Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2606, del 17-10-1995 (1995/836436)

ACORD 1/1993, de 7 d'octubre, per al desenvolupament del sistema de finançament de les comunitats autònomes del quinquenni 1992-1996.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/a/1995/06/30/1b/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2606

Data del DOGV
:   17-10-1995

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1995/836436

CVE


Data del document
:   30-06-1995

Organisme emissor
:   Consell de Politica Fiscal i Financera de Les Comunitats Autonomes

Tipus de document
:   Acord

ACORD 1/1993, de 7 d'octubre, per al desenvolupament del sistema de finançament de les comunitats autònomes del quinquenni 1992-1996.   
El Ple del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, vàlidament constituït amb assistència de tots els membres de dret, excepte el senyor conseller del País Basc, que excusà la seua assistència, realitzà la vint-i-setena reunió, els dies 23 de setembre i 7 d'octubre de 1993, amb la convocatòria prèvia de l'excel.lentíssim senyor ministre d'Economia i Hisenda, president del consell, d'acord amb l'ordre del dia que, entre altres assumptes, incloïa l'Acord per al desenvolupament del sistema de finançament de les comunitats autònomes del quinquenni 1992-1996". Aquest document consta, al seu torn, de quatre acords. El primer es refereix al procediment per a l'aplicació de la corresponsabilitat fiscal en el sistema, el segon tracta de la integració de les comunitats autònomes en l'Agència Estatal d'Administració Tributària, el tercer es refereix a l'elaboració d'un llibre blanc sobre finançament, i el quart a l'estudi de la problemàtica en el finançament dels serveis sanitaris de la Seguretat Social.  
Una vegada debatut el projecte d'acord elaborat pel Ministeri d'Economia i Hisenda, s'aprovà, en primera votació, per una majoria de vint-i-vuit vots a favor, tres en contra i dues abstencions, sobre trenta-tres vots de dret, que suposen una majoria superior als dos terços dels vots dels membres que integren el Consell, segons que preveu l'article 10.3.a) del Reglament de Règim Interior.  
A l'acord d'aprovació ha formulat per escrit vot particular l'excel.lentíssim senyor conseller de la Comunitat Autònoma d'Extremadura, d'acord amb la facultat que confereix l'article 10.3 d'aquest reglament, i tots dos, acord i vot particular, figuren com annex a l'acta de la reunió esmentada aprovada pel Ple realitzat el 21 de setembre de 1994.  
Per això, en compliment del que estableix l'apartat 2 de l'article 10 del Reglament de Règim Interior del Consell, es publica per coneixement general:  
I. Acords per al desenvolupament del sistema de finançament de les comunitats autònomes del quinquenni 1992-1996  
Acord primer. Procediment per a l'aplicació de la corresponsabilitat fiscal en el sistema de finançament de les comunitats autònomes  
I. Introducció  
L'Acord de 20 de gener de 1992, pel qual s'aprovà el Mètode per a l'aplicació del sistema de finançament de les comunitats autònomes en el quinquenni 1992-1996 (d'ara endavant Mètode), considerà desitjable assignar a les comunitats autònomes un major grau de corresponsabilitat fiscal. Per aconseguir aquest objectiu acordà la creació d'un grup de treball que havia d'examinar les possibilitats que ofereix la LOFCA, especialment en el context de la variable esforç fiscal, i emetre un informe abans del 30 de juny de 1992 sobre l'aplicació pràctica de l'acord.  
En el termini fixat el grup de treball emeté l'informe, en què es recollien els distints criteris que sorgiren al seu si per a incrementar la corresponsabilitat fiscal, i s'exploraven les possibilitats de la variable esforç fiscal per aconseguir aquest objectiu, i la possible compatibilitat amb les limitacions establertes en la LOFCA en la cessió del rendiment, total o parcial, de certes figures tributàries, duent a terme la recerca de plantejaments concordes amb l'esperit de la LOFCA.  
Prenent l'informe com a base, el Ministeri d'Economia i Hisenda elaborà un primer document en què exposava un conjunt de mesures per a elevar el grau de corresponsabilitat fiscal del sistema, que fou analitzat conjuntament amb les comunitats autònomes en una sèrie de reunions bilaterals, i a la vista de les conclusions obtingudes es completà i perfeccionà el document inicial i es recollien les aportacions de les respectives comunitats autònomes.  
El resultat de tot això és aquest document, en el qual es defineix i desenvolupa el Procediment per a l'aplicació de la corresponsabilitat fiscal en el sistema de finançament de les comunitats autònomes (d'ara endavant Procediment), que el Consell de Política Fiscal i Financera (d'ara endavant Consell) considera que constitueix la resposta adequada a les exigències del moment actual en virtut de les característiques que reuneix, entre les quals han d'assenyalar-se les següents:  
a) Respecte als criteris bàsics de finançament de les comunitats autònomes que informaren sobre l'Acord de 20 de gener de 1992.  
b) Connexió dels recursos rebuts per les comunitats autònomes amb els rendiments impositius obtinguts en els seus territoris, de tal forma que una part important de la despesa pública gestionada per elles estiga finançada per les aportacions dels residents en l'àmbit territorial respectiu, amb això els ciutadans prenen consciència que les prestacions rebudes de la seua comunitat autònoma són conseqüència de les exigències impositives de què són objecte.  
c) Garantia que el finançament resultant del Mètode no s'altera en perjudici de cap comunitat autònoma, mantenint els principis de solidaritat i d'equitat.  
d) Instrumentació en el marc de la LOFCA, amb això evita plantejaments de revisió no desitjables.  
e) Moderació quant al cost estimat que representa per a la hisenda estatal.  
El Procediment s'aplicarà en els anys 1994 i 1995. Per a 1996, el Consell de Política Fiscal i Financera, considerant l'experiència obtinguda en els dos anys precedents, s'haurà de pronunciar sobre la continuació pura i simple en l'aplicació o, si escau, sobre les reformes que calga introduir-hi per al seu perfeccionament.  
II. Exposició del Procediment  
Per a exposar el Procediment s'han de distingir dos àmbits: el financer i el formal.  
II.1 Contingut financer  
A partir de l'1 de gener de 1994, en els anys 1994 i 1995, cada comunitat autònoma percebrà el quinze per cent de l'import de les quotes líquides de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques ingressades pels residents en el seu territori, que hagen estat meritades en l'exercici de referència.  
Les regles per a l'aplicació del Procediment, condicions a què se sotmet i garanties que l'acompanyen, es recullen en l'epígraf III d'aquest document.  
II.2 Instrumentació formal  
Encara que dins del marc de la LOFCA podrien arbitrar-se solucions a la corresponsabilitat fiscal per la via de l'article 12, mitjançant l'establiment d'un recàrrec autonòmic en l'IRPF acompanyat de la simultània reducció de la tarifa estatal, de manera que la pressió fiscal resultant siga idèntica a l'existent abans, en el moment actual hi ha importants raons per a descartar la fórmula del recàrrec, perquè la necessitat d'evitar retorns financers a favor de la hisenda central obligaria a establir dues tarifes estatals diferents de l'impost.  
D'altra banda, la instrumentació del Procediment mitjançant el reconeixement a cada comunitat autònoma d'una "participació territorialitzada en el rendiment de l'IRPF", a l'empara del que preveu l'article 13 de la LOFCA, no presenta obstacles que n'impedisquen o en dificulten l'aplicació, ja que aquesta modalitat financera ja ve funcionant satisfactòriament des de l'inici del sistema de finançament.  
Per això, s'adopta la "participació territorialitzada en el rendiment de l'IRPF" com a forma d'instrumentació del Procediment. Per a això, l'actual participació de les comunitats autònomes en la recaptació d'impostos estatals es desdoblarà en dos trams o fraccions: la primera, de caràcter general, en el rendiment global del conjunt dels impostos de l'estat, directes i indirectes, exclosos els susceptibles de cessió; la segona, de caràcter específic o singular, en el rendiment de l'IRPF en el respectiu àmbit territorial.  
III. Anàlisi del Procediment  
Aquest epígraf té per objecte desenvolupar explícitament l'aplicació del Procediment, a aquest efecte recull els aspectes següents d'aquest:  
1. Descripció de la variable esforç fiscal, continguda en el Mètode, i la nova interpretació que se li ha de donar per a la correcta utilització en el Procediment.  
2. Definició de la "norma recaptatòria", element principal en les mesures de corresponsabilitat fiscal a causa del seu caràcter d'instrument de control de l'esforç fiscal.  
3. Neutralitat financera de l'aplicació del Procediment respecte al status quo resultant de l'Acord de 20 de gener de 1992.  
4. Regles d'evolució financera que s'estableixen per als mecanismes representatius del rendiment territorial de l'IRPF.  
5. Regles de modulació del resultat financer.  
III.1 Nova interpretació de la variable esforç fiscal  
L'actual sistema transfereix des de l'estat a cada comunitat autònoma un finançament que es pot representar per l'equació següent:  
Fi = A(Zi) - ICi\* + 0,15 (IRi - áiIR) (1)  
El primer element, A(Zi), és una quantitat que varia en funció de les característiques geodemogràfiques i socioeconòmiques de la comunitat, que representem a través del vector Zi.  
El segon element, ICi\*, és la detracció d'una recaptació normativa per les taxes afectes als serveis transferits i pels tributs cedits. Atés que la comunitat obté una recaptació efectiva ICi per aquests conceptes, el finançament total de què disposa, FTi, és igual al finançament transferit des de l'estat, Fi, més la recaptació tributària realment obtinguda ICi. És a dir:  
FTi = Fi + ICi (2)  
o el que és igual:  
FTi = A (Zi) + (ICi - ICi\*) + 0,15 (IRi - áiIR) (3)  
Com posa de manifest l'expressió (3), la detracció de ICi\* respon al requeriment de mantenir per a cada comunitat autònoma el volum de recursos que, d'acord amb unes determinades característiques d'aquesta, s'estimen necessaris per a finançar les seues competències i que en el cas d'aquest model estan donades per l'element A (Zi). Si ICi\* està raonablement ben determinat, la cessió de rendiments tributaris no hauria d'alterar de forma significativa l'anterior requeriment, atés que la recaptació efectiva ICi quedarà compensada per la norma recaptatòria ICi\*. És a dir, la cessió de recursos tributaris no ha d'alterar el principi bàsic que per a unes mateixes necessitats, per a unes mateixes competències i per a una mateixa pressió fiscal, els recursos posats a disposició de les comunitats autònomes haurien de ser els mateixos.  
En el sistema actual la diferència que es produeix per les dues formes de computar la recaptació tributària és la derivada del terme:  
(ICi - ICi\*) (4)  
Aquest terme pot ser positiu si la gestió tributària autonòmica és bona, però podria ser negatiu si no ho és. En tot cas, queda clar que el resultat final depén essencialment del valor que adopte la norma ICi\*.  
El tercer element del finançament que l'estat transfereix a les comunitats autònomes, 0,15 (IRi - áiIR), és una quantitat que depén de l'esforç fiscal de cada comunitat en l'Impost sobre la Renda. IRi i IR representen l'import de les quotes líquides de l'IRPF declarades en el territori de la comunitat i en el conjunt del territori comú, respectivament; i ái és la participació de la comunitat en el PIB estatal.  
En principi, la variable esforç fiscal juga ja, en el sistema actual, un paper similar al dels tributs cedits. Efectivament, la variable esforç fiscal representa l'import real de les quotes líquides declarades per un determinat impost en el territori de la comunitat autònoma, IRi, i la detracció d'una valoració normativa d'aquestes IRi\*, que en aquest cas particular es defineix com les quotes líquides que declararien els residents en la comunitat si participara en les quotes líquides totals per IRPF en igual proporció amb què participa en el PIB estatal; és a dir, IRi\* = ái IR. Cal puntualitzar que, en aquest cas, la diferència entre tots dos termes no opera sobre la totalitat de l'import, sinó sols sobre un 15 per cent d'aquest. Però, en tot cas, l'estructura és la mateixa que la de l'expressió (4):  
0,15 (IRi - IRi\*) (5)  
D'altra banda, el fet que l'estructura de la variable esforç fiscal siga la mateixa que la d'un tribut cedit, no significa necessàriament que en el sistema actualment vigent opere com un tribut cedit. En primer lloc, els recursos obtinguts per la comunitat únicament coincideixen amb el 15 per cent de l'IRPF declarat en el seu territori en l'any base per al qual es defineix el sistema; després, en els anys següents, ja no és així, ja que el valor del terme en l'any base evoluciona segons el criteri establert en el Mètode (ITAE/PIB nominal/despesa equivalent). Per tant, hi ha una primera diferència amb els tributs cedits. Mentre allí el terme ICi reflecteix sempre la recaptació realment obtinguda, ací el terme 0,15 IRi sols coincideix amb les quotes líquides realment declarades en l'any base del sistema.  
La segona diferència fa referència a la norma recaptatòria. En el cas dels tributs cedits, la norma ICi\* es va definir com la recaptació estàndard per aquests tributs en cada comunitat, en l'any base, atenent un criteri de neutralitat respecte a la participació en ingressos de l'estat. En el caso de l'IRPF, en canvi, la norma és més aproximativa. Una bona norma ha de reflectir les quotes líquides que teòricament s'obtindrien si a una base imposable de l'impost, mesurada en termes estàndard, se li aplicara un tipus impositiu estàndard. Vegem en quina mesura es compleixen en aquest cas aquests requisits. Com s'assenyalava més amunt, la norma en aquest cas és:  
IRi\* = áiIR; (6)  
on  
ái = PIBi / PIB. (7)  
Substituint (7) en (6) tenim:  
IRi\* = (IR / PIB) PIBi (8)  
És a dir, l'actual norma de l'IRPF és el producte d'una base imposable que s'aproxima pel PIB de la comunitat autònoma i d'un tipus que s'aproxima per la pressió fiscal mitjana d'aquest import en tot el territori comú (és a dir, tot el territori espanyol amb l'excepció dels territoris forals).  
No obstant això, la definició de la norma no era una qüestió important, perquè en la realitat l'expressió 0,15 (IRi - áiIR) no opera financerament com un tribut cedit, ja que, a part del seu efecte sobre la transferència de l'any base, en els anys del quinquenni les comunitats ni han rebut el 15 per cent de les quotes líquides de l'IRPF declarades en el seu territori, ni han experimentat una detracció normativa segons l'evolució de les quotes líquides totals per IRPF. El terme ha quedat simplement englobat en el sistema i ha evolucionat d'acord amb els criteris generals de creixement d'aquest. Ara bé, en el context d'un creixement del terme 0,15 IRi, adquireix major transcendència la definició que s'adopte per a la norma recaptatòria.  
III.2 Definició de la norma recaptatòria  
Tornant a l'expressió (1) i simplificant termes, tenim que els recursos transferits per l'estat a cada comunitat autònoma, Fi, són:  
Fi = Bi + 0,15 IRi - 0,15 IRi\* (9)  
on Bi és el bloc de recursos determinat per tots els elements del sistema a excepció del provinent de l'esforç fiscal, sent el seu valor:  
Bi = A (Zi) - ICi\* (10)  
La solució al problema de la corresponsabilitat fiscal s'efectua donant als termes IRi i IRi\* de l'expressió (9) les definicions següents:  
a) D'acord amb la interpretació donada a la variable esforç fiscal recollida en el Mètode, el terme IRi es defineix per a cada comunitat autònoma com l'import real de les quotes líquides de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques declarades pels seus residents, que hagen estat meritades en l'exercici que es considera.  
b) Quant al segon terme, IRi\*, que representa la norma recaptatòria resulta evident, com es després del que hem dit anteriorment, la necessitat de revisar i perfeccionar la seua definició actual. Sembla raonable que la norma recaptador ha de representar el que es recaptaria en cada comunitat autònoma, tenint en compte les característiques econòmiques específiques, si el compliment fiscal dels seus residents en aquest impost fóra el resultat d'un comportament mitjà o estàndard del conjunt dels ciutadans de l'estat. Partint d'aquesta idea, es defineix la nova norma recaptatòria IRin\*\* de la comunitat autònoma i per a l'any n (any neutral que s'estableix en l'epígraf III.3. següent) com l'import de les quotes líquides realment declarades pels seus residents corresponents a aquest any. Això implica que en l'any neutral esmentat la quota normativa és el producte de la base imposable real, BIinr i del tipus mitjà real ninr:  
IRin\*\* = BIinr . ninr = IRin (11)  
III.3 Neutralitat financera  
Una condició que el sistema ha de complir necessàriament és la seua neutralitat financera respecte a la situació actual. Aquesta neutralitat significa que en l'any n (any neutral) del quinquenni ha de complir-se la condició següent:  
B'in + 0,15 IRin - 0,15 IRin\*\* = (Bio + 0,15 IRio-2 - 0,15 IRio-2\*) (1 + pn) (12)  
on B'in és el volum de recursos obtinguts en l'any n per elements distints al derivat de la participació territorialitzada en el rendiment de l'IRPF, després de l'aplicació del Procediment, i el segon membre de la igualtat representa els recursos que rebria la comunitat en l'any n neutral per aplicació del Mètode. Aquesta condició, atesa la definició de la norma recaptatòria recollida en l'epígraf III.2. precedent, implica que:  
B'in = (Bio + 0,15 IRio-2 - 0,15 IRio-2\*) (1 + pn) (13)  
És a dir, el terme B'in té en l'any neutral 1993, per a cada comunitat autònoma, igual valor que el finançament que rebria per PPI si no s'haguera aplicat el Procediment, amb la qual cosa s'assegura que en l'any neutral l'efecte financer derivat de la implantació del nou sistema siga nul.  
L'any natural que s'estableix és l'exercici de 1993, amb això es garanteix a totes dues administracions el màxim respecte al principi d'equilibri financer, per ser l'any immediat anterior al primer d'aplicació d'aquest Procediment.  
Ja que en el moment actual no es coneixen els valors reals de les variables i, en conseqüència, no és possible determinar les expressions (12) i (13) de forma que reflectisquen els imports certs i definitius dels diferents termes que les integren, mentre no puguen establir-se s'operarà amb els seus valors provisionals, tant a efectes d'aplicar-los en les expressions que figuren en els restants epígrafs d'aquest Procediment, com que les comissions mixtes puguen adoptar els acords necessaris i determinar els imports dels crèdits "a compte" que s'hagen d'incloure en els pressupostos generals de l'estat, substituint-se pels valors definitius quan es dispose de les dades reals necessàries.  
III.4 Regles d'evolució  
En l'any neutral 1993, segons el que exposa l'epígraf III.3. anterior, el finançament resultant del Procediment serà:  
Fin = B'in + 0,15 (IRin - IRin\*\*) (14)  
Les regles d'evolució que s'estableixen per a cadascun dels termes anteriors són les següents:  
III.4.1 Evolució del terme B'in  
El valor en l'any base 1990 del terme B'in, representatiu del tram de la participació en el rendiment global dels ingressos de l'estat en l'any neutral 1993, es determinarà mitjançant el quocient entre ell i l'índex d'evolució que prevalga, segons les regles establertes en el Mètode, entre aquest any base i l'any 1993, tant per a les comunitats autònomes del l'article 151 com per a les comunitats autònomes de l'article 143:  
B'io = B'in / (1 + pn) (15)  
on B'io és el tram de la participació en els ingressos generals de l'estat de la comunitat autònoma i expressat en valors de l'any base 1990 i (1+pn) és l'índex d'evolució que haja prevalgut entre l'any base 1990 i l'any 1993, per aplicació de les regles establides en el Mètode, per a la comunitat i, segons que pertanya al grup de les de l'article 151 o a les de l'article 143.  
Per a determinar el valor en qualsevol any del quinquenni, a partir del de 1994, del tram de participació en els ingressos generals de l'estat, representat en l'any base pel terme B'io, s'aplicaran les regles establides en el "Mètode":  
B'it = B'io . (1+pt) (16)  
on B'it representa el tram de la participació en els ingressos generals de l'estat de la comunitat autònoma i expressat en valors de l'any t del quinquenni, i (1+pt) és l'índex d'evolució que haja prevalgut entre 1990 i l'any esmentat t, per aplicació de les regles establides en el Mètode, per a la comunitat i, segons la seua pertinença al grup de les de l'article 151 i a les de l'article 43.  
III.4.2 Evolució del terme 0,15 IRin  
D'acord amb el que estableix l'epígraf II.1. d'aquest Procediment, el valor del terme 0,15 IRin es determinarà en els anys 1994 i 1995 atenent l'import real de les quotes líquides declarades pels residents en el territori de la comunitat autònoma, meritades en l'exercici de referència:  
0,15 IRit = 0,15 IRitr (17)  
on 0,15 IRit és l'import que ha de percebre la comunitat autònoma i en l'any t (1994 o 1995) pel seu tram de la participació en ingressos de l'estat corresponent al rendiment territorial de l'IRPF, i IRitr és l'import real de les quotes líquides declarades pels residents en el territori de la comunitat autònoma i meritades en l'any respectiu (1994 o 1995).  
III.4.3 Evolució del terme 0,15 IRin\*\*  
El valor en l'any base del terme 0,15 IRin\*\*, representatiu de la norma recaptatòria en l'any neutral 1993, es determinarà mitjançant el quocient entre ell i l'índex d'evolució que prevalga, per aplicació de les regles establides en el Mètode, entre l'any base esmentat i l'any 1993, tant per a les comunitats autònomes de l'article 151 com per a les comunitats autònomes de l'article 143:  
0,15 IRio\*\* = 0,15 IRin\*\* / (1 + pn) (18)  
on 0,15 IRio\*\* és l'import de la norma recaptatòria en l'IRPF de la comunitat autònoma i determinat en valors de l'any base 1990, i (1+pn) es l'índex d'evolució que haja prevalgut entre l'any base 1990 i 1993, per aplicació de les regles establides a l'efecte en el Mètode per a la comunitat i, segons que pertanya al grup de les de l'article 151 o a les de l'article 143  
El valor provisional del terme 0,15 IRio\*\* en l'any base 1990 és, per a cada comunitat, el que figura en el quadre número 2 de l'annex estadístic, fixat en funció del seu percentatge efectiu de participació en l'IRPF.  
Per a determinar el valor en els exercicis de 1994 i 1995 de la norma recaptatòria, representada en l'any base pel terme 0,15 IRio\*\*, s'aplicarà l'índex que prevalga per a la comunitat i segons les regles d'evolució establides pel Mètode, tant per a les comunitats autònomes de l'article 151 com per a les comunitats autònomes de l'article 143.  
0,15 IRit\*\* = 0,15 IRio\*\* . (1 + pt) (19)  
on 0,15 IRit\*\* és la norma recaptatòria de la comunitat i expressada en valors de l'any t (1994 o 1995), i (1+pt) s'ha definit anteriorment.  
III.4.4 Finançament total resultant en l'any t  
Segons les regles anteriors, el finançament total de la comunitat i en l'any t (1994 o 1995), per participació en els ingressos de l'estat, serà:  
Fit = B'io (1+pt) + 0,15 IRitr - 0,15 IRio\*\* (1+pt) (20)  
III.5 Regles de garantia: modulació financera  
El Mètode constitueix un bloc de mesures amb transcendència financera que foren objecte de consens i l'estructura essencial del qual ha de respectar-se. Entre els elements més sensibles del conjunt de concessions mútues entre Estat i comunitats autònomes, i entre elles mateixa, es troba la decisió d'implantar un major grau de corresponsabilitat fiscal.  
La introducció del nou concepte de la variable esforç fiscal introdueix un canvi en el sistema vigent que, com és obvi, originarà a partir de l'aplicació diferències respecte al finançament que haguera resultat conservant íntegrament l'actual sistema. Per això, la falta de regles moderadores es traduiria en incertesa respecte al resultat final, que podria redundar en uns casos en pèrdua de recursos i en altres en un creixement excessiu que altere l'equilibri preexistent, segons que l'import dels recursos proporcionats per la participació territorialitzada en l'IRPF siga inferior o sensiblement superior al que resulte de la norma recaptatòria.  
Per això, a fi d'evitar ruptures de l'actual equilibri financer del sistema, s'acorda establir les següents regles de modulació del resultat financer, aplicables en els anys 1994 i 1995:  
III.5.1 Regla de modulació financera per a l'any 1994  
En l'exercici 1994, l'import que resulte de la diferència entre els termes 0,15 IRitr i [0,15 IRio\*\* (1+pt)], determinats segons s'estableix en els epígrafs III.4.2. i III.4.3. precedents, no podrà ser per a cada comunitat autònoma superior ni inferior, respectivament, als percentatges que més avall s'indiquen del seu "finançament fora fons" teòric en 1994, determinat partint "finançament fora fons" que, per aplicació del Mètode, li correspondria l'1 de gener de 1994, expressat en valors de l'any base 1990, i actualitzat a l'exercici 1994 per aplicació de l'índex prevalent per a aquesta comunitat autònoma, segons pertanya al grup de les de l'article 151 o a les de l'article 143. Aquests percentatges són els següents:  
- Comunitats autònomes article 151, 0,50 i 0,25.   
- Comunitats autònomes article 143, 1,00 i 0,25.  
III.5.2 Regla de modulació financera per a l'any 1995  
En l'exercici 1995, l'import que resulte de la diferència entre els termes 0,15 IRitr i [0,15 IRio\*\* (1+pt)], determinats segons s'estableix en els epígrafs III.4.2 i III.4.3 precedents, no podrà ser per a cada comunitat autònoma superior ni inferior, respectivament, al 2,00 o 0,50 per cent del seu "finançament fora fons" teòric en 1995, determinat partint del "finançament fora fons" que, per aplicació del Mètode, li correspondria l'1 de gener de 1995, expressat en valors de l'any base 1990, i actualitzat a l'exercici 1995 per aplicació de l'índex prevalent per a aquesta comunitat autònoma, segons pertanya al grup de les de l'article 151 o a les de l'article 143.  
III.5.3 Concepte del "finançament fora fons"  
A l'efecte del que estableixen els epígrafs III.5.1 i III.5.2 precedents, el "finançament fora fons", en valors de l'any base 1990, s'obtindrà mitjançant la suma del "finançament inicial per PPI" i les recaptacions normatives per tributs cedits i taxes afectes als serveis transferits, que siguen aplicables, respectivament, en els anys 1994 o 1995.  
En el cas de les comunitats autònomes uniprovincials que hagen optat perquè la participació en els ingressos de l'estat que els corresponen com a províncies s'integre en la seua participació en els ingressos de l'estat com a comunitats autònomes, el "finançament inicial per PPI" a què fa referència el paràgraf precedent serà el resultant de la integració esmentada prèvia aprovació d'aquesta per la corresponent comissió mixta.  
III.6 Condició d'aplicació i coeficient reductor  
El sistema de finançament de les comunitats autònomes de règim comú es conforma mitjançant un conjunt de mecanismes financers, regulats per la LOFCA, el denominador comú del qual és la seua naturalesa de font d'obtenció de recursos per a les comunitats autònomes.  
Per això, no tenen cabuda en el sistema de finançament de règim comú amb els mecanismes financers del funcionament dels quals puga resultar una transferència de recursos de la hisenda autonòmica a la hisenda estatal, característics del sistema de finançament de règim foral. Un exemple aclaridor de les conseqüències d'aquest sentit unidireccional dels fluxos de recursos del sistema el constitueix, sens dubte, la suspensió de l'efectivitat de la cessió de tributs de l'estat quan d'aquesta resulte un retorn financer a favor de la hisenda central.  
En conseqüència, s'estableixen les regles següents per a l'aplicació de la corresponsabilitat fiscal:  
1.ª A partir de l'1 de gener de 1994, es reconeix a totes les comunitats autònomes el dret a percebre una participació del 15 per cent de l'import de les quotes líquides de l'IRPF declarades en el seu territori, amb les condicions i les regles establides en els epígrafs anteriors d'aquest Procediment. L'import provisional del 15 per cent esmentat, en l'any neutral de 1993, és per a cada comunitat autònoma el que es recull en el quadre número 1 de l'annex estadístic.  
2.ª L'efectivitat plena d'aquesta participació queda supeditada, per a cada comunitat autònoma, al compliment de la condició que l'import del 15 per cent de les quotes líquides declarades pels seus residents meritades en l'any neutral 1993 siga inferior a l'actual finançament inicial per PPI de la comunitat autònoma segons el Procediment, expressat en valors de l'any neutral esmentat.  
 Quan es tracte d'una comunitat autònoma uniprovincial i haja optat per la integració de la seua participació en els ingressos de l'estat com a diputació provincial en la participació en els ingressos de l'estat que li corresponen com a comunitat autònoma, la comparació a què fa referència la condició establida en el paràgraf precedent s'efectuarà prenent la participació resultant de la integració anterior, una vegada formalment aprovada per la respectiva comissió mixta.  
3.ª Quan no es complisca la condició establida en el paràgraf primer de la regla 2ª precedent, el percentatge representatiu del tram de la participació de la comunitat autònoma en el rendiment territorial de l'IRPF es fixarà aplicant un coeficient corrector al 15 per cent esmentat, el valor del qual serà de 2/3 o 1/3 segons pertoque, tenint en compte el finançament inicial per PPI esmentat.  
4.ª Les regles per a aplicar el tram resultant de l'anterior coeficient corrector seran les establides en aquest Procediment per al tram del 15 per cent que es reconega a les altres comunitats autònomes.  
5.ª La substitució del tram de participació en el rendiment territorial de l'IRPF resultant de l'aplicació del coeficient reductor pel del 15 per cent es produirà, prèvia petició de la comunitat autònoma afectada, amb efecte per a l'exercici en què es complisca la condició definida en el paràgraf primer de la regla 2.ª anterior.  
 Si escau, així mateix amb petició prèvia de la comunitat autònoma, podrà acordar-se la substitució del coeficient reductor de 1/3 pel de 2/3, amb la consegüent elevació del percentatge representatiu del tram de la participació, tenint en compte l'increment que haja experimentat el finançament inicial per PPI de la comunitat autònoma en l'any neutral a conseqüència dels traspassos de nous serveis.  
IV. Instrumentació pressupostària  
Segons la situació actual, les comunitats autònomes tenen atribuïts en la secció 32 dels pressupostos generals de l'estat sengles crèdits que recullen la seua respectiva participació en els ingressos de l'estat, que es fan efectius mensualment per dotzenes parts. L'import dels crèdits es determina mitjançant estimació de la participació en ingressos de l'estat per a aquest exercici i l'aplicació d'un percentatge establit pel Consell, i els pagaments efectuats a càrrec d'ells tindran el caràcter de "lliurament a compte" de la participació definitiva, que es liquidarà en l'exercici següent.  
En conseqüència, els crèdits anteriors "a compte" han de complementar-se amb un crèdit ampliable que reculla la despesa prevista per a dur a terme la liquidació definitiva de la participació de l'exercici anterior.  
A partir de l'1 de gener de 1994 caldrà recollir en la secció 32 els crèdits corresponents als dos trams en què es desdoblarà la participació en els ingressos de l'estat, als quals per raons de claredat denominarem "tram del PPI" (corresponent a la participació en els ingressos globals de l'estat) i "tram del PPIRPF" (corresponent a la participació territorialitzada en les quotes de l'IRPF).  
Per a exposar el procés d'instrumentació pressupostària tornem de nou a l'expressió (20) de l'epígraf III.4.4., expressiva del finançament que correspon a la comunitat autònoma i en l'any t (1994 o 1995) del sistema a partir de l'1 de gener de 1994.  
Fit = B'io (1+pt) + 0,15 IRitr - 0,15 IRio\*\* (1+pt)  
Si substituïm els termes B'io (1+pt) y 0,15 IRio\*\* (1+pt) pels seus equivalents, l'equació queda expressada així:  
Fit = B'it + 0,15 IRitr - 0,15 IRit\*\* (21)  
En aquesta expressió, com hem vist anteriorment, els termes B'it i 0,15 IRit\*\* són el resultat d'evolucionar els termes B'io i 0,15 IRio\*\* des de l'any base 1990 fins a l'any t, i el terme 0,15 IRitr està en valors de l'any t.  
A la vista d'això, la solució aparentment més adequada per a la instrumentació pressupostària seria la d'habilitar per a cada terme un crèdit pressupostari. En aquest cas, en la secció 32 existirien tres crèdits per a cada servei o comunitat autònoma amb la finalitat de finançar els dos trams de la nova participació en els ingressos de l'estat, un per al terme B'it, el segon per al terme 0,15 IRitr, i el tercer i últim per al terme 0,15 IRit\*\*.  
No obstant això, l'anterior solució presenta l'obstacle que el terme 0,15 IRit\*\* és negatiu per a totes les comunitats, cosa que impossibilita la seua habilitació en els pressupostos i obliga a buscar solucions tècniques que eludisquen els valors negatius.  
Una vegada dotats provisionalment en la secció 32 els crèdits que corresponguen per a cada comunitat autònoma, s'habilitarà un altre crèdit, general i ampliable, que s'aplicarà per a efectuar la liquidació definitiva conjunta de la participació de l'any immediat anterior, en els dos trams. La valoració provisional de l'import d'aquest crèdit serà efectuada pel Ministeri d'Economia i Hisenda.  
A l'efecte de la liquidació definitiva conjunta de la participació en els dos trams, es procedirà de la manera següent:  
a) Es determinarà, per a cada comunitat autònoma, l'import definitiu del tram de participació en els ingressos generals de l'estat, aplicant al finançament inicial definitiu per PPI en l'any base (B'io) l'índex d'evolució definitiu que haja prevalgut segons el Mètode entre l'any base i l'any t per a la comunitat autònoma, segons pertanya al grup de les de l'article 151 o les de l'article 143.  
b) Es determinarà, per a cada comunitat autònoma, l'import definitiu del 15 per cent de les quotes líquides de l'IRPF declarades pels seus residents meritades en l'exercici a què nominalment es referisca la liquidació, mitjançant certificat expedit pel Departament d'Informàtica Tributària de l'Agència Estatal d'Administració Tributària.  
c) Es determinara, per a cada comunitat autònoma, l'import definitiu del 15 per cent de la seua norma recaptatòria en l'IRPF corresponent a l'exercici a què es referisca la liquidació, aplicant al valor de la seua norma recaptatòria en l'any base 1990 l'índex d'evolució definitiu que haja prevalgut per aplicació del Mètode entre l'any base i l'any t per a la comunitat autònoma, segons pertanya al grup de les de l'article 151 o a les de l'article 143.  
d) Es determinarà, per a cada comunitat autònoma, l'import del "finançament fora fons" en l'any de referència de la liquidació, mitjançant la suma de la participació en els ingressos de l'estat que haguera percebut per aplicació del Mètode i les recaptacions normatives per tributs cedits i taxes afectes als serveis transferits, actualitzades com cal.  
e) Amb les excepcions establides en els apartats f) i g) següents, l'import de la liquidació definitiva conjunta de tots dos trams de la participació serà, per a cada comunitat autònoma, el resultat de restar els lliuraments a compte de l'any de referència de la liquidació, efectuades a càrrec dels crèdits que en aquest any es dotaren en la secció 32, de la suma dels imports definitius dels dos trams de participació en ingressos de l'estat dels apartats a) i b) precedents menys el resultat obtingut en l'apartat c), i es farà efectiu en la forma i els terminis establits pel Consell.  
f) En aquells casos en què el resultat de restar l'import definitiu del 15 per cent de la norma recaptatòria fixat en l'apartat c) de l'import definitiu del 15 per cent de les quotes líquides de l'IRPF a què es refereix l'apartat b) donara un import inferior al del creixement mínim del finançament establit en les regles de modulació financera per als anys 1994 i 1995 dels epígrafs III.5.1. i III.5.2., respectivament, la liquidació definitiva ressenyada en el paràgraf precedent inclourà una partida igual a la diferència entre tots dos imports, que incrementarà l'import de la liquidació conjunta de tots dos trams de la participació en ingressos de l'estat.  
g) En aquells casos en què el resultat de restar l'import definitiu del 15 per cent de la norma recaptatòria fixat en l'apartat c) de l'import definitiu del 15 per cent de les quotes líquides de l'IRPF a què es refereix l'apartat b) donara un import superior al del creixement màxim del finançament màxim del finançament establit en les regles de modulació financera per als anys 1994 i 1995 dels epígrafs III.5.1 i III.5.2, respectivament, la liquidació definitiva ressenyada en el paràgraf precedent inclourà una partida igual a la diferència entre tots dos imports, que minorarà l'import de la liquidació conjunta de tots dos trams de la participació en ingressos de l'estat.  
Acord segon. Integració de les comunitats autònomes en l'agència estatal d'administració tributària  
L'aplicació del Procediment per a l'aplicació de la corresponsabilitat fiscal en el sistema de finançament de les comunitats autònomes resultaria una mesura insuficient si no va acompanyada d'una participació efectiva de les comunitats autònomes en les tasques de gestió tributària de l'IRPF en els seus respectius territoris, de manera que la trajectòria del rendiment de l'impost siga també una responsabilitat compartida per les hisendes autonòmiques.  
Al mateix temps, la participació en la gestió tributària ha de produir-se, necessàriament, al si de l'Agència Estatal d'Administració Tributària (d'ara endavant Agència), cosa que exigeix establir els criteris i les regles que han d'informar les mesures que s'adopten perquè les comunitats autònomes participen en els òrgans de l'Agència i cooperen en les seues tasques de gestió.  
El Consell de Política Fiscal i Financera entén que la integració de les comunitats autònomes en l'Agència, a fi de responsabilitzar-se i participar en la gestió de l'IRPF en els seus territoris respectius, ha de canalitzar-se per mitjà dels seus "òrgans de relació" en dos nivells, central i perifèric:  
a) A nivell central, mitjançant la creació d'una Comissió Mixta de Gestió de l'IRPF (d'ara endavant Comissió), dependent del president de l'Agència, formada per vuit representants de l'administració tributària de l'estat i quinze representants de les comunitats autònomes. La Comissió es reunirà, com a mínim, una vegada cada semestre, i tindrà les funcions següents:  
- Disseny de la política general de gestió de l'IRPF.  
- Establir les directrius de gestió de l'IRPF respecte a:  
- Plans d'inspecció.  
- Tractament informàtic.  
- Campanyes d'informació i publicitat.  
- Intercanvi d'informació. Per a l'exercici de les seues funcions la Comissió podrà encomanar la realització de les tasques que considere convenients a un comité de treball, compost per cinc representants de les comunitats autònomes (nomenats per la representació de les comunitats autònomes en la Comissió) i el nombre de representants de l'administració tributària de l'estat que considere necessari el secretari d'Estat d'Hisenda fins a un màxim de cinc.  
El comité de treball no tindrà atribuïdes funcions decisòries, i haurà d'elevar els seus estudis, les seues conclusions o propostes a la Comissió, i es reunirà amb la freqüència que siga necessària segons ho exigisquen les tasques encomanades.  
La Comissió adoptarà les seues decisions per votació. A aquest efecte, la representació de l'administració tributària de l'estat tindrà igual nombre total de vots (quinze) que el dels representants de les comunitats autònomes.  
b) A nivell territorial, amb la creació de sengles òrgans de relació dependents del respectiu delegat especial de l'Agència, integrats per cinc representants d'aquesta Delegació i altres cinc de la comunitat autònoma. Els òrgans de relació es reuniran, com a mínim, una vegada al trimestre, i tindran les funcions següents:  
- Garantir el compliment de les directrius establides per la Comissió Mixta de Gestió de l' IRPF.  
- Col.laboració en la gestió de l'IRPF, a través de:  
- Participació en l'elaboració de plans d'inspecció.  
- Participació en l'elaboració de plans d'informació i assistència al contribuent.  
- Elaboració de mecanismes d'intercanvi d'informació.  
El Consell de Política Fiscal i Financera insta el ministre d'Economia i Hisenda perquè s'eleven al Govern i, si escau, a les Corts Generals, els projectes normatius necessaris per a incorporar a l'ordenament jurídic aquest acord.  
Acord tercer. Elaboració d'un llibre blanc sobre el finançament de les comunitats autònomes  
El Consell de Política Fiscal i Financera en examinar els informes dels grups de treball creats en la reunió de 20 de gener de 1992 i a la vista de les dificultats que es posen de manifest per a escometre certes mancances del sistema de finançament de les comunitats autònomes, acorda:  
«Que un grups d'experts independents realitze un estudi sobre el finançament de les comunitats autònomes, que haurà d'estar conclòs el 30 de juny de 1994 i comprendrà:  
Primer  
Estudi de la situació de l'actual sistema de finançament i anàlisi de les possibles pautes de desenvolupament.  
Segon  
Proposta de determinació del nivell dels serveis públics que l'estat garantisca als ciutadans en tot el territori nacional.  
Tercer  
Mecanismes de finançament, forma de càlcul i instrumentació de les assignacions a què fa referència l'article 15 de la LOFCA.  
Quart  
Possibles mesures per a augmentar el grau de corresponsabilitat fiscal de les comunitats autònomes.  
Cinqué  
Capacitat normativa sobre determinades figures tributàries i harmonització necessària per a evitar distorsions o situacions de competència fiscal.»  
Acord quart. Estudi de la problemàtica en el finançament dels serveis sanitaris de la Seguretat Social  
El grup de treball creat en la reunió del 20 de gener de 1992, amb la tasca d'analitzar les disfuncions produïdes pels processos de pressupostació i liquidació de les despeses de les prestacions sanitàries de la Seguretat Social, elevà al Consell unes recomanacions, consensuades entre tots els seus membres amb l'excepció del representant de Catalunya. A la vista d'aquestes recomanacions s'adopta l'acord següent:  
«S'encomana al grup de treball que continue l'estudi de la problemàtica financera i pressupostària dels serveis sanitaris de la Seguretat Social, amb l'objecte d'elevar al Consell un informe que reculla les qüestions següents:  
a) Anàlisi de les desviacions existents en el finançament dels serveis sanitaris.  
b) Proposta de mesures a adoptar per a la correcció dels efectes financers produïts pels dèficits pressupostaris dels exercicis passats.  
c) Proposta de calendari de pagaments de les transferències a or de les comunitats autònomes  
d) Mesures a adoptar per a evitar en el futur les desviacions pressupostàries entre els crèdits inicials i els crèdits finals liquidats.»  
II. Vot particular que formula el conseller d'Economia i Hisenda de la Comunitat Autònoma d'Extremadura  
«El Govern extremeny considera que, després de reconéixer l'esforç integrador i d'aproximació realitzat pel Ministeri, l'acord que aquest Consell ha aprovat en el dia d'avui afecta de manera negativa el sistema de finançament de les comunitats autònomes per diversos motius que succintament exposem a continuació.  
1. No es produeix el que l'Acord d'aquest Consell de 20 de gener de 1992 manà al grup de treball i al mateix Consell a l'hora d'aconseguir una major corresponsabilitat fiscal.  
En efecte, tots els poders normatius i administratius romanen en l'estat, que curiosament garanteix un increment de finançament, encara que siga mínim, a totes les comunitats autònomes independentment del seu esforç fiscal.  
2. L'acord comporta un nou model de finançament, cosa que excedeix de molt el mandat del Consell de 20 de gener de 1992, que pretenia dins del model preexistent buscar fórmules de càlcul que incidiren en la variable esforç fiscal. No obstant això, en el Procediment aprovat ja no es mesura l'esforç fiscal que any a any realitza cada comunitat autònoma, sinó que s'aïlla una participació territorial de l'IRPF, que evoluciona lliurement, encara que s'establisquen límits mínims i màxims a aquesta evolució lliure (la magnitud del límit màxim per al segon any és tal que en la pràctica pot no suposar cap restricció a l'evolució lliure del tram IRPF).  
S'hi estableix, doncs, un nou sistema i un nou repartiment, que afecta l'ordenament bàsic establit en la Llei Orgànica de Finançament de les Comunitats Autònomes i l'Acord per al quinquenni vigent.  
En definitiva, per a moure'ns dins de l'Acord de 20 de gener de 1992, el nou sistema de càlcul ha de ser neutral respecte al finançament anterior, i si bé en l'exercici 1994 aquesta neutralitat està assegurada, ja que les desviacions són mínimes, no així en l'exercici 1995 en què les limitacions s'eleven de forma substancial sense explicació tècnica plausible, quan a més el repartiment de l'increment podria ser absolutament discriminatori entre les comunitats autònomes, alterant-se en aquest cas el status quo de 1992.  
3. El nou acord vulnera, així mateix, la Llei Orgànica de Finançament de les Comunitats Autònomes ja que a l'atzar de la ponderació de la variable esforç fiscal s'anul·len, o es possibilita l'anul·lació de les altres variables distributives o redistributives.  
4. El nou model fa abstracció de la finalitat per a la qual es va concebre el PPIE, és a dir, per a juntament amb els tributs cedits dotar de cobertura econòmica la prestació de serveis abans prestats per l'administració central. Ara, el finançament no es correspon amb el cost de la prestació.  
El Govern extremeny considera que en la negociació de l'acord de referència, el Consell de Política Fiscal i Financera ha estat sotmés a grans pressions externes que han produït alteracions tècniques i que en definitiva, han minvat les condicions de llibertat i assossec que han de presidir la negociació d'acords com l'esmentat».  
Per això, d'acord amb el que estableix l'article 10.2 del Reglament de Règim Interior del Consell, es publica per a coneixement general.  
Madrid, 30 de juny de 1995.- El president del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes: Pedro Solbes Mira, ministre d'Economia i Hisenda.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2606, del 17-10-1995 (1995/836436)

ACUERDO 1/1993, de 7 de octubre, para el desarrollo del sistema de financiación de las comunidades autónomas del quinquenio 1992-1996.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/a/1995/06/30/1b/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   2606

Fecha DOGV
:   17-10-1995

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1995/836436

CVE


Fecha del documento
:   30-06-1995

Organismo emisor
:   Consejo de Politica Fiscal y Financiera de Las Comunidades Autonomas

Tipo de documento
:   Acuerdo

ACUERDO 1/1993, de 7 de octubre, para el desarrollo del sistema de financiación de las comunidades autónomas del quinquenio 1992-1996.   
El Pleno del Consejo de Política Fiscal y Financiera de las Comunidades Autónomas, válidamente constituido con asistencia de todos sus miembros de derecho, excepto el seÑor consejero del País Vasco, que excusó su asistencia, celebró su vigesimoséptima reunión, celebrada los días 23 de septiembre y 7 de octubre de 1993, previa convocatoria del excelentísimo seÑor ministro de Economía y Hacienda, presidente del Consejo, con arreglo al orden del día que, entre otros asuntos, incluía el "Acuerdo para el desarrollo del sistema de financiación de las comunidades autónomas del quinquenio 1992-1996". Este documento consta, a su vez, de cuatro acuerdos. El primero se refiere al procedimiento para la aplicación de la corresponsabilidad fiscal en el sistema, el segundo trata de la integración de las comunidades autónomas en la Agencia Estatal de Administración Tributaria, el tercero se refiere a la elaboración de un libro blanco sobre financiación, y el cuarto al estudio de la problemática en la financiación de los servicios sanitarios de la Seguridad Social.  
Debatido el proyecto de acuerdo elaborado por el Ministerio de Economía y Hacienda, se procedió a su aprobación, en primera votación, por una mayoría de veintiocho votos a favor, tres en contra y dos abstenciones, sobre treinta y tres votos de derecho, que suponen una mayoría superior a los dos tercios de los votos de los miembros que integran el Consejo, según lo previsto en el artículo 10.3.a) del Reglamento de Régimen Interior.  
Al acuerdo de aprobación ha formulado por escrito voto particular el excelentísimo seÑor consejero de la Comunidad Autónoma de Extremadura, de conformidad con la facultad que confiere el artículo 10.3 de dicho Reglamento, figurando ambos, acuerdo y voto particular, como anexo al acta de la citada reunión aprobada por el pleno celebrado el 21 de septiembre de 1994.  
En su virtud, en cumplimiento de lo establecido en el apartado 2 del artículo 10 del Reglamento de Régimen Interior del Consejo, se publica, para general conocimiento:  
I. Acuerdos para el desarrollo del sistema de financiación de las comunidades autónomas del quinquenio 1992-1996  
Acuerdo primero. Procedimiento para la aplicación de la corresponsabilidad fiscal en el sistema de financiación de las comunidades autónomas  
I. Introducción  
El Acuerdo de 20 de enero de 1992, por el que se aprobó el Método para la aplicación del sistema de financiación de las comunidades autónomas en el quinquenio 1992-1996 (en adelante Método), consideró deseable asignar a las comunidades autónomas un mayor grado de corresponsabilidad fiscal. Para alcanzar este objetivo acordó la creación de un grupo de trabajo que debía examinar las posibilidades que ofrece la LOFCA, especialmente en el contexto de la variable esfuerzo fiscal, y emitir un informe antes del 30 de junio de 1992 sobre la aplicación práctica del acuerdo.  
En el plazo fijado el grupo de trabajo emitió el informe, recogiendo los distintos criterios que surgieron en su seno para incrementar la corresponsabilidad fiscal, y explorando las posibilidades de la variable esfuerzo fiscal para conseguir dicho objetivo, así como la posible compatibilidad con las limitaciones establecidas en la LOFCA en la cesión del rendimiento, total o parcial, de ciertas figuras tributarias, llevando a cabo la búsqueda de planteamientos acordes con el espíritu de la LOFCA.  
Tomando el informe como base, el Ministerio de Economía y Hacienda elaboró un primer documento exponiendo un conjunto de medidas para elevar el grado de corresponsabilidad fiscal del sistema, que fue analizado conjuntamente con las comunidades autónomas en una serie de reuniones bilaterales, y a la vista de las conclusiones obtenidas se completó y perfeccionó el documento inicial recogiendo las aportaciones de las respectivas comunidades autónomas.  
El resultado de todo ello es el presente documento, en el que se define y desarrolla el Procedimiento para la aplicación de la corresponsabilidad fiscal en el sistema de financiación de las comunidades autónomas (en adelante Procedimiento), que el Consejo de Política Fiscal y Financiera (en adelante Consejo) considera que constituye la respuesta adecuada a las exigencias del momento actual en virtud de las características que reúne, entre las que deben seÑalarse las siguientes:  
a) Respeto a los criterios básicos de financiación de las comunidades autónomas que informaron el Acuerdo de 20 de enero de 1992.  
b) Conexión de los recursos recibidos por las comunidades autónomas con los rendimientos impositivos obtenidos en sus territorios, de tal forma que una parte importante del gasto público gestionado por ellas esté financiado por las aportaciones de los residentes en el ámbito territorial respectivo, con lo que los ciudadanos toman conciencia de que las prestaciones recibidas de su comunidad autónoma son consecuencia de las exigencias impositivas de que son objeto.  
c) Garantía de que la financiación resultante del Método no se altera en perjuicio de ninguna comunidad autónoma, manteniendo los principios de solidaridad y de equidad.  
d) Instrumentación en el marco de la LOFCA, con lo que evita planteamientos de revisión no deseables.  
e) Moderación en cuanto al coste estimado que representa para la hacienda estatal.  
El Procedimiento se aplicará en los aÑos 1994 y 1995. Para 1996, el Consejo de Política Fiscal y Financiera, considerando la experiencia obtenida en los dos aÑos precedentes, deberá pronunciarse sobre la continuación pura y simple en su aplicación o, en su caso, sobre las reformas que sea necesario introducir para su perfeccionamiento.  
II. Exposición del Procedimiento  
Para exponer el Procedimiento deben distinguirse dos ámbitos: el financiero y el formal.  
II.1 Contenido financiero  
A partir del 1 de enero de 1994, en los aÑos 1994 y 1995, cada comunidad autónoma percibirá el quince por ciento del importe de las cuotas líquidas del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas ingresadas por los residentes en su territorio, que hayan sido devengadas en el ejercicio de referencia.  
Las reglas para la aplicación del Procedimiento, condiciones a que se somete y garantías que lo acompaÑan, se recogen en el epígrafe III del presente documento.  
II.2 Instrumentación formal  
Aunque dentro del marco de la LOFCA podrían arbitrarse soluciones a la corresponsabilidad fiscal por la vía del artículo 12, mediante el establecimiento de un recargo autonómico en el IRPF acompaÑado de la simultánea reducción de la tarifa estatal, de modo que la presión fiscal resultante sea idéntica a la existente con anterioridad, en el momento actual existen importantes razones para descartar la fórmula del recargo, porque la necesidad de evitar retornos financieros a favor de la hacienda central obligaría a establecer dos tarifas estatales diferentes del impuesto.  
Por otra parte, la instrumentación del Procedimiento mediante el reconocimiento a cada comunidad autónoma de una "participación territorializada en el rendimiento del IRPF", al amparo de lo previsto en el artículo 13 de la LOFCA, no presenta obstáculos que impidan o dificulten su aplicación, habida cuenta de que esta modalidad financiera ya viene funcionando satisfactoriamente desde el inicio del sistema de financiación.  
En virtud de ello, se adopta la "participación territorializada en el rendimiento del IRPF" como forma de instrumentación del Procedimiento. Para ello, la actual participación de las comunidades autónomas en la recaudación de impuestos estatales se desdoblará en dos tramos o fracciones: la primera, de carácter general, en el rendimiento global del conjunto de los impuestos del Estado, directos e indirectos, excluidos los susceptibles de cesión; la segunda, de carácter específico o singular, en el rendimiento del IRPF en el respectivo ámbito territorial.  
III. Análisis del Procedimiento  
El presente epígrafe tiene por objeto desarrollar explícitamente la aplicación del Procedimiento, a cuyo efecto contempla los siguientes aspectos del mismo:  
1. Descripción de la variable esfuerzo fiscal, contenida en el Método, y la nueva interpretación que a la misma debe darse para su correcta utilización en el Procedimiento.  
2. Definición de la "norma recaudatoria", elemento principal en las medidas de corresponsabilidad fiscal debido a su carácter de instrumento de control del esfuerzo fiscal.  
3. Neutralidad financiera de la aplicación del Procedimiento respecto al status quo resultante del Acuerdo de 20 de enero de 1992.  
4. Reglas de evolución financiera que se establecen para los mecanismos representativos del rendimiento territorial del IRPF.  
5. Reglas de modulación del resultado financiero.  
III.1 Nueva interpretación de la variable esfuerzo fiscal  
El actual sistema transfiere desde el Estado a cada comunidad autónoma una financiación que se puede representar por la siguiente ecuación:  
Fi = A(Zi) - ICi\* + 0,15 (IRi - áiIR) (1)  
El primer elemento, A(Zi), es una cantidad que varía en función de las características geodemográficas y socioeconómicas de la comunidad, que representamos a través del vector Zi.  
El segundo elemento, ICi\*, es la detracción de una recaudación normativa por las tasas afectas a los servicios transferidos y los tributos cedidos. Dado que la comunidad obtiene una recaudación efectiva ICi por dichos conceptos, la financiación total de que dispone, FTi, es igual a la financiación transferida desde el Estado, Fi, más la recaudación tributaria realmente obtenida ICi. Es decir:  
FTi = Fi + ICi (2)  
o lo que es lo mismo:  
FTi = A (Zi) + (ICi - ICi\*) + 0,15 (IRi - áiIR) (3)  
Como pone de manifiesto la expresión (3), la detracción de ICi\* responde al requerimiento de mantener para cada comunidad autónoma el volumen de recursos que, de acuerdo con unas determinadas características de la misma, se estimen necesarios para financiar sus competencias y que en el caso del presente modelo vienen dadas por el elemento A (Zi). Si ICi\* está razonablemente bien determinado, la cesión de rendimientos tributarios no debería alterar de forma significativa el anterior requerimiento, dado que la recaudación efectiva ICi quedará compensada por la norma recaudatoria ICi\*. Es decir, la cesión de recursos tributarios no debe alterar el principio básico de que para unas mismas necesidades, para unas mismas competencias y para una misma presión fiscal, los recursos puestos a disposición de las comunidades autónomas deberían ser los mismos.  
En el sistema actual la diferencia que se produce por las dos formas de computar la recaudación tributaria es la derivada del término:  
(ICi- ICi\*) (4)  
Este término puede ser positivo si la gestión tributaria autonómica es buena, pero podría ser negativo si no lo es. En todo caso, queda claro que el resultado final depende esencialmente del valor que adopte la norma ICi\*.  
El tercer elemento de la financiación que el Estado transfiere a las comunidades autónomas, 0,15 (IRi - áiIR), es una cantidad que depende del esfuerzo fiscal de cada comunidad en el Impuesto sobre la Renta. IRi e IR representan el importe de las cuotas líquidas del IRPF declaradas en el territorio de la comunidad i y en el conjunto del territorio común, respectivamente; y ái es la participación de la comunidad en el PIB estatal.  
En principio, la variable esfuerzo fiscal juega ya, en el sistema actual, un papel similar al de los tributos cedidos. Efectivamente, la variable esfuerzo fiscal representa el importe real de las cuotas líquidas declaradas por un determinado impuesto en el territorio de la comunidad autónoma, IRi, y la detracción de una valoración normativa de las mismas, IRi\*, que en este caso particular se define como las cuotas líquidas que declararían los residentes en la comunidad si participara en las cuotas líquidas totales por IRPF en igual proporción con que participa en el PIB estatal; es decir, IRi\* = ái IR. Hay que puntualizar que, en este caso, la diferencia entre ambos términos no opera sobre la totalidad del impuesto, sino sólo sobre un 15 por ciento del mismo. Pero, en todo caso, la estructura es la misma que la de la expresión (4):  
0,15 (IRi - IRi\*) (5)  
Por otra parte, el hecho de que la estructura de la variable esfuerzo fiscal sea la misma que la de un tributo cedido, no significa necesariamente que en el sistema actualmente vigente opere como un tributo cedido. En primer lugar, los recursos obtenidos por la comunidad únicamente coinciden con el 15 por ciento del IRPF declarado en su territorio en el aÑo base para el que se define el sistema; luego, en los aÑos siguientes, ya no es así, dado que el valor del término en el aÑo base evoluciona según el criterio establecido en el Método (ITAE/PIB nominal/gasto equivalente). Por tanto, existe una primera diferencia con los tributos cedidos. Mientras allí el término ICi refleja siempre la recaudación realmente obtenida, aquí el término 0,15 IRi solo coincide con las cuotas líquidas realmente declaradas en el aÑo base del sistema.  
La segunda diferencia hace referencia a la norma recaudatoria. En el caso de los tributos cedidos, la norma ICi\* se definió como la recaudación standard por estos tributos en cada comunidad, en el aÑo base, atendiendo a un criterio de neutralidad respecto a la participación en ingresos del Estado. En el caso del IRPF, en cambio, la norma es mas aproximativa. Una buena norma ha de reflejar las cuotas líquidas que teóricamente se obtendrían si a una base imponible del impuesto, medida en términos standard, se le aplicara un tipo impositivo standard. Veamos en qué medida se cumplen en este caso estos requisitos. Como se seÑalaba más arriba, la norma en este caso es:  
IRi\* = áiIR; (6)  
donde  
ái = PIBi / PIB. (7)  
Sustituyendo (7) en (6) tenemos:  
IRi\* = (IR / PIB) PIBi (8)  
Es decir, la actual norma del IRPF es el producto de una base imponible que se aproxima por el PIB de la comunidad autónoma y de un tipo que se aproxima por la presión fiscal media de este impuesto en todo el territorio común (es decir, todo el territorio espaÑol con la excepción de los territorios forales).  
Sin embargo, la definición de la norma no era una cuestión importante, porque en la realidad la expresión 0,15 (IRi - áiIR) no opera financieramente como un tributo cedido, dado que, aparte de su efecto sobre la transferencia del aÑo base, en los aÑos del quinquenio las comunidades ni han recibido el 15 por ciento de las cuotas líquidas del IRPF declaradas en su territorio, ni han experimentado una detracción normativa según la evolución de las cuotas líquidas totales por IRPF. El término ha quedado simplemente englobado en el sistema y ha evolucionado de acuerdo con los criterios generales de crecimiento del mismo. Ahora bien, en el contexto de un crecimiento autónomo del término 0,15 IRi, adquiere mayor trascendencia la definición que se adopte para la norma recaudatoria.  
III.2 Definición de la norma recaudatoria  
Volviendo a la expresión (1) y simplificando términos, tenemos que los recursos transferidos por el Estado a cada comunidad autónoma, Fi, son:  
Fi = Bi + 0,15 IRi - 0,15 IRi\* (9)  
donde Bi es el bloque de recursos determinado por todos los elementos del sistema a excepción del proveniente del esfuerzo fiscal, siendo su valor:  
Bi = A (Zi) - ICi\* (10)  
La solución al problema de la corresponsabilidad fiscal se efectúa dando a los términos IRi y IRi\* de la expresión (9) las siguientes definiciones:  
a) De conformidad con la interpretación dada a la variable esfuerzo fiscal recogida en el Método, el término IRi se define para cada comunidad autónoma como el importe real de las cuotas líquidas del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas declaradas por sus residentes, que hayan sido devengadas en el ejercicio que se considera.  
b) En cuanto al segundo término, IRi\*, que representa la norma recaudatoria, resulta evidente, como se desprende de lo dicho anteriormente, la necesidad de revisar y perfeccionar su definición actual. Parece razonable que la norma recaudatoria debe representar lo que se recaudaría en cada comunidad autónoma, teniendo en cuenta las características económicas específicas, si el cumplimiento fiscal de sus residentes en este impuesto fuera el resultado de un comportamiento medio o standard del conjunto de los ciudadanos del Estado. Partiendo de esta idea, se define la nueva norma recaudatoria IRin\*\* de la comunidad autónoma i para el aÑo n (aÑo neutral que se establece en el epígrafe III.3. siguiente) como el importe de las cuotas líquidas realmente declaradas por sus residentes correspondientes a dicho aÑo. Ello implica que en el citado aÑo neutral la cuota normativa es el producto de la base imponible real, BIinr y del tipo medio real ninr:  
IRin\*\* = BIinr . ninr = IRin (11)  
III.3 Neutralidad financiera  
Una condición que el sistema debe necesariamente cumplir es su neutralidad financiera con respecto a la situación actual. Esta neutralidad significa que en el aÑo n (aÑo neutral) del quinquenio debe cumplirse la siguiente condición:  
B'in + 0,15 IRin - 0,15 IRin\*\* = (Bio + 0,15 IRio-2 - 0,15 IRio-2\*) (1 + pn) (12)  
donde B'in es el volumen de recursos obtenidos en el aÑo n por elementos distintos al derivado de la participación territorializada en el rendimiento del IRPF, después de la aplicación del Procedimiento, y el segundo miembro de la igualdad representa los recursos que recibiría la comunidad i en el aÑo n neutral por aplicación del Método. Esta condición, dada la definición de la norma recaudatoria recogida en el epígrafe III.2. precedente, implica que:  
B'in = (Bio + 0,15 IRio-2 - 0,15 IRio-2\*) (1 + pn) (13)  
Es decir, el término B'in tiene en el aÑo neutral 1993, para cada comunidad autónoma, igual valor que la financiación que recibiría por PPI si no se hubiese aplicado el Procedimiento, con lo que se asegura que en el aÑo neutral el efecto financiero derivado de la implantación del nuevo sistema sea nulo.  
El aÑo neutral que se establece es el ejercicio de 1993, con lo que se garantiza a ambas administraciones el máximo respeto al principio de equilibrio financiero, por ser el aÑo inmediato anterior al primero de aplicación de este Procedimiento.  
Puesto que en el momento actual no se conocen los valores reales de las variables y, en consecuencia, no es posible determinar las expresiones (12) y (13) de forma que reflejen los importes ciertos y definitivos de los diferentes términos que las integran, en tanto no puedan establecerse se operará con sus valores provisionales, tanto a efectos de aplicarlos en las expresiones que figuran en los restantes epígrafes de este Procedimiento, como de que las comisiones mixtas puedan adoptar los necesarios acuerdos y de determinar los importes de los créditos "a cuenta" que deban incluirse en los Presupuestos Generales del Estado, sustituyéndose por los valores definitivos cuando se disponga de los datos reales necesarios.  
III.4 Reglas de evolución  
En el aÑo neutral 1993, según lo expuesto en el epígrafe III.3. anterior, la financiación resultante del Procedimiento será:  
Fin = B'in + 0,15 (IRin - IRin\*\*) (14)  
Las reglas de evolución que se establecen para cada uno de los términos anteriores son las siguientes:  
III.4.1 Evolución del término B'in  
El valor en el aÑo base 1990 del término B'in, representativo del tramo de la participación en el rendimiento global de los ingresos del Estado en el aÑo neutral 1993, se determinará mediante el cociente entre él y el índice de evolución que prevalezca, según las reglas establecidas en el Método, entre dicho aÑo base y el aÑo 1993, tanto para las comunidades autónomas del artículo 151 como para las comunidades autónomas del artículo 143:  
B'io = B'in / (1 + pn) (15)  
donde B'io es el tramo de la participación en los ingresos generales del Estado de la comunidad autónoma y expresado en valores del aÑo base 1990 y (1+pn) es el índice de evolución que haya prevalecido entre el aÑo base 1990 y el aÑo 1993, por aplicación de las reglas establecidas en el Método, para la comunidad i, según que pertenezca al grupo de las del artículo 151 o a las del artículo 143.  
Para determinar el valor en cualquier aÑo del quinquenio, a partir del de 1994, del tramo de participación en los ingresos generales del Estado, representado en el aÑo base por el término B'io, se aplicarán las reglas establecidas en el "Método":  
B'it = B'io . (1+pt) (16)  
donde B'it representa el tramo de la participación en los ingresos generales del Estado de la comunidad autónoma i expresado en valores del aÑo t del quinquenio, y (1+pt) es el índice de evolución que haya prevalecido entre 1990 y el citado aÑo t, por aplicación de las reglas establecidas en el Método, para la comunidad i, según su pertenencia al grupo de las del artículo 151 o a las del artículo 143.  
III.4.2 Evolución del término 0,15 IRin  
De conformidad con lo establecido en el epígrafe II.1. de este Procedimiento, el valor del término 0,15 IRin se determinará en los aÑos 1994 y 1995 atendiendo al importe real de las cuotas líquidas declaradas por los residentes en el territorio de la comunidad autónoma, devengadas en el ejercicio de referencia:  
0,15 IRit = 0,15 IRitr (17)  
donde 0,15 IRit es el importe que debe percibir la comunidad autónoma i en el aÑo t (1994 o 1995) por su tramo de la participación en ingresos del Estado correspondiente al rendimiento territorial del IRPF, y IRitr es el importe real de las cuotas líquidas declaradas por los residentes en el territorio de la comunidad autónoma i devengadas en el aÑo respectivo (1994 o 1995).  
III.4.3 Evolución del término 0,15 IRin\*\*  
El valor en el aÑo base del término 0,15 IRin\*\*, representativo de la norma recaudatoria en el aÑo neutral 1993, se determinará mediante el cociente entre él y el índice de evolución que prevalezca, por aplicación de las reglas establecidas en el Método, entre el citado aÑo base y el aÑo 1993, tanto para las comunidades autónomas del artículo 151 como para las comunidades autónomas del artículo 143:  
0,15 IRio\*\* = 0,15 IRin\*\* / (1 + pn) (18)  
donde 0,15 IRio\*\* es el importe de la norma recaudatoria en el IRPF de la comunidad autónoma i determinado en valores del aÑo base 1990, y (1+pn) es el índice de evolución que haya prevalecido entre el aÑo base 1990 y 1993, por aplicación de las reglas establecidas al efecto en el Método, para la comunidad i, según que pertenezca al grupo de las del artículo 151 o a las del artículo 143.  
El valor provisional del término 0,15 IRio\*\* en el aÑo base 1990 es, para cada comunidad, el que figura en el cuadro número 2 del anexo estadístico, fijado en función de su porcentaje efectivo de participación en el IRPF.  
Para determinar el valor en los ejercicios de 1994 y 1995 de la norma recaudatoria, representada en el aÑo base por el término 0,15 IRio\*\*, se aplicará el índice que prevalezca para la comunidad i según las reglas de evolución establecidas por el "Método", tanto para las comunidades autónomas del artículo 151 como para las comunidades autónomas del artículo 143.  
0,15 IRit\*\* = 0,15 IRio\*\* . (1 + pt) (19)  
donde 0,15 IRit\*\* es la norma recaudatoria de la comunidad i expresada en valores del aÑo t (1994 o 1995), y (1+pt) se ha definido anteriormente.  
III.4.4 Financiación total resultante en el aÑo t  
Según las reglas anteriores, la financiación total de la comunidad i en el aÑo t (1994 o 1995), por participación en los ingresos del Estado, será:  
Fit = B'io (1+pt) + 0,15 IRitr - 0,15 IRio\*\* (1+pt) (20)  
III.5 Reglas de garantía: modulación financiera  
El Método constituye un bloque de medidas con transcendencia financiera que fueron objeto de consenso y cuya estructura esencial debe respetarse. Entre los elementos más sensibles del conjunto de concesiones mutuas entre Estado y comunidades autónomas, y entre ellas mismas, se encuentra la decisión de implantar un mayor grado de corresponsabilidad fiscal.  
La introducción del nuevo concepto de la variable esfuerzo fiscal introduce un cambio en el sistema vigente que, como es obvio, originará a partir de su aplicación diferencias respecto a la financiación que hubiera resultado conservando íntegramente el actual sistema. Por ello, la falta de reglas moderadoras se traduciría en incertidumbre respecto al resultado final, que podría redundar en unos casos en pérdida de recursos y en otros en un crecimiento excesivo que altere el equilibrio preexistente, según que el importe de los recursos proporcionados por la participación territorializada en el IRPF sea inferior o sensiblemente superior al que resulte de la norma recaudatoria.  
Por ello, a fin de evitar rupturas del actual equilibrio financiero del sistema, se acuerda establecer las siguientes reglas de modulación del resultado financiero, aplicables en los aÑos 1994 y 1995:  
III.5.1 Regla de modulación financiera para el aÑo 1994  
En el ejercicio 1994, el importe que resulte de la diferencia entre los términos 0,15 IRitr y [0,15 IRio\*\* (1+pt)], determinados según se establece en los epígrafes III.4.2. y III.4.3. precedentes, no podrá ser para cada comunidad autónoma superior ni inferior, respectivamente, a los porcentajes que más abajo se indican de su "financiación fuera fondo" teórica en 1994, determinada partiendo de la "financiación fuera fondo" que, por aplicación del Método, le correspondería en 1 de enero de 1994, expresada en valores del aÑo base 1990, y actualizada al ejercicio 1994 por aplicación del índice prevalente para dicha comunidad autónoma, según pertenezca al grupo de las del artículo 151 o a las del artículo 143. Dichos porcentajes son los siguientes:  
- Comunidades autónomas artículo 151, 0,50 y 0,25.  
- Comunidades autónomas artículo 143, 1,00 y 0,25.  
III.5.2 Regla de modulación financiera para el aÑo 1995  
En el ejercicio 1995, el importe que resulte de la diferencia entre los términos 0,15 IRitr y [0,15 IRio\*\* (1+pt)], determinados según se establece en los epígrafes III.4.2 y III.4.3 precedentes, no podrá ser para cada comunidad autónoma superior ni inferior, respectivamente, al 2,00 ó 0,50 por ciento de su "financiación fuera fondo" teórica en 1995, determinada partiendo de la "financiación fuera fondo" que, por aplicación del Método, le correspondería en 1 de enero de 1995, expresada en valores del aÑo base 1990, y actualizada al ejercicio 1995 por aplicación del índice prevalente para dicha comunidad autónoma, según pertenezca al grupo de las del artículo 151 o a las del artículo 143.  
III.5.3 Concepto de la "financiación fuera fondo"  
A efectos de lo establecido en los epígrafes III.5.1 y III.5.2 precedentes, la "financiación fuera fondo", en valores del aÑo base 1990, se obtendrá mediante la suma de la "financiación inicial por PPI" y las recaudaciones normativas por tributos cedidos y tasas afectas a los servicios transferidos, que sean aplicables, respectivamente, en los aÑos 1994 ó 1995.  
En el caso de las comunidades autónomas uniprovinciales que hayan optado porque la participación en los ingresos del Estado que les corresponde como provincias se integre en su participación en los ingresos del Estado como comunidades autónomas, la "financiación inicial por PPI" a la que se refiere el párrafo precedente será la resultante de la citada integración previa aprobación de la misma por la correspondiente comisión mixta.  
III.6 Condición de aplicación y coeficiente reductor  
El sistema de financiación de las comunidades autónomas de régimen común se conforma mediante un conjunto de mecanismos financieros, regulados por la LOFCA, cuyo denominador común es su naturaleza de fuente de obtención de recursos para las comunidades autónomas.  
Por ello, no tienen cabida en el sistema de financiación de régimen común los mecanismos financieros de cuyo funcionamiento pueda resultar una transferencia de recursos desde la hacienda autonómica a la hacienda estatal, característicos del sistema de financiación de régimen foral. Un ejemplo clarificador de las consecuencias de este sentido unidireccional de los flujos de recursos del sistema lo constituye, sin duda, la suspensión de la efectividad de la cesión de tributos del Estado cuando de la misma resulte un retorno financiero a favor de la hacienda central.  
En consecuencia, se establecen las siguientes reglas para la aplicación de la corresponsabilidad fiscal:  
1.ª A partir de 1 de enero de 1994, se reconoce a todas las comunidades autónomas el derecho a percibir una participación del 15 por ciento del importe de las cuotas líquidas del IRPF declaradas en su territorio, con las condiciones y reglas establecidas en los anteriores epígrafes del presente Procedimiento. El importe provisional del citado 15 por ciento, en el aÑo neutral de 1993, es para cada comunidad autónoma el que se recoge en el cuadro número 1 del anexo estadístico.  
2.ª La efectividad plena de dicha participación queda supeditada, para cada comunidad autónoma, al cumplimiento de la condición de que el importe del 15 por ciento de las cuotas líquidas declaradas por sus residentes devengadas en el aÑo neutral 1993 sea inferior a la actual financiación inicial por PPI de la comunidad autónoma según el Procedimiento, expresada en valores del citado aÑo neutral.  
 Cuando se trate de una comunidad autónoma uniprovincial y haya optado por la integración de su participación en los ingresos del Estado como diputación provincial en la participación en los ingresos del Estado que le corresponde como comunidad autónoma, la comparación a la que se refiere la condición establecida en el párrafo precedente se efectuará tomando la participación resultante de la integración anterior, una vez formalmente aprobada por la respectiva Comisión Mixta.  
3.ª Cuando no se cumpla la condición establecida en el párrafo primero de la regla 2.ª precedente, el porcentaje representativo del tramo de la participación de la comunidad autónoma en el rendimiento territorial del IRPF se fijará aplicando un coeficiente corrector al citado 15 por ciento, cuyo valor será de 2/3 o 1/3 según proceda, teniendo en cuenta la referida financiación inicial por PPI.  
4.ª Las reglas para aplicar el tramo resultante del anterior coeficiente corrector serán las establecidas en este Procedimiento para el tramo del 15 por ciento que se reconozca a las demás comunidades autónomas.  
5.ª La sustitución del tramo de participación en el rendimiento territorial del IRPF resultante de la aplicación del coeficiente reductor por el del 15 por ciento se producirá, previa petición de la comunidad autónoma afectada, con efectos para el ejercicio en que se cumpla la condición definida en el párrafo primero de la regla 2.ª anterior.  
 En su caso, asimismo previa petición de la comunidad autónoma, podrá acordarse la sustitución del coeficiente reductor de 1/3 por el de 2/3, con la consiguiente elevación del porcentaje representativo del tramo de la participación, teniendo en cuenta el incremento que haya experimentado la financiación inicial por PPI de la comunidad autónoma en el aÑo neutral a consecuencia de los traspasos de nuevos servicios.  
IV. Instrumentación presupuestaria  
Según la situación actual, las comunidades autónomas tienen atribuidos en la sección 32 de los Presupuestos Generales del Estado sendos créditos que recogen su respectiva participación en los ingresos del Estado, que se hacen efectivos mensualmente por dozavas partes. El importe de los créditos se determina mediante estimación de la participación en ingresos del Estado para ese ejercicio y la aplicación de un porcentaje establecido por el Consejo, y los pagos efectuados con cargo a ellos tienen el carácter de "entrega a cuenta" de la participación definitiva, que se liquidará en el ejercicio siguiente.  
En consecuencia, los anteriores créditos "a cuenta" deben complementarse con un crédito ampliable que recoja el gasto previsto para llevar a cabo la liquidación definitiva de la participación del ejercicio anterior.  
A partir de 1 de enero de 1994 será necesario recoger en la sección 32 los créditos correspondientes a los dos tramos en que se desdoblará la participación en los ingresos del Estado, a los que por razones de claridad denominaremos "tramo del PPI" (correspondiente a la participación en los ingresos globales del Estado) y "tramo del PPIRPF" (correspondiente a la participación territorializada en las cuotas del IRPF).  
Para exponer el proceso de instrumentación presupuestaria volvamos de nuevo a la expresión (20) del epígrafe III.4.4., expresiva de la financiación que corresponde a la comunidad autónoma i en el aÑo t (1994 o 1995) del sistema a partir del 1 de enero de 1994.  
Fit = B'io (1+pt) + 0,15 IRitr - 0,15 IRio\*\* (1+pt)  
Si sustituimos los términos B'io (1+pt) y 0,15 IRio\*\* (1+pt) por sus equivalentes, la ecuación queda expresada así:  
Fit = B'it + 0,15 IRitr - 0,15 IRit\*\* (21)  
En esta expresión, como hemos visto anteriormente, los términos B'it y 0,15 IRit\*\* son el resultado de evolucionar los términos B'io y 0,15 IRio\*\* desde el aÑo base 1990 hasta el aÑo t, y el término 0,15 IRitr está en valores del aÑo t.  
A la vista de ello, la solución aparentemente mas adecuada para la instrumentación presupuestaria sería la de habilitar para cada término un crédito presupuestario. En tal caso, en la sección 32 existirían tres créditos para cada servicio o comunidad autónoma con la finalidad de financiar los dos tramos de la nueva participación en los ingresos del Estado, uno para el término B'it, el segundo para el término 0,15 IRitr, y el tercero y último para el término 0,15 IRit\*\*.  
Sin embargo, la anterior solución presenta el obstáculo de que el término 0,15 IRit\*\* es negativo para todas las comunidades, lo que imposibilita su habilitación en los presupuestos y obliga a buscar soluciones técnicas que eludan los valores negativos.  
Una vez dotados provisionalmente en la sección 32 los créditos que correspondan para cada comunidad autónoma, se habilitará otro crédito, general y ampliable, que se aplicará para efectuar la liquidación definitiva conjunta de la participación del aÑo inmediato anterior, en sus dos tramos. La valoración provisional del importe de este crédito se efectuará por el Ministerio de Economía y Hacienda.  
A efectos de la liquidación definitiva conjunta de la participación en sus dos tramos, se procederá del modo siguiente:  
a) Se determinará para cada comunidad autónoma, el importe definitivo del tramo de participación en los ingresos generales del Estado, aplicando a la financiación inicial definitiva por PPI en el aÑo base (B'io) el índice de evolución definitivo que haya prevalecido según el Método entre el aÑo base y el aÑo t para la comunidad autónoma, según pertenezca al grupo de las del artículo 151 o a las del artículo 143.  
b) Se determinará, para cada comunidad autónoma, el importe definitivo del 15 por ciento de las cuotas líquidas del IRPF declaradas por sus residentes devengadas en el ejercicio al que nominalmente se refiera la liquidación, mediante certificado expedido por el Departamento de Informática Tributaria de la Agencia Estatal de Administración Tributaria.  
c) Se determinará para cada comunidad autónoma el importe definitivo del 15 por ciento de su norma recaudatoria en el IRPF correspondiente al ejercicio al que se refiere la liquidación, aplicando al valor de su norma recaudatoria en el aÑo base 1990 el índice de evolución definitivo que haya prevalecido por aplicación del Método entre el aÑo base y el aÑo t para la comunidad autónoma, según pertenezca al grupo de las del artículo 151 o a las del artículo 143.  
d) Se determinará, para cada comunidad autónoma, el importe de la "financiación fuera fondo" en el aÑo de referencia de la liquidación, mediante la suma de la participación en los ingresos del Estado que hubiese percibido por aplicación del Método y las recaudaciones normativas por tributos cedidos y tasas afectas a los servicios transferidos, debidamente actualizadas.  
e) Con las salvedades establecidas en los apartados f) y g) siguientes, el importe de la liquidación definitiva conjunta de ambos tramos de la participación será, para cada comunidad autónoma, el resultado de restar las entregas a cuenta del aÑo de referencia de la liquidación, efectuadas con cargo a los créditos que en dicho aÑo se dotaron en la Sección 32, de la suma de los importes definitivos de los dos tramos de participación en ingresos del Estado de los apartados a) y b) precedentes menos el resultado obtenido en el apartado c), y se hará efectivo en la forma y plazos establecidos por el Consejo.  
f) En aquellos casos en que el resultado de restar el importe definitivo del 15 por ciento de la norma recaudatoria fijado en el apartado c) del importe definitivo del 15 por ciento de las cuotas líquidas del IRPF al que se refiere el apartado b) arrojase un importe inferior al del crecimiento mínimo de la financiación establecido en las reglas de modulación financiera para los aÑos 1994 y 1995 de los epígrafes III.5.1 y III.5.2, respectivamente, la liquidación definitiva reseÑada en el párrafo precedente incluirá una partida igual a la diferencia entre ambos importes, que incrementará el importe de la liquidación conjunta de ambos tramos de la participación en ingresos del Estado.  
g) En aquellos casos en que el resultado de restar el importe definitivo del 15 por ciento de la norma recaudatoria fijado en el apartado c) del importe definitivo del 15 por ciento de las cuotas líquidas del IRPF al que se refiere el apartado b) arrojase un importe superior al del crecimiento máximo de la financiación establecido en las reglas de modulación financiera para los aÑos 1994 y 1995 de los epígrafes III.5.1 y III.5.2, respectivamente, la liquidación definitiva reseÑada en el párrafo precedente incluirá una partida igual a la diferencia entre ambos importes, que minorará el importe de la liquidación conjunta de ambos tramos de la participación en ingresos del Estado.  
Acuerdo segundo. Integración de las comunidades autónomas en la Agencia Estatal de Administración Tributaria  
La aplicación del Procedimiento para la aplicación de la corresponsabilidad fiscal en el sistema de financiación de las comunidades autónomas resultaría una medida insuficiente si no va acompaÑada de una participación efectiva de las comunidades autónomas en las tareas de gestión tributaria del IRPF en sus respectivos territorios, de modo que la trayectoria del rendimiento del impuesto sea también una responsabilidad compartida por las haciendas autonómicas.  
A su vez, la participación en la gestión tributaria debe producirse, necesariamente, en el seno de la Agencia Estatal de Administración Tributaria (en adelante Agencia), lo que exige establecer los criterios y reglas que deben informar las medidas que se adopten para que las comunidades autónomas participen en los órganos de la Agencia y cooperen en sus tareas de gestión.  
El Consejo de Política Fiscal y Financiera entiende que la integración de las comunidades autónomas en la Agencia, a fin de su responsabilización y participación en la gestión del IRPF en sus respectivos territorios, debe canalizarse a través de "órganos de relación" en dos niveles, central y periférico:  
a) A nivel central, mediante la creación de una Comisión Mixta de Gestión del IRPF (en adelante Comisión), dependiente del presidente de la Agencia, formada por ocho representantes de la administración Tributaria del Estado y quince representantes de las comunidades autónomas. La Comisión se reunirá, como mínimo, una vez cada semestre, y tendrá las siguientes funciones:  
- DiseÑo de la política general de gestión del IRPF.  
- Establecer las directrices de gestión del IRPF respecto a:  
- Planes de inspección.  
-Tratamiento informático.  
- CampaÑas de información y publicidad.  
- Intercambio de información.  
Para el desempeÑo de sus funciones la Comisión podrá encomendar la realización de las tareas que considere convenientes a un comité de trabajo, compuesto por cinco representantes de las comunidades autónomas (nombrados por la representación de las comunidades autónomas en la Comisión) y el número de representantes de la administración tributaria del Estado que considere necesario el secretario de Estado de Hacienda hasta un máximo de cinco.  
El comité de trabajo no tendrá atribuidas funciones decisorias, debiendo elevar sus estudios, conclusiones o propuestas a la Comisión, y se reunirá con la frecuencia que sea necesaria según lo exijan las tareas encomendadas.  
La Comisión adoptará sus decisiones por votación. A estos efectos, la representación de la administración tributaria del Estado tendrá igual número total de votos (quince) que el de los representantes de las comunidades autónomas.  
b) A nivel territorial, con la creación de sendos órganos de relación dependientes del respectivo delegado especial de la Agencia, integrados por cinco representantes de dicha Delegación y otros cinco de la comunidad autónoma. Los órganos de relación se reunirán, como mínimo, una vez al trimestre, y tendrán las siguientes funciones:  
- Garantizar el cumplimiento de las directrices establecidas por la Comisión Mixta de Gestión del IRPF.  
- Colaboración en la gestión del IRPF, a través de:  
- Participación en la elaboración de planes de inspección.  
- Participación en la elaboración de planes de información y asistencia al contribuyente.  
- Elaboración de mecanismos de intercambio de información.  
El Consejo de Política Fiscal y Financiera insta al Ministerio de Economía y Hacienda para que se eleven al Gobierno y, en su caso, a las Cortes Generales, los proyectos normativos necesarios para incorporar al ordenamiento jurídico el presente acuerdo.  
Acuerdo tercero. Elaboración de un libro blanco sobre la financiación de las comunidades autónomas  
El Consejo de Política Fiscal y Financiera al examinar los informes de los grupos de trabajo creados en la reunión de 20 de enero de 1992 y a la vista de las dificultades que se ponen de manifiesto para acometer ciertas carencias del sistema de financiación de las comunidades autónomas, acuerda:  
«Que se realice por un grupo de expertos independientes un estudio sobre la financiación de las comunidades autónomas, que deberá estar concluido el 30 de junio de 1994 y comprenderá:  
Primero  
Estudio de la situación del actual sistema de financiación y análisis de sus posibles pautas de desarrollo.  
Segundo  
Propuesta de determinación del nivel de los servicios públicos que el Estado garantiza a los ciudadanos en todo el territorio nacional.  
Tercero  
Mecanismos de financiación, forma de cálculo e instrumentación de las asignaciones a que se refiere el artículo 15 de la LOFCA.  
Cuarto  
Posibles medidas para aumentar el grado de corresponsabilidad fiscal de las comunidades autónomas.  
Quinto  
Capacidad normativa sobre determinadas figuras tributarias y armonización necesaria para evitar distorsiones o situaciones de competencia fiscal».  
Acuerdo cuarto. Estudio de la problemática en la financiación de los servicios sanitarios de la Seguridad Social  
El grupo de trabajo creado en la reunión del 20 de enero de 1992, con el cometido de analizar las disfunciones producidas por los procesos de presupuestación y liquidación de los gastos de las prestaciones sanitarias de la Seguridad Social, elevó al Consejo unas recomendaciones, consensuadas entre todos sus miembros con la excepción del representante de CataluÑa. A la vista de dichas recomendaciones se adopta el siguiente acuerdo:  
«Se encomienda al grupo de trabajo que prosiga el estudio de la problemática financiera y presupuestaria de los servicios sanitarios de la Seguridad Social, con el objeto de elevar al Consejo un informe que recoja las siguientes cuestiones:  
a) Análisis de las desviaciones existentes en la financiación de los servicios sanitarios.  
b) Propuesta de medidas a adoptar para la corrección de los efectos financieros producidos por los déficits presupuestarios de los ejercicios pasados.  
c) Propuesta de calendario de pagos de las transferencias a favor de las comunidades autónomas.  
d) Medidas a adoptar para evitar en el futuro las desviaciones presupuestarias entre los créditos iniciales y los créditos finales liquidados».  
II. Voto particular que formula el consejero de Economía y Hacienda de la Comunidad Autónoma de Extremadura  
«El Gobierno extremeÑo considera que, luego de reconocer el esfuerzo integrador y de aproximación realizado por el Ministerio, el acuerdo que este Consejo ha aprobado en el día de hoy afecta de modo negativo al sistema de financiación de las comunidades autónomas por varios motivos que sucintamente exponemos a continuación.  
1. No se produce lo que el Acuerdo de este Consejo de 20 de enero de 1992 mandó al grupo de trabajo y al propio Consejo a la hora de conseguir una mayor corresponsabilidad fiscal.  
En efecto, todos los poderes normativos y administrativos permanecen en el Estado, que curiosamente garantiza un incremento de financiación, siquiera mínimo, a todas las comunidades autónomas independientemente de su esfuerzo fiscal.  
2. El acuerdo entraÑa un nuevo modelo de financiación, lo que excede con mucho del mandato del Consejo de 20 de enero de 1992, que pretendía dentro del modelo preexistente buscar fórmulas de cálculo que incidieran en la variable esfuerzo fiscal. Sin embargo en el Procedimiento aprobado ya no mide el esfuerzo fiscal que aÑo a aÑo realiza cada comunidad autónoma, sino que se aísla una participación territorial del IRPF, que evoluciona libremente, aunque se establezcan topes mínimos y máximos a dicha evolución libre (la magnitud del tope máximo para el segundo aÑo es tal que en la práctica puede no suponer restricción alguna a la evolución libre del tramo IRPF).  
Se establece, pues, un nuevo sistema y un nuevo reparto, que afecta al ordenamiento básico establecido en la Ley Orgánica de Financiación de las comunidades autónomas y al Acuerdo para el quinquenio vigente.  
En definitiva, para que nos moviéramos dentro del Acuerdo de 20 de enero de 1992, el nuevo sistema de cálculo ha de ser neutral con respecto a la financiación anterior, y si bien en el ejercicio 1994 esta neutralidad está asegurada, pues las desviaciones son mínimas, no así en el ejercicio 1995 en el que las limitaciones se elevan de forma sustancial sin explicación técnica plausible, cuando además el reparto del incremento pudiera ser absolutamente discriminatorio entre las comunidades autónomas, alterándose en ese caso el status quo de 1992.  
3. El nuevo acuerdo vulnera, asimismo, la Ley Orgánica de Financiación de las comunidades autónomas pues al albur de la ponderación de la variable esfuerzo fiscal se anulan, o posibilita la anulación de las demás variables distributivas o redistributivas.  
4. El nuevo modelo hace abstracción de la finalidad para la que se concibió el PPIE, esto es para junto con los tributos cedidos dotar de cobertura económica a la prestación de servicios antes prestados por la administración central. Ahora, la financiación no se corresponde con el coste de la prestación.   
El Gobierno extremeÑo considera que en la negociación del acuerdo de referencia, el Consejo de Política Fiscal y Financiera ha estado sometido a grandes presiones externas que han producido alteraciones técnicas y que en definitiva, han mermado las condiciones de libertad y sosiego que deben presidir la negociación de acuerdos como el citado".  
Por lo que, de conformidad con lo establecido en el artículo 10.2 del Reglamento de Régimen Interior del Consejo, se publica para general conocimiento.  
Madrid, 30 de junio de 1995.- El presidente del Consejo de Política Fiscal y Financiera de las Comunidades Autónomas: Pedro Solbes Mira, ministro de Economía y Hacienda.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI