permetria acurtar considerablement la longitud de la línia i, a més, que discorreguera per terrenys ambientalment degradats precisament per les activitats mineres.   
L'esmentada alternativa tal com s'ha apuntat abans s'inclou en l'estudi d'impacte ambiental de 28 de setembre de 2006 com a corredor D però no forma part de la solució adoptada en la documentació presentada el 24 de novembre de 2006.   
4t) Si l'alternativa del punt 3r no és possible (s'ha preparat una consulta a la Conselleria d'Indústria) s'ha de considerar com a solució final la proposada, encara que allunyant tant com es puga la línia del nucli d'habitatges denominats Bodegas de Pardanchinos i dels relleus muntanyosos situats al nord en què s'ha detectat àrees sensibles per a l'avifauna.   
L'esmentada modificació ha sigut grafiada en els plànols presentats el 24 de novembre de 2006.   
5é) Des de la Peña Roja fins a la subestació de Vilamarxant el traçat s'ha projectat per terrenys majoritàriament agrícoles i queda condicionat per les nombroses ocupacions de qualsevol tipus existents al territori a partir d'aquest punt.   
El traçat presentat es considera, sense perjudici de les variacions que puguen derivar-se de les al·legacions presentades durant la fase d'informació pública, en principi adequat, encara que cal advertir que hi ha un tram que no ha sigut grafiat ja que els fulls 4 i 5 del plànol 3 no se superposen.  
Un altre aspecte que cal tenir en compte és el manteniment d'una distància mínima de la línia elèctrica a sòls residencials (no es compleix als voltants de la Loma Parda i els Cremats del terme de Benaguasil). Es proposa l'estudi d'una alternativa més a l'est que poden tenir una menor incidència sobre les edificacions de tipus residencial existents.  
6é) No s'ha aportat informe de la Conselleria de Cultura sobre l'afecció al patrimoni.   
La línia elèctrica (com a mínim el corredor pel qual discorrerà el traçat) ha de ser sotmesa al tràmit d'informació pública, ja que és un tràmit previ necessari per a la formulació de la declaració d'impacte ambiental en la legislació sectorial, i a més, ha de tenir confirmació per part de l'òrgan substantiu (Direcció General d'Energia) de l'acceptació del canvi del punt d'evacuació i, per tant, de l'evacuació conjunta de les zones 7 i 8 per un nou traçat. L'òrgan substantiu ha d'indicar si realitza la informació pública del nou traçat, o si la informació pública, d'acord amb la seua legislació sectorial requereix un projecte tècnic totalment definit, i en aquest cas la informació pública hauria de dur-se a terme des d'aquesta Conselleria a l'efecte de l'estudi d'impacte ambiental.   
En el cas que la informació pública haja de ser duta a terme per aquesta Conselleria s'han d'aportar tants exemplars i annexos que el modifiquen com ajuntaments afectats per la línia (per una o altra alternativa: Andilla, Chelva, Calles, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Llíria, Casinos, Benaguasil, Vilamarxant i Pedralba) i dos exemplars per als Serveis Centrals d'aquesta Conselleria.   
En l'esmentada documentació s'ha de preveure com a possible alternativa el traçat apuntat en el punt 3r dels diferents trams de la linea a fi que l'esmentada alternativa haja passat el tràmit d'informació pública en el cas que les gestions davant de la Conselleria d'Indústria siguen positives.   
Pel que fa al contingut de l'estudi de l'estudi d'impacte ambiental, i sense perjudici d'altres aspectes que puguen ser assenyalats o condicionats en la declaració d'impacte ambiental, s'apunten les deficiències següents:  
1) La descripció i valoració de la vegetació de la zona 8 no es considera ajustada a les característiques de la zona.  
2) El programa de vigilància ambiental resulta incomplet sobretot pel que fa a   
- La inclusió com a part del programa de vigilància ambiental de la incidència en la fase de construcció de les obres sobre l'avifauna, que s'ha d'iniciar-se en el moment del replantejament i s'ha d'estendre en la resta d'etapes que es descriuen en l'apartat del programa de vigilància ambiental, i han de concloure en el moment en què es pose en marxa el programa de seguiment en fase postoperacional (d'acord amb el protocol elaborat pel Servei de Biodiversitat d'aquesta Conselleria). S'ha d'aportar metodologia que permeta avaluar la incidència de les obres sobre l'avifauna.   
- Proposta de comunicació a l'òrgan ambiental del desenvolupament de les diferents fases del programa de vigilància ambiental. S'ha de proposar el nombre i la freqüència dels informes que s'han de lliurar a l'òrgan ambiental per al seguiment del compliment del programa de vigilància ambiental.   
3) No s'han aportat les memòries sobre les prospeccions presentades davant de la Conselleria de Cultura que completen l'estudi d'afecció al patrimoni cultural de les instal·lacions eòliques, inclòs el sistema d'evacuació.   
Com a contestació a l'esmentada sol·licitud l'empresa promotora va remetre documentació complementària el dia 1 de desembre de 2006 amb el contingut següent:  
1) En relació amb les mesures correctores de lloc de vigilància del Cerro Simón, s'indica que se substituirà el lloc per un de més confortable i elevat, sense especificar les característiques.  
La vigilància contraincendis serà exercida permanentment pel personal de guàrdia de la ST Peñas de Dios i pel personal de control de l'avifauna seguint el mateix protocol establit en les zones de Castelló.   
En relació amb les àrees tallafocs s'indica que es realitzaran en aquelles alineacions que determine el Servei Forestal de la Direcció Territorial, una vegada replantejats els parcs eòlics.   
No es concreten les àrees que s'han de condicionar per a l'ús de brigades helitransportades indicant que serà el Servei Forestal qui ha de determinar les àrees idònies.   
Pel que fa al tipus de depòsits, s'opta per la construcció de depòsits semisoterrats de 50 m³ cada quilòmetre, encara que no s'especifiquen les característiques d'aquests ni la ubicació.   
2) En relació amb l'impacte derivat del paral·lelisme entre futures alineacions d'aerogeneradors i línies de baixa tensió existents, es realitza l'anàlisi d'acord amb les dades de l'estudi preoperacional d'avifauna.  
En el tram entre els aerogeneradors de 3 a 10 del parc Peñas de Dios II i 26 a 31 de l'alineació A2 del parc Peñas de Dios (segons nova denominació) no hi ha punts de nidificació de rapaces i la utilització de l'espai per rapaces és mínima per la qual cosa no es preveu un increment de l'afecció actual.  
En el cas del tram 33 a 36 de l'alineació A3, del parc Peñas de Dios, se situa prop de l'àrea de campeig de l'àguila calçada, encara que el territori es troba més desplaçat cap a la rambla de Peñarroya. En aquesta zona la línia elèctrica creua l'alineació en sentit perpendicular en un punt en què l'encreuament de rapaces és poc notori per la qual cosa no es preveu un augment significatiu de l'impacte sobre l'avifauna.   
3) Pel que fa a les modificacions en l'obra civil del parc, s'han assumit totes les rectificacions apuntades en l'informe de 29 de novembre de 2006, excepte pel que fa a l'alineació A1 del parc eòlic Cerro Nevera en què s'eliminen els aerogeneradors 1, 2 i 3 de l'avantprojecte proposant com a posicions definitives les posicions 4, 5, 6 i 7 de l'avantprojecte.   
4) Pel que fa a l'informe de la Conselleria de Cultura sobre la línia elèctrica, s'indica que aquest es realitzarà sobre el projecte, ja que és necessari saber on estaran ubicats els suports.   
5) Respecte a la descripció i valoració de la vegetació, es proposa que amb caràcter previ a l'inici de les obres, es localitzen i senyalitzen els peus de Juniperus thurifera i els rodals de Quercus rotundifolia existents als voltants de la zona afectada per l'obres a fi de minimitzar les afeccions a aquests.   
6) Pel que fa al programa de vigilància ambiental:   
- Per a la determinació de la incidència de l'avifauna, s'assumeix la realització d'un control de l'avifauna en la fase d'obres. S'iniciarà en el moment del replantejament i s'estendrà a la resta de les etapes de l'obra civil i continuarà sense interrupció temporal durant el funcionament dels parcs. La metodologia utilitzada per a la fase d'obres serà la mateixa que per a l'estudi preoperacional en la qual es realitza visites setmanalment apuntant que es preveuràra de manera específica l'afecció a zones de paral·lelisme d'infraestructures abans mencionades (s'hi adjunta annex amb la descripció de la metodologia per a la fase d'obres).   
En la fase de funcionament se seguirà la metodologia i s'ajustara al protocol elaborat pel Servei de Biodiversitat de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
- En relació amb el nombre i la freqüència d'informes de control i seguiment ambiental es proposa:  
- Informe 1 a la finalització del replantejament de les obres.  
- Informe 2 a la finalització de les obres de restitució dels terrenys, previ a la revegetació.  
- Informe 3 a la finalització de la revegetació.  
7) S'aporten les memòries arqueològiques.  
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 24 de gener de 2002, amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre el qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002. L'11 de novembre de 2002 es remet nova documentació indicant que aquesta contenia canvis en els parcs i zona, com també l'esmena i les millores sol·licitades, encara que el disseny és coincident amb el presentat el gener de 2002.   
El 15 de desembre de 2004 la Unitat Territorial d'Energia remet certificat del resultat d'informació pública de la LE a la ST de Requena i el corresponent estudi d'impacte ambiental i còpia de les al·legacions presentades en el període establit.  
L'11 de juliol de 2005, es reben de la Unitat Territorial d'Energia els avantprojectes i els estudis d'impacte ambiental dels parcs eòlics de la zona 8.   
El 12 d'agost de 2005 la Unitat Territorial d'Energia de València remet la mateixa documentació que el 15 de desembre de 2004.   
El 7 de setembre de 2005 es rep de la Direcció General d'Energia la resolució del conseller d'Infraestructures i Transports, d'1 de setembre de 2005, sobre aprovació provisional del Pla especial de la zona eòlica 8, i s'hi adjunta un informe sobre les al·legacions i rectificacions introduïdes en el Pla especial de la zona 8 per la Direcció General d'Energia.  
El 29 de setembre de 2005 la Direcció General d'Energia remet projecte d'execució de la Línia 132 KV ST Peñas de Dios sup-13 ST Bosques- ST Requena.  
El 27 de gener de 2006 es va remetre a la Direcció General d'Energia la metodologia per a presentar els estudis d'avifauna preoperacionals en futurs parcs eòlics.   
El 23 de març de 2006 es trasllada des del gabinet del conseller l'escrit remés per la SEO Bridlife sobre avaluació sectorial del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana i en el qual es fa menció expressa a les zones 8 a 15 en les quals hi ha per part d'aquesta organització una sèrie d'àrees delimitades com ara IBA (àrees importants per a les aus).  
El 26 de maig de 2005 l'empresa promotora de la zona 8 va presentar l'estudi d'avifauna en situació preoperacional dels parcs eòlics i línies elèctriques de la zona 8 del Pla eòlic Valencià.   
El 14 de juny de 2006 es va sol·licitar informe sobre l'estudi d'avifauna presentat al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat.   
El 21 de juny de 2006 es va rebre escrit d'al·legacions de l'associació de veïns de l'aldea de Las Alcotas.   
El 30 de juny de 2006 l'empresa promotora va remetre documentació complementària de l'estudi d'impacte ambiental.   
El 24 de juliol de 2006 se sol·licita la informació de l'estudi d'avifauna en format digital, tal com s'ha establit en la metodologia elaborada per aquesta Conselleria, i aquest requeriment es compleix l'11 d'agost de 2006.   
El dia 25 d'octubre es rep informe del Servei de Prevenció d'Incendis de l'Àrea de Recursos Forestals que recull els criteris generals sobre mesures protectores o correctores de prevenció d'incendis.   
Al llarg del mes d'octubre i novembre es mantenen diverses reunions amb la consultora ambiental de l'empresa promotora indicant tots aquells aspectes que haurien de ser revisats o modificats de les instal·lacions de la zona 8, i l'empresa promotora, el 24 de novembre de 2006, presenta informe sobre ampliació de la zona 8. El 29 de novembre de 2006 es remet sol·licitud d'ampliació, i es va rebre la contestació l'1 de desembre de 2006.  
El 17 de gener de 2007 la Direcció General d'Energia remet escrit, indicant que han sigut consultades les empreses i organismes responsables de la gestió i operació de la xarxa elèctrica, concretament l'empresa Iberdrola i Red Eléctrica de España, verificant la possibilitat d'evacuar la potència prevista pels parcs eòlics de la zona 8 fins a la ST de Vilamarxant.   
El 6 de febrer de 2007 es rep el projecte de línia aèria 132 kv de doble circuit de la zona 7 i 8, indicant que en breu s'iniciarà el tràmit d'informació pública.   
El 14 de febrer de 2007 se sol·licita a la Direcció General d'Energia el document corresponent al pla especial i còpia completa de les al·legacions d'aquest. El dia 23 de febrer de 2007 es lliura en mà un exemplar del pla especial.   
Informació pública   
- Segons certificats del cap de la Unitat Territorial d'Energia de València remesos els dies 15 de desembre de 2004 i 17 d'agost de 2005 la informació pública de la línia elèctrica a 132 KV, ST Peñas de Dios -AP. 13 ST Bosques- ST Requena amb el número d'expedient ATELINE 2003/352/46, es va realitzar mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 183, de 3 d'agost de 2004, i es van presentar en el període establit 93 al·legacions d'ajuntaments i particulars que es poden agrupar en tres grans grups:  
- Una gran majoria que al·lega no estar d'acord amb el traçat i sol·licita que es modifique, afegint en alguns casos el possible efecte negatiu dels camps electromagnètics que es generaran.  
- Un segon grup de 31 al·legacions, idèntiques, que fan referència especialment a la insuficiència de l'anàlisi paisatgística i al condicionament que l'aprovació de l'esmentada línia comportarà sobre l'anàlisi d'alternatives de la zona 9.   
- Un tercer grup de 4 al·legacions, també d'idèntic contingut, que realitzen una anàlisi profunda tant del disseny de l'evacuació de les zones 7 i 8 (considerant com a punt de destinació més idoni la ST de Vilamarxant) com dels valors ambientals, tant de vegetació, de fauna, valors paisatgístics, deficiències metodològiques de l'estudi d'impacte ambiental, etc.   
- Segons Resolució, d'1 de setembre de 2005, del conseller d'Infraestructures i Transports sobre aprovació provisional del pla especial de la zona 8, la informació pública es va dur a terme per publicació de la Resolució de 30 de juliol de 2004, de la Unitat Territorial d'Energia, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4826, de 24 d'agost, en el Butlletí Oficial de la Província de València núm. 197, de 19 d'agost de 2004, i en el diari El Mundo del dia 12 d'agost de 2004. La documentació sotmesa a informació pública comprén el pla especial, els avantprojectes de parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 8 i s'hi van presentar 17 al·legacions de particulars, organismes i empresa de servei públic o d'interés general com també dictàmens d'ajuntament.  
S'adjunten les modificacions introduïdes en el pla especial per part de la Direcció General d'Energia respecte de l'article 25 de les normativa del pla eòlic el que comporta la modificació dels articles 3, 4, 5, 13 i 15 del pla especial.  
D'aquestes es destaca la de la Direcció General de Patrimoni Cultural i la de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural assenyala la necessitat de completar l'estudi d'impacte ambiental per a determinar amb precisió l'afecció del projecte sobre els elements, arqueològics, paleontològics, arquitectònics, etnològics, etc.   
La Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge indica que el parc Cerro Nevera afecta unes quantes forests incloses en el Catàleg de forests d'utilitat pública de València, i és necessària l'autorització prèvia d'ocupació. S'apunta la necessitat de precisar amb plànols de major detall la possible afecció a zones no aptes de Chelva i La Yesa, com també validar les tradicionals estructures de prevenció d'incendis com ara punts de vigilància, àrees tallafocs, camins, etc. la finalitat de les quals quedarà seriosament alterada amb la implantació dels parcs eòlics.   
Informes sectorials  
Servei de Conservació de la Biodiversitat   
Aquest informe es refereix únicament als parcs eòlics projectats en la zona 8, atés que la línia elèctrica d'evacuació prevista inicialment serà modificada en gran part per a entroncar amb la de la zona 7.  
Pel que fa a l'estudi dels parcs, cal diferenciar l'afecció sobre espècies residents i sobre migratòries, pel que fa a les nidificants, l'estudi sembla haver identificat exemplars nidificants a la província de Terol. Potser per haver-se realitzat en aquesta zona amb menor intensitat, atés que el nombre d'encreuaments -per exemple de l'àguila serpera- és semblant en els parcs de Cerro Nevera, més pròxims a Terol, que en els de Peñas de Dios. Haurà d'intensificar-se aquest estudi durant la pròxima temporada de cria - coincidisca o no amb les obres d'instal·lació dels parcs- a fi de conéixer l'impacte global de les instal·lacions dels parcs sobre l'avifauna resident (abandó, reubicacions, etc.) l'estudi considera que no es produirà cap afecció sobre espècies protegides, si bé alguns aerogeneradors s'instal·laran en territoris d'una àguila serpera i d'una calçada. Haurà de realitzar-se la vigilància oportuna durant la fase d'obres per a no afectar el procés de cria d'aquestes parelles i vigilar la possible futura reubicació d'aquestes.  
Pel que fa a migradores, de l'anàlisi efectuada per l'IMEDEA, per encàrrec d'aquest servei, es desprén l'existència d'un considerable pas migratori per la zona d'ubicació dels parcs, particularment d'apodiformes però també de pilot. Aquest pas és particularment abundant durant el període postnupcial, és a dir, d'agost a octubre. Els índexs de risc de col·lisió obtinguts per a aquesta última espècie són molt alts i localitzats. En concret, s'obté un risc de col·lisió molt elevat per als aerogeneradors PD 2.1, PD 2.3 i CN 2.6. Atés que, d'acord amb la majoria d'estudis realitzats, es desprén que el patró vertical de l'ús de l'espai en migració per a la majoria de les aus, es determina per la topografia i les condicions climàtiques fàcilment repetitives, sembla probable que aquest risc es mantinga al llarg del temps. Per això, ha de considerar-se la reubicació d'aquestes màquines a zones de menor risc. L'aerogenerador del Cerro Nevera sembla un cas aïllat que se situa fora de l'alineació, per la qual cosa la supressió d'aquest no té problemes. Pel que fa als de Peñas de Dios, cal eliminar els tres primers aerogeneradors, ja que se situen en la mateixa altitud i orientació. A més, amb aquesta acció s'evitarà l'afecció a la zona de nidificació d'una parella d'àguila serpera. En el cas que aquesta reubicació no siga possible, la promotora ha de demostrar l'absència de risc amb estudis més detallats i prolongats en el temps.   
Atés que, fins i tot amb aquestes supressions, es manté un alt risc, derivat de les situacions d'aquestes alineacions en ruta migratòries, i que aquest risc està molt localitzat temporalment, la declaració d'impacte ha de preveure la possibilitat d'establir parades temporals d'aerogeneradors durant uns dos mesos en període de pas postnupcial i en el mes de maig en prenupcial, en el que en cas dels estudis postoperacionals confirmaren el risc previst.   
Servei de Prevenció d'Incendis Forestals   
Aquest servei ha elaborat un informe que estableix les actuacions que han de dur-se a terme en matèria de prevenció i extinció d'incendis en les àrees afectades pels plans especials de desenvolupament de les zones eòliques i els seus sistemes d'evacuació en relació amb els incendis forestals, en els termes següents:  
Anàlisi d'impactes negatius i proposta de requeriments de mesures correctores.  
Possibles impactes negatius  
El possibles impactes negatius derivats dels plans especials de desenvolupament de les zones eòliques es poden agrupar en:  
- Impactes en la fase d'execució  
- Impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació   
Els possibles impactes, propis de a fase d'execució, podrien concretar-se en la producció d'incendis forestals com a conseqüència de la utilització de maquinària i equips sense prendre les adequades mesures de prevenció, com també en l'entorpiment de les operacions d'extinció com a conseqüència de talls en camins i pistes forestals.  
Els impactes en la fase d'explotació, propis de la instal·lació, són conseqüència directa de l'elecció d'emplaçament dels aerogeneradors. La instal·lació d'agrupacions lineals d'aerogernadores en els careners de les línies muntanyoses ocasiona impactes negatius, tant en les labors de prevenció d'incendis forestals com en les d'extinció.  
Amb caràcter general, aquests impactes podrien concretar-se en:   
- Es redueix el camp visual dels observatoris forestals de prevenció d'incendis.  
- Es limita la utilització de mitjans aeris en labors d'extinció en els parcs eòlics i en el seu entorn immediat. Aquesta limitació es pot concretar en la disminució de la utilitat dels dipòsits d'aigua per a presa d'helicòpters situats als voltants dels parcs, com també en la dràstica disminució de l'operativitat dels mitjans aeris d'extinció als voltants dels aerogeneradors.  
Respecte al segon punt, és necessari ressaltar que a la Comunitat Valenciana l'extinció d'incendis forestals es fonamenta en gran manera en els mitjans aeris, per la qual cosa, en aquells llocs amb limitacions d'ús, es fa necessari reforçar les infraestructures de suport als mitjans terrestres.  
Proposta de mesures correctores  
En la fase d'execució:  
- En totes les actuacions que es realitzen a terreny forestal o en un franja de seguretat de 500 metres al voltant d'aquest, caldrà ajustar-se al que estableix el manual de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en execució d'obres i treballs realitzats siga en terrenys forestals o als voltants d'aquests, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat Valenciana. Per a un adequat compliment de l'esmentat manual la formació i conscienciació dels operaris que treballaran en l'execució dels treball es considera peça clau.  
- Per a un adequat compliment de les mesures de seguretat, en les diferents zones de treball, i en lloc visible, s'han de col·locaran cartells informatius dels nivells de risc d'incendi diaris establits per la Direcció General d'Interior en compliment del Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana.  
- En tot moment cal mantenir en bon estat de conservació i lliures d'obstacles els camins i les pistes forestals afectades pels treballs, de tal manera que no s'interrompa el funcionament normal dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
En la fase d'explotació:  
Com s'ha indicat en l'apartat anterior, la instal·lació d'aerogeneradors a terrenys forestals genera una disminució en l'eficàcia dels mitjans de prevenció aeris d'extinció al voltant d'aquests, en tractar-se d'obstacles de gran envergadura que, en cas d'incendi, poden estar ocults pel fum. Per la qual cosa les mesures correctores han d'anar dirigides fonamentalment a reforç d'aquests mitjans terrestres, de manera que es compense aquesta disminució d'efectivitat. Així als parcs:  
- S'ha d'evitar la instal·lació d'aerogeneradors al voltant d'observatoris forestals que puguen entorpir el camp visual d'aquests.  
- S'ha de reforçar la vigilància en la zona d'influència, siga mitjançant sistemes automàtics de detecció d'incendis forestals o mitjançant patrulles de vigilància. Cal evitar la instal·lació d'aerogeneradors al voltant de dipòsits d'aigua amb possibilitat de càrrega d'helicòpters.  
- S'ha de primar la concentració d'aerogeneradors, evitant dispersions que dificulten encara més les labors dels mitjans d'extinció.  
- S'ha de disposar d'un sistema de vigilància i alerta d'incendis integrat en un sistema que permeta, en cas d'incendi, la parada dels aerogeneradors i la seua orientació més adequada en funció de les característiques i localització de l'incendi. Així mateix, els aerogeneradors han de disposar de senyals i balisaments que faciliten la detecció d'aquests pels mitjans aeris.  
- Els vials que comuniquen les diferents torres de cada agrupació d'aerogeneradors han de disposar, en el cas que no estiguen executades, d'àrees contrafocs de suport per als mitjans d'extinció terrestres. Les àrees tallafocs de suport han de tenir, amb caràcter general, una amplària igual a 10 vegades l'alçària mitjana de la vegetació circumdant. En tot cas, l'amplària d'aquestes no pot sobrepassar els 60 metres. L'esmentada amplària es dividirà en 5 bandes: una central decapada coincident amb el vial, dues bandes laterals a l'anterior que es practicarà un desbrossament total i si és el cas l'eliminació de l'arbratge, i finalment dues bandes exteriors a les anteriors en les quals es practicarà un desbrossament parcial i, si és el cas, l'adevesament i poda de l'arbratge. En tàlvegs i encreuaments de camins cal incrementar les amplàries establides en un 25%. En les bandes exteriors o de desbrossament parcial, l'adevesament de l'arbratge i el desbrossament del matoll s'ha de realitzar amb una intensitat tal que resulte una superfície total coberta de l'ordre del 20%. Aquestes àrees tallafocs han de mantenir-se periòdicament perquè en conserven l'efectivitat   
- En cadascun dels parcs d'aerogeneradors a raó d'una cada quilòmetre s'han d'habilitar zones desbrossades mancades d'arbratge, fora de la zona d'influència dels aerogeneradors, per a l'embarcament i desembarcament de brigades helitransportades.  
- Tant els accessos als parcs com els vials de comunicació entre els aerogeneradors s'han de mantenir en bon estat de conservació, i han de permetre la circulació dels vehicles de prevenció i extinció d'incendis forestals, i les cunetes s'han de mantenir netes de vegetació.  
- En les alineacions d'aerogeneradors i com a suport a les àrees tallafocs, s'ha d'instal·lar un sistema de proveïment d'aigua i hidrants, de manera que els hidrants estiguen situats a una distància no superior a 200 metres entre ells i que el sistema de proveïment d'aigua garantisca el funcionament de dos hidrants consecutius al mateix temps amb un cabal de 500 l/min durant una hora amb una pressió mínima de 3 kg/cm² per a cada quilòmetre (mínim 5 hidrants) d'instal·lació. Això implica una reserva d'aigua d'almenys 60 m³ cada quilòmetre. Aquest sistema d'hidrants s'ha d'efectuar sota els criteris constructius habituals d'instal·lacions contra incendis, amb sistemes redundants de bombament, disposició d'anell, etc. que garantisca al màxim el funcionament. Així mateix, en la fase d'explotació s'ha d'efectuar el manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua, i mantenir-les amb els mínims exigits. Atés que no es poden descartar les gelades a zones de muntanyes, els hidrants han de ser del tipus columna seca.  
- Una alternativa als hidrants referits en el punt anterior podria ser una xarxa de dipòsits soterrats o semisoterrats, de 20.000 a 30.000 litres de capacitat, situats al llarg dels camins que enllacen les diferents torres, dotades de sistema de càrrega ràpida d'autobombes, i amb una capacitat total equivalent del conjunt dels dipòsits de 60 m³ per quilòmetre de camí. Els dipòsits s'han de repartir amb una determinada homogeneïtat al llarg dels camins a una distància entre ells compresa entre els 300 i 500 metres. Així mateix, en la fase d'explotació s'ha d'efectuar un manteniment adequat de les instal·lacions i vigilar el nivell d'ompliment de les reserves d'aigua mantenint-les amb els mínims exigits.  
- Encara que no resulta imprescindible es pot millorar la instal·lació anterior disposant cada quilòmetre d'almenys un armari equipat amb mànegues i llances com també una reserva de retardant del tipus espumogen.  
- Totes les mesures preventives referides han d'estar executades prèviament a la instal·lació de les torres dels aerogeneradors.  
Sistema d'evacuació  
Respecte al sistema d'evacuació i pel que fa al traçat, aquest s'ha de realitzar preferiblement en zona agrícoles o en línies paral·leles a traçats de carreteres i camins per a, d'aquesta manera evitar, en la mesura que es puga, l'eliminació innecessària de la vegetació, tal com s'indica en el reglament de línies elèctriques.  
En el cas que per motiu justificat de construcció, el traçat de les línies elèctriques d'evacuació haja de passar per terrenys forestals s'haurà de complir tant el reglament de línies elèctriques pel que fa a l'amplària de neteja dels carrers en la projecció de l'estesa, com també en el moment de la realització de les obres d'instal·lació de les torres, el Decret 7/2004, de 23 de gener, sobre normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs realitzats en terrenys forestals o voltants. Així mateix, han de complir el que estipula l'article 153 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, en el qual s'indica el següent:  
«Els titulars de línies aèries de conducció elèctrica han de mantenir netes de vegetació les zones de projecció dels conductors, d'acord amb el que estableix la normativa vigent sobre aquesta matèria. En cas de línies elèctriques de provada seguretat, la Conselleria pot establir unes altres mesures preventives alternatives».  
A aquest efecte es poden definir com a línies de provada seguretat aquelles línies que compleixen els requisits següents:  
a) Garantir la detecció de ruptura de conductor i falta d'alta impedància.  
b) Assegurar la localització de la falta d'un rang de 500 metres amb un temps màxim de 5 minuts des de l'instant de detecció de la falta.  
c) Disposar d'un sistema que permeta comunicar amb el 112 (telèfon d'emergència) en un temps inferior a 5 minuts des de l'instant de la localització de la falta per a la posterior gestió d'aquesta.  
d) No es permetran reenganxaments automàtics quan la línia ha sigut desconnectada per una falta possiblement perillosa per al medi forestal.   
e) El compliment d'aquestes característiques que asseguren una protecció especialment segura ha d'estar garantit per un projecte tècnic aprovat per la conselleria competent en matèria d'energia que garantisca que el sistema de protecció compleix les característiques exposades.  
L'ús de proteccions especials que conferisquen a la línia característiques de provada seguretat, tal com es recullen en el paràgraf anterior, permetrà que aquestes queden exemptes de l'actuació preventiva sobre matolls i arbustos a fi de mantenir net l'ample del carrer, com també fitar la inflamabilitat i combustibilitat d'aquestes. Sí que seran necessàries aquelles tasques correctores que siguen oportunes si s'observa que s'incompleixen les distàncies de seguretat durant alguna revisió o manteniment.   
Informes de la Direcció General de Patrimoni  
Es remeten 3 informes evacuats sobre les prospeccions arqueològiques i etnològiques amb el contingut següent (febrer de 2006):  
- Parc eòlic Cerro Nevera  
Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb l'activitat dalt referenciada, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, els nostres serveis tècnics posen de manifest que s'han localitzat tres nous llocs on no es coneixia l'existència de materials arqueològics i es recullen, a més, les afeccions als dos jaciments inventariats presents en la zona d'estudi.  
Dels tres llocs on es detecta material arqueològic en superfície destaca el denominat CN-75 Los Altos, que correspon a una concentració de sílex tallat en superfície indicant la probable presència d'un assentament prehistòric destinat a l'elaboració de material lític sobre sílex i calcària. La cronologia aproximada el situa en el Paleolític mitjà i sembla correspondre a indústria de tipus musterià relacionada amb grup neandertals.  
Respecte als jaciments ja inventariats, s'ha detectat que dins de l'àrea de prospecció es localitzen els jaciments de Tordá I i Tordá II. En l'informe aportat es fa referència al fet que aquests jaciments es veuran afectats directament encara que no queda prou definit el grau d'afecció ni si incideix de manera directa sobre el nucli dels jaciments o l'àrea d'influència d'aquests. Si que es proposen mesures preventives i correctores respecte del patrimoni arqueològic que encara que són adequades es consideren insuficients pels nostres serveis tècnics en tant que la millor opció serà la de no afectar el patrimoni arqueològic modificant-se el projecte d'obres en aquest sentit. En la mesura que es plantegen aquesta opció hauran d'efectuar-se les actuacions que a continuació s'hi expressen i que són les oportunes de conformitat amb l'informe tècnic emés:  
- Realització d'un estudi de detall de cada un dels jaciments detectats per a valorar de manera clara l'afecció d'aquests.   
- Realització de sondejos arqueològics previs, amb un marge de tres mesos abans de l'inici de les obres en les zones afectades. Aquests sondejos s'han d'executar amb mitjans mecànics per a la retirada dels nivells superficials del terreny i es completaran amb el perfil, neteja i excavació manual.  
- L'excavació en extensió. Aquesta mesura s'ha d'aplicar en el cas que es detecten restes arqueològiques durant la realització dels sondejos.  
- La valoració arqueològica d'aquells jaciments no detectats però que puguen veure's afectats per l'obres de construcció.  
Aquestes actuacions han de completar-se en l'estudi d'impacte ambiental com a mesures correctores i cal tenir en compte el règim d'autoritzacions establit en la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Des del punt de vista de patrimoni paleontològic ha d'efectuar-se la pertinent consulta als nostres serveis tècnics per a constatar les possibles incidències sobre el patrimoni d'aquesta naturalesa.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a aquesta Conselleria a l'efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Consultat l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicortístic de la província de València, pel que fa als municipis afectats no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
Finalment, des del punt de vista de patrimoni etnològic, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció es fa referència a l'existència d'elements etnològics, concretament:  
- CN- 45 Corrals de Tordá. Andillla  
- CN- 66 Bassa corrals de Tordá. Andilla  
- CN- 83 Corral de pedra en sec. Andilla   
- CN- 88 Abric de pedra en sec. Andilla  
En el document aportat s'assenyala que, excepte l'identificat com a CN-66, la resta es poden veure afectats pel parc eòlic i les instal·lacions d'aquest, per la qual cosa s'haurien de plantejar en l'estudi d'impacte ambiental les oportunes mesures correctores al respecte.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte, resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància ambiental o mesures correctores si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià, a efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
Parc eòlic Peñas de Dios I.   
Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb l'activitat dalt referenciada, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que s'han detectat tres punts amb materials arqueològics i s'ha recollit l'afecció a tres jaciments inventariats.  
Dels tres llocs on es detecta material destaca el denominat Hoya Redonda, que correspon a una concentració de sílex tallat en superfície que indica la possible presència d'un assentament prehistòric. Respecte als jaciments ja inventariats s'ha detectat que dins de l'àrea de prospecció es localitzen els jaciments de Tordá i II, Clerios I, Clerios II i Corrales de la Canaleta.   
En l'informe aportat es fan referència a què aquests jaciments es veuran afectats directament encara que no queda prou definit el grau d'afecció d'aquests ni si incideix de manera directa sobre el nucli dels jaciments o l'àrea d'influència. Sí que es proposen mesures preventives i correctores respecte del patrimoni arqueològic que encara que són adequades, es consideren insuficients pels nostres serveis tècnics, en tant que la millor opció serà la de no afectar el patrimoni arqueològic, modificant el projecte d'obres en aquest sentit. En la mesura que es plantegen aquesta opció hauran d'efectuar-se les actuacions que a continuació s'expressen i que són les oportunes de conformitat amb l'informe tècnic emés:  
- Realització d'un estudi de detall de cadascun dels jaciments detectats per a valorar de manera clara l'afecció d'aquests.   
- Realització de sondejos arqueològics previs, amb un marge de tres mesos abans de l'inici de les obres en les zones afectades. Aquests sondejos s'han d'executar amb mitjans mecànics per a la retirada dels nivells superficials del terreny i s'han de completar amb el perfil, neteja i excavació manual.  
- L'excavació en extensió. Aquesta mesura s'ha d'aplicar en cas que es detecten restes arqueològiques durant la realització dels sondejos.  
Aquestes actuacions han de completar-se en l'estudi d'impacte ambiental com a mesures correctores i han de tenir en compte el règim d'autoritzacions establit en la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Des del punt de vista de patrimoni paleontològic ha d'efectuar-se la pertinent consulta als nostres serveis tècnics per a constatar les possibles incidències sobre el patrimoni d'aquesta naturalesa.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a aquesta Conselleria a l'efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Consultat l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València, pel que fa als municipis afectats, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
Finalment, des del punt de vista del patrimoni etnològic, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció es fa referència a l'existència d'elements etnològics que poden veure's afectats per les obres, concretament una masia de corral de pedra en sec, corral a l'aire lliure en ús i un corral en pedra en sec.  
Es considera oportú que respecte a aquests elements es complete la seua documentació, conforme al model de fitxa aprovat per aquesta Direcció General i es plantegen les mesures correctores oportunes.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància ambiental o mesures correctores si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.   
- Parc eòlic Peñas de Dios II.   
- Realitzada la prospecció arqueològica relacionada amb l'activitat dalt referenciada, i aportada la corresponent documentació relativa als seus resultats, pels nostres serveis tècnics s'ha posat de manifest que no s'han localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en superfície dins de l'àrea prospectada. No obstant això, es proposa la realització d'un seguiment arqueològic en superfície dins de l'àrea prospectada amb l'objecte de garantir la correcta salvaguarda del patrimoni arqueològic, seguiment que haurà de dur-se a terme en relació amb totes les obres que comporten afecció al subsòl i que haurà de disposar l'oportuna autorització d'aquesta Direcció General. Aquesta actuació haurà de preveure's en el corresponent estudi d'impacte ambiental com a mesura correctora del projecte.   
Des del punt de vista de patrimoni paleontològic haurà d'efectuar-se la pertinent consulta als nostres serveis tècnics per a constatar les possibles incidències sobre el patrimoni d'aquesta naturalesa.  
Sense perjudici de l'anterior, en l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a aquesta Conselleria a l'efecte que es determinen les actuacions oportunes, de conformitat amb el que preveu la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Consultat l'Inventari de patrimoni arquitectònic d'interés historicoartístic de la província de València pel que fa als municipis afectats, no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
Finalment, des del punt de vista del patrimoni etnològic, els nostres serveis tècnics han posat de manifest que en els resultats dels treballs de prospecció es fa referència a l'existència d'elements etnològics que poden veure's afectats per les obres, concretament una masia de corral de pedra en sec, corral a l'aire lliure en ús i un corral en pedra en sec.  
Es considera oportú que respecte a aquests elements es complete la seua documentació, conforme al model de fitxa aprovat per aquesta Direcció General i es plantegen les mesures correctores oportunes.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte, resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, els resultats i programa de vigilància ambiental o mesures correctores si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.   
Informes sectorials continguts en la consulta annexa a aquest expedient (exp. 142/06-CON).  
Contestació a la consulta per part de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.   
Vista la documentació remesa per l'empresa adjudicatària de la zona 8 sobre la proposta de nou traçat del sistema d'evacuació de la zona 8 s'efectuen les consideracions següents:  
El Pla eòlic valencià no va valorar els impactes, directes ni indirectes, derivats de l'evacuació de l'energia generada pel desenvolupament de les diferents zones en què es van dividir les àrees delimitades amb recurs potencial.  
Després de l'aprovació del Pla eòlic (juliol de 2001) la Conselleria d'Innovació i Competitivitat i els operadors elèctrics (REE i Iberdrola) van decidir els punts d'evacuació de cadascuna de les zones eòliques. No es va incorporar a l'esmentada decisió cap consideració de caràcter ambiental, i el resultat dels acords adoptats es van traslladar a aquesta Direcció General a l'agost de 2002.  
Cal apuntar, a més, que en determinades zones el punt d'evacuació s'ha variat al llarg del temps.   
En diverses ocasions, des d'aquesta Àrea s'ha indicat a la Direcció General d'Energia (integrada actualment en la Conselleria d'Infraestructures i Transports) la necessitat de replantejar, des del punt de vista ambiental, l'evacuació de les zones 7 i 8 ja que l'esquema proposat és absolutament inadequat principalment per dues raons:  
- La primera, que en tot cas les alternatives de la zona 7 estan supeditades a un tram conjunt intermedi amb la zona 8 que necessàriament es divideix ja que estan assignades a una ST diferent, la zona 7 a Villarmarxant i la zona 8 a Requena.  
- En segon lloc perquè l'esmentat sistema d'evacuació afecta terrenys d'elevat valor ambiental als termes de Bugarra i Gestalgar (vall del Túria i terrenys forestals situats als seus marges) i destaca el fet que és un dels territoris en què es concentra un major nombre de parelles d'àguila de panxa blanca, aspecte que es va tenir en compte prioritàriament tant en el planejament de Bugarra com en el de Gestalgar (en tràmit).  
Els estudis realitzats per l'empresa adjudicatària sobre la línia elèctrica en el tram que discorre pels termes de Bugarra i Gestalgar reforcen i confirmen el valor dels esmentats terrenys.   
Per tant, el plantejament efectuat per l'empresa concessionària presenta els avantatges següents des del punt de vista ambiental:  
- Unifica el punt d'evacuació de la zona 7 i 8 i, per tant, adquireix sentit i preferència l'alternativa d'evacuació conjunta de les dues zones.  
- La longitud del conjunt dels sistemes d'evacuació es redueix considerablement i el traçat, en termes generals, afecta terrenys de menor valor ambiental.   
No obstant això, encara que el canvi de punt d'evacuació comporta una minimització de l'impacte global derivat de l'evacuació de les zones 7 i 8, el traçat definitiu ha de ser objecte d'estudi específic, i dependrà de l'evolució de la resta d'instal·lacions eòliques (ubicació dels parcs eòlics, de la subestació, dels accessos, etc.) considerant fonamentalment els aspectes de fauna, patrimoni, visibilitat, proximitat a poblacions, etc., que evidentment requereixen per a la correcta valoració d'aquests una escala més detallada que la considerada en aquest informe.  
Serà necessari valorar els impactes indirectes derivats de les modificacions que són necessàries realitzar en la subestació o reforç de les línies de transport o distribució connectada a l'esmentada subestació.   
Servei d'Ordenació Sostenible (sobre línia elèctrica)   
1. L'àrea d'avaluació ambiental sol·licita informe sobre la viabilitat de la línia elèctrica d'evacuació de la zona 8 (que serà de doble circuit conjunta amb la zona 7) amb el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Túria, tant pel que fa a l'obligatorietat que les línies elèctriques, tant existents com de nova construcció, hagen de ser subterrànies, com en l'aplicació de l'article 88 de la seua normativa, ja que el tram final d'evacuació travessa l'àrea delimitada com de protecció ecològica.  
2. Respecte al soterrament de la línia d'evacuació s'aplicarà el que disposa l'apartat 6 de l'article 81 del PORN del Túria i que es transcriu a continuació:  
«En l'àmbit territorial del PORN totes les línies elèctriques, tant existents com de nova construcció hauran de ser subterrànies. A aquest respecte els marges de les vies de comunicació tindran el caràcter de corredor preferent per a la localització de les esmentades línies subterrànies».  
3. Respecte a la menció de l'article 88 del PORN esmentat, es considera ús prohibit les conduccions elèctriques i de telecomunicacions la finalitat de les quals siga externa a l'àmbit socieconòmic del PORN, no obstant això, per a evitar possibles confusions es modifica l'esmentat punt, el qual queda de la manera següent:  
«Conduccions i de telecomunicacions la finalitat de les quals siga externa a l'àmbit socieconòmic del PORN».   
Conclusió  
4. Vistes les consideracions anteriors, aquest Servei considera viable la línia d'evacuació de la zona 8 del pla eòlic, pel que fa a la seua afecció al PORN sempre que complisca el que s'ha estipulat en l'apartat 6 de l'article 81.   
Afeccions legals   
- Espais naturals protegits. El traçat del sistema d'evacuació a la ST de Vilamarxant afectarà, en el tram final l'àmbit del futur Pla d'ordenació dels recursos naturals del Túria, que es troba en fase de tramitació.  
- Camins ramaders. En l'àmbit dels parcs només es pot veure afectat el camí ramader núm. 1 del terme d'Andilla de 75 metres d'amplària legal, denominat assagador Real de Aragón.   
Pel que fa al sistema d'evacuació tant l'original com la nova proposta podrien afectar uns quants camins ramaders classificats dels municipis que travessen. Ha sigut apuntada l'existència d'aquests i serà necessari concretar-ho en el projecte definitiu.  
- Domini públic hidràulic  
Els parcs eòlics se situen en la conques de la rambla de Abejuela, Andilla i Peñarroya principalment.  
Pel que fa al sistema d'evacuació tant l'original com la nova proposta, l'afecció al domini públic hidràulic la constitueix l'encreuament del riu Túria.   
- Patrimoni cultural   
En l'àmbit dels parcs, tal com s'apunta en els informes sectorials, s'ha realitzat la prospecció prèvia que ha determinat les possibles afeccions a jaciments inventariats o als descoberts en aquests.   
En relació amb el sistema d'evacuació original (evacuació a ST Requena l'estudi d'impacte ambiental conté, com a annex 3, un estudi documental arqueològic basat en la carta arqueològica i que descriu tant és a dir sobre vestigis coneguts en un franja de 1km sobre el traçat projectat. S'ha procedit de la mateixa manera en el sistema d'evacuació a la ST de Vilamarxant).   
- Classificació i qualificació urbanística   
Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de pla d'acció territorial sectorial, aprovat mitjançant un acord de 26 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat Valenciana.   
Consideracions ambientals   
En primer terme cal assenyalar que el projecte, entenent com a tal el conjunt de les infraestructures necessàries per a la posada en funcionament de les instal·lacions eòliques de la zona 8 (aerogeneradors, rases per a les línies elèctriques interiors, accessos interiors i exteriors, subestació, línies elèctriques d'evacuació de l'energia generada, i la resta d'obra civil associada) constitueix, des del punt de vista d'avaluació ambiental, un projecte únic, com es desprén de la mateixa normativa del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (article 13), independentment que l'autorització administrativa i per tant la seua tramitació corresponga a diversos òrgans de l'administració autonòmica. És per això que el pronunciament de la viabilitat del projecte de les instal·lacions eòliques no pot ser considerat de manera parcial, sinó que ha de ser avaluat globalment considerant la totalitat de les alternatives viables, sense perjudici que siga necessària una avaluació posterior sobre aquells aspectes de detall que es concretaran com a resultats d'estudis més detallats o bé per estar pendents de procediments administratius no realitzats.   
Malgrat haver comunicat verbalment, en les múltiples reunions mantingudes amb personal de la Direcció General d'Energia i amb l'empresa promotora l'inadequat, des del punt de vista ambiental no sols del plantejament de l'evacuació les zones 7 i 8, (avaluació conjunta en un tram i posterior separació evacuant la zona 7 a Vilamarxant i la zona 8 a un punt de la zona 9 la destinació final del qual és la ST de Requena), sinó del valor ambiental de les àrees per les quals discorria part del traçat conjunt i la totalitat del tram individual de la zona 8 i més concretament per ser territori de d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), aspecte valorat en expedients urbanístics tramitats amb anterioritat als termes de Bugarra i Gestalgar i en el qual es van establir precisament limitacions al pas de línies elèctriques.   
El mateix estudi d'impacte ambiental ha confirmat la inviabilitat de la línia d'evacuació connectada amb la zona 9 del pla eòlic per l'afecció d'aquest a l'avifauna principalment, encara que hi ha altres impactes notables que afecten altres elements. Així en l'apartat de conclusions i valoració de l'estudi en situació preoperacional de fauna, presentat el 26 de maig de 2006 s'indica literalment:   
«La línia elèctrica de la zona eòlica afecta directament el territori de dues parelles d'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus) i si es confirma una altra nidificació, a una tercera parella de la mateixa espècie. Aquesta afecció es localitza en el tram de la línia elèctrica de l'encreuament del riu Túria i en el recorregut d'aquest pel terme municipal de Gestalgar.  
Precisament aquest tram de la línia elèctrica s'identifica com una zona sensible a l'avifauna per la presència d'àguila de panca blanca, per la qual cosa la valoració del grau d'afecció és molt elevat, i de caràcter crític per a la viabilitat i manteniment de l'espècie en la zona afectada. Només per aquest motiu hauria de plantejar-se la modificació del traçat de la línia elèctrica en la zona al·ludida i evitar qualsevol afecció sobre la població d'àguila de panxa blanca.   
A més, tal com es recull en l'informe Anàlisi ambiental del sistema d'evacuació de la zona eòlica 8 i proposada del nou traçat, elaborat per Renomar i lliurat en la Conselleria de Territori i Habitatge al maig d'enguany, hi ha altres arguments addicionals que recolzen la necessitat de la modificació del traçat de la línia elèctrica al pas d'aquesta pel riu Túria entre Gestalgar i Bugarra i la part del terme de Gestalgar que s'estén cap al sud:  
- La zona al·ludida constitueix una de les àrees de major valor ambiental i major diversitat de la Comunitat Valenciana pel que la construcció de la línia elèctrica provoca una intensa afecció al paisatge i a la vegetació.  
- Incideix sobre quatre jaciments arqueològics de gran importància per al patrimoni cultural, dos d'ells de l'edat del bronze i altres dos de l'època ibera a iberoromana.  
- Les possibles variants o modificacions de traçat aeri en l'àmbit al·ludit no eviten els impactes ambientals anteriorment citats, sinó que els intensifiquen.  
- El soterrament de la línia elèctrica en l'encreuament del riu Túria provoca, així mateix, un impacte crític sobre la vegetació, els hàbitats i el patrimoni cultural pel tampoc és una solució».  
Per això, la consulta efectuada per l'empresa promotora sobre la possibilitat d'evacuar a la ST de Vilamarxant (ex. 142/06-CON) va ser informada favorablement ja que permetia l'evacuació conjunta amb la zona 7, una reducció considerable de la longitud de la línia i l'afecció de terrenys de menor valor ambiental. No obstant això, entre la contestació de l'esmentada consulta (2 de juny de 2006) i la presentació del corresponent estudi d'impacte ambiental de la nova alternativa d'evacuació (28 de setembre de 2006) es va produir una circumstància que resultava necessari considerar ja que podia quedar compromesa la viabilitat de la línia: l'Ordre de 27 de juliol de 2006, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar els procediments d'elaboració i aprovació del Pla d'ordenació de recursos naturals del Túria i de declaració del Parc Natural del Túria.   
Es va realitzar per tant una consulta al Servei d'Ordenació Sostenible sobre la possibilitat d'albergar una línia elèctrica en terrenys inclosos en l'àmbit del futur PORN. L'esmentat Servei va comunicar que la construcció estava permesa sempre que s'ajustara als requisits de l'article 81 de la normativa proposada en l'esmentat PORN, és a dir, les línies han de ser subterrànies. Els 11 últims km de la línia en estudi discorrien per terrenys pertanyents a l'àmbit del PORN.  
Tal com es descriu en l'apartat de documentació complementària s'han estat buscant alternatives de traçat que impliquen un tram subterrani de menor longitud i que siga ambientalment acceptable. El pronunciament sobre la línia elèctrica es realitzarà amb una resolució complementària després d'haver sigut sotmés al tràmit d'informació pública.   
Pel que fa a la resta de les instal·lacions s'han efectuat les modificacions consistents en la reubicació dels aerogeneradors considerats perillosos, prenent com a base els estudis preoperacionals duts a terme per l'empresa adjudicatària l'any 2005, encara que d'acord amb l'informe emés pel Servei de Biodiversitat és necessari comprovar que no hi ha perill per a les espècies migradores sobretot en el període postnupcial i en el mes de maig del període prenupcial i en cas contrari establir períodes de parades temporals dels aerogeneradors o alineacions que es determinen perillosos.  
Pel que fa als impactes sinèrgics que poden produir-se sobre l'avifauna per la instal·lació d'alineacions d'aerogeneradors pròxima o paral·leles a les línies elèctriques preexistents no s'ha trobat en l'estudi d'avifauna cap referència a aquestes. D'altra banda la valoració que es realitza en la documentació presentada el dia 1 de desembre de 2006 només fa referència a la població nidificant quan l'estudi d'avifauna preoperacional ha registrat un pas important de migradores.   
Pel que fa a les mesures de prevenció d'incendis s'han reubicat els aerogeneradors pròxims al lloc de vigilància del Cerro Simón però no s'han concretat la resta de mesures referents a:  
- Nou lloc de vigilància. D'acord amb els tècnics del Servei de Prevenció d'Incendis el lloc s'ajustarà al model estàndard sobreelevat executat en altres àrees de la Comunitat Valenciana.  
- No s'han indicat les àrees que s'han de desbrossar per al transport de brigades helitransportades, ni les característiques de les àrees tallafocs i els dipòsits per a reforçar els mitjans d'extinció terrestres no s'ajusten als requisits del Servei de Prevenció d'Incendis en què s'exigeix 60 m³ per quilòmetre distribuïts en dipòsits de 20.000 o 30.000 km a una distància d'entre 300 i 500 metres.   
La major part d'alineacions s'assenten sobre àrees tallafocs pel que les mesures apuntades pel Servei de Prevenció d'Incendis es consideren realitzades o simplement serà necessari realitzar una ampliació de la franja tallafocs. Les alineacions que no tenen àrees tallafocs presenten bosquets o exemplars de la vegetació potencial entre repoblacions de coníferes molt denses en les quals no s'han dut a terme labors d'aclarida, ni de poda. En aquestes àrees o en l'ampliació de les àrees tallafocs existents es procedirà a l'eliminació de la pineda de repoblació i aquelles espècies arbustives amb elevada combustibilitat i es respectarà en tot cas aquells bosquets o exemplars aïllats de la vegetació potencial, ampliant si fóra necessari, per a garantir l'efectivitat de l'àrea tallafocs, l'amplària de la franja procedint de la mateixa manera.  
Pel que fa a les modificacions sol·licitades per a minimitzar l'impacte de l'obra civil s'han considerat totes elles excepte la de l'aerogenerador 4 de l'alineació A1 del parc Cerro Nevera (coincident amb la posició 7 de l'A1 original) ja que es troba fora de la zona en què es considera compatible la instal·lació d'aerogeneradors (segons es va exposar en l'informe de sol·licitud remés a l'empresa promotora el 29 de novembre de 2006).  
D'altra banda es considera necessari conéixer el projecte constructiu a una escala prou detallada que permeta apreciar les dimensions i ubicació de l'obra civil, i incorporar a aquest aquells aspectes la valoració de l'afecció dels quals requereix un nivell de detall superior al de la documentació presentada fins a la data, com ara elements patrimonials (tant els detectats en les prospeccions prèvies com les noves alineacions resultants de les reubicacions en el procés d'avaluació), camins ramaders classificats, vegetació d'interés sent també imprescindible que es concreten les mesures de prevenció d'incendis ja que han d'executar-se i ser efectives en el moment en què les torres s'hagen instal·lat independentment que s'hagen posat o no en funcionament els parcs.   
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla eòlic valencià, promogut per Renomar, l'evacuació de la qual es projecta per enganxada a Bosques 1 de la zona 9 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana (que al seu torn evacuarà a la ST de Requena).   
Segon  
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental, el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 8, el sistema d'evacuació del qual es projecta a la ST de Vilamarxant, promogut per Renomar, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació i sempre que s'ajuste al que s'ha proposat en la documentació presentada o, si és el cas, en el punt tercer d'aquesta resolució.   
Tercer   
Se supedita l'execució del projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana al compliment dels condicionants següents:  
1) A la formulació d'una resolució complementària del sistema d'evacuació a la ST de Vilamarxant, formulada havent omplit els tràmits previstos en la legislació sectorial d'impacte ambiental i d'acord amb els criteris indicats en els informes emesos en l'expedient de consulta annex a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental com també en l'informe de sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental de 29 de novembre de 2006.   
2) Emplaçament de les instal·lacions eòliques:  
2.1) La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de la subestació i dels vials d'accés tant interiors com exteriors i la resta d'obra civil associada, seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el dia 1 de desembre de 2006, amb les excepcions o matisacions que es detallen en el punt següent i quedant supeditada, en els casos en què poguera afectar-se, la superfície pertanyent a camins ramaders; a jaciments arqueològics inventariats, detectats en les prospeccions prèvies o durant les obres i flora endèmica, amenaçada o d'interés.   
2.2) Les excepcions o matisacions a què es refereix el punt anterior són:  
- L'alineació A1 del parc eòlic Cerro Nevera s'haurà d'ajustar als límits de l'àrea considerada apta en l'ampliació sol·licitada el dia 29 de novembre de 2006, ja que l'aerogenerador núm. 4 (coincident amb la posició 7 del projecte original) se situa en àrea no apta.   
- La reubicació dels aerogeneradors i de la subestació s'haurà de realitzar, si és el cas, dins de l'àmbit del pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 1 anterior i seran comunicades a aquesta Secretaria mitjançant un informe extraordinari.   
Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.   
- S'haurà de presentar davant de l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Secretaria Autonòmica, almenys amb dos mesos d'antelació a la data prevista per al replantejament definitiu, els projectes d'execució de la totalitat dels parcs, sobre els quals es formularà una resolució complementària.  
El projecte constructiu s'haurà d'elaborar tenint en compte:  
- El resultat de la totalitat de les actuacions que en cada cas siguen necessàries per a determinar l'afecció al patrimoni requerits en els informes emesos per la Conselleria de Cultura en cada un dels parcs sobre les prospeccions prèvies.   
- Les observacions realitzades en l'informe de 29 de novembre de 2006 per a minimitzar l'impacte sobre la vegetació d'interés o per a aprofitar al màxim els camins existents.   
L'escala gràfica del projecte ha de tenir un nivell mínim de detall 1:2.000 i inclourà plànols topogràfics de planta, transversals i longitudinals del condicionament dels vials d'accés als parcs, el traçat i disseny definitius dels vials interiors, de les rases, de les plataformes de muntatge, fonamentacions, ubicació de la subestació, de la planta de formigonat, etc. i les mesures correctores o protectores per a la prevenció d'incendis (vegeu apartat 5.6) d'acord amb els criteris establits en l'informe emés pel Servei de prevenció d'incendis d'aquesta Conselleria. En la documentació gràfica s'hauran de consignar els jaciments existents i el corresponent perímetre d'aquests, els camins ramaders existents en l'àmbit dels parcs, com també la vegetació d'interés a fi que tots aquests elements queden degudament preservats de les obres mitjançant el corresponent jalonat des del moment del replantejament.   
En el projecte constructiu s'haurà de detallar la ubicació, en coordenades UTM, de cada un dels aerogerenadors com també la denominació definitiva a fi d'unificar dades i facilitar la labor del programa de vigilància ambiental.   
3) L'inici de les obres quedarà supeditat a:  
- La formulació de la resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental favorable sobre el sistema d'evacuació de la zona 8 a la St de Vilamarxant, d'acord amb el que estableix el punt 1 anterior.  
- La formulació de la resolució complementària a aquesta declaració d'impacte ambiental favorable sobre els projectes constructius el contingut dels quals s'ha especificat en l'apartat 2.2 anterior.  
4) En la documentació amb eficàcia normativa (tant gràfica com escrita) haurà de procedir-se a les modificacions següents:  
4.1) L'àmbit del pla especial per als aerogeneradors, i subestació (àrea en què es declaren compatibles les instal·lacions eòliques) s'haurà d'ajustar a les alineacions considerades aptes eliminant expressament la posició o posicions que s'han considerat expressament no aptes per afecció a l'avifauna, per afecció a vegetació, paisatge, per prevenció d'incendis, etc.   
Així mateix, l'àmbit del pla especial per als accessos i rases s'haurà d'ajustar a les variacions establides per a aquests durant el procés d'avaluació.   
L'amplària fixada de l'àmbit de pla especial (200 metres) per als aerogernadors s'haurà de reduir, com a mínim, a la meitat ja que comprén zones de vessant amb pendents acusades i amb formacions vegetals d'interés que en alguns casos responen al criteri núm. 5 d'exclusió del pla eòlic. Per tant l'amplària màxima de l'àmbit del pla especial per a les alineacions dels aerogeneradors serà de 50 metres a un costat i a l'altre. L'esmentada franja formarà, en tot cas part, dels 1.000 metres de zona d'afecció que es declara d'acord amb l'article 25 de la normativa del Pla eòlic Valencià, aprovat mitjançant un acord del Conselll de la Generalitat Valenciana de 26 de juliol de 2001, i exclourà en tot cas:  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament urbanístic vigent del municipi en qüestió.   
- Els camins ramaders classificats limítrofs amb les alineacions o la subestació transformadora o que travessen les alineacions d'aerogeneradors.  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció d'elements patrimonials d'interés inventariats o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.  
4.2) Es considera adequada la modificació de l'article 25 de la normativa del pla eòlic duta a terme per la Direcció General d'Energia i la conseqüent modificació dels articles 3, 4, 5 13 i 15 de la normativa del pla especial.  
4.3) S'haurà d'incloure en la documentació amb eficàcia normativa l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant en la fase de construcció (impacte temporal) com en la fase de funcionament (impacte permanent) per a aquelles àrees en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana, i a la Resolució de 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.   
5) Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 13 de la memòria general de la zona 8 i el capítol 9 de cada un dels parcs eòlics i la de la documentació complementària presentada hauran de ser complementades amb les que a continuació es detallen:  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció del soroll:  
- Els vehicles de transport de material, en la fase de construcció, hauran de circular amb les caixes cobertes de lona.  
- Mesures de prevenció de la contaminació acústica en la fase de construcció.  
- S'haurà d'efectuar un manteniment periòdic dels silenciosos dels escapaments, rodaments engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra.  
- La realització de voladures com a mètode d'excavació s'haurà d'utilitzar puntualment i només en els supòsits en què no existisquen tècniques alternatives. En aquest cas es comunicarà mitjançant un informe extraordinari l'esmentada circumstància a fi de determinar la necessitat d'aplicació de mesures preventives o correctores addicionals.  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic.   
Durant les obres, en la fase de moviment de terres, s'haurà de realitzar un seguiment amb la finalitat de detectar formacions càrstiques d'interés (coves, dolines, avencs, etc.). Davant de qualsevulla troballa d'aquesta naturalesa s'hauran de detenir els treballs, s'haurà d'establir un perímetre d'afecció i es comunicarà, mitjançant un informe extraordinari, a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Secretaria Autonòmica a fi de valorar i informar de la importància d'aquest, atenent al que estableix l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.   
5. 3) Protecció al patrimoni   
Sense perjudici de les accions que s'hagen de dur a terme per a evitar l'afecció a jaciments inventariats o detectats en les prospeccions prèvies, en les quals es procedirà d'acord amb els informes de la Conselleria de Cultura, i en el punt 2.2 anterior, s'haurà d'establir durant les obres una vigilància permanent de manera que si hi apareixen jaciments arqueològics o paleontològics s'han de suspendre obligatòriament els treballs, s'ha d'establir un perímetre de protecció i s'ha de notificar immediatament a la Conselleria de Cultura.   
5.4) Protecció de la fauna  
- Si la fase d'obres comprén totalment o parcialment l'època de nidificació de rapaces forestals, s'ha de verificar l'existència de nius en una franja de 500 metres a un costat i a l'altre de les alineacions projectades, al voltant de la planta de formigonat i de la zona d'ubicació de la subestació, a fi d'establir la limitació en l'execució de les obres que garantisquen l'èxit de la reproducció. Les esmentades limitacions s'hauran d'establir per a l'obra civil de qualsevol naturalesa que es trobe a una distància igual o inferior a 500 metres dels punts de nidificació detectats i s'aplicarà entre els mesos de març a juny, ambdós inclusivament.   
- La necessitat de mesures preventives o correctores addicionals a les adoptades (eliminació de les posicions més perilloses) per a evitar l'afecció a espècies migradores, tant per les línies d'aerogeneradors projectades com per les línies elèctriques preexistents que se situen paral·leles o pròximes a les alineacions dels parcs Peñas de Dios I i Peñas de Dios II s'haurà de realitzar basant-se en els resultats del programa de vigilància ambiental, tant per a la fase d'obres com per a la fase de funcionament.   
5.5) Protecció del sòl i la vegetació   
Durant la fase de construcció, el condicionament tant dels camins d'accés als parcs com els vials interiors (exceptuant les cunetes, els sobreamples dels revolts i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària, que hauran de distar almenys 500 metres entre ells i s'han de fer coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a les instal·lacions dels aerogeneradors) no hauran de sobrepassar els 4,5 metres, en cap cas els vials interiors hauran de tenir un ample superior als vials d'accés principals.  
- Les dimensions de plataformes, fonamentacions, subestació, àrees d'abassegament, planta de formigonat, etc. S'han de reduir al mínim imprescindible per a l'execució de l'obra i per a complir amb les mesures de seguretat exigides en la legislació sectorial.   
- La restauració ambiental ha de comprendre la totalitat de les superfícies afectades, incloent els talussos i terraplens residuals generats en la fase de construcció, d'acord amb els establits en els corresponents apartats de l'estudi d'impacte ambiental.   
- Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de la mateixa excavació de les obres (sabates, plataformes, rases, etc.) s'hauran d'obtenir de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'haurà d'efectuar a un abocador inert legalitzat. Si no hi ha pedreres o abocadors legals al voltant de l'obra s'haurà de tramitar el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/ 1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià, pel qual s'aproven el reglament para a execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
5. 6) Protecció contra incendis  
S'hauran d'aplicar totes les mesures apuntades en l'informe del Servei de Prevenció d'Incendis.   
- Instal·lació de dipòsits d'aigua com a reforç dels sistemes d'extinció terrestre amb les dimensions, característiques i distribució ajustats als criteris establits pel Servei de Prevenció d'Incendis (capacitat per quilòmetre de 60 m³ distribuïts en dipòsits d'entre 20.000 i 30.000 litres cada 300-500 metres) i dotats amb sistema de càrrega per a autobombes.   
- Substitució del lloc de vigilància del Cerro Simón per un de doble alçària amb les dimensions i disseny estàndard establit pel Servei de Prevenció d'incendis.   
- Obertura d'àrees tallafocs en les alineacions d'aerogeneradors. En les alineacions en què no hi haja àrees tallafocs o en l'ampliació de les àrees tallafocs existents s'haurà de procedir eliminant en primer terme la pineda de repoblació i aquelles espècies arbustives amb elevada combustibilitat i s'hauran de respectar en tot cas aquells bosquets o exemplars aïllats de la vegetació d'interés (carrasques, espècies de Juniperus, roures xicotets, pi silvestre, etc.), ampliant si fóra necessari per a garantir l'efectivitat de l'àrea tallafocs, l'amplària de la franja però procedint de la mateixa manera.  
- Concreció i proposta de les àrees que s'han de condicionar per a l'embarcament i desembarcament de les brigades helitransportades.   
5.7) Si el desenvolupament de les obres o en la fase de funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers o impactes no detectats en aquesta avaluació d'impacte ambiental, s'hauran estudiar i corregir.  
6) En relació amb el programa de vigilància ambiental   
6.1.) S'haurà de realitzar control de l'avifauna durant la fase d'obres, ajustant-se a la metodologia presentada el dia 1 de desembre de 2006. S'haurà d'iniciar en el moment de replantejament de les obres i serà finalitzat en el moment en què les instal·lacions entren en funcionament.  
6. 2.) La metodologia proposada per a la realització del pla de seguiment de la incidència per col·lisió, dels parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters), es considera adequada si s'incorporen les matisacions que a continuació es detallen:  
- S'haurà de complementar la metodologia proposada amb experiments, a cadascuna de les estacions de l'any, de detectabilitat i permanència de cadàvers a fi d'establir factors de correcció en la determinació de la mortalitat per col·lisió tant per a les alineacions d'aerogeneradors com de la línia elèctrica.   
- Sense perjudici de la informació que s'incloga en l'informe anual, les dades de mortalitat o qualsevol incidència ressenyable corresponent a aus rapaces i d'aquelles espècies catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana), com també la recollida de cadàvers s'haurà de realitzar d'acord amb el protocol elaborat a aquest efecte pel Servei de Biodiversitat d'aquesta Conselleria.  
- El període de 5 anys proposat per a la realització del seguiment és el mínim imprescindible per a poder determinar la incidència dels parcs eòlics instal·lats, i queda supeditada la continuïtat i metodologia de seguiment, per a la resta del període de funcionament de l'activitat, als resultats obtinguts en el període mínim.  
El pla de seguiment s'haurà de reiniciar per a aquells aerogeneradors o trams de línia elèctrica que transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques i per qualsevol causa, s'hagen reubicat o modificat.   
- Si el programa de vigilància ambiental demostra, en el transcurs del temps, la perillositat de qualsevol dels aerogeneradors instal·lats en relació amb la població de voltors o exemplars d'espècies d'avifauna incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, serà aplicable l'article 34.4 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
A l'efecte de l'esmentat article, el llindar crític es determinarà a partir de l'avaluació de les dades demanades en el pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en les aus i quiròpters, efectuada pel Servei de Conservació de la Biodiversitat.   
Les mesures protectores o correctores o les modificacions que fóra necessari aplicar, inclòs el desmantellament dels aerogeneradors en el cas d'impacte crític, s'haurà de realitzar a càrrec de l'empresa adjudicatària sense que, en cap cas es puga entendre que està subjecte a compensacions per part d'aquesta Administració.  
6.3) Relació d'informes  
A més dels informes proposats per al control de la vigilància ambiental, durant la fase d'obres s'han de presentar informes ordinaris amb una periodicitat mensual. En aquests s'hauran de descriure les actuacions que s'hagen dut a terme des de l'anterior informe, adjuntant el corresponent reportatge fotogràfic.   
Si sorgeix qualsevol incidència o imprevist (ex. jaciments arqueològics o paleontològics, formacions càrstiques, o qualsevol dada d'interés relativa a l'avifauna) s'haurà de comunicar a l'Àrea d'Avaluació Ambiental d'aquesta Secretària Autonòmica mitjançant un informe extraordinari.   
S'haurà de realitzar un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població resident, tant en els nuclis urbans com en les edificacions aïllades, com també de la incidència sobre la socioeconomia de la zona i en especial sobre el turisme rural.   
L'estudi s'haurà d'iniciar en el moment del replantejament de les obres i s'haurà d'estendre almenys a un any després de l'entrada en funcionament de les instal·lacions eòliques. Les dades demanades durant la fase d'obres s'han d'incloure en l'informe núm. 2, és a dir, a la finalització de les obres de restitució dels terrenys previ a la revegetació.   
7) Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural  
Es consideren adequades les mesures compensatòries proposades encara que les del grup de millora dels valors naturals serà necessari concretar-les mitjançant un estudi especifique que s'haurà de presentar en el termini màxim d'1 any comptat des de la posada en funcionament de les instal·lacions eòliques.   
Quart  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, estimen pertinents.  
Cinqué   
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució 140/05-AIA  
Expedient: 140/2005-AIA  
Títol: Fabricació de frites i esmalts per a la indústria de paviments i revestiments ceràmics  
Promotor: Ferro Spain, SA  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: Carretera N-340, km 954, al polígon industrial Via Augusta del terme municipal de Nules (Castelló)  
Advertit un error en la declaració d'impacte ambiental corresponent a la Resolució de 31 de gener de 2007 de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient, d'acord amb la documentació existent en l'expedient 140/2005 AIA, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
Primer  
Corregir els següents errors detectats en la Resolució, de 31 de gener de 2007, de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/2005-AIA d'avaluació d'impacte ambiental:  
En el segon paràgraf de l'apartat 2, del capítol dedicat a la descripció del projecte,  
On diu: «La fusió de frites es fa en 10 forns de dos tipus, rotatius i de bacins de colada contínua.»"  
Ha de dir: «La fusió de frites es fa en 12 forns de dos tipus, rotatius i de bací de colada contínua.»  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no poden interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret i interessos.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
València, 21 març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució 142/06-AIA  
Vist l'expedient 142/06-AIA referent al projecte d'explotació d'àrids secció A) anomenada Ampliació Torreblanca als termes municipals de Torreblanca i Benlloch (Castelló), promogut per Áridos Sanz Marín, SL.  
Vist que l'expedient va ser resolt per la secretària autonòmica de la Conselleria de Territori i Habitatge en data 28 de febrer de 2007 mitjançant una declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants.  
Vist que en la declaració d'impacte ambiental s'indica que l'explotació sol·licitada s'ubica A les parcel·les 2, 3 del polígon 7; parcel·les 26, 29, 30 i 31 del polígon 6 del terme municipal de Benlloch (Castelló), i les parcel·les 1, 7 i 8 del polígon 9, i parcel·la 21 del polígon 10 del terme municipal de Torreblanca (Castelló).  
Vist que, en data 20 de juliol de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló va remetre un escrit de l'empresa promotora en què exposava que l'àrea en què pretén emplaçar-se l'activitat afecta, segons el projecte presentat, les parcel·les 1, 2 i 3 del polígon 7; les parcel·les 26, 29, 30 i 31 del polígon 6 del terme municipal de Benlloch, i les parcel·les 1, 7 i 8 del polígon 9, i la parcel·la 21 del polígon 10 del terme municipal de Torreblanca.  
En aquest escrit s'indica que, a causa d'un error material, la parcel·la 1 del polígon 7 del terme municipal de Benlloch no es recull en la declaració d'impacte ambiental i sol·licita que es rectifique l'error incorporant l'esmentada parcel·la a la declaració d'impacte ambiental.  
Atés que, després de revisar la documentació tècnica referent al projecte d'explotació d'àrids secció A), anomenada Ampliació Torreblanca, i considerat l'escrit presentat per l'empresa promotora, s'estima que, a causa d'un error en la redacció de la declaració d'impacte ambiental del projecte de referència, la parcel·la 1 del polígon 7 del terme municipal de Benlloch no es va incloure en l'àmbit d'afecció de l'explotació.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta resolució:  
Primer  
Modificar la declaració d'impacte ambiental emesa per la secretària autonòmica en data 28 de febrer de 2007 referent al projecte d'explotació secció A), anomenada Ampliació Torreblanca, promogut per Áridos Sanz Marín, SL, incorporant la parcel·la 1 del polígon 7 del terme municipal de Benlloch a la resta de parcel·les que seran afectades per l'explotació.   
D'aquesta manera, la superfície ocupada per l'activitat extractiva tramitada es modifica i afecta les parcel·les 1, 2 i 3 del polígon 7; les parcel·les 26, 29, 30 i 31 del polígon 6 del terme municipal de Benlloch, i les parcel·les 1, 7 i 8 del polígon 9, i la parcel·la 21 del polígon 10 del terme municipal de Torreblanca.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no poden interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Resolució complementària 433/06-AIA   
Expedient: 433/06-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina de producció de gorrins  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Parcel·les 40, 47, 48 i 49 del polígon 511 del terme municipal de Sinarcas (València)  
Vist que amb data 6 de febrer de 2007 es va emetre una declaració d'impacte ambiental relativa al Projecte d'ampliació d'explotació porcina de producció de gorrins.  
Vist que en aquesta declaració d'impacte l'Àrea de Qualitat Ambiental ha advertit un error en l'enumeració de les parcel·les, i que aquesta mateixa Àrea ha sol·licitat un informe de validesa de la declaració d'impacte de referència.  
Atés que la declaració d'impacte no establia cap condicionant referent a les parcel·les 59 i 65b del polígon 511, sobre les quals no constava cap edificació ni l'activitat que s'hi havia de realitzar.  
Atés que en la declaració d'impacte de referència no constava la parcel·la 40 del polígon 511, i que la seua inclusió no modifica en cap moment els condicionants de la declaració, resolc:  
Primer  
La declaració d'impacte ambiental referent al projecte de referència s'ha d'entendre referida a les parcel·les 40, 47, 48 i 49 del polígon 511 del terme municipal de Sinarcas (València).  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
Tercer  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució 321/04-AIA  
Vist el Pla general d'ordenació urbana del terme municipal d'Alfara de Algimia (València), promogut pel mateix Ajuntament.  
Vist que en data 14 de març de 2007 la Direcció Territorial va remetre una nova documentació a fi de completar l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana d'Alfara de Algimia, que és la següent:  
- Certificats de residus, de Reciclados Palancia Belcaire i de Técnicas y Tratamientos Medioambientales (TETma, SA).  
- Informe de suficiència de recursos hídrics de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA).  
Vist que en data 16 de març de 2007 va ser formulada la declaració d'impacte ambiental de l'esmentat pla general, expedient núm. 321/2004-AIA, del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, amb caràcter acceptable, supeditat al compliment dels condicionants.  
Vist que en la declaració d'impacte ambiental d'aquest pla general no s'han tingut en compte els informes esmentats, ja que no figuraven en l'expedient en el moment de l'avaluació, i per tant no se'n té coneixement.  
Vist que l'informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), de data 13 de febrer de 2007, després d'informar de la procedència, la concessió actual i l'estimació de cabals segons les dades del pla general, diu:  
«Tenint en compte que en el futur es mantinguen els nivells actuals dels aqüífers i s'augmente la concessió de m³ destinada a l'abastiment de la població d'Alfara de Algimia, o es busque un altre recurs hídric a l'actual, Alfara de Algimia sí que té els cabals necessaris per als habitatges esmentats, sempre que s'adeqüen, si escau, les actuals xarxes de distribució i depòsits amb els augments de capacitat, diàmetres i canalitzacions necessàries per a arribar a la nova zona urbanística.»  
Atés que no consta en l'expedient l'informe preceptiu sobre la disponibilitat i suficiència de recursos hídrics relatiu al PGOU d'Alfara de Algimia, evacuat per l'organisme de conca corresponent.  
Atés que l'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent resolució:  
Primer  
Es modifica el condicionat de la declaració d'impacte ambiental, de data 16 de març de 2007 (expedient 321/2004-AIA), relativa al Pla general d'ordenació urbana del terme municipal d'Alfara de Algimia, de manera que:  
Es modifica el condicionant (III) del punt 2, i s'afegeix un nou apartat, que queda de la manera següent:  
«2. Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents.  
(III) En les fitxes de planejament i gestió, com a mesures obligatòries prèvies per a la programació dels sectors urbanitzables, s'ha d'establir el compliment del següent:  
- La disponibilitat de recursos hídrics, a partir de l'ampliació de les infraestructures necessàries per a l'abastiment a la població, ratificat amb la corresponent concessió de l'organisme de conca.»  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
Tercer  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària 068/06-AIA  
Expedient: 68/06 AIA  
Títol: Pla parcial de millora i homologació del sector industrial Salinetes, al terme municipal de Novelda  
Promotor: Ajuntament de Novelda  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Localització: Terme municipal de Novelda (Alacant); constitueixen els límits de la superfície objecte del projecte els que s'indiquen a continuació:  
- Al nord: infraestructura de comunicació ferroviària  
- Al sud: autovia A-31  
- A l'est: carretera CV-820 i camí públic  
- A l'oest: autovia A-31  
Vist que amb data 14 de març de 2007 es va emetre una declaració d'impacte ambiental amb caràcter favorable supeditat al compliment de diversos condicionants, relativa al projecte Pla parcial de millora i homologació del sector industrial Salinetes.   
Vist que en el tercer condicionant de l'apartat segon d'aquesta mateixa declaració d'impacte s'establia la consideració següent:   
«Cal obtenir un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, respecte als aspectes que s'indiquen a continuació, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents:  
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia.  
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
- Autorització d'abocament d'aigües pluvials.»  
Vist que, en data 3 d'abril de 2007, la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació aportada pel promotor del projecte, constituïda pels documents d'homologació i pla parcial del sector; en el contingut de la qual cal interpretar que s'introdueix una modificació respecte al projecte inicial avaluat, consistent en l'exclusió a l'efecte urbanístic d'aquest sector de la rambla que discorre per la zona objecte d'actuació, la qual passa a pertànyer al sistema d'espais no edificables, amb una classificació urbanística corresponent a sòl no urbanitzable d'especial protecció de llits; com també la no-execució de cap tipus d'actuació sobre aquesta zona; i que el llit es manté expedit i sense executar-hi cap modificació, fins que hi haja un projecte diligenciat per l'organisme de conca competent i s'obtinga l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en què s'accepten les actuacions proposades sobre aquesta rambla, tal com regula el Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, i el Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.   
Atés que, una vegada l'òrgan substantiu, que en aquest cas és la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, ha verificat que queda degudament recollida en la documentació tècnica de l'expedient la modificació descrita anteriorment, la qual, al seu torn, s'ha d'incorporar a les corresponents fitxes de planejament i gestió del projecte, i en cas que la comissió considere acceptable la descripció de les modificacions que conté el projecte, cal interpretar que no resultaria aplicable condicionar, tal com es fa constar en la resolució de la declaració d'impacte ambiental que es va emetre en data 14 de març de 2007, a l'obtenció de l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, atés que, a priori, no es preveu cap actuació directa sobre el domini públic hidràulic del referit llit.   
Atés que, fins i tot tenint en compte el que s'ha exposat més amunt, caldria garantir la correcta delimitació i salvaguarda de les zones de domini públic hidràulic per part de l'organisme competent en la matèria, a fi que el desenvolupament de les actuacions previstes en el sector no produïsquen afeccions a aquell.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent resolució complementària:  
Primer  
En el cas que la Comissió Territorial d'Urbanisme verifique la idoneïtat de la descripció de les modificacions introduïdes en el projecte, i basant-se en aquesta descripció quede garantida la no-afecció al domini públic hidràulic dels llits existents en la zona, es podrà considerar que el condicionant que estableix el punt 3 de l'apartat 2 queda redactat en els termes següents:  
«Cal obtenir, i presentar davant l'òrgan amb competència substantiva, un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament al desenvolupament del sector, relatiu als aspectes que s'indiquen a continuació, i adequar-se al que dicte la Confederació respecte als procediments de concessió i autorització pertinents, a fi de garantir, tal com s'ha indicat anteriorment en l'apartat corresponent, la no-afecció al domini públic hidràulic dels llits existents a la zona:   
- Afecció de l'actuació al domini públic hidràulic o a les zones de servitud i de policia.   
- Incidència de l'actuació en el règim de corrents.  
- Autorització d'abocament d'aigües pluvials.»  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no poden interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta resolució, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Resolució complementària 210/06-AIA  
Expedient: 210/2006-AIA  
Títol: Modernització i consolidació dels regadius al terme municipal de la Font de la Figuera (València)  
Promotor: Comunitat de Regants Abovalar i la Vinya  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Localització: La Font de la Figuera (València)  
Antecedents de fet  
Vist que, amb data 26 de març de 2007, la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient va emetre una declaració d'impacte ambiental positiva amb condicionants, relativa al Projecte de modernització i consolidació de regadius al terme municipal de la Font de la Figuera.  
Vist que, en l'apartat de la declaració d'impacte esmentada, referent a la descripció de les característiques més rellevants del projecte, es descrivia l'elevació del talús principal de la bassa projectada sobre la rasant del terreny de sis metres.  
Vist que el condicionant 7, apartat b), establia que els talussos de la bassa no han de superar en cap cas els sis metres d'altura mesurats en vertical.  
Atés que, una vegada revisada la declaració d'impacte ambiental, es va advertir un error de transcripció de l'altura de la bassa que, segons la documentació tècnica del projecte, és de 15 metres.  
Atés que el punt 7.b) dels condicionants ambientals de la declaració d'impacte ambiental ha de referir-se a l'altura de la bassa que consta en el projecte i que, a més, cal corregir alguns termes d'aquest condicionant a fi d'aclarir-ne el sentit.  
Fonaments de dret   
D'acord amb l'article 105.2 de la Llei 30/1992 de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, resolc:  
Primer  
Corregir els errors següents detectats en la Resolució de 26 de març de 2006, de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 210/06-AIA:   
1. En l'apartat descripció de les característiques més rellevants del projecte, se substitueix la frase: «L'elevació del talús principal de la bassa sobre la rasant del terreny s'estima en sis metres», per «L'elevació del talús principal de la bassa sobre la rasant del terreny s'estima en quinze metres».  
2. En el condicionant ambiental 7.b) de la declaració d'impacte se substitueix: «S'han de reduir els talussos de la bassa a fi de minimitzar al màxim l'impacte paisatgístic. Aquests talussos no ha de superar en cap cas els sis metres d'altura mesurats en vertical», per Els talussos de la bassa no han de superar en cap cas els 15 metres d'altura mesurats en vertical, i en l'execució del projecte s'ha de vetlar per a d'evitar al màxim l'impacte paisatgístic pel respecte de l'altura esmentada.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que estimen pertinents en defensa del seu dret.  
Tercer  
Publicar aquesta resolució en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de maig de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6009, del 08-05-2009 (2009/4937)

RESOLUCIÓN de 30 de marzo de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a la Zona eólica 8 y resoluciones de Nules, Torreblanca, Benlloch, Sinarcas, Alfara de Algimia, Novelda y La Font de la Figuera.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6009

Fecha DOGV
:   08-05-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/4937

CVE


Fecha del documento
:   30-03-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Torreblanca](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Benlloc](javascript:void(0))
    * [Font de la Figuera, la](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 30 de marzo de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a la Zona eólica 8 y resoluciones de Nules, Torreblanca, Benlloch, Sinarcas, Alfara de Algimia, Novelda y La Font de la Figuera. [2009/4937]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 030/02-AIA Zona eólica 8 y resoluciones expedientes 140/05-AIA Nules, 142/06-AIA Torreblanca y Benlloch, 433/06-AIA Sinarcas, 321/04-AIA Alfara de Algimia, 068/06-AIA Novelda y 210/06-AIA La Font de la Figuera.  
Valencia, 30 de marzo de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 30/02-AIA   
Promotor: Renomar   
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía. Conselleria de Infraestructuras y Transportes.  
Objeto del proyecto: Instalaciones Eólicas de la zona 8 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
Localización: Términos municipales de Andilla, Chelva, Higueruelas, Calles, Villar del Arzobispo, Lliria, Bugarra, Gestalgar, Chiva, Casinos, Benaguacil   
Descripción del proyecto  
De acuerdo con la documentación expuesta a información pública las instalaciones proyectadas para la zona 8 tienen las siguientes características:  
Se proyecta la instalación de 3 parques eólicos que producirán una potencia total de 99 Mw: Cerro Nevera, Peñas de Dios I y Peñas de Dios II. La energía producida por todos los parques se evacua en 12 Kv subterráneamente a sola subestación (Peñas de Dios)   
Los 66 aerogeneradores modelo ENRON 1500 Kv a instalar tienen una potencia unitaria de 1,5 Mw con una altura de eje de 61,4 m. y diámetro del rotor de 77 metros y se distribuyen del siguiente modo:   
- Parque eólico Cerro Nevera con 21 aerogeneradores, distribuidos en tres alineaciones :  
- A1, 9 aerogeneradores   
- A2, 6 aerogeneradores   
- A3, 6 aerogeneradores  
- Parque eólico Peñas de Dios con 33 aerogeneradores dispuestos en 4 alineaciones   
- A1, 7 aerogeneradores   
- A2, 8 aerogeneradores   
- A3, 14 aerogeneradores  
- A4,, 4 aerogeneradores  
- Parque eólico Peñas de Dios II con una sola alineación de 12 aerogeneradores  
Las dimensiones de las zapatas serán de 11, 5 x 11,5 metros y de las plataformas para el montaje de los aerogeneradores es de 12x 25 a 14X 29 según los casos   
Se indica que tiene transformador externo prefabricado, característica que ya había sido modificada en las zonas ya tramitadas de la empresa adjudicataria.   
En cuanto a la línea de evacuación tiene una longitud de 44,2 km. Parte de la ST Peñas de Dios, desde donde se dirige hacia Andilla, para girar de nuevo en dirección sur y abandonar la zona de montaña en Bodegas de Pardanchinos. Desde este punto se dirige hacia el sur, siempre por fondos de valle, dejando la localidad de Villar del Arzobispo al oeste. El río Turia se cruza entre las localidades de Gestalgar y Bugarra girando posteriormente al oeste para alcanzar la zona del Campillo (Sierrra de los Bosques) donde conecta con el Ap. B ST Bosques I que a su vez evacuará a la ST de Requena 132/400 Kv.  
Se tiene previsto la construcción de una subestación transformadora 20/132Kv (ST Peñas de Dios) con un ocupación aproximada de 2.800 m². que se sitúa en un área agrícola junto a los Corrales de Tordá. En las proximidades de la Subestación de prevé asimismo una planta de hormigonado y una zona de acopios que ocuparán un superficie de 2.500 m² y 1-1,5 ha respectivamente.   
La subestación está configurada por un sistema de 132 Kv, un transformador de potencia y un sistema de 20 Kv . Se dispondrá de un edificio de una sola planta con dos salas principales.  
Alternativas   
En relación con las alineaciones para la ubicación de los aerogeneradores se presentan 25 emplazamientos, gran parte de ellos no viables de entrada por pertenecer a zonas no aptas (F,G,H y Q), según lo establecido en el Plan eólico de la Comunidad Valenciana o bien por carecer de recurso eólico suficiente.  
En cuanto a las subestaciones se plantearon inicialmente dos subestaciones : una para el Parque Cerro Nevera y otra para los parques Peñas de Dios y Peñas de Dios II, aunque finalmente se optó por construir una sola subestación central a todos los parques de forma que se minimizan impactos, ya que sólo es necesario construir un tendido eléctrico de 132 Kv. Dicha subestación se ubica al sur de los Corrales de Tordá en un valle agrícola interior.   
En cuanto a la línea eléctrica se plantean inicialmente 4 alternativas quedando descartada la alternativa 1 (conjunta con la zona 7 a la ST de Vilamarxant ya que dicha subestación no tenia capacidad para acoger tanta potencia y la estación de evacuación asignada era la de Requena.  
Para la evacuación a Requena se platearon y valoraron 3 nuevas alternativas: alternativas 2, 3 y 4, esta última con tres variantes la 4 A, 4B y 4C. La alternativa 2 se desestimó inicialmente por la dificultad de trazar un pasillo entre los términos de Titaguas y Sinarcas cruzando las estribaciones del Alto Turia, de gran valor natural y Lugar de Interés Comunitario-  
La alternativa 3 que iba a la ST de Requena pasando al sur de la Yesa y próxima a las localidades de Ahillas, Chelva, y Chera, se abandonó al ser desestimada las alineaciones A, B, C,. D y E por falta de recurso eólico.   
Así quedaba como alternativa viable la 4 con tres alternativas de trazado en el primer tramo de la línea.   
La alternativa 4A se diferencia de la 4C en su recorrido desde la ST Peñas de Dios hasta la localidad de Villar del Arzobispo. Desde esta subestación toma dirección suroeste, buscando el Collado de Aguavientos, desde donde se dirige hacia la localidad de Higueruelas y Villar del Arzobispo y conecta con la alternativa 4C.  
La alternativa 4B se diferencia de la 4C en el tramo que va desde la ST Peñas de Dios hasta Bodegas de Pardanchinos. Cruza en su totalidad el Barranco de Andilla, acercándose a esta localidad.   
La alternativa 4C parte de la ST Peñas de Dios, el trazado parte en dirección este, para girar hacia el sur hasta alcanzar La Pobleta, en Andilla. A partir de aquí discurre a media ladera, hasta alcanzar el Collado de Silla, y salir de la Sierra a la altura de Bodegas de Pardanchinos.  
Se descarta la alternativa 4A por su afección a la zona de Peñas de Dios y valle de Higueruelas, la alternativa 4B por su afección al Barranco de Andilla y su cercanía a la Sierra Parda, quedando conformado el sistema de evacuación por la alternativa 4C.   
Documentación complementaria   
La empresa promotora presentó el 26 de mayo de 2006 el estudio de avifauna en situación preoperacional. El periodo de estudio comprende el periodo de enero a diciembre de 2005 (1 año).   
El 30 de junio de 2006 remitió la siguiente documentación:  
- Informes arqueológicos emitidos por la Conselleria de Cultura sobre los parques Cerro Nevera, Peñas de Dios y Peñas de Dios II   
- Solicitud de pequeños productores de residuos peligrosos  
- Información adicional al estudio de impacto ambiental que incluye:  
- El estudio de sombras intermitentes   
- Las modificaciones resultantes de la modificación del modelo de aerogenerador tanto sobre el paisaje como sobre la obra civil (zapatas). Se incrementa el área de zapata hasta unas dimensiones de 14,3 x 14,3 metros. Las dimensiones de las plataformas, caminos y zanjas no sufren variaciones.   
Se cambia el modelo de aerogenerador a Acciona Windpower (AW/1500) que tiene la misma potencia unitaria que el propuesto originalmente pero modifica las dimensiones: 80 metros de altura y rotor de 70 a 77 metros. Dicho aerogenerador no tiene transformador externo.   
El 11 de mayo de 2006 la empresa promotora efectuó consulta a esta Conselleria sobre modificación en la solución de evacuación a la ST de Vilamarxant (Expediente 142/06-CON). Desde el Área de Evaluación Ambiental se informó, el 2 de junio de 2006 favorablemente dicha solución puesto que permitía la evacuación conjunta con la zona 7, una reducción considerable de la longitud de la línea y la afección de terrenos de mucho menor valor ambiental.   
Posteriormente la promotora presentó documentación adicional de desarrollo de dicha alternativa. En primer lugar un análisis ambiental y posteriormente el estudio de impacto ambiental. Dicha documentación ha sido considerada en la valoración de la zona 8.  
El 27 de octubre de 2006 se dió traslado a la empresa promotora de los informe sobre avifauna y prevención de incendios con el fin de que se fuera estudiando las posibles alternativas a aquellos aerogeneradores que dichos informes consideraban que debía ser eliminados, advirtiendo que faltaba la evaluación del resto de aspectos de la obra civil sobre el terreno. El día 7 de noviembre de 2006 se trasmitieron por correo electrónico las nuevas posiciones alternativas teniendo en cuenta las consideraciones efectuadas por el Servicio de Biodiversidad y el de Prevención de incendios   
Las variaciones introducidas respecto de la documentación inicial, así como aquellas alternativas al sistema de evacuación fueron analizadas sobre el terreno comunicando verbalmente, en las reuniones técnicas mantenidas con la empresa, las modificaciones que debían llevarse a cabo en relación con los diseños de los parques, acceso, zanjas, etc.   
Como resultado de este proceso y antes de poder comunicar por escrito y oficialmente todos las modificaciones y consideraciones sobre la zona 8, la empresa promotora presentó oficialmente el 24 de noviembre de 2006 una « ampliación de información de la zona 8 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana» que introduce las siguientes modificaciones :  
- Parque Eólico Peñas de Dios II.   
Se incrementa el número de aerogeneradores hasta 19 por incorporación de la alineación A1 del Parque Peñas de Dios original (7 aerogeneradores) optimizando así los circuitos de evacuación y disminuyendo la longitud de las zanjas.  
Para minimizar afecciones a la vegetación natural se concentran los aerogeneradores reubicando los aerogeneradores 1, 6 y 7 originales a zonas de cortafuegos y se trazan las zanjas paralelas a caminos de acceso o por campos de cultivo.   
La denominación de los aerogeneradores es continua de 1ªl 19 aunque se distinguen dos Alineaciones   
- Parque eólico Peñas de Dios   
Se eliminan los aerogeneradores 1,2 y 3 de la alineación A2 original por afección a la avifauna y se reubican los aerogeneradores 7 y 8 de la Alineación A3 para disminuir la afección al observatorio forestal de Cerro Simón. También se reubica el aerogenerador 32 al pie del mogote sobre el que se asentaba y se reubican el aerogenerador 33 y 34 al área cortafuegos   
Se indica que el aerogenerador 1 de la alineación A3 original (se corresponde con el 32) tendrá restricciones temporales durante la ejecución de obras por afección a la avifauna.  
Se indica que las zanjas se trazarán junto a caminos, sobre áreas cortafuegos o áreas agrícolas y concretamente se introduce una mejora en la zanja de evacuación desde la alineación A1 (según nueva denominación) y se especifica que se tendrá especial cuidado en la realización entre el acceso 24 y 25.  
Se propone una nueva alineación entre la A2 y A3 originales con 6 aerogeneradores   
En función de estas especificaciones número de aerogeneradores de este parque es de 26 distribuidos en 4 alineaciones con las siguientes denominaciones:  
- A1 con 6 aerogeneradores (del 20 al 25)  
- A2 con 6 aerogeneradores (del 26 al 31)  
- A3 con 10 aerogeneradores (del 32 al 41)   
- A4 con 4 aerogeneradores (del 42 al 45)  
- Parque eólico Cerro de la Nevera   
Se elimina la posición 6 de la alineación A2 (según denominación original) por afección a avifauna y se proponen nuevas posiciones de forma que el parque mantiene el número de aerogeneradores pero con una distribución diferente:   
- Alineación A1 (aerogeneradores 1 a 4), con acceso propio proponiendo la evacuación de la línea subterránea junto al camino de acceso hasta el cortafuegos donde enlaza con el aerogenerador 10 de la alineación A2   
- Alineación A2 (aerogeneradores 5 a 10) esta alineación tiene tres nuevas p el aerogenerador nº 5 que se sitúa sobre el área cortafuegos del Alto del Pichón y los aerogeneradores 9 10 que sitúan a sobre el área cortafuegos del Cerro Nevera   
- Alineación A3 (aerogeneradores 11 a 15) de esta alineación se ha eliminado el aerogenerador 6 (de la Alineación A2 según denominación original) por afección a la avifauna   
- Alineación A4 (aerogeneradores 16 a 21). Se elimina el acceso por el norte utilizando el camino existente que discurre por la cara sur de la ladera, manteniendo el mismo trazado para la zanja por la cara norte.  
- Sistema de evacuación   
Se desecha la opción de evacuar a la ST de Requena, pasando a evacuar a la ST de 132 Kv de Vilamarxant, de forma que el trazado desde las proximidades de la ST Peñas de Dios es conjunto con la zona 7 .   
Dado que el trazado propuesto inicialmente afecta en una longitud de 11 km al futuro parque Natural del Turia y que en la normativa del PORN se establece que los tendidos eléctricos deben ir enterrados se proponen alternativas de trazado que permita el mínimo trazado subterráneo y que sea ambiental y técnicamente viable   
Asimismo se modifica el trazado de la L.E conjunta desde su entronque hasta el Collado de Aguavientos de forma que se separe de la alienación norte del parque Peñas de Dios II.  
Analizada dicha documentación se remite, el 29 de noviembre de 2006, informe a la empresa promotora sobre aquellos aspectos que no habían sido recogidos total o parcialmente en la documentación presentada o bien no habían sido correctamente interpretadas, solicitando documentación complementaria con las siguientes modificaciones:  
1) Se han eliminado las posiciones de aerogeneradores consideradas peligrosas para la fauna, aerogeneradores 1, 2, 3 de la alineación A2 del Parque eólico Peñas de Dios y del aerogenerador 6 de la alineación A3 del parque eólico Cerro Nevera según denominación de la documentación remitida el 5 de julio de 2005) de acuerdo con el informe emitido por el Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad de la Conselleria de Territorio y Vivienda - Asimismo las posiciones alternativas que tenían suficiente recurso eólico pero que podían tener los mismos inconvenientes, desde el punto de vista de afección a la avifauna, han sido descartados de la solución final-  
2) Las modificaciones para evitar la disminución de la eficacia de las infraestructuras de prevención de incendios solo se han aplicado parcialmente ya que se han alejado los aerogeneradores más próximos al puesto de vigilancia del Cerro Simón pero es necesario realizar un estudio de visibilidad con el fin de determinar las modificaciones en el puesto de vigilancia, de acuerdo con el informe del Servicio de Prevención de Incendios (elevación del puesto de vigilancia sobre el terreno para contrarrestar la posible pérdida de visibilidad del resto de aerogeneradores de la alineación A3 o de las alineaciones vecinas A2 y A4 del Parque eólico Peñas de Dios).  
No se ha presentado proyecto de medidas correctoras de refuerzo de las instalaciones de prevención de incendios terrestres, (depósitos, y demás aspectos incluidos en el informe del Servicio de Prevención de incendios, aspecto imprescindible ya que, dichas medidas, deben estar ejecutadas dichas medidas en el momento en el que se comience con el montaje de los aerogeneradores.  
3) Se deberán valorar los posibles impactos derivados de la situación en paralelo de varias de las alineaciones proyectadas con líneas preexistentes y proponer las pertinentes medidas correctoras: Concretamente en las siguientes alineaciones:  
- Parque Peñas de Dios II con la línea eléctrica que alimenta el centro de telecomunicaciones (según nueva denominación al menos en el tramo comprendido entre los aerogeneradores 3 a 10)   
- Parque Peñas de Dios : tramo comprendido entre los aerogeneradores 26 a 31 de la alineación A2 y entre los aerogeneradores 33 a 36 de la alineación A3, según nueva denominación   
Si que se han introducido las modificaciones en la línea de evacuación aérea conjunta desde el entronque hasta el Collado de los Vientos que discurría sobre el cortafuegos y paralela a la alienación A1 del Parque peñas de Dios (según denominación original) con el fin de evitar posibles efectos sinérgicos negativos sobre la avifauna.   
4º) Con respecto al resto de observaciones de diseño de los parques y de la obra civil anexa se efectúan las siguientes consideraciones.   
- Parque Peñas de Dios (según nueva denominación es decir de los aerogeneradores 20 a 45 distribuidos en cuatro alineaciones)   
- Se debe detallar como se realizará el acceso y zanja entre el aerogenerador 24 y 25 con el fin de que la afección a la vegetación y la obra civil sea lo menos impactante posible. En este sentido se deberá especificar si es posible acondicionar el camino que rodea el roquedo por el noroeste tal y como se comunicó en la reunión de 15 de noviembre de 2006.   
- Se considera innecesario abrir camino entre el aerogenerador 27 y 28 ya que el acceso desde el aerogenerador 26 no tiene ninguna dificultad y discurre sobre un área cortafuegos y el acceso al aerogenerador 28 se hace desde la pista actual. En cuanto a la zanja se estudiará la posibilidad de ejecutarla según las alternativas que se señalan en la ortofoto adjunta como anejo 1.  
- Se considera adecuada la redistribución realizada en la zona sur de la alineación A3, es decir se elimina la posición sobre el cerro (de 1164 m) y se desplaza el aerogenerador 32 aproximadamente a la posición del 33, reubicándose éste y el 34 en el espacio existente hasta la posición del aerogenerador 35.   
- Respecto de la alineación A4 se ajustarán las zanjas a los caminos de acceso salvo que exista alguna causa debidamente justificada que deberá ser detallada.   
- Las zanjas en el tramo paralelo a la carretera de Andilla-La Pobleta (pista de Tordá) se realizará por los terrenos de cultivo es decir por la margen izquierda de la carretera, tal y como se señala en la ortofoto adjunta como anejo 2.  
- Se deberá detallar en que consisten los rectificados de curvas tanto del acceso principal desde los corrales de Canaleta (que en un primer tramo presenta formaciones de carrascal en los bordes del camino en los que no existen cortafuegos), si es necesario su ampliación, así como el del acceso secundario que se utilizará sólo como vial de bajada en la pista de la Pobleta   
Parque Peñas de Dios II (según nueva denominación es decir 19 aerogeneradores en una sola alineación)  
Se consideran correctas las modificaciones introducidas, consistentes fundamentalmente en la agrupación de los aerogeneradores (de forma que la superficie afectada disminuye respecto al proyecto inicial) y en el máximo aprovechamiento de las infraestructuras existentes (caminos y cortafuegos) para la ejecución de la obra civil del parque.  
En cuanto a la zanja para albergar la línea de evacuación enterrada a la subestación ST Peñas de Dios se efectúan las mismas consideraciones que en el Parque Peñas de Dios I.   
- Parque Cerro Nevera   
Este parque es el más problemático desde el punto de vista de afección a la vegetación y respecto a los impactos residuales que `podrían derivarse de la obra civil tal y como se proyecta inicialmente. En términos generales para la totalidad del Parque el replanteo y ejecución de las obras debe ser extremadamente cuidadosa ya que existen pies aislados y/o bosquetes de sabina albar (Juniperus thurifera) y de carrasca (Quercus rotundifolia)   
La alineación A1 proyectada inicialmente se compone de 7 aerogeneradores y se sitúa sobre una cumbrera que presenta en general un elevado valor ambiental, aunque no toda ella es homogénea   
Los aerogeneradores 1, 2 y 3 se asientan sobre materiales del Kimmeridgiense Superior, constituidos por potentes bancos calcáreos (calizas oolíticas y pisolíticas) que dan resaltes inconfundibles en el terreno. En este caso, da lugar a un resalte que se eleva sobre el terreno circundante buzando hacia el noreste, originando un relieve kárstico (lapiaz) sobre el que se desarrolla un carrascal maduro y denso aunque de porte arbustivo, se supone que por las limitaciones derivadas del espesor del suelo ya que sus características fisicoquímicas son muy favorables al desarrollo vegetal, sobre todo por el elevado contenido en materia orgánica y la elevada estabilidad estructural.  
Aunque hay signos evidentes de que estos terrenos han sufrido un incendio el estado de regeneración natural es excelente. Estos terrenos son inaccesibles y sobre ellos no se han efectuado nunca labores selvícolas de ningún tipo.  
Las instalaciones proyectadas producirían sin duda un impacto crítico sobre la zona, por lo debe ser considerada a todos los efectos como zona no apta para la instalación de infraestructuras eólicas.   
El tramo de la alineación en la que se sitúan los aerogeneradores 4, 5 y 6 existe un marcado cambio de material geológico (alternancia de calizas microcristalinas y calizas margosas microcristalinas) y de la morfología de la zona, así como el uso de la misma. Se trata de un área de cumbrera con pendiente moderada en la que se han llevado a cabo repoblaciones de pinar, aunque son abundantes los pies de carrasca de porte arbustivo y arbóreo. La instalación de aerogeneradores e infraestructuras asociadas en este tramo se considera compatible, siempre que la ejecución de la obra se realice con las precauciones necesarias para que el impacto sea el mínimo posible.   
El tramo situado más al este sobre el que se situaba inicialmente el aerogenerador nº 7 presenta características similares al tramo anterior aunque la pendiente se acusa considerablemente por lo que se estima que el límite para la instalación de aerogeneradores es el punto de inflexión del cambio de pendiente.   
Se adjuntó ortofoto a escala aproximada 1:3.200 delimitando la superficie del lapiaz y ortofoto a escala 1:1.500 en el que se indican los limites de la alineación en este enclave.   
La distribución por tanto de los 4 aerogeneradores que constituyen la alineación A1 del Parque Cero Nevera, según nueva denominación, deberán ajustarse a lo establecido en los párrafos anteriores.  
El acceso y trazado de las zanjas de la alineación A1 propuestos se considera aceptable teniendo en cuenta que discurren por un área de carrascal -sabinar bien conservada por lo que deberán extremarse las precauciones en la ejecución del proyecto.   
En cuanto a la reubicación de uno de los aerogeneradores en el Alto del Pichón formando parte de la alineación A2 y evacuando junto con los aerogeneradores de la misma se considera aceptable.   
Asimismo las posiciones alternativas que en la nueva documentación se numeran como 8, 9 y 10 se consideran aceptables (alineación A2)   
También se considera aceptable la posición nº 11 sobre la que existía la duda de si se encontraba en zona apta o no apta, según el Plan eólico, ya que sobre el terreno se pudo comprobar que el aerogenerador se sitúa sobre un área de pinar de repoblación y para el acceso se aprovecha un área cortafuegos, aunque se deberán aplicar las precauciones indicadas para el resto del parque.   
En relación a la alineación A4 se atiende sólo parcialmente a la sugerencia de acondicionar el camino existente que parte del camino de los Altos por el sur como alternativa a la apertura de un nuevo camino por la ladera norte, manteniendo no obstante el trazado de la zanja por la ladera norte sin que exista ninguna justificación. Se deberá justificar que inconvenientes hay para seguir el mismo criterio que en el resto de los parques.   
Si existiera algún impedimento que justificara un trazado diferente al del camino de acceso, la evacuación por el norte deberá ajustarse al área cortafuegos que existe al es noreste de la elevación (se adjunta ortofoto) siendo especialmente cuidadosa dicha ejecución para no afectar a la vegetación circundante.   
Esta alineación podría afectar (aerogenerador 16) a la vía pecuaria nº 1 del termino de Andilla Cañada Real de Aragón de 75 m de anchura legal, aspecto que no ha concretado ni valorado den el estudio de impacto ambiental correspondiente, aunque se reconoce que dicha vía pecuaria discurre por el extremo occidental del cerro donde se proyecta la alineación .   
- Sistema de evacuación   
En cuanto al sistema de evacuación, la variación más importante se produce porque las empresa promotoras de la zona 7 y 8 han preferido estudiar alternativas de trazado del tramo que discurre por el ámbito del PORN del Turia puesto que supone el enterramiento de 11 km de línea eléctrica de doble circuito.   
Desde el punto de vista de evacuación de impacto ambiental se han efectuado varias observaciones al trazado de la misma:  
1º) El tramo entre la ST de Higueruelas y el encuentro con la línea eléctrica de evacuación de la zona 7 debería ajustarse a caminos y zonas agrícolas existentes en lugar de trazarla por terrenos forestales.   
Dicha modificación ha sido incluida en la documentación presentada el 24 de noviembre de 2006  
2º) El tramo desde el entronque con la línea eléctrica de evacuación de la zona 7 hasta el punto situado entre el Collado de los vientos y el Puntalico de Elorza, trazado por el área cortafuegos, con el fin de evitar impactos a la vegetación, tiene el inconveniente de discurrir paralelo y muy próximo a los la alineación A1 del Parque Peñas de dios (según proyecto original) lo que podría generar efectos sobre la avifuna. Por ello se indicó al promotor que se desplazara el trazado a los antiguos terrenos agrícolas y paralelo a la carretera de forma que discurre a cotas inferiores a la alineación el parque y alejada de ella.   
3º) Se insistió en la consideración preferente de un tramo alternativo entre el punto de cruce con al Rambla de Peñarroya y los paraje denominados Cañadas y Antigón correspondiente más o menos con el denominado pasillo D del Estudio de impacto ambiental presentado el 28 de septiembre de 2006) y que ha sido descartado por la existencia de concesiones mineras. Sin embargo y aún conociendo las reticencias por parte del órgano competente en materia de minas en este tramo en particular existen superficies restauradas en la margen derecha del barranco del Salobrar sobre las que se podrían apoyar la línea eléctrica ya que la actividad minera en estas áreas está concluida. El trazado continuaría paralelo a la Cañada Real de Aragón y el barranco del salobrar hasta las proximidades del corral de Mosen desde donde se retomaría el trazado propuesto en el paraje denominado las Cañadas y el Antigón.   
Este trazado alternativo permitiría acortar considerablemente la longitud de la línea y además que discurriera por terrenos ambientalmente degradados precisamente por las actividades mineras.   
Dicha alternativa tal y como se ha apuntado antes se incluye en el estudio de impacto ambiental de 28 de septiembre de 2006 como pasillo D pero no forma parte de las solución adoptada en la documentación presentada el 24 de noviembre de 2006   
4º) Si la alternativa del punto 3º no fuera posible (se ha preparado una consulta a la Conselleria de Industria) se deberá considerar como solución final la propuesta, aunque alejando lo más posible la línea del núcleo de viviendas denominado Bodegas de Pardanchinos y de los relieves montañosos situados al norte en los que se ha detectado áreas sensibles para la avifauna.   
Dicha modificación ha sido grafiada en los planos presentados el 24 de noviembre de 2006.   
5º) Desde la Peña Roja hasta la subestación de Vilamarchant el trazado se ha proyectado por terrenos mayoritariamente agrícolas quedando condicionado por las numerosas ocupaciones de todo tipo existente en el territorio a partir de este punto:.   
El trazado presentado se considera, sin perjuicio de las variaciones que puedan derivarse de las alegaciones presentadas durante la fase de información pública en principio adecuado aunque hay que advertir que existe un tramo que no ha sido grafiado ya que las hojas 4 y 5 del plano 3 no se superponen.  
Otro aspecto que habrá que tener en cuenta es el mantenimiento de una distancia mínima de la línea eléctrica a suelos residenciales (no se cumple en las proximidades de la Lloma Parda y els Cremats del término de Benaguasil) . Se propone el estudio de una alternativa más al este que pueden tener una menor incidencia sobre las edificaciones de tipo residencial existentes.   
6º) No se ha aportado informe de la Conselleria de Cultura sobre la afección al patrimonio   
La línea eléctrica (como mínimo el pasillo por el que discurrirá el trazado) debe ser sometido al trámite de información pública, ya que es un trámite previo necesario para la formulación de la Declaración de impacto ambiental en la legislación sectorial, debiendo además de tener confirmación por parte del órgano sustantivo (Dirección General de Energía) de la aceptación del cambio del punto de evacuación y por tanto de la evacuación conjunta de las zonas 7 y 8 por un nuevo trazado. El órgano sustantivo deberá indicar si realiza la información pública del nuevo trazado, o si la información pública, de acuerdo con su legislación sectorial requiere un proyecto técnico totalmente definido, en cuyo caso la información pública debería llevarse a cabo desde esta Conselleria a efectos del Estudio de impacto ambiental.   
Caso de que la información pública debería ser llevada a cabo por esta Conselleria se deberán aportar tantos ejemplares y anexos que lo modifican como Ayuntamientos afectados por la línea (por una u otra alternativa: Andilla, Chelva, Calles, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Lliria, Casinos, Benaguasil, Vilamarxant y Pedralba) y dos ejemplares para los Servicios Centrales de esta Conselleria.   
En dicha documentación se contemplará como posible alternativa el trazado apuntado en el punto 3º de los diferentes tramos de la alinea con el fin de que dicha alternativa haya pasado el tramite de información pública en el caso de que las gestiones ante la Conselleria de Industria sean positivas.   
En cuanto al contenido del Estudio del Estudio de impacto ambiental y sin perjuicio de otros aspectos que puedan ser señalados o condicionados en la Declaración de impacto ambiental se apuntan las siguientes deficiencias:  
1) La descripción y valoración de la vegetación de la zona 8 no se considera ajustada a las características de la zona.  
2) El programa de vigilancia ambiental resulta incompleto sobre todo en lo relativo a   
- La inclusión como parte del programa de vigilancia ambiental de la incidencia en la fase de construcción de las obras sobre la avifauna, que deberá iniciarse en el momento del replanteo y se extenderá en el resto de etapas que se describen el apartado del programa de vigilancia ambiental concluyendo en el momento en el que se ponga en marcha el programa de seguimiento en fase post-operacional (de acuerdo con el protocolo elaborado por el Servicio de Biodiversidad de esta Conselleria) Se aportará metodología que permita evaluar la incidencia de obras sobre la avifauna.   
- Propuesta de comunicación al órgano ambiental del desarrollo de las diferentes fases del programa de vigilancia ambiental, Se propondrá el número y frecuencia de los informes que se entregaran al órgano ambiental para el seguimiento del cumplimiento del programa de vigilancia ambiental.   
3) No se han aportado las memorias sobre las prospecciones presentadas ante la Conselleria de Cultura, que completan el estudio de afección al Patrimonio cultural de las instalaciones eólica, incluido el sistema de evacuación.   
Como contestación a dicha solicitud la empresa promotora remitió documentación complementaria el día 1 de diciembre de 2006 con el siguiente contenido:  
1) En relación con las medidas correctoras de puesto de vigilancia del Cerro Simón se indica que se sustituirá el puesto por uno más confortable y elevado sin especificar las características.  
La vigilancia contraincendios será ejercida permanentemente por el personal de guardia de la ST Peñas de Dios y por el personal de control de la avifauna siguiendo el mismo protocolo establecido en las zonas de Castellón   
En relación con las áreas cortafuegos se indica que se realizarán en aquellas alineaciones que determine el Servicio Forestal de la Dirección Territorial una vez replanteados los parques eólicos   
No se concretan las áreas a acondicionar para el uso de brigadas helitransportadas indicando que será el Servicio Forestal el que determinará las áreas idóneas.   
En cuanto al tipo de depósitos se opta por la construcción de depósitos semienterrados de 50 m³ cada kilómetro, aunque no se especifican las características de los mismos ni su ubicación.   
2) En relación con el impacto derivado del paralelismo entre futuras alineaciones de aerogeneradores y líneas de baja tensión existentes se realiza el análisis de acuerdo con los datos del estudio preoperacional de avifauna .  
En el tramo entre los aerogeneradores de 3 a 10 del parque Peñas de Dios II y 26 a 31 de la alineación A2 del parque Peñas de Dios (según nueva denominación) no existen puntos de nidificación de rapaces y la utilización del espacio por rapaces es mínimo por lo que no se prevé un incremento de la afección actual  
En el caso del tramo 33 a 36 de la alineación A3, del parque Peñas de Dios se ubica cerca del área de campeo del Aguilla calzada, aunque el territorio se encuentra más desplazado hacia la Rambla de Peñarroya. En esta zona la línea eléctrica cruza la alineación en sentido perpendicular en un punto en el que el cruce se rapaces es poco notorio por lo que no se prevé un aumento significativo del impacto sobre la avifauna.   
3) En cuanto a las modificaciones en la obra civil del parque se han asumido todas las rectificaciones apuntadas en el informe de 29 de noviembre de 2006, excepto en lo que se refiere a la alineación A1 del Parque eólico Cerro Nevera en el que se eliminan los aerogeneradores 1, 2 y 3 del anteproyecto proponiendo como posiciones definitivas las posiciones 4, 5, 6 y 7 del anteproyecto   
4) En cuanto al informe de la Conselleria de Cultura sobre la línea eléctrica se indica que este se realizará sobre el proyecto ya que es necesario saber donde estarán ubicados los apoyos   
5) Respecto a la descripción y valoración de la vegetación se propone que con carácter previo al inicio de las obras, se localicen y señalicen los pies de Juniperus thurifera y los rodales de Quercus rotundifolia existentes en el entrono de la zona afectada por la obras con el fin de minimizar las afecciones a los mismos.   
6) En cuanto al programa de vigilancia ambiental   
- Para la determinación de la incidencia de la avifauna se asume la realización de un control de la avifauna en la fase de obras. Se iniciará en el momento del replanteo y se extenderá al resto de las etapas de la obra civil y continuará sin interrupción temporal durante el funcionamiento de los parques. La metodología utilizada para la fase de obras será la misma que para el estudio preoperacional en la que se realiza vistitas con frecuencia semanal apuntando que se contemplara de forma específica la afección a zonas de paralelismo de infraestructuras antes mencionadas .(se adjunta anexo con la descripción de la metodología para la fase de obras)   
En la fase de funcionamiento se seguirá la metodología se ajustara al protocolo elaborado por el Servicio de Biodiversidad de la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
- En relación con el número y frecuencia de informes de control y seguimiento ambiental se propone:  
- Informe 1 a la finalización del replanteo de las obras  
- Informe 2 a la finalización de las obras de restitución de los terrenos, previo a la revegetación.  
- Informe 3 a la finalización de la revegetación.  
7) Se aportan las memorias arqueológicas  
Tramitación administrativa  
El expediente fue incoado el 24 de enero de 2002, con la remisión desde la Dirección General de Industria y energía el estudio de impacto ambiental presentado por la empresa preadjudicataria, sobre el que se emitieron sendos informes de subsanación de deficiencias los días 14 de junio y 11 de julio de 2002. El 11 de noviembre de 2002 se remite nueva documentación indicando que la misma contenía cambios en los parques y zona así como la subsanación y mejoras solicitadas, aunque el diseño es coincidente con el presentado en enero de 2002.   
El 15 de diciembre de 2004 la Unidad Territorial de Energía remite certificado del resultado de información pública de la LE a la ST de Requena y su correspondiente estudio de impacto ambiental y copia de las alegaciones presentadas en el periodo establecido.  
El 11 de julio de 2005, se recibe de la Unidad Territorial de Energía los anteproyectos y estudios de impacto ambiental de los parques eólicos de la zona 8.   
El 12 de agosto de 2005 la Unidad Territorial de Energía de Valencia remite la misma documentación que el 15 de diciembre de 2004.   
El 7 de septiembre de 2005 se recibe, de la Dirección General de Energía, la resolución del conseller de Infraestructuras y Transportes, de 1 de septiembre de 2005, sobre aprobación provisional del Plan Especial de la zona eólica 8, acompañando informe sobre alegaciones y rectificaciones introducidas en el Plan Especial de la Zona 8 por la Dirección General de Energía.  
El 29 de septiembre de 2005 la Dirección General de Energía remite proyecto de ejecución de la Línea 132 Kv ST Peñas de Dios sup-13 ST Bosques- ST Requena   
El 27 de enero de 2006 se remitió a la Dirección General de Energía la metodología para presentar los estudios de avifauna preoperacionales en futuros parques eólicos.   
El 23 de marzo de 2006 se da traslado desde el Gabinete del conseller del escrito remitido por la SEO /Bridlife sobre evaluación sectorial del Plan eólico e la Comunidad Valenciana y en el que se hace mención expresa a las zonas 8 a 15 en las que existen por parte de esta organización de una serie de Areas delimitadas como IBA (Áreas Importantes para las Aves).  
El 26 de mayo de 2005 la empresa promotora de la zona 8 presentó Estudio de Avifauna en situación preoperacional de los parques eólicos y líneas eléctricas de de la zona 8 del Plan Eólico Valenciano.   
El 14 de junio de 2006 se solicitó informe sobre el estudio de avifauna presentado al Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad   
El 21 de junio de 2006 se recibió escrito de alegaciones de la asociación de vecinos de la Aldea de Alcotas.   
El 30 de junio de 2006 la empresa promotora remitió documentación complementaria del estudio de impacto ambiental   
El 24 de julio de 2006 se solicita la información del estudio de avifauna en formato digital, tal y como se ha establecido en la metodología elaborada por esta Consellerïa cumplimentándose dicho requerimiento el 11 de agosto de 2006.   
El día 25 de octubre se recibe informe del Servicio de Prevención de Incendios del Área de recursos Forestales que recoge los criterios generales sobre medidas protectoras y/o correctoras de prevención de incendios.   
A lo largo del mes de octubre y noviembre se mantienen diversas reuniones con la consultora ambiental de la empresa promotora indicando todos aquellos aspectos que deberían ser revisados y/o modificados de las instalaciones de la zona 8, presentando la empresa promotora, el 24 de noviembre de 2006, informe sobre ampliación de la zona 8 . El 29 de noviembre de 2006 se remite solicitud de ampliación, recibiéndose la contestación el 1 de diciembre de 2006  
El 17 de enero de 2007 la Dirección General de Energía remite escrito, indicando que han sido consultadas las empresas y organismos responsables de la gestión y operación de la Red Eléctrica, concretamente la empresa Iberdrola y Red Eléctrica de España, verificando la posibilidad e evacuar la potencia prevista por los parques eólicos de la zona 8 hasta la ST de Villamarchante.   
El 6 de febrero de 2007 se recibe el proyecto de línea aérea 132 kv de doble circuito de la zona 7 y 8, indicando que en breve se iniciará el trámite de información pública.   
El 14 de febrero de 2007 se solicita a la Dirección General de Energía el documento correspondiente al Plan Especial y copia completa de las alegaciones del mismo. El día 23 de febrero de 2007 se entrega en mano un ejemplar del Plan Especial   
Información pública   
- Según certificados del jefe de la Unidad Territorial de Energía de Valencia remitidos los días 15 de diciembre de 2004 y 17 de agosto de 2005 la información pública de la Línea eléctrica a 132 Kv, ST Peñas de Dios-AP. 13 ST Bosques- ST Requena con el número de expediente ATELINE 2003/352/46, se realizó mediante anuncio publicado en el Boletín oficial de la Provincia de Valencia nº 183 de 3 de agosto de 2004 presentándose en el periodo establecido 93 alegaciones de Ayuntamientos, y particulares que se pueden agrupar en tres grandes grupos:  
- Una gran mayoría que alega no estar de acuerdo con el trazado y solicita que se modifique, añadiendo en algunos casos l el posible efecto negativo de los campos electromagnéticos que se generarán.  
- Un segundo grupo de 31 alegaciones idénticas que hacen referencia especialmente a la insuficiencia del análisis paisajístico y al condicionamiento que la aprobación de dicha línea supondrá sobre el análisis de alternativas de la zona 9   
- Un tercer grupo de 4 alegaciones, también de idéntico contenido, que realizan un análisis profundo tanto del diseño de la evacuación de las zonas 7 y 8 (considerando como punto de destino más idóneo la ST de Vilamarxant) como de los valores ambientales, tanto de vegetación, de fauna, valores paisajísticos, deficiencias metodológicas del estudio de impacto ambiental, etc.   
- Según Resolución, de 1 de septiembre de 2005, del conseller de Infraestructuras y Transportes sobre aprobación provisional del Plan especial de la zona 8, la información pública se llevó a cabo por publicación de la Resolución de 30 de julio de 2004 de la Unidad Territorial de energía, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4826 de 24 de agosto, en el Boletín Oficial de la provincia de Valencia nº 197 de 19 de agosto de 2004 y en el diario El Mundo del día 12 de agosto de 2004. La documentación sometida a información pública comprende el plan especial, los anteproyectos de parques eólicos y el estudio de impacto ambiental de la zona 8 se presentaron 17 alegaciones de particulares, Organismos y empresa de servicio público o de Interés General así como dictámenes de Ayuntamiento.  
Se adjuntan las modificaciones introducidas en el Plan Especial por parte de la Dirección General de Energía respecto del artículo 25 de la normativa del Plan Eólico lo que conlleva la modificación de los artículos 3, 4, 5, 13 y 15 del Plan Especial.  
De las mismas se destaca la de la Dirección General de patrimonio Cultural y la de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y vivienda,  
La dirección General de Patrimonio Cultural señala la necesidad de completar el estudio de impacto ambiental para determinar con precisión la afección del proyecto sobre los elementos, arqueológicos, paleontológico, arquitectónico, etnológico, etc.  
La Dirección Territorial de Valenciana de la Conselleria de Territorio y Vivienda indica que el Parque Cerro Nevera afecta a varios montes incluidos en el Catalogo de Montes de Utilidad Pública de Valencia siendo necesaria la previa autorización de ocupación. Se apunta la necesidad de precisar con planos de mayor detalle la posible afección a zonas no aptas de Chelva y La Yesa, así como validar las tradicionales estructuras de prevención de incendios tales como puntos de vigilancia, áreas cortafuegos, caminos, etc. cuya finalidad quedará seriamente alterada con la implantación de los parques eólicos .   
Informes sectoriales  
Servicio de Conservación de la Biodiversidad   
Este informe se refiere únicamente a los parques eólicos proyectados en la zona 8, dado que la línea eléctrica de evacuación prevista inicialmente va a ser modificada en gran parte par entroncar con la de la zona 7  
En lo que se refiere al estudio de los parques, cabe diferenciar la afección sobre especies residentes y sobre migratorias, en lo concerniente a las nidificantes, el estudio parece no haber identificado ejemplares nidificantes en la provincia de Teruel. Quizás por haberse realizado en esta zona con menor intensidad, dado que el número de cruces - por ejemplo del águila culebrera - es similar en los parques de Cerro Nevera, más próximos a Teruel, que en los de Peñas de Dios. Deberá intensificarse este estudio durante la próxima temporada de cría- coincida o no con las obras de instalación de los parques- con el fin de conocer el impacto global de las instalaciones de los parques sobre la avifauna residente (abandono, reubicaciones, etc.) el estudio considera que no se producirá ninguna afección sobre especies protegidas, si bien algunos aerogeneradores se instalarán en territorios de un águila culebrera y de una calzada. Deberá realizarse la vigilancia oportuna durante la fase de obras para no afectar el proceso de cría de estas parejas y vigilar su posible futura reubicación.  
En lo concerniente a migradoras, del análisis efectuado por el IMEDEA, por encargo de esta Servicio, se desprende la existencia de un considerable paso migratorio por la zona de ubicación de los parques, particularmente de apodiformes pero también de halcón abejero. Este paso es particularmente abundante durante el periodo postnupcial, es decir de agosto a octubre. Los índices de riesgo de colisión obtenidos para esta última especie son muy altos y localizados. En concreto, se obtiene un riesgo de colisión muy elevado para los aerogeneradores PD 2.1, PD 2.3 y C.N 2.6. Dado, que de acuerdo con la mayoría de estudios realizados, se desprende que el patrón vertical del uso del espacio en migración para la mayoría de las aves, se determina por la topografía y condiciones climáticas fácilmente repetitivas, parece probable que este riesgo se mantenga a lo largo del tiempo. Por ello, debe considerarse la reubicación de estas máquinas en zonas de menor riesgo. El aerogenerador del Cerro Nevera parece un caso aislado que se sitúa fuera de la alienación, por lo que su supresión no reviste problemas. En cuanto a los de Peñas de Dios, será necesario eliminar los tres primeros aerogeneradores, ya que se sitúan en la misma altitud y orientación. Además con esta acción, se evitará la afección a la zona de nidificación de una pareja de águila culebrera. En caso de que esta reubicación no fuese posible, la promotora deberá demostrar la ausencia de riesgo con estudios más detallados y prolongados en el tiempo.   
Dado que, incluso con estas supresiones, se mantiene un alto riesgo, derivado de las situación de estas alineaciones en ruta migratorias, y que este riesgo está muy localizado temporalmente, la declaración de impacto debe prever la posibilidad de establecer paradas temporales de aerogeneradores durante unos dos meses en periodo de paso postnupcial y en el mes de mayo en prenupcial en el que caso de los estudios postoperacionales confirmasen el riesgo previsto.   
Servicio de Prevención de Incendios Forestales   
Este servicio ha elaborado un informe que establece las actuaciones que deben llevarse a cabo en materia de prevención y extinción de incendios en las áreas afectadas por los planes especiales de desarrollo de las zonas eólicas y sus sistema de evacuación en relación con los incendios forestales, en los siguientes términos:  
Análisis de impactos negativos y propuesta de requerimientos medidas correctoras  
Posibles impactos negativos   
Lo posibles impactos negativos derivados de los planes especiales de desarrollo de las zonas eólicas se pueden agrupar en:  
- Impactos en la fase de ejecución  
- Impactos en la fase de explotación, propios de la instalación   
Los posibles impactos, propios de a fase de ejecución, podrían concretarse en la producción de incendios forestales como consecuencia de la utilización de maquinaria y equipos sin tomar las adecuadas medidas de prevención, así como en el entorpecimiento de las operaciones de extinción como consecuencia de cortes en caminos y pistas forestales.  
Los impactos en la fase de explotación, propios de la instalación, son consecuencia directa de la elección de emplazamiento de los aerogeneradores. La instalación de agrupaciones lineales de aerogernadores en las cumbreras de las cuerdas montañosas ocasiona impactos negativos, tanto en las labores de prevención de incendios forestales como en las de extinción.  
Con carácter general estos impactos podrían concretarse en:   
- Se reduce el campo visual de los observatorios forestales de prevención de incendios.  
- Se limita la utilización de medios aéreos en labores de extinción en los parques eólicos y en su entorno inmediato. Esta limitación se pude concretar en la disminución de la utilidad de los depósitos de agua para toma de helicópteros situados en las inmediaciones de los parques, así como en la drástica disminución de la operatividad de los medios aéreos de extinción en las inmediaciones e los aerogeneradores.  
Respecto al segundo punto, es necesario resaltar que en la Comunidad Valenciana la extinción de incendios forestales se fundamenta en gran medida en los medios aéreos, por lo que, en aquellos lugares con limitaciones de uso, se hace necesario reforzar las infraestructuras de apoyo a los medios terrestres.  
Propuesta de medidas correctoras  
En la fase de ejecución:  
- En todas las actuaciones que se realicen en terreno forestal o en un franja de seguridad 500 metros alrededor del mismo, se estará a lo establecido en el «manual de normas de seguridad en prevención de incendios forestales en ejecución de obras y trabajos realizados b en terrenos forestales o en sus inmediaciones» aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat Valenciana. Para un adecuado cumplimiento del citado manual la formación y concienciación de los operarios que van a trabajar en la ejecución de los trabajo se considera pieza clave.  
- Para un adecuado cumplimiento de las medidas de seguridad, en las diferentes zonas de trabajo, y en lugar visible, se colocarán carteles informativos de los niveles de riesgo de incendio diarios establecidos por la Dirección General de Interior en cumplimiento del Plan Especial Frente al riesgo de Incendios Forestales de la comunidad Valenciana.  
- En todo momento se mantendrán en buen estado de conservación y libres de obstáculos los caminos y pistas forestales afectadas por los trabajos, de tal manera que no se interrumpa el normal funcionamiento de los medios de prevención y extinción de incendios forestales.  
En la fase de explotación:  
Como se ha indicado en el apartado anterior, la instalación de aerogeneradores en terrenos forestales genera una disminución en la eficacia de los medios de prevención aéreos de extinción en el entorno de los mismos, al tratarse de obstáculos de gran envergadura que, en caso de incendio, pueden estar ocultos por el humo. Por lo que las medidas correctoras han de ir dirigidas fundamentalmente a refuerzo de estos medios terrestres, de tal manera que se compense esa disminución de efectividad, Así en los parques:  
- Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de observatorios forestales que puedan entorpecer el campo visual de los mismos.  
- Se reforzará la vigilancia en la zona de influencia, bien mediante sistemas automáticos de detección de incendios forestales o mediante patrullas de vigilancia Se evitará la instalación de aerogeneradores en el entorno de depósitos de agua con posibilidad de carga de helicópteros,  
- Se primará la concentración de aerogeneradores, evitando dispersiones que dificulten aún más las labores de los medios de extinción.  
- Se dispondrá de un sistema de vigilancia y alerta de incendios integrado en un sistema que permita, en caso de incendio, la parada de los aerogeneradores y su orientación más adecuada en función de las características y localización del incendio,. Asimismo, los aerogeneradores dispondrán de señales y balizamientos que faciliten su detección por los medios aéreos.  
- Los viales que comunican las diferentes torres de cada agrupación de aerogeneradores dispondrán, en el caso de no estar ejecutadas, de áreas contrafuegos de apoyo para los medios de extinción terrestres. Las áreas cortafuegos de apoyo tendrán con carácter general una anchura igual a 10 veces la altura media de la vegetación circundante. En cualquier caso, su anchura no podrá sobrepasar los 60 metros. Dicha anchura se dividirá en 5 bandas: una central decapada coincidente con el vial, dos bandas laterales a la anterior en que se practicará un desbroce total y en su caso la eliminación del arbolado, y por último dos bandas exteriores a las anteriores en las que se practicará un desbroce parcial y en su caso el adehesamiento y poda del arbolado. En vaguadas y cruces de caminos se incrementarán las anchuras establecidas en un 25%. En las bandas exteriores o de desbroce parcial, el adehesamiento del arbolado y el desbroce del matorral se realizará con una intensidad tal que resulte una superficie total cubierta del orden del 20%. Estas áreas cortafuegos habrán de mantenerse periódicamente para que conserven su efectividad   
- En cada uno de los parques de aerogeneradores a razón de una cada kilómetro se habilitarán zonas desbrozadas carentes de arbolado, fuera de la zona de influencia de los aerogeneradores, para el embarque y desembarque de brigadas helitransportadas.  
- Tanto los accesos a los parques como los viales de comunicación entre los aerogeneradores se mantendrían en buen estado de conservación, permitiendo la circulación de los vehículos de prevención y extinción de incendios forestales, y sus cunetas se mantendrán limpias de vegetación.  
- En las alineaciones de aerogeneradores y como apoyo a las áreas cortafuegos se instalarán un sistema de abastecimiento de agua e hidrantes, de forma que los hidrantes estén ubicados a una distancia no superior a 200 metros entre ellos y que el sistema de abastecimiento de agua garantice el funcionamiento de dos hidrantes consecutivos a la vez con un caudal de 500 l/min durante una hora con una presión mínima de 3Kg/ cm² para cada kilómetro (mínimo 5 hidrantes) de instalación. Lo anterior implica una reserva de agua de al menos 60 m³· cada kilómetro. Este sistema de hidrantes de efectuará bajo los criterios constructivos habituales de instalaciones contra incendios, con sistemas redundantes de bombeo, disposición de anillo, etc. que garantice al máximo su funcionamiento. Asimismo en la fase de explotación se deberá efectuar el mantenimiento adecuado de las instalaciones y vigilar el nivel de llenado de las reservas de agua, manteniéndolas con los mínimos exigidos. Dado que no es descarte las heladas en zonas de montañas, los hidrantes será del tipo columna seca.  
- Una alternativa a los hidrantes referidos en el punto anterior podrá ser una red de depósitos enterrados o semienterrados, de 20.000 a 30.000 litros de capacidad, situados a lo largo de los caminos que enlazan las diferentes torres, dotados de sistema de carga rápida de autobombas. Y con una capacidad total equivalente del conjunto de los depósitos de 60 m³ por kilómetro de camino. Los depósitos se repartirán con cierta homogeneidad a lo largo de los caminos a una distancia entre ellos comprendida entre los 300 y 500 metros- Asimismo en la fase de explotación se deberá efectuar un mantenimiento adecuado de las instalaciones y vigilar el nivel de llenado de las reservas de agua manteniéndolas con los mínimos exigidos.  
- Aunque no resulta imprescindible se pude mejorar la instalación anterior disponiendo cada kilómetro de al menos un armario equipado con mangueras y lanzas así como una reserva de retardante del tipo espumógeno.  
- Todas las medidas preventivas referidas, habrán de estar ejecutadas previamente a la instalación de las torres de los aerogeneradores.  
Sistema de evacuación  
Con respecto al sistema de evacuación y en los que se refiere a su trazado, éste se deberá realizar preferiblemente en zona agrícolas o en líneas paralelas a trazados de carreteras y caminos para de esta forma evitar en lo posible la eliminación innecesaria de la vegetación, tal y como se indica en el reglamento de líneas eléctricas.  
En caso de que por motivo justificado de construcción, el trazado de las líneas eléctricas de evacuación deban `pasar por terrenos forestales se deberá cumplir tanto el reglamento de líneas eléctricas en lo referente a la anchura de limpieza de las calles en la proyección del tendido, así como en el momento de la realización de las obras de instalación de las torres, el Decreto 7/2004 de 23 de enero sobre normas de seguridad en prevención de incendios forestales en la ejecución de obras y trabajos realizados en terrenos forestales o inmediaciones. Asimismo deberán cumplir lo estipulado en el artículo 153 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo del Gobierno Valenciano, pro el que se prueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la comunidad Valenciana, en el que se indica lo siguiente:  
«Los titulares de línea aéreas de conducción eléctrica habrán de mantener limpias de vegetación las zonas de proyección de los conductores, de acuerdo con lo que establece la normativa vigente sobre esta materia. En caso de tendidos eléctricos de probada seguridad la Conselleria podrá establecer otra medias preventivas alternativas»  
A tal efecto se pueden definir como líneas de probadas seguridad aquellas líneas que cumplen los siguientes requisitos:  
a) Garantizar la detección de rotura de conductor y falta de alta impedancia.  
b) Asegurar la localización de la falta de un rango de 500 metros con un tiempo máximo de 5 minutos desde el instante de detección de la falta.  
c) Disponer de un sistema que permita comunicar con del 112 (teléfono de emergencia) en un tiempo inferior a 5 minutos es de le instante de la localización de la falta para su posterior gestión.  
d) No se permitirán reenganches automáticos cuando la línea ha sido desconectada por una falta posiblemente peligrosa para el medio forestal.   
e) El cumplimiento de estas características que aseguran una protección especialmente segura estará garantizado por un proyecto técnico aprobado por la Conselleria competente en materia de energía que garantice que el sistema de protección cumple las características expuestas.  
El empleo de protecciones especiales que confieran a la línea de características de probadas seguridad, tal y como se recogen en el párrafo anterior, permitirá que éstas queden exentas de la actuación preventiva sobre matorrales y arbustos con el fin de mantener limpio el ancho de las calle, así como acotar la inflamabilidad y combustibilidad de las mismas. Sí serán necesarias aquellas tareas correctoras que sean oportunas si se observa que se incumplen las distancias de seguridad durante alguna revisión o mantenimiento.   
Informes de la dirección general de Patrimonio  
Se remiten 3 informes evacuados sobre las prospecciones arqueológicas y etnológicas con el siguiente contenido (febrero de 2006)   
- Parque de eólico Cerro Nevera   
Realizada la prospección arqueológica relacionada con la actividad arriba referenciada, y aportada la correspondiente documentación relativa a sus resultados, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que se han localizado tres nuevos lugares donde no se conocía la existencia de materiales arqueológicos y se recogen, además, las afecciones a los dos yacimientos inventariados presentes en la zona de estudio.  
De los tres lugares donde se detecta material arqueológico en superficie destaca el denominado CN-75 Los Altos que corresponde a una concentración de sílex tallado en superficie indicando la probable presencia de un asentamiento prehistórico destinado a la elaboración de material lítico sobre sílex y caliza. La cronología aproximada lo sitúa en el Paleolítico medio y parece corresponder a industria musteriense relacionada con grupo Neandertales.  
Respecto a los yacimientos ya inventariados se ha detectado que dentro del área de prospección se localizan los yacimientos de Tordá I y Tordá II. En el informe aportado se hacen referencia a que estos yacimientos se verán afectados directamente aunque no queda suficientemente definido su grado de afección ni si incide de manera directa sobre el núcleo del los yacimientos o su área de influencia. Si que se proponen medidas preventivas y correctoras respecto del patrimonio arqueológico que aunque son adecuadas se consideran insuficientes por nuestros servicios técnicos en tanto en cuento la mejor opción será la de no afectar al patrimonio arqueológico modificándose el proyecto de obras en este sentido. En la medida en que se planteen esta opción deberá efectuarse las actuaciones que a continuación se expresan y que son las oportunas de conformidad con el informe técnico emitido:  
- Realización de un estudio de detalle de cada uno de los yacimientos detectados para valorar de manera clara su afección.   
- Realización de sondeos arqueológicos previos, con un margen de tres meses antes del inicio de las obras en las zonas afectadas. Estos sondeos se ejecutarán con medios mecánicos para la retirada de los niveles superficiales del terreno completándose con el perfilado, limpieza y excavación manual.  
- La excavación en extensión. Esta medida se aplicará en caso de detectarse restos arqueológicos durante la realización de los sondeos.  
- La valoración arqueológica de aquellos yacimientos no detectados pero que puedan verse afectados por la obras de construcción.  
Estas actuaciones deberán completarse en el Estudio de impacto ambiental como medidas correctoras debiéndose tener en cuenta el régimen de autorizaciones estableciendo en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Desde el punto de vista de patrimonio paleontológico deberá efectuarse la pertinente consulta a nuestros servicios técnicos para constatar las posibles incidencias sobre le patrimonio de esta naturaleza.  
Sin perjuicio de lo anterior, en el Estudio de impacto ambiental debe preverse que la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta Conselleria al efecto de que se determinen las actuaciones oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consultado el Inventario de Patrimonio Arquitectónico de Interés Histórico Artístico de la provincia de Valencia en lo referente a los municipios afectados no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
Por último, desde el punto de vista de patrimonio etnológico por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que en los resultados de los trabajos de prospección se hace referencia a la existencia de elementos etnológicos, concretamente:  
- CN-45 corrales de Tordá. Andillla  
- CN-66 Balsa corrales de Tordá. Andilla,  
- CN-83 Corral de piedra en seco. Andilla   
- CN-88 Abrigo de piedra en seco. Andilla   
En el documento aportado se señala que salvo el identificado como CN-66 el resto se pueden ver afectados por el parque eólico y sus instalaciones, por lo que deberían plantease en el Estudio de impacto ambiental las oportunas medidas correctoras al respecto  
Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el Estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia ambiental y/o medidas correctoras en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente.   
Parque Eólico Peñas de Dios I   
Realizada la prospección arqueológica relacionada con la actividad arriba referenciada, y aportada la correspondiente documentación relativa a sus resultados, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que se han detectado tres puntos con materiales arqueológicos y se ha recogido la afección a tres yacimientos inventariados.  
De los tres lugares donde se detecta material destaca el denominado Hoya Redonda que corresponde a una concentración de sílex tallado en superficie indicando la posible presencia de un asentamiento prehistórico. Respecto a los yacimientos ya inventariados se ha detectado que dentro del área de prospección se localizan los yacimientos de Tordá i y II, Clerios I, Clerios II y Corrales de la Canaleta.  
En el informe aportado se hacen referencia a que estos yacimientos se verán afectados directamente aunque no queda suficientemente definido su grado de afección ni si incide de manera directa sobre el núcleo del los yacimientos o su área de influencia. Si que se proponen medidas preventivas y correctoras respecto del patrimonio arqueológico que aunque son adecuadas se consideran insuficientes por nuestros servicios técnicos en tanto en cuento la mejor opción será la de no afectar al patrimonio arqueológico modificándose el proyecto de obras en este sentido. En la medida en que se planteen esta opción deberá efectuarse las actuaciones que a continuación se expresan y que son las oportunas de conformidad con el informe técnico emitido:  
- Realización de un estudio de detalle de cada uno de los yacimientos detectados para valorar de manera clara su afección   
- Realización de sondeos arqueológicos previos, con un margen de tres meses antes del inicio de las obras en las zonas afectadas. Estos sondeos se ejecutarán con medios mecánicos para la retirada de los niveles superficiales del terreno completándose con el perfilado, limpieza y excavación manual.  
- La excavación en extensión. Esta medida se aplicará en caso de detectarse restos arqueológicos durante la realización de los sondeos.  
Estas actuaciones deberán completarse en el Estudio de impacto ambiental como medidas correctoras debiéndose tener en cuenta el régimen de autorizaciones estableciendo en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Desde el punto de vista de patrimonio paleontológico deberá efectuarse la pertinente consulta a nuestros servicios técnicos para constatar las posibles incidencias sobre le patrimonio de esta naturaleza.  
Sin perjuicio de lo anterior, en el Estudio de impacto ambiental debe preverse que la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta Conselleria al efecto de que se determinen las actuaciones oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consultado el Inventario de Patrimonio Arquitectónico de Interés Histórico Artístico de la provincia de Valencia en lo referente a los municipios afectados no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
Por último, desde el punto de vista del patrimonio etnológico por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que en los resultados de los trabajos de prospección de hace referencia a la existencia de elementos etnológicos que pueden verse afectados por las obras, concretamente una masía de corral de piedra en seco, corral al aire libre en uso y un corral en piedra en seco.  
Se considera oportuno que respecto a estos elementos se complete su documentación, conforme al modelo de ficha aprobado por esta dirección general y se planteen las medidas correctoras oportunas.  
Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el Estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia ambiental y/o medidas correctoras en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en ele correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente.   
- Parque Eólico Peñas de Dios II   
Realizada la prospección arqueológica relacionada con la actividad arriba referenciada, y aportada la correspondiente documentación relativa a sus resultados, por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que no se han localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en superficie dentro del área prospectada. Sin embargo, se propone la realización de un seguimiento arqueológico en superficie dentro del área prospectada con el objeto de garantizar la correcta salvaguarda del patrimonio arqueológico, seguimiento que deberá llevarse a cabo en relación con todas las obras que supongan afección al subsuelo y que deberá contar con la oportuna autorización de esta Dirección General. Esta Actuación deberá contemplarse en el correspondiente estudio de impacto ambiental como medida correctora del proyecto.   
Desde el punto de vista de patrimonio paleontológico deberá efectuarse la pertinente consulta a nuestros servicios técnicos para constatar las posibles incidencias sobre le patrimonio de esta naturaleza.  
Sin perjuicio de lo anterior, en el Estudio de impacto ambiental debe preverse que la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a esta Conselleria al efecto de que se determinen las actuaciones oportunas, de conformidad con lo previsto en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consultado el Inventario de Patrimonio Arquitectónico de Interés Histórico Artístico de la provincia de Valencia en lo referente a los municipios afectados no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
Por último, desde el punto de vista del patrimonio etnológico por nuestros servicios técnicos se ha puesto de manifiesto que en los resultados de los trabajos de prospección de hace referencia a la existencia de elementos etnológicos que pueden verse afectados por las obras, concretamente una masía de corral de piedra en seco, corral al aire libre en uso y un corral en piedra en seco.  
Se considera oportuno que respecto a estos elementos se complete su documentación, conforme al modelo de ficha aprobado por esta dirección general y se planteen las medidas correctoras oportunas.  
Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el Estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia ambiental y/o medidas correctoras en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en ele correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente.   
Informes sectoriales contenidos en la consulta anexa a este expediente (expte 142/06-CON)  
Contestación a la consulta por parte del área de evaluación ambiental   
Vista la documentación remitida por la empresa adjudicataria de la zona 8 sobre la propuesta de nuevo trazado del sistema de evacuación de la zona 8 se efectúan las siguientes consideraciones:  
El Plan eólico Valenciano no valoró los impactos, directos ni indirectos, derivados de la evacuación de la energía generada por el desarrollo de las diferentes zonas en las que se dividieron las áreas delimitadas con recurso potencial.  
Con posterioridad a la aprobación del Plan eólico (julio de 2001) la Conselleria de Innovación y competitividad y los operadores eléctricos (REE e Iberdrola) decidieron los puntos de evacuación de cada una de las zonas eólicas. No se incorporó a dicha decisión ninguna consideración de carácter ambiental, dando traslado del resultado de los acuerdos adoptados a esta Dirección General en agosto de 2002.  
Hay que apuntar además que en determinadas zonas el punto de evacuación se ha variado a lo largo del tiempo.   
En varias ocasiones, desde este área se ha indicado a la Dirección General de energía (integrada actualmente en la Conselleria de Infraestructuras y Transportes) la necesidad de replantear, desde el punto de vista ambiental, la evacuación de las zonas 7 y 8 ya que el esquema propuesto es absolutamente inadecuado principalmente por dos razones:  
- La primera que en todo caso las alternativas de la zona 7 están supeditadas a un tramo conjunto intermedio con la zona 8 que necesariamente se divide puesto que está asignadas a una ST diferente, la zona 7 a Villarmarchante y la zona 8 a Requena.  
- En segundo lugar porque dicho sistema de evacuación afecta a terrenos de elevado valor ambiental en los términos de Bugarra y Gestalgar (valle del Turia y terrenos forestales situados en sus márgenes) destacando el hecho de que es uno de los territorios en los que se concentra un mayo número de parejas de águila perdicera, aspecto que se tuvo en cuenta prioritariamente tanto en el planeamiento de Bugarra como en el de Gestalgar (en trámite)  
Los estudios realizados por la empresa adjudicataria sobre la línea eléctrica en el tramo que discurre por los términos de Bugarra y Gestalgar refuerzan y confirman el valor de dichos terrenos   
Por tanto el planteamiento efectuado por la empresa concesionaria presenta las siguientes ventajas desde el punto de vista ambiental:  
- Unifica el punto de evacuación de la zona 7 y 8 y por tanto adquiere sentido y preferencia la alternativa de evacuación conjunta de las dos zonas.  
- La longitud del conjunto de los sistemas de evacuación se reduce considerablemente y el trazado, en términos generales, afecta a terrenos de menor valor ambiental.   
No obstante lo anterior aunque el cambio de punto de evacuación conlleva una minimización del impacto global derivado de la evacuación de las zonas 7 y 8, el trazado definitivo debe ser objeto de estudio especifico, y dependerá de la evolución del resto de instalaciones eólicas (ubicación de los parques eólicos, de la subestación, de los accesos, etc.) considerando fundamentalmente los aspectos de fauna, patrimonio, visibilidad, proximidad a poblaciones, etc., que evidentemente requieren para su correcta valoración una escala más detallada que la considerada en el presente informe.  
Será necesario valorar los impactos indirectos derivados de las modificaciones que son necesarias realizar en la subestación y/o refuerzo de las líneas de transporte y/o distribución conectada a dicha subestación   
Servicio de ordenación sostenible (sobre línea eléctrica)   
1. El área de evaluación ambiental solicita informe sobre la viabilidad de la línea eléctrica de evacuación de la zona 8 (que será de doble circuito conjunta con la zona 7) con el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Turia, tanto en lo referente a la obligatoriedad de que las líneas eléctricas tanto existentes como de nueva construcción deban ser subterráneas, como en la aplicación del artículo 88 de su normativa, puesto que el tramo final de evacuación atraviesa el área delimitada como de Protección ecológica.  
2. Respecto al enterramiento de la línea de evacuación será de aplicación lo dispuesto en el apartado 6 del artículo 81 del PORN del Turia y que se trascribe a continuación:  
«En el ámbito territorial del PORN todas las líneas eléctricas, tanto existentes como de nueva construcción deberán ser subterráneas. A este respecto los márgenes de las vías de comunicación tendrán el carácter de corredor preferente para la localización de dichos tendidos subterráneos.»  
3. Respecto a la mención del artículo 88 del citado PORN, se considera uso prohibido las conducciones eléctricas y de telecomunicaciones cuya finalidad sea externa al ámbito socieconómico del PORN, no obstante para evitar posibles confusiones se modificará dicho punto quedando de la siguiente forma:  
«Conducciones y de telecomunicaciones cuya finalidad sea externa al ámbito socieconómico del PORN»   
Conclusión  
4. Vistas las consideraciones anteriores este Servicio considera viable la línea de evacuación de la zona 8 del Plan eólico, en cuanto a su afección al PORN siempre y cuando cumpla lo estipulado en el apartado 6 del artículo 81.   
Afecciones legales   
- Espacios Naturales Protegidos. El trazado del sistema de evacuación a la ST de Vilamarxant afectará, en su tramo final al ámbito del futuro Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Túria que se encuentra en fase de tramitación.  
- Vías pecuarias. En el ámbito de los parques sólo se puede ver afectada la vía pecuaria n1º 1 del término de Andilla de 75 metros de anchura legal, denominada Cañada Real de Aragón.   
En cuanto al sistema de evacuación tanto el original como la nueva propuesta podrían afectar a varias vías pecuarias clasificada de los municipios que atraviesan. Han sido apuntada su existencia y será necesario concretarlo en el proyecto definitivo.  
- Dominio público hidráulico.  
Los parques eólicos se ubican en las cuencas de la Rambla de Abejuela, Andilla y Peñarroya principalmente.  
En cuanto al sistema de evacuación tanto el original como la nueva propuesta la afección al dominio público hidráulico la constituye el cruce del Río Turia.   
- Patrimonio cultural. En el ámbito de los parques, tal y como se apunta en los informes sectoriales se ha realizado la prospección previa que ha determinado las posibles afecciones a yacimientos inventariados o a los descubiertos en las misma.   
En relación con el sistema de evacuación original (evacuación a ST Requena el estudio de impacto ambiental contiene como anexo 3 un estudio documental arqueológico basado en la carta Arqueológica y que describe tanto es decir sobre vestigios conocidos en un franja de 1km sobre el trazado proyectado. Se ha procedido del mismo modo en el sistema de evacuación a la ST de Vilamarxant)   
- Clasificación y calificación urbanística. Plan eólico de la Comunidad Valenciana, que tienen carácter de Plan de Acción territorial Sectorial, aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001 del Consell de la Generalitat Valenciana.   
Consideraciones ambientales   
En primer término hay que señalar que el proyecto, entendiendo como tal el conjunto de las infraestructuras necesarias para la puesta en funcionamiento de las instalaciones eólicas de la zona 8 (aerogeneradores, zanjas para las líneas eléctricas interiores, accesos interiores y exteriores, subestación, líneas eléctrica de evacuación de la energía generada, y demás obra civil asociada) constituye desde el punto de vista de evaluación ambiental un proyecto único, como se desprende de la propia normativa del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana (artículo 13), independientemente de que la autorización administrativa y por tanto su tramitación corresponda a varios órganos de la administración autonómica. Es por ello que el pronunciamiento de la viabilidad del proyecto de las instalaciones eólicas no puedan ser considerado de forma parcial sino que debe ser evaluado globalmente considerando la totalidad de las alternativas viables, sin perjuicio de que sea necesaria una evaluación posterior sobre aquellos aspectos de detalle que se concretarán como resultados de estudios más detallados o bien por estar pendientes de procedimientos administrativos no realizados.   
A pesar de haber comunicado verbalmente, en las múltiples reuniones mantenidas con personal de la Dirección General de Energía y con la empresa promotora lo inadecuado, desde el punto de vista ambiental no sólo del planteamiento de la evacuación las zonas 7 y 8, (evaluación conjunta en un tramo y posterior separación evacuando la zona 7 a Vilamarxant y la zona 8 a un punto de la zona 9 cuyo destino final es la ST de Requena) sino del valor ambiental de las áreas por las que discurría parte del trazado conjunto y la totalidad del tramo individual de la zona 8 y más concretamente por ser territorio de de águila-azor perdicera (Hieratus fasciatus), aspecto valorado en expedientes urbanísticos tramitados con anterioridad en los términos de Bugarra y Gestalgar y en el que se establecieron precisamente limitaciones al paso de líneas eléctricas.   
El propio estudio de impacto ambiental ha confirmado la inviabilidad de la línea de evacuación conectado con la zona 9 del Plan Eólico por su afección a la avifauna principalmente aunque existen otros impactos notables que afectan a otros elementos. Así en el apartado de conclusiones y valoración del estudio en situación preoperacional de fauna, presentado el 26 de mayo de 2006 se indica literalmente:   
«El tendido eléctrico de la zona eólica afecta directamente al territorio de dos parejas de águila-azor perdicera (Hieratus fasciatus) y .de confirmarse otra nidificación, a una tercera pareja de la misma especie. Esta afección se localiza en el tramo del tendido eléctrico del cruce del río Turia y en su recorrido por el Término municipal de Gestalgar.  
Precisamente este tramo de la línea eléctrica se identifica como una zona sensible a la avifauna por la presencia de águila-azor perdicera, por lo que la valoración del grado de afección es muy elevado, y de carácter crítico para la viabilidad y mantenimiento de la especie en la zona afectada. Sólo por este motivo debería plantearse la modificación el trazado del tendido eléctrico en la zona aludida evitando cualquier afección sobre la población de águila-azor perdicera.   
Además tal y como se recoge en el informe Análisis ambiental del sistema de evacuación de la zona eólica 8 y propuesta del nuevo trazado, elaborado por Renomar y entregado en al Conselleria de Territorio y Habitatge en mayo del presente año, existen otros argumentos adicionales que apoyan la necesidad de la modificación del trazado de la línea eléctrica a su paso por el Río Turia entre Gestalgar y Bugarra y la parte del término de Gestalgar que se extiende hacia el sur :  
- La zona aludida constituyen una de las áreas de mayor valor ambiental y mayor diversidad de la comunidad Valenciana por lo que la construcción de la Línea eléctrica provoca una intensa afección al paisaje y a la vegetación  
- Incide sobre cuatro yacimientos arqueológicos de gran importancia para el patrimonio cultural, dos de ellos de la edad del bronce y otros dos de la época Ibera a Ibero-romana.  
- Las posibles variantes o modificaciones de trazado aéreo en el ámbito aludido no evitan los impactos ambientales anteriormente citados sino que los intensifican.  
- El enterramiento de la línea eléctrica en el cruce del río Turia provoca asimismo un impacto crítico sobre la vegetación, los hábitats y el patrimonio cultural por lo tampoco es una solución».  
Por ello la consulta efectuada por la empresa promotora sobre la posibilidad de evacuar a la ST de Vilamarxant (Expte 142/06-CON) fue informada favorablemente ya que permitía la evacuación conjunta con la zona 7, una reducción considerable de la longitud de la línea y la afección de terrenos de menor valor ambiental. No obstante lo anterior entre la contestación de dicha consulta (2 de junio de 2006) y la presentación del correspondiente estudio de impacto ambiental de la nueva alternativa de evacuación (28 de septiembre de 2006) se produjo una circunstancia que resultaba necesario considerar ya que podía quedar comprometida la viabilidad de la línea: la Orden de 27 de julio de 2006 de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se acuerda iniciar los procedimientos de elaboración y aprobación del Plan De Ordenación de Recursos Naturales del Turia y de Declaración del Parque Natural del Turia   
Se realizó por tanto una consulta al Servicio de Ordenación Sostenible sobre la posibilidad de albergar una línea eléctrica en terrenos incluidos en el ámbito del futuro PORN. Dicho Servicio comunicó que la construcción estaba permitida siempre y cuando se ajustase a los requisitos del artículo 81 de la Normativa propuesta en el citado PORN, es decir las líneas deben ser subterráneas. Los 11 últimos km de la línea en estudio discurrían por terrenos pertenecientes al ámbito del PORN.  
Tal y como se describe en el apartado de documentación complementaria se han estado buscando alternativas de trazado que impliquen un tramo subterráneo de menor longitud y que sea ambientalmente aceptable. El pronunciamiento sobre la línea eléctrica se realizará con una resolución complementaria tras haber sido sometido al trámite de información pública.   
En cuanto al resto de las instalaciones se ha efectuado las modificaciones consistentes en la reubicación de los aerogeneradores considerados peligrosos, tomando como base los estudios preoperacionales llevados a cabo por la empresa adjudicataria en el año 2005, aunque de acuerdo con el informe emitido por el Servicio de Biodiversidad es necesario comprobar que no existe peligro para las especies migradoras sobre todo en el periodo postnupcial y en el mes de mayo del periodo prenupcial y en caso contrario establecer periodos de paradas temporales de los aerogeneradores y/o alineaciones que se determinen peligrosos.  
En cuanto a los impactos sinérgicos que pueden producirse sobre la avifauna por la instalación de alineaciones de aerogeneradores próxima y/o paralelas a las líneas eléctricas preexistentes no se ha encontrado en el estudio de avifauna ninguna referencia a las mismas. Por otra parte la valoración que se realiza en la documentación presentada el día 1 de diciembre de 2006 sólo hace referencia a la población nidificante cuando el estudio de avifauna preoperacional ha registrado un paso importante de migradoras.   
En lo que se refiere a las medidas de prevención de incendios se han reubicado los aerogeneradores próximos al puesto de vigilancia del Cerro Simón pero no se han concretado el resto de medidas referentes a:  
- Nuevo puesto de vigilancia. De acuerdo con los técnicos del Servicio de Prevención de incendios el puesto se ajustará al modelo estándar sobreelevado ejecutado en otras áreas de la Comunidad Valenciana.  
- No se han indicado las áreas a desbrozar para el transporte de brigadas helitransportadas, ni las características de las áreas cortafuegos y los depósitos para reforzar los medios de extinción terrestres no se ajustan a los requisitos del Servicio de Prevención de Incendios en los que se exige 60 m³ por kilómetro distribuidos en depósitos de 20.000 o 30.000 km a una distancia de entre 300 y 500 metros.   
La mayor parte de alineaciones se asientan sobre áreas cortafuegos por lo que las medidas apuntadas por el Servicio de Prevención de incendios se consideran realizadas o simplemente será necesario realizar una ampliación de la franja cortafuegos. Las alineaciones que no tienen áreas cortafuegos presentan bosquetes o ejemplares de la vegetación potencial entre repoblaciones de coníferas muy densas en las que no se han llevado a cabo labores de aclareo, ni de poda. En estas áreas o en la ampliación de las áreas cortafuegos existentes se procederá a la eliminación del pinar de repoblación y aquellas especies arbustivas con elevada combustibilidad y se respetará en todo caso aquellos bosquetes y/o ejemplares aislados de la vegetación potencial, ampliando si fuera necesario, para garantizar la efectividad del área cortafuegos, la anchura de la franja procediendo del mismo modo.  
En cuanto a las modificaciones solicitadas para minimizar el impacto de la obra civil se han considerado todas ellas salvo la del aerogenerador 4 de la alineación A1 del Parque Cerro Nevera (coincidente con la posición 7 de la A1 original) ya que se encuentra fuera de la zona en la que se considera compatible la instalación de aerogeneradores (según se expuso en el informe de solicitud remitido a la empresa promotora el 29 de noviembre de 2006 .  
Por otra parte se considera necesario conocer el proyecto constructivo a una escala lo suficientemente detallada que permita apreciar las dimensiones y ubicación de la obra civil, incorporando al mismo aquellos aspectos cuya valoración de la afección requiere un nivel de detalle superior al de la documentación presentada hasta la fecha, tales como elementos patrimoniales (tanto los detectados en las prospecciones previas como las nuevas alineaciones resultantes de las reubicaciones en el proceso de evaluación), vías pecuarias clasificadas, vegetación de interés siendo también imprescindible que se concreten las medidas de prevención de incendios ya que deben ejecutarse y ser efectivas en el momento en el que las torres se hayan instalado independientemente de que se hayan puesto o no en funcionamiento los parques.   
Consideraciones jurídicas   
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.   
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.   
- El artículo 8.3.c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaria Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar no aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de instalaciones eólicas de la zona 8 del Plan Eólico Valenciano, promovido por RENOMAR, cuya evacuación se proyecta por enganche a Bosques 1 de la zona 9 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana (que a su vez evacuará a la ST de Requena).   
Segundo  
Estimar aceptable desde el punto de vista ambiental, el proyecto de Instalaciones eólicas de la Zona 8, cuyo sistema de evacuación se proyecta a la ST de Vilamarxant, promovido por Renomar, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación y siempre y cuando se ajuste a lo propuesto en la documentación presentada y /o, en su caso, en el punto tercero de esta resolución.   
Tercero   
Se supedita la ejecución del proyecto de instalaciones eólicas de la zona 8 del Plan eólico de la Comunidad Valenciana al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1) A la formulación de una Resolución Complementaria del sistema de evacuación a la ST de Vilamarxant,, formulada habiendo cumplimentado los trámites previstos en la legislación sectorial de impacto ambiental y conforme a los criterios indicados en los informes emitidos en el expediente de consulta anexo al expediente de evaluación de impacto ambiental así como en el informe de solicitud de ampliación del Estudio de impacto ambiental de 29 de noviembre de 2006.   
2) Emplazamiento de las instalaciones eólicas  
2.1) La ubicación de los aerogeneradores, el trazado de las zanjas, de la subestación y de los viales de acceso tanto interiores como exteriores y demás obra civil asociada, serán, en principio, los descritos y/o grafiados en la documentación complementaria presentada el día 1 de diciembre de 2006, con las excepciones y/o matizaciones que se detallan en el punto siguiente y quedando supeditada, en los casos en los que pudiera afectarse, la superficie perteneciente a vías pecuarias; a yacimientos arqueológicos inventariados, detectados en las prospecciones previas o durante las obras y flora endémica, amenazada o de interés.   
2.2) Las excepciones y/o matizaciones a las que se refiere el punto anterior son:  
- La alineación A1 del Parque Eólico Cerro Nevera se ajustará a los límites del área considera apta en la ampliación solicitada el día .29 de noviembre de 2006, ya que el aerogenerador nº 4 (coincidente con la posición 7 del proyecto original) se ubica en área no apta.   
- La reubicación de los aerogeneradores y de la subestación se deberá realizar, en su caso, dentro del ámbito del Plan Especial, de acuerdo con los criterios de delimitación que se marcan en el apartado 1 anterior y serán comunicadas a esta Secretaría mediante un informe extraordinario.   
Los aerogeneradores que no puedan ser reubicados deberán ser eliminados.   
- Se presentará ante el Área de Evaluación Ambiental de esta Secretaría Autonómica, al menos con dos meses de antelación a la fecha prevista para el replanteo definitivo, los proyectos de ejecución de la totalidad de los parques, sobre los que se formulará una Resolución complementaria.  
El proyecto constructivo se elaborará teniendo en cuenta:  
- El resultado de la totalidad de las actuaciones que en cada caso sean necesarias para determinar la afección al patrimonio requeridos en los informe emitidos por la Conselleria de Cultura en cada uno de los parques sobre las prospecciones previas.   
- Las observaciones realizadas en el informe de 29 de noviembre de 2006 para minimizar el impacto sobre la vegetación de interés y/o para aprovechar al máximo los caminos existentes.   
La escala gráfica del proyecto tendrá un nivel mínimo de detalle 1:2.000 e incluirá planos topográficos de planta, transversales y longitudinales del acondicionamiento de los viales de acceso a los parques, el trazado y diseño definitivos de los viales interiores, de las zanjas, de las plataformas de montaje, cimentaciones, ubicación de la subestación, de la planta de hormigonado, etc y las medidas correctoras y/o protectoras para la prevención de incendios (ver apartado 5.6) de acuerdo con los criterios establecidos en el informe emitido por el Servicio de prevención de incendios de esta Conselleria. En la documentación gráfica se consignarán los yacimientos existentes y su correspondiente perímetro, las vías pecuarias existentes en el ámbito de los parques, así como la vegetación de interés con el fin de que todos estos elementos queden debidamente preservados de las obras mediante el correspondiente jalonado desde el momento del replanteo.   
En el proyecto constructivo se detallará la ubicación, en coordenadas UTM, de cada uno de los aerogernadores así como la denominación definitiva con el fin de unificar datos y facilitar la labor del programa de vigilancia ambiental.   
3) El inicio de las obras quedará supeditado a:  
- La formulación de la Resolución Complementaria a la presente Declaración de impacto ambiental favorable sobre el sistema de evacuación de la Zona 8 a la St de Vilamarxant, de acuerdo con lo establecido en el punto 1 anterior.  
- La formulación de la Resolución Complementaria a la presente Declaración de impacto ambiental favorable sobre los proyectos constructivos cuyo contenido se ha especificado en el apartado 2.2. anterior.  
4) En la documentación con eficacia normativa (tanto gráfica como escrita) deberá procederse a las siguientes modificaciones:  
4.1) El ámbito del Plan Especial para los aerogeneradores, y subestación (área en la que se declaran compatibles las instalaciones eólicas) se ajustará a las alineaciones consideradas aptas eliminando expresamente la posición y/o posiciones que se han considerado expresamente no aptas por afección a la avifauna, por afección a vegetación, paisaje, por prevención de incendios,etc   
Asimismo el ámbito del Plan especial para los accesos y zanjas se ajustará a las variaciones establecidas para los mismos durante el proceso de evaluación.   
La anchura fijada del ámbito de Plan Especial (200 metros) para los aerogernadores se reducirá a como mínimo a la mitad ya que abarca zonas de ladera con pendientes acusadas y con formaciones vegetales de interés que en algunos casos responden al criterio nº 5 de exclusión del Plan eólico,. Por tanto la anchura máxima del ámbito del Plan Especial para las alineaciones de los aerogeneradores será de 50 metros a ambos lados. Dicha franja formará, en todo caso parte de los 1.000 metros de zona de afección que se declara de acuerdo con el artículo 25 de la Normativa del Plan eólico Valenciano, aprobado mediante Acuerdo del Conselll de la Generalitat Valenciana de 26 de julio de 2001, y excluirá en todo caso:  
- Las áreas declaradas no aptas en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana.  
- Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento urbanístico vigente del municipio en cuestión,   
- Las vías pecuarias clasificadas colindantes con las alineaciones o la subestación transformadora y/o que atraviesen las alineaciones de aerogeneradores.  
- La superficie incluida en el perímetro de protección de elementos patrimoniales de interés inventariados y/o determinada por el órgano competente tras la correspondiente prospección arqueológica.  
4.2) Se consideran adecuada la modificación del artículo 25 de la normativa del Plan eólico llevada a acabo por la Dirección General de Energía y la consecuente modificación de los artículo 3, 4, 5 13 y 15 de la normativa del Plan Especial.  
4.3) Se incluirá en la documentación con eficacia normativa la obligación de solicitar la Declaración de zonas de seguridad, tanto en la fase de construcción (Impacto temporal) como en la fase de funcionamiento (impacto permanente) para aquellas áreas en las que el uso de aprovechamiento eólico se superpone con el uso cinegético preexistente, de acuerdo con lo previsto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre de Caza de la Comunidad Valenciana y a la Resolución de 26 de abril de 1988 de la Dirección General de Producción Agraria, por la que se dan norma para la señalización de los terrenos sometidos a régimen especial de caza y pesca continental y vías pecuarias.   
5) Las medidas preventivas y correctoras propuestas en el capítulo 13 de la memoria general de la zona 8 y el capítulo 9 de cada uno de los Parques eólicos y la de la documentación complementaria presentada serán complementadas con las que a continuación se detallan:  
5.1) Medidas de protección de calidad del aire y prevención del ruido  
- Los vehículos de transporte de material, en la fase de construcción, circularán con las cajas cubiertas de lona.  
- Medidas de prevención de la contaminación acústica en la fase de construcción.  
- Se efectuará un mantenimiento periódico de los silenciosos de los escapes rodamientos engranajes y mecanismos en general de toda la maquinaria que intervenga en la obra  
- La realización de voladuras como método de excavación se utilizara puntualmente y solo en los supuestos en los que no existan técnicas alternativas. En este caso se comunicará mediante un informe extraordinario dicha circunstancia con el fin de determinar la necesidad de aplicación de medidas preventivas y/o correctoras adicionales.  
5.2) Protección del Sistema hidrológico e hidrogeológico   
Durante las obras, en la fase de movimiento de tierras, se realizará un seguimiento con la finalidad de detectar formaciones cársticas de interés (cuevas, dolinas, simas, etc,). Ante cualquier hallazgo de esta naturaleza se detendrán los trabajos, se establecerá un perímetro de afección y se comunicará, mediante un informe extraordinario, al Área de Evaluación Ambiental de esta Secretaria Autonómica con el fin de valorar e informar de la importancia del mismo, atendiendo a lo establecido en el artículo 16 de a Ley 11/94, de 27 de diciembre de la Generalitat Valenciana de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.   
5. 3) Protección al patrimonio.   
Sin perjuicio de las acciones que se deban llevar a cabo para evitar la afección a yacimientos inventariados y/o detectados en las prospecciones previas, en las que se procederá de acuerdo a los informes de la Conselleria de Cultura, y en el punto 2.2 anterior, se establecerá durante las obras una vigilancia permanente de forma que si apareciesen yacimientos arqueológicos y/o paleontológicos se suspenderán obligatoriamente los trabajos, se establecerá un perímetro de protección y se notificará inmediatamente a la Conselleria de Cultura  
5.4) Protección de la fauna  
- Si la fase de obras abarca total o parcialmente la época de nidificación de rapaces forestales, se verificará la existencia de nidos en una franja de 500 metros a ambos lados de las alineaciones proyectadas, alrededor de la planta de hormigonado y de la zona de ubicación de la subestación, con el fin de establecer la limitación en la ejecución de las obras que garanticen el éxito de la reproducción. Dichas limitaciones se establecerán para la obra civil de cualquier naturaleza que se encuentre a una distancia igual o inferior a 500 metros de los puntos de nidificación detectados y será de aplicación entre los meses de marzo a junio, ambos inclusive.   
- La necesidad de medidas preventivas y/o correctoras adicionales a las adoptadas (eliminación de las posiciones más peligrosas) para evitar la afección a especies migradoras, tanto por las líneas de aerogeneradores proyectadas como por las líneas eléctricas preexistentes que se ubican paralelas y/o próximas a las alineaciones de los parques Peñas de Dios I y Peñas de Dios II se realizará en base a los resultados del programa de vigilancia ambiental tanto para la fase de obras como para la fase de funcionamiento.   
5.5) Protección del suelo y la vegetación   
Durante la fase de construcción, el acondicionamiento tanto de los caminos de acceso a los parques como los viales interiores (exceptuando las cunetas, los sobreanchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria, que distarán al menos 500 metros entre ellos y se harán coincidirán con alguna de las plataformas habilitadas para las instalaciones de los aerogeneradores) no sobrepasarán los 4,5 metros En ningún caso los viales interiores tendrán un ancho superior a los viales de acceso principales.  
- Las dimensiones de plataformas, cimentaciones, subestación, áreas de acopio, planta de hormigonado, etc. se reducirán, al mínimo imprescindible para la ejecución de la obra y para cumplir con las medidas de seguridad exigidas en la legislación sectorial.   
- La restauración ambiental abarcará la totalidad de las superficies afectadas, incluyendo los taludes y terraplenes residuales generados en la fase de construcción, de acuerdo a los establecido en los correspondiente apartados del estudio de impacto ambiental   
- Si fuera necesaria la utilización de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no provenientes de la propia excavación de las obras (zapatas, plataformas, zanjas, etc,) se obtendrán de canteras autorizadas y la eliminación de materiales sobrantes se efectuará a vertedero de inertes legalizado. Si no existieran canteras o vertederos legales en el entorno de la obra se deberá tramitar el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/ 1990,. De 15 de octubre del Consell del gobierno Valenciano por el que se aprueban el Reglamento para a ejecución de la ley 2/1989, de impacto Ambiental y la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental.  
5.6) Protección contra incendios  
Se aplicarán todas las medidas apuntadas en el informe del Servicio de Prevención de Incendios.   
- Instalación de depósitos de agua como refuerzo de los sistemas de extinción terrestre con las dimensiones, características y distribución ajustados a los criterios establecidos por el Servicio de Prevención de Incendios (capacidad por kilómetro de 60 m³ distribuidos en depósitos de entre 20.000 y 30000 litros cada 300-500 metros) y dotados con sistema de carga para autobombas.   
- Sustitución del puesto de vigilancia del Cero Simón por uno de Doble altura con las dimensiones y diseño estándar establecido por el Servicio de Prevención de incendios.   
- Apertura de áreas cortafuegos en las alineaciones de aerogeneradores. En las alineaciones en las que no existan áreas cortafuegos o en la ampliación de las áreas cortafuegos existentes se procederá eliminando en primer término el pinar de repoblación y aquellas especies arbustivas con elevada combustibilidad y se respetará en todo caso aquellos bosquetes y/o ejemplares aislados de la vegetación de interés (carrascas, especies de Juniperus, quejigos, pino silvestre, etc.), ampliando si fuera necesario para garantizar la efectividad del área cortafuegos, la anchura de la franja pero procediendo del mismo modo.  
- Concreción y propuesta de las áreas a acondicionar para el embarque y desembarque de las brigadas helitransportadas   
5.7) Si el desarrollo de las obras o en la fase de funcionamiento de las actuaciones previstas se observan daños a terceros o impactos no detectados en la presente evaluación de impacto ambiental, se procederá a su estudio y corrección.  
6) En relación con el programa de vigilancia ambiental   
6.1) Se realizará control de la avifauna durante la fase de obras, ajustándose a la metodología presentada el día 1 de diciembre de 2006. Se iniciará en el momento de replanteo de las obras y será finalizado en el momento en el que las instalaciones entren en funcionamiento.   
6.2) La metodología propuesta para la realización del plan de seguimiento de la incidencia por colisión, de los parques eólicos y líneas eléctricas en la fauna (aves y quirópteros), se considera adecuada si se incorporan las matizaciones que a continuación se detallan:  
- Se complementará la metodología propuesta con experimentos, en cada una de las estaciones del año, de detectabilidad y permanencia de cadáveres con el fin de establecer factores de corrección en la determinación de la mortalidad por colisión tanto para las alineaciones de aerogeneradores como de la línea eléctrica.   
- Sin perjuicio de la información que se incluya en el informe anual, los datos de mortalidad o cualquier incidencia reseñable correspondiente a aves rapaces y de aquellas especies catalogadas en el Catálogo Valenciano de especies de fauna Amenazadas (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana), así como la recogida de cadáveres se realizará de acuerdo con el protocolo elaborado al efecto por el Servicio de Biodiversidad de esta Conselleria.  
- El periodo de 5 años propuesto para la realización del seguimiento es el mínimo imprescindible para poder determinar la incidencia de los parques eólicos instalados, quedando supeditada la continuidad y metodología de seguimiento, para el resto del periodo de funcionamiento de la actividad, a los resultados obtenidos en el periodo mínimo.  
El plan de seguimiento de reiniciará para aquellos aerogeneradores o tramos de línea eléctrica que transcurridos seis meses desde la puesta en marcha de las instalaciones eólicas y por cualquier causa, se hubieran reubicado y/o modificado.   
- Si el programa de vigilancia ambiental demuestra, en el transcurso del tiempo, la peligrosidad de cualquiera de los aerogeneradores instalados, en relación con la población de buitres y/o ejemplares de especies de avifauna incluidas en el Catálogo Valenciano de especies de fauna amenazada, será aplicable el artículo 34.4 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental.   
A efectos de dicho artículo, el umbral crítico, será determinado a partir de la evaluación de los datos recabados en el Plan de Seguimiento de la incidencia de parques eólicos y líneas eléctricas en las aves y quirópteros, efectuada por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad.   
Las medidas protectoras y/o correctoras o las modificaciones que fuera necesario aplicar, incluido el desmantelamiento de los aerogeneradores en el caso de impacto crítico, se realizará a cargo de la empresa adjudicataria sin que, en ningún caso se pueda entender que está sujeto a compensaciones por parte de esta Administración.  
6.3) Relación de informes   
Además de los informes propuestos para el control de la vigilancia ambiental, durante la fase de obras se presentarán informes ordinarios con una periodicidad mensual. En el mismo se describirán las actuaciones que se hayan llevado a cabo desde el anterior informe, adjuntando el correspondiente reportaje fotográfico.   
Si surgiera cualquier incidencia o imprevisto (Ej, yacimientos arqueológicos y/o paleontológicos, formaciones cársticas, o cualquier dato de interés relativo a la avifauna) se comunicará al Area de Evaluación Ambiental de esta Secretaria Autonómica mediante un informe extraordinario.   
6.4) Se realizarán un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población, residente tanto en los núcleos urbanos como en las edificaciones aisladas así como de la incidencia sobre la socioeconomía de la zona y en especial sobre el turismo rural.  
El estudio se iniciará en el momento del replanteo de las obras y se extenderá al menos a un año después de la entrada en funcionamiento de las instalaciones eólicas. Los datos recabados durante la fase de obras se incluirán en el informe nº 2, es decir a la finalización de las obras de restitución de los terrenos previo a la revegetación   
7) Medidas Compensatorias Ambietnales y de Ambito Rural  
Se consideran adecuadas las medidas compensatorias propuestas aunque las del grupo de mejora de los valores naturales será necesario concretarlas mediante un estudio especifico que se presentará en el plazo máximo de 1 año contado desde la puesta en funcionamiento de las instalaciones eólicas.   
Cuarto  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Quinto   
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 2 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución 140/05-AIA  
Expediente: 140/2005-AIA  
Título: Fabricación de fritas y esmaltes para la industria de pavimentos y revestimientos cerámicos  
Promotor: Ferro Spain, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Localización: Carretera N-340, km. 954, en el polígono Industrial Vía Augusta del término municipal de Nules (Castellón).  
Advertido error en la Declaración de impacto ambiental, correspondiente a la Resolución de 31 de enero de 2007 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente, de acuerdo a la documentación existente en el expediente 140/2005 AIA, y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Corregir los siguientes errores detectados en la Resolución, de 31 de enero de 2007, de la Declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 140/2005-AIA de evaluación de impacto ambiental:  
En el segundo párrafo del apartado 2, del capítulo dedicado a la Descripción del proyecto  
Donde dice: «La fusión de fritas se realiza en 10 hornos de dos tipos, rotativos y de bacino de colada continua».  
Debe decir: «La fusión de fritas se realiza en 12 hornos de dos tipos, rotativos y de bacino de colada continua».  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
Valencia, 21 marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Resolución 142/06-AIA  
Visto el expediente 142/06-AIA referente al proyecto de explotación de áridos sección A) denominada Ampliación Torreblanca en los términos municipales de Torreblanca y Benlloch (Castellón), promovido por Aridos Sanz Matin, SL.  
Resultando que el expediente fue resuelto por la secretaria autonómica de la Conselleria de Territorio y Vivienda en fecha 28 de febrero de 2007 mediante Declaración de impacto ambiental favorable con condicionantes.  
Resultando que en la declaración de impacto ambiental se indica que la explotación solicitada se ubica en las parcelas 2,3 del polígono 7, parcelas 26,29,30,31 del polígono 6 del término municipal de Benlloch (Castellón) y las parcelas 1,7,8 del polígono 9 y parcela 21 del polígono 10 del término municipal de Torreblanca (Castellón).  
Resultando que en fecha 20 de julio de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite escrito de la empresa promotora en el que expone que el área en la que pretende emplazarse la actividad afecta según el Proyecto presentado a las parcelas 1,2 y 3 del polígono 7, parcelas 26,29,30,31 del polígono 6 del término municipal de Benlloch, y las parcelas 1,7,8 del polígono 9 y parcela 21 del polígono 10 del término municipal de Torreblanca.  
En dicho escrito se señala que debido a un error material, la parcela 1 del polígono 7 del término municipal de Benlloch no ha sido recogida en la Declaración de impacto ambiental y solicita se rectifique dicho error incorporando dicha parcela a la Declaración de impacto ambiental.  
Considerando que tras la revisión de la documentación técnica referente al proyecto de explotación de áridos sección A) denominada Ampliación Torreblanca y considerado el escrito presentado por la empresa promotora se estima que debido a un error en la redacción de la Declaración de impacto ambiental del proyecto de referencia, la parcela 1 del polígono 7 del término municipal de Benlloch no fue incluida en el ámbito de afección de la explotación.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la presente resolución:  
Primero  
Modificar la declaración de impacto ambiental emitida por la secretaria autonómica en fecha 28 de febrero de 2007 referente al proyecto de explotación sección A) denominada Ampliación Torreblanca promovido por Áridos Sanz Marín, SL incorporando la parcela 1 del polígono 7 del término municpal de Benlloch al resto de parcelas que van a ser afectadas por la explotación.   
De este modo la superfiice ocupada por la actividad extractiva tramitada se modifica y afecta las parcelas 1, 2 y 3 del polígono 7, parcelas 26, 29, 30, 31 del polígono 6 del término municipal de Benlloch, y las parcelas 1, 7, 8 del polígono 9 y parcela 21 del polígono 10 del término municipal de Torreblanca.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 4 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
Resolución complementaria-433/06-AIA  
Expediente: 433/06-AIA  
Título: Ampliación de explotación porcina de producción de lechones.  
Autoridad sustantiva: Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivenda.  
Localización: parcelas 40, 47, 48, 49 del polígono 511 del término municipal de Sinarcas (Valencia).  
Resultando que con fecha de 6 de febrero de 2007 se emitió Declaración de impacto ambiental relativa al Proyecto ampliación de explotación porcina de producción de lechones.  
Resultando que en dicha declaración de impacto se advierte error en enumeración de parcelas por el Área de Calidad Ambiental y que es solicitada por dicha Área informe de validez de la declaración de impacto de referencia.  
Considerando que la declaración de impacto no establecía condicionante ninguno referente a las parcelas 59 y 65b del polígono 511, sobre las que no constaba ninguna edificación ni actividad a realizar.  
Considerando que no constaba en la declaración de impacto de referencia la parcela 40 del polígono 511 y que su inclusión en ningún momento modifica los condicionantes de dicha declaración, resuelvo:  
Primero  
La Declaración de impacto ambiental referente al proyecto de referencia se entenderá referida a las parcelas 40, 47, 48, 49 del polígono 511 del término municipal de Sinarcas (Valencia).  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 14 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución 321/04-AIA  
Visto el Plan general de ordenación urbana del término municipal de Alfara de Algimia (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento.  
Resultando que en fecha 14 de marzo de 2007, la Dirección Territorial remite nueva documentación a fin de completar el estudio de impacto ambiental del Plan general de ordenación urbana de Alfara de Algimia, que es la siguiente, que es la siguiente:  
- Certificados de residuos, de Reciclados Palancia Belcaire y de Técnicas y Tratamientos Medioambientales (TETma, SA)  
- Informe de suficiencia de recursos hídricos de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA)  
Resultando que en fecha 16 de marzo de 2007, fue formulada la Declaración de impacto ambiental del citado Plan General, expediente nº 321/2004-AIA del servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, con carácter aceptable supeditado al cumplimiento de condicionantes.  
Resultando que en la Declaración de impacto ambiental del citado Plan General no se han tenido en cuenta los informes citados, al no figurar en el experimente en el momento de la evaluación y, por tanto, no tener conocimiento de los mismos.  
Resultando que el informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), de fecha 13 de febrero de 2007, tras informar de la procedencia, la concesión actual y la estimación de caudales según los datos del Plan General, dice:  
«Contando con que en el futuro se mantengan los actuales niveles de los acuíferos, y se aumente la concesión de m³ destinada al abastecimiento a la población de Alfara de Algimia, o se busque otro recurso hídrico al actual, Alfara de Algimia si posee los caudales necesarios para las mencionadas viviendas, siempre y cuando se adecuen, en su caso, las actuales redes de distribución y depósitos, con los aumentos de capacidad, diámetros y tendidos necesarios para llegar a la nueva zona urbanística»  
Considerando que no consta en el expediente el informe preceptivo acerca de la disponibilidad y suficiencia de recursos hídricos relativo al PGOU de Alfara de Algimia, evacuado por el organismo de cuenca correspondiente.  
Considerando el Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente resolución:  
Primero  
Se modifica el condicionado Declaración de impacto ambiental fecha 16 de marzo de 2007 (Exp.: 321/2004-AIA) relativa al Plan general de ordenación urbana del término municipal de Alfara de Algimia, de manera que:  
Se modifica el condicionante (III) del punto 2, añadiendo un nuevo apartado, quedando de la siguiente manera  
«. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes.  
III. Se establecerá en las Fichas de Planeamiento y Gestión, como medidas obligatorias previas para la programación de los sectores urbanizables, el cumplimiento de lo siguiente:  
- La disponibilidad de recursos hídricos, a partir de la ampliación de las infraestructuras necesarias para el abastecimiento a la población, ratificado con la correspondiente concesión del organismo de cuenca.»  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 30 marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución complementaria 068/06-AIA   
Expediente: 68/06 AIA  
Título: Plan parcial de mejora y homologación del sector industrial Salinetas, en el término municipal de Novelda  
Promotor: Ayuntamiento de Novelda  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Localización: Término municipal de Novelda (Alicante); constituyendo los límites de la superficie objeto del Proyecto los que a continuación se indican:   
- Al norte: Infraestructura de comunicación ferroviaria   
- Al sur: Autovía A-31  
- Por el este: Carretera CV-820 y camino público   
- Al oeste: Autovía A-31  
Resultando que con fecha de 14 de marzo de 2007 se emitió Declaración de impacto ambiental, con carácter favorable supeditado al cumplimiento de diversos condicionantes, relativa al proyecto Plan parcial de mejora y homologación del sector industrial Salinetas.   
Resultando que en dicha declaración de impacto, en el tercer condicionante del apartado segundo de la misma, se establecía la siguiente consideración:   
«Deberá obtenerse Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la aprobación definitiva del Proyecto por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante, respecto a los aspectos que a continuación se indican, adecuándose a lo que dicte la Confederación respecto a los procedimientos de concesión y autorización pertinentes:  
- Afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía   
- Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes  
- Autorización de vertido de aguas pluviales»  
Resultando que en fecha 3 de abril de 2007, la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, documentación aportada por el promotor del proyecto, y constituida por los documentos de Homologación y Plan Parcial del Sector; en cuyo contenido cabe interpretar que se introduce una modificación con respecto al proyecto inicial evaluado, consistente en la exclusión a efectos urbanísticos del presente Sector de la rambla que discurre por la zona objeto de actuación, pasando a pertenecer la misma al sistema de espacios no edificables, con una clasificación urbanística correspondiente a Suelo No Urbanizable de Especial Protección de Cauces; asi como la no ejecución de ningún tipo de actuación sobre la misma; manteniéndose el cauce expedito y sin ejecutarse sobre el mismo modificación alguna, hasta que exista un proyecto diligenciado por el organismo de cuenca competente y se obtenga autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en la que se acepte las actuaciones propuestas sobre dicha rambla; tal y como se regula en el Real Decreto 849/1986 de 11 de abril por el que se aprueba el Reglamento del dominio público hidráulico y en el Real Decreto Legislativo 1/2001, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas.   
Considerando que una vez verificado por el órgano sustantivo, que en este caso es la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante, que queda debidamente recogida en la documentación técnica del expediente la modificación anteriormente descrita, la cual, a su vez, se incorporará a las correspondientes fichas de planeamiento y gestión del Proyecto y en caso que la Comisión considere aceptable la descripción de las modificaciones recogidas en el Proyecto, cabe interpretar que no resultaría de aplicación condicionar, tal y como se consta en la Resolución de la declaración de impacto ambiental que se emitió en fecha 14 de marzo de 2007, a la obtención del Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la aprobación definitiva del Proyecto por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante, dado que, a priori, no se prevé actuación directa sobre el dominio público hidráulico del referido cauce.   
Considerando que aun teniendo en cuenta lo antes expuesto se debería garantizar la correcta delimitación y salvaguarda de las zonas de dominio público hidráulico por parte del organismo competente en la materia, con objeto de que el desarrollo de las actuaciones previstas en el sector no produzcan afecciones a aquel.  
Por todo lo anteriormente considerado, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente resolución complementaria:  
Primero   
En caso de que se verifique por la Comisión Territorial de Urbanismo, la idoneidad de la descripción de las modificaciones introducidas en el Proyecto, y garantizada en base a ésta, la no afección al dominio público hidraúlico de los cauces existentes en la zona; se podrá considerar que el condicionante establecido en el punto 3, del apartado 2, queda redactado en los siguientes términos:  
«Deberá obtenerse, y presentarse ante el órgano con competencia sustantiva, informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente al desarrollo del Sector, respecto a los aspectos que a continuación se indican, adecuándose a lo que dicte la Confederación respecto a los procedimientos de concesión y autorización pertinentes; todo ello, con el objeto de garantizar, tal y como se ha indicado anteriormente en el apartado correspondiente, la no afección al dominio público hidraúlico de los cauces existentes en la zona:   
- Afección de la actuación al dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y de policía   
- Incidencia de la actuación en el régimen de corrientes  
- Autorización de vertido de aguas pluviales»  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Resolución complementaria 210-06/AIA  
Expediente: 210/2006 - AIA  
Título: Modernización y consolidación de los regadíos en el término municipal de la Font de la Figuera (Valencia).  
Promotor: Comunidad de Regantes Abovalar y La Viña.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Localización: La Font de La Figuera (Valencia).  
Antecedentes de hecho  
Resultando que con fecha de 26 de marzo de 2007, la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente emitió declaración de impacto ambiental positiva con condicionantes relativa al proyecto de Modernización y consolidación de regadíos en el término municipal de la Font de La Figuera.  
Resultando que en el apartado de dicha declaración de impacto referente a la descripción de las características más relevantes del proyecto se describía la elevación del talud principal de la balsa proyectada sobre la rasante del terreno de 6 metros.  
Resultando que el condicionante 7 apartado b) citaba que los taludes de la balsa no superarán en ningún caso los 6 metros de altura medidos en vertical.  
Considerando que revisada la declaración de impacto ambiental se advierte error de transcripción de la altura de la balsa que, según documentación técnica del proyecto, es de 15 metros.  
Considerando que el punto 7b) de los condicionantes ambientales de la declaración de impacto ambiental debe referirse a la altura de la balsa que consta en el proyecto y que además es necesario corregir ciertos términos de dicho condicionante con el fin de aclarar el sentido del mismo.  
Fundamentos de derecho   
De acuerdo con el artículo 105.2 de la Ley 30/1992 de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, resuelvo:  
Primero  
Corregir los siguientes errores detectados en la Resolución de 26 de marzo de 2006, de la Declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 210/06-AIA:  
1. En el apartado Descripción de las características más relevantes del proyecto se sustituye la frase: «La elevación del talud principal de la balsa sobre la rasante del terreno se estima en seis metros», por «La elevación del talud principal de la balsa sobre la rasante del terreno se estima en quince metros».  
2. El condicionante ambiental 7 b) de la declaración de impacto se sustituye: «Se reducirán los taludes de la balsa con el fin de minimizar al máximo el impacto paisajístico. Dichos taludes no superarán en ningún caso los 6 metros de altura medidos en vertical», por: Los taludes de la balsa no superarán en ningún caso los 15 metros de altura medidos en vertical velándose en la ejecución del proyecto y con el fin de evitar al máximo el impacto paisajístico por el respeto de dicha altura.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.   
Valencia, 9 de mayo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML