Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7232, del 12-03-2014 (2014/1864)

Informació pública de l'Acord de 28 de gener de 2014, del Ple, d'aprovació de les bases particulars de programació de l'àmbit situat entre els carrers Riu Palància, Cap Sant Martí, Illa Menorca i Riu Guadalquivir. Expedient número 20/13-PL.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7232

Data del DOGV
:   12-03-2014

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2014/1864

CVE


Data del document
:   28-01-2014

Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))

Informació pública de l'Acord de 28 de gener de 2014, del Ple, d'aprovació de les bases particulars de programació de l'àmbit situat entre els carrers Riu Palància, Cap Sant Martí, Illa Menorca i Riu Guadalquivir. Expedient número 20/13-PL. [2014/1864]  
El Ple de la corporació municipal, en sessió ordinària que tingué lloc el dia 28 de gener de 2014, va adoptar, entre altres, l'acord següent:  
6. Bases particulars de programació de l'àmbit siti entre els carrers Riu Palància, Cap de Sant Martí, Illa de Menorca i Riu Guadalquivir. Expedient 20/13-PL.  
Vist el dictamen emés per la Comissió Informativa Permanent de Política Territorial i Sostenibilitat de data 23 de gener de 2014.  
En l'expedient es troba l'esmena del regidor delegat que diu, literalment, el següent:  
Vistos els termes de la proposta de resolució sotmesa a la consideració de la Comissió Informativa de Política Territorial i Sostenibilitat de data 23 de gener de 2014, i atés que s'observa que en este cas es tracta d'una actuació en què la repercussió econòmica de càrregues d'urbanització per m²T serà molt baixa (sense perjuí del que resulte de la instrucció de la fase de licitació), és convenient fixar en les bases de programació un límit del coeficient de canvi a favor de l'agent urbanitzador, que en cap cas podrà ser sobrepassat. D'esta manera, no sols s'atorga seguretat als propietaris de l'àmbit, ja que es fixa des del principi un límit màxim de la despatrimonialització que tindrien aquells propietaris que opten per la retribució en terrenys, sinó que també s'aclarix des del principi als aspirants a agents urbanitzadors el límit màxim de les seues aspiracions que serà acceptat per este ajuntament.  
  
Això determina que es propose l'esmena següent:  
  
On diu:  
«Determinació dihuitena. Percentatge màxim de coeficient de canvi  
  
Haurà de ser motivat pel proponent, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la llei estatal del sòl, en concret l'article 27.1 de la Llei 2/2008, que establix:  
  
Article 27. Valoració del sòl en règim de equidistribució de beneficis i càrregues  
1. Quan, per falta d'acord entre tots els subjectes afectats, s'hagen de valorar les aportacions de sòl dels propietaris partícips en una actuació d'urbanització en exercici de la facultat que establix la lletra c de l'apartat 1 de l'article 8, per ponderar-les entre si o amb les aportacions del promotor o de l'Administració, als efectes del repartiment dels beneficis i càrregues i l'adjudicació de parcel·les resultants, el sòl s'ha de taxar pel valor que li correspondria si estiguera acabada l'actuació.  
  
  
Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi».  
  
Haurà de dir:  
«Determinació dihuitena. Percentatge màxim de coeficient de canvi  
  
Haurà de ser motivat pel proponent, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la llei estatal del sòl, en concret l'article 27.1 de la Llei 2/2008, que establix:  
  
Article 27. Valoració del sòl en règim de equidistribució de beneficis i càrregues  
1. Quan, per falta d'acord entre tots els subjectes afectats, s'hagen de valorar les aportacions de sòl dels propietaris partícips en una actuació d'urbanització en exercici de la facultat que establix la lletra c de l'apartat 1 de l'article 8, per ponderar-les entre si o amb les aportacions del promotor o de l'Administració, als efectes del repartiment dels beneficis i càrregues i l'adjudicació de parcel·les resultants, el sòl s'ha de taxar pel valor que li correspondria si estiguera acabada l'actuació.  
  
  
Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi. En cap cas el dit coeficient a favor de l'agent urbanitzador podrà superar el 0,2, és a dir, el 20 per cent aplicable a l'aprofitament subjectiu del propietari que opte voluntàriament per la retribució en terrenys. En tot cas, les propostes de coeficient de canvi que s'inclouen en les proposicions juridicoeconòmiques hauran de ser motivades, de manera que siga el resultat d'eixa motivació el que s'aplique (si fóra inferior al límit màxim), i sense perjuí que en cap cas puga ser superior a l'índex 0,2 assenyalat».  
  
Sotmesa la dita esmena a votació, resulta:  
Total regidors: 25. Regidors assistents: 25; regidors absents: cap. Vots a favor: 9, senyores i senyors alcalde, Muniesa, Villar, Peláez, Bono, Catalán, Sáez, Casans i Martí. Abstencions: 16, senyores i senyors Chover Hernández, Antonino Requena, Oliver, Fernández, García, Rodríguez, Llueca, González, Paz, Vera, Herranz, López-Egea, Aguilar i Almiñana; per la qual cosa l'Ajuntament en ple, per 9 vots a favor de PP i 16 abstencions de PSOE, BLOC-Compromís, IP i EU, acorda:  
Aprovar l'esmena transcrita més amunt.  
  
Incorporada l'esmena aprovada i sotmés a votació el fons de l'assumpte, resulta:  
Total regidors: 25. Regidors assistents: 25; regidors absents: cap. Vots a favor: 13, senyores i senyors alcalde, Muniesa, Villar, Peláez, Bono, Catalán, Sáez, Casans, Martí, Fernández, García, Rodríguez i Llueca. Abstencions: 12, senyores i senyors Chover Hernández, Antonino Requena, Oliver, González, Paz, Vera, Herranz, López-Egea, Aguilar i Almiñana; per la qual cosa, de conformitat amb el dictamen esmenat de la Comissió Informativa Permanent de Política Territorial i Sostenibilitat, l'Ajuntament en ple, per 13 vots a favor de PP i BLOC-Compromís i 12 abstencions de PSOE, IP i EU, acorda:  
  
Primer. L'aprovació d'estes bases particulars de programació de l'àmbit siti entre els carrers Riu Palància, Cap de Sant Martí, Illa de Menorca i Riu Guadalquivir.  
  
Segon. La iniciació del procediment de programació del dit àmbit, en els termes de l'article 132 i següents de la Llei Urbanística Valenciana (LUV).  
  
1. Inici de la programació.  
L'article 130.6 de la Llei 16 2005/, LUV, establix que:  
«6. L'Ajuntament podrà, igualment, acordar d'ofici, sense necessitat de petició particular, la gestió indirecta d'una actuació integrada, i iniciar els tràmits que s'establixen en els articles següents».  
Fent ús de l'esmentada potestat, es proposa l'inici de la present programació.  
  
2. Bases generals aplicables.  
Als efectes de l'article 131.1 de la LUV, este programa es regirà, a més de per les previsions que es preveuen en estes bases particulars, per les bases generals de programació en el municipi de Sagunt, aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006.  
Complementant les dites bases generals, en relació amb este àmbit, caldria tindre en compte les determinacions següents.  
  
Determinació primera. Ordenació urbanística vigent en l'àmbit de l'actuació integrada  
Cal remetre's als antecedents que es troben en l'expedient de la Secció d'Urbanisme amb referència 17/11 PL.  
L'acord plenari d'aprovació definitiva de l'ordenació detallada és el de la sessió plenària ordinària de febrer de 2012.  
Els paràmetres urbanístics, fins ara vigents, més significatius de l'àmbit són:  
Plans d'ordenació detallada:  
a) Superfície total de sòl dotacional i de parcel·les edificables.  
  
  
  
  
b) Superfície de l'equipament.  
  
  
  
  
Superfície i índexs (susceptibles de precisió i concreció a la vista del que resulte dels mesuraments topogràfics).  
Superfície UE: 12.583 m²  
Edificabilitat objectiva: 15.175 m² sostre  
Índex d'edificabilitat bruta:1,2059 m² sostre/m²s  
Aprofitament tipus: 1,2059 m² sostre/m²s  
Aprofitament subjectiu patrimonialitzable: 1,1456 m² sostre/m² sòl  
  
Superfície de l'àrea de repartiment: 12.583 m²  
Sostre residencial: 13.072 m² sostre  
Sostre terciari: 2.103 m² sostre  
La localització del 30 per cent d'aprofitament residencial afecte a la construcció de vivenda protegida i que és d'un total de 3.922 m² de sostre, es localitzarà en l'illa B-1.  
La qualificació dels 10.480 m² de sòl dotacional serà com a equipament i viari, d'acord amb la proporció següent:  
- 9.308 m² com a equipament.  
- 1.172 m² com a zona verda, espais lliures.  
  
Els espais del subsòl compresos en la poligonal que unisca els extrems oest de les illes B1 i B2, comptaran amb la qualificació d'aparcament.  
Normes urbanístiques (suposa una remissió als articles 116 i següents de les normes urbanístiques del PGOU).  
Són els propis de la zonificació Z3. T1 del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU), que atendria les previsions de les normes urbanístiques del PGOU de 1992 següents.  
«Secció 5a. Normes particulars de Z.3.  
  
Usos  
A.116. A les illes/zona qualificades com a Z.3/T.1 correspon d'acord amb les seues característiques d'assentament de nova edificació col·lectiva el règim de toleràncies següent:  
  
Zona/Illa Usos Grau/Tipus  
Z.3/T.1 Preferent  
 Vivendes 2  
  
 Alternatius  
 Comercials 3.1  
 Hotelers \_  
 Recreatius 2   
 Oficines 3   
 Garatge-Ap. 6  
  
Tolerats  
 Excepcionalment I. U. 2  
 Tallers aut. 7  
  
  
Tipus d'edificació  
A.117. S'autoritza tot tipus d'edificació que, quan fóra necessari per la seua singularitat, podrà materialitzar-se per mitjà de l'oportuna tramitació d'un estudi de detall.  
En el cas d'edificacions obertes o aïllades, caldrà ajustar-se al que disposen les normes generals.  
La línia de fatxada podrà recular-se de l'alineació del carrer a fi de formar-hi espais lliures. En qualsevol cas, s'haurà d'envoltar l'alineació amb un element diferenciador. No es permeten cossos sòlids d'alçària major d'1,10 m.  
  
Règim d'alçàries  
A.118. En els solars que donen a carrers amb diferents alçàries de cornisa i nombre de plantes permeses:  
- Quan els carrers siguen coincidents podrà edificar-se amb l'alçària i el nombre de plantes majors fins al doble de l'ample del carrer amb menor aprofitament, sempre que siga menor que la profunditat edificable.  
A partir d'eixe punt, l'edifici tindrà les alçàries i plantes corresponents al carrer amb menor aprofitament.  
Si la profunditat del solar és igual o menor que el doble de l'ample del carrer, per a evitar mitgeres sense buits, l'edifici es retirarà un mínim de dos metres del límit en les plantes diferencials.  
  
- Quan no siguen coincidents podrà edificar-se amb l'alçària i el nombre de plantes majors segons el l'esquema de Z.1.  
Quan el propietari d'un terreny construïsca entre mitgeres, i per no esgotar els coeficients màxims d'edificabilitat deixara aquelles vistes, estarà obligat a donar-los tractament de fatxada, bé per acord amb els confrontants i a càrrec de qui construïx o per alçament de mur mitger sobre l'alçària màxima autoritzada al seu projecte a què es donarà inexcusablement l'obligat tractament.  
Les construccions per davall del pla límit es recularan de totes les fatxades, inclús les interiors, segons la norma general.  
  
  
Fatxades  
A.119. La composició de les edificacions serà lliure, encara que procurarà referir-se al caràcter de l'entorn.  
a) L'alçària mínima de vols serà de 3,50 m.  
b) Es permeten volades a partir de l'alçària mínima fins un màxim de:  
Carrers < 6 m 40 cm sense miradors  
Entre 6 i 9 m 45 cm  
Carrers > 9 m 60 cm  
c) S'autoritzen miradors en els edificis situats en carrers l'amplària dels quals en eixe punt supere els 6 m.  
En solars que no formen cantó, situats entre miradors d'edificis ja construïts, serà optatiu acollir-se a la nova normativa o continuar amb el vol dels confrontants i amb el 50 per cent de la fatxada destinada a mirador.  
d) Podran construir-se patis oberts a fatxada.  
e) Separació a mitgeres de vols o buits, com a mínim 60 cm, excepte constitució de servituds, i en este cas han de tractar-se homogèniament les fatxades d'ambdós edificacions.  
A.120. Parcel·les edificables. S'entendrà per solar edificable en esta zona:  
a) El que tinga com a mínim 10 m de fatxada.  
b) El que tinga fatxada inferior a la mínima i preveja la ubicació de vivendes grau 0 o 1.  
Inicialment, es preveu que les edificacions s'ajusten a les alineacions exteriors, amb les profunditats màximes:  
- Fins a planta I: sense límit, sempre que siguen usos diferents de vivenda.  
- Planta II en avant: 18 m.  
Podran redactar-se estudis de detall a fi que els paraments puguen recular-se per a construir edificis aïllats, i modificar, per tant, la profunditat establida més amunt, al ajustar-ne el volum.  
La mínima separació de 3 m regirà per a totes les disposicions de tipus aïllat dins d'una parcel·la, tant a límits com a vies o espais públics».  
A més de la remissió a l'articulat de les normes urbanístiques del PGOU per a eixa zonificació, és necessari tindre en compte la previsió següent:  
Els projectes tècnics de les promocions hauran de tindre en compte el següent:  
- Sol·licitar la certificació de l'aïllament acústic dels tancaments horitzontals i verticals tant de la fatxada com de les mitgeres, prèviament a la concessió de les llicències d'ocupació.  
- Realitzar una distribució interior adequada a la situació acústica, disposant les cuines i els banys a la fatxada exterior i els espais habitables a l'interior.  
- Control del projecte d'execució respecte a la solució definitiva d'aïllament acústic.  
Fitxa de gestió.  
a) Es preveu una unitat d'execució única, rodejada de trama urbana ja consolidada o en estat de programació avançat.  
b) Les condicions d'integració i de connexió de l'actuació integrada.  
  
Esta seria funcionalment autònoma atés l'estat de consolidació dels àmbits contigus. Tots els servicis urbanístics es dotaran amb la simple connexió a la xarxa municipal de servicis executada en els àmbits confrontants.  
c) La delimitació de les unitats d'execució.  
Unitat d'execució única.  
d) Les àrees de repartiment i l'aprofitament tipus.  
Es tracta d'una àrea única, d'acord amb els paràmetres següents:  
Superfície UE: 12.583 m²  
Edificabilitat objectiva: 15.175 m² sostre  
Índex d'edificabilitat bruta:1,2059 m² sostre/m²s  
Aprofitament tipus: 1,2059 m² sostre/m²s  
Aprofitament subjectiu patrimonialitzable: 1,1456 m² sostre/m² sòl  
  
Superfície de l'àrea de repartiment: 12.583 m²  
En definitiva, l'àrea de repartiment seria la unitat d'execució.  
  
Determinació segona. Necessitats i objectius a satisfer amb el programa d'actuació integrada  
En relació amb els objectius a nivell d'ordenació i com a base de motivació de la solució definitiva pretesa, és necessari remetre's a les consideracions arreplegades en l'expedient municipal de planejament de referència 17/11PL, abans assenyalat.  
Sense perjuí d'això, cal destacar que s'està davant d'una porció de terrenys de dimensions considerables, 12.500 m², rodejada tota de trama consolidada del nucli urbà del Port de Sagunt, i que es troba en un intens nivell de degradació i deixadesa que ha generat queixes de l'entorn i l'obertura d'expedients municipals de caràcter sanitari.  
El desenrotllament del programa resoldrà del tot i de forma definitiva esta problemàtica, a més de completar una trama urbana coherent i lògica.  
Sense oblidar l'obtenció i l'ús efectiu per la ciutadania d'un sòl dotacional públic de dimensions importants (més de 10.000 m² entre zones verdes i equipament).  
S'ha de destacar la circumstància de l'existència de diversos edificis fora d'ordenació dins de l'àmbit o confrontants amb este.  
Es detecten diversos casos:  
  
  
  
  
  
Tots ocupen sòl qualificat com a dotacional públic. Destaca la circumstància que la qualificació com a dotacional del dit espai opera des de l'entrada en vigor del PGOU de 1992. De manera que qualsevol construcció executada en el dit espai des d'eixa data no comptaria amb consolidació patrimonial de cap tipus a favor dels seus titulars, en els termes de la legislació urbanística aplicable. Aspecte la concreció del qual és en tot cas objecte últim del projecte de reparcel·lació, però sobre el qual l'aspirant a agent urbanitzador ja ha de realitzar una labor d'identificació prèvia, per exigir-ho així l'article 126 de la Llei 16/2005, quan establix:  
«i) Inventari preliminar de construccions, plantacions i instal·lacions la demolició, destrucció o eradicació de les quals exigisca la urbanització».  
Així com la seua valoració preliminar, tal com concreta el Decret 67/2006, ROGTU.  
Eixa consideració es fa extensiva a qualsevol planta ornamental cultivada en l'àmbit després de la seua qualificació com a dotacional l'any 1992 i que tinga un valor d'indemnització notable o alt (p. ex., les múltiples palmeres que hi ha allí). Per al seu titular es planteja la possibilitat òbvia de la seua retirada i recol·locació abans de l'ocupació efectiva dels terrenys per part de l'Administració. El trasllat no pot generar drets d'indemnització si el seu cultiu ha sigut posterior a la qualificació com a dotacionals dels terrenys.  
Sense perjuí d'això anterior i en els termes de la normativa reguladora del contingut de les bases, cal tindre en compte el següent sobre els objectius propis de la programació:  
a) Gestionar la transformació jurídica de les finques afectades pel programa.  
1. A més de les operacions ordinàries que s'hauran de realitzar en este sentit, convé parar atenció especial a una sèrie d'aspectes concrets a tindre en compte:  
Cal tindre en compte les de l'article 16 del text refós de la Llei del Sòl, el Reial Decret Legislatiu 2/2008, que assenyala que, en el present cas, el 5 per cent de l'aprofitament ponderat serà de cessió gratuïta a favor de l'Ajuntament. Diu l'esmentat precepte que és obligació dels propietaris:  
b) Entregar a l'administració competent, i amb destinació a patrimoni públic de sòl, el sòl lliure de càrregues d'urbanització corresponent al percentatge de l'edificabilitat mitjana ponderada de l'actuació, o de l'àmbit superior de referència en què esta s'incloga, que fixe la legislació reguladora de l'ordenació territorial i urbanística.  
En les actuacions de dotació, este percentatge s'entendrà referit a l'increment de l'edificabilitat mitjana ponderada atribuïda als terrenys inclosos en l'actuació.  
Amb caràcter general, el percentatge a què es referixen els paràgrafs anteriors no podrà ser inferior al 5 per cent, ni superior al quinze per cent.  
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà permetre excepcionalment reduir o incrementar este percentatge de forma proporcionada i motivada, fins a aconseguir un màxim del vint per cent en el cas del seu increment, per a les actuacions o els àmbits en què el valor de les parcel·les resultants siga sensiblement inferior o superior, respectivament, al mitjà en els restants de la seua mateixa categoria de sòl.  
  
La legislació sobre ordenació territorial i urbanística podrà determinar els casos i les condicions en què calga substituir l'entrega del sòl per altres formes de compliment del deure, excepte quan puga complir-se amb sòl destinat a vivenda sotmesa a algun règim de protecció pública en virtut de la reserva a què es referix la lletra b de l'article 10.  
  
Qüestió que ha sigut precisada pel Decret Llei autonòmic 1/2008, que ha fet una nova redacció de l'article 21 de la Llei 16/2005 (LUV). En conseqüència, la cessió de l'aprofitament a favor de l'Administració, el 5 per cent del total de les unitats d'aprofitament o el percentatge que resulte de cessió obligatòria en el moment d'aprovació dels instruments de planejament i gestió corresponents, ho serà lliure de càrregues d'urbanització. És una previsió reglada de caràcter legal que no admet discrecionalitat respecte d'això, vigent des de l'1 de juliol de 2007.  
  
2. Es recorda, així mateix, l'obligació legal d'afecció del 30 per cent de l'aprofitament de l'ús residencial a la promoció de vivenda protegida, en els termes de l'article 10 del Reial Decret Legislatiu 2/2008. Obligació distinta però interrelacionada amb les obligacions d'afecció derivades del patrimoni municipal del sòl. Eixa previsió ja apareix quantificada i localitzada en l'ordenació detallada vigent.  
  
No obstant això, cal tindre en compte el que preveu la disposició transitòria segona de la Llei 8/2013, de 26 de juny, de Rehabilitació, Regeneració i Renovació Urbanes.  
«Disposició transitòria segona. Regla temporal d'aplicació excepcional de la reserva mínima de sòl per a vivenda protegida  
Durant un termini màxim de quatre anys, a comptar des de l'entrada en vigor d'esta llei, les comunitats autònomes podran deixar en suspens l'aplicació del que disposa l'article 10.1.b del Text Refós de la Llei de Sòl, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 2/2008, de 20 de juny, el que determina el període de suspensió i els instruments d'ordenació a què afecte, sempre que es complisquen, com a mínim, els requisits següents:  
  
a) Que els esmentats instruments justifiquen l'existència d'un percentatge de vivenda protegida ja construïda i sense vendre en el municipi, superior al 15 per cent de les vivendes protegides previstes o resultants del planejament vigent i una desproporció evident entre la reserva legalment exigible i la demanda real, amb possibilitat d'accedir a les dites vivendes.  
b) Que els dits instruments d'ordenació no hagen sigut aprovats definitivament abans de l'entrada en vigor d'esta llei o que, en el cas d'haver sigut aprovats, no compten encara amb l'aprovació definitiva del projecte o projectes d'equidistribució necessaris».  
Cosa que podria ser aplicada al present àmbit de programació.  
  
3. Als efectes d'agilitzar la gestió de la vivenda protegida que resulte de titularitat municipal en concepte d'excedent d'aprofitament (cessió del 5 per cent de l'aprofitament ponderat i lliure de càrregues), i de conformitat amb el que establix l'article 409.7 del ROGTU, es preveu expressament la possibilitat arreplegada en el dit article en el sentit que «s'habilita que l'urbanitzador puga requerir a l'Ajuntament la compensació en diners de l'excedent d'aprofitament i de qualsevol element patrimonial que formalment siga patrimoni municipal del sòl i estiga afecte legalment la construcció de vivenda protegida dins de l'àmbit. A estos efectes, haurà de preveure's la quantia de la compensació oferida en el requeriment en la proposició juridicoeconòmica, que serà susceptible de ser revisada per l'Ajuntament en el cas que no suposara l'import màxim legal admissible».  
  
Respecte als tres objectius legals de la programació consistents en:  
  
b) Urbanitzar completament la unitat d'execució que constituïsca l'objecte del programa i realitzar les obres públiques addicionals que es necessiten per a complir el que disposen els apartats següents, amb subjecció a les previsions temporals i econòmiques del programa. c) Connectar i integrar adequadament la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents. d) Suplementar les infraestructures i espais públics o reserves dotacionals en allò que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents i exigibles reglamentàriament.  
Caldrà ajustar-se a les determinacions específiques arreplegades en les prescripcions de les bases generals de programació aprovades definitivament en la sessió ordinària del Ple de data 28 de setembre de 2006, i publicades íntegrament en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 23 d'octubre de 2006. Amb caràcter addicional, cal ajustar-se a les determinacions següents:  
  
Primera. Determinacions respecte del pla de vials no motoritzats del terme municipal de Sagunt  
El pla de vials no motoritzats del terme municipal de Sagunt, aprovat pel Ple de la corporació el 24 de novembre de 2005, té previsió de carrils bici en l'entorn pròxim de l'esmentat àmbit, tant en el vial del marge oest (V.34) com en el sud (V.46):  
La proposta haurà de preveure les dites obres, o altres que estime com a solucions tècniques millors per incrementar la mobilitat urbana no motoritzada (com per exemple incloent-les en les obres interiors a realitzar i deixant per tant sense afecció les seccions existents), i connectar-les convenientment (inclús modificant passos existents) amb aquells carrils bici ja consolidats en l'entorn pròxim, com per exemple amb l'executat en l'avinguda de l'Arquitecte Alfredo Simón Gurumeta.  
  
Segona. Determinacions sobre el tractament de l'espai públic localitzat per damunt del subsòl qualificat com a aparcament privat i comprés en la poligonal que unix els extrems oest de les illes B1 i B2  
  
S'ha de partir de la premissa que l'observació segona següent només s'aplicaria en el cas que l'Ajuntament, després del procés de programació i com a conseqüència d'este, acordara una solució d'ordenació detallada que confirmara l'actualment vigent. En el cas contrari, si se n'acordara un esquema d'ordenació distint, amb distribució de les esteses edificables diferent, no tindria cap vinculatorietat.  
  
L'ordenació detallada indica efectivament que « Els espais de subsòl compresos en la poligonal que unisca els extrems oest de les illes B1 i B2, comptaran amb la qualificació d'aparcament», aspecte que condiciona les obres d'urbanització en la dita superfície. No obstant això, més avant es preveuen entre les determinacions de l'instrument de modificació de planejament urbanístic a presentar pels aspirants a agents urbanitzadors dos que es consideren decisives respecte al tractament d'esta porció del sòl dotacional. Així, en el cas que la proposta de planejament que s'aprovara com a conseqüència d'este procés de programació fóra confirmatòria de l'esquema d'esteses edificables actualment vigent, es produirà la generació d'un vial de vianants que serà prolongació del carrer Riu Tajo fins a l'avinguda de Menorca, amb una secció semblant al primer dels carrers esmentats. Destaca que a nivell d'urbanització, l'esmentat vial per a vianants haurà d'estar dotat de sistema d'enllumenat públic suficient.  
I l'esmentada figura de planejament concretarà que la qualificació de l'espai situat a l'est del dit vial pera vianants serà la d'espai lliure, de vianants, amb restricció del trànsit rodat. S'ha de tindre en compte la circumstància que en este espai conviuran en un futur en vertical un espai d'ús públic dalt i un espai privat d'aparcament baix. No és la solució d'ordenació urbanització més còmoda, però és evident que les esteses dels edificis futurs difícilment podrien albergar quan es desenrotllen la reserva obligatòria d'aparcament en parcel·la. D'ací que s'haja d'acudir a esta solució, que té l'empara legal expressa en l'article 60 de la Llei 16/2005 (LUV) i que contribuïx a atenuar futurs col·lapses d'estacionament en la via pública en la zona.  
  
És evident que llevat que es produïra una simultaneïtat entre les obres d'urbanització i d'edificació, les obres d'urbanització de la superfície dotacional seran prèvies a les del futur aparcament subterrani. Quan estes s'executen serà necessari, de forma transitòria, procedir a l'eliminació de la dita obra, temporalment, fins que se'n procedisca a la nova obertura al públic, una vegada reposats els elements d'esta.  
  
L'instrument de planejament a presentar pels aspirants regularà de forma detallada les relacions en vertical que es generaran entre Ajuntament i propietaris de l'aparcament, si bé als efectes del que ara interessa com a solució d'urbanització destaca que no s'admetrà en l'esmentat espai l'existència d'espais amb interferències amb els elements de l'aparcament (rampa, escala,...), que necessàriament s'hauran de fer a través de la parcel·la edificable i cap als carrers on recauen.  
  
  
Tercera. Determinacions respecte de la superfície qualificada com a equipament situada a l'oest del dit de vianants i fins a la franja qualificada com a zona verda  
S'ha de partir de la premissa que l'observació tercera següent només s'aplicaria en el cas que l'Ajuntament, després del procés de programació i com a conseqüència d'este, acordara una solució d'ordenació detallada que confirmara l'actualment vigent. En el cas contrari, si s'acordara un esquema d'ordenació distint, amb distribució de les esteses edificables diferent, no tindria cap vinculatorietat.  
Es realitzarà un rebliment del dit espai, després de l'eliminació prèvia de la capa vegetal, amb material seleccionat sense matèria orgànica en capes no majors de 40 cm, compactades mecànicament, i s'acabarà amb una capa no menor de 5 cm d'arenes compactades enrasades en cota amb les dels carrers Palància, Illa de Menorca i de vianants de nova generació.  
  
Quarta. Determinacions respecte de la zona verda situada en l'oest de l'actuació, d'uns 1.200 m² de superfície  
S'ha de partir de la premissa que l'observació quarta següent només s'aplicaria en el cas que l'Ajuntament, després del procés de programació i com a conseqüència d'este, acordara una solució d'ordenació detallada que confirmara l'actualment vigent. En el cas contrari, si s'acordara un esquema d'ordenació distint, amb distribució de les esteses edificables diferent, no tindria cap vinculatorietat.  
  
- Cal garantir la continuïtat del tractament del carrer del Cap de Sant Martí fins a la rotonda de la Barca, per la qual cosa el front que dóna al dit vial es resoldrà amb les mateixes característiques constructives.  
- Així mateix, es disposaran els elements urbans propis d'una àrea de joc.  
  
Quinta. Determinacions respecte de la delimitació de l'entorn i àmbit necessari d'urbanització  
Així els límits de la intervenció seran:  
Nord: carrer del Riu Palància des del carrer del Cap de Sant Martí fins al carrer del Riu Guadalquivir. Cal preveure la intervenció per a l'ample total del dit carrer, i donar-li uniformitat de secció.  
Oest: calçada del carrer del Cap de Sant Martí.  
Sud: vorera nord del carrer de l'Illa de Menorca.  
Est: calçada del carrer del Riu Guadalquivir.  
Plànol de toponímia: Grafiada en magenta la zona ocupada per l'àmbit  
  
  
  
  
  
  
Ortofoto actualitzada (2013): s'observen executades les UA-19, 23, 24 i 27.  
  
Altres determinacions.  
Cal destacar les circumstàncies següents:  
- Hi ha instal·lacions soterrades. D'estes, algunes són municipals, segons es pot observar en la cartografia següent de la concessionària Aigües de Sagunt:  
Xarxa d'aigua potable: n'hi ha en dos dels tres fronts, si bé no es pot corroborar la seua continuïtat.  
Xarxa de sanejament (blau)/pluvials (cian): a pesar que no es grafien, els col·lectors generals circulen pel carrer del Cap de Sant Martí; és ø1.200 i ø1.500 mm en el seu front (col·lector Mare de Déu del Carme i Sup-2 Este). Al contrari, la xarxa pluvial grafiada en la UA-23 (sense pous) no està executada.  
- Tant d'estes com de les que hi pogueren haver privades (havent de sol·licitar prèviament informe a les companyies subministradores), les haurà de mantindre/protegir/reposar (en cada cas segons el que siga procedent), i integrar-les en les solucions individuals de cada una de les instal·lacions de subministrament, amb participació directa acreditada amb el titular de la infraestructura.  
- Igualment, hi ha línies aèries elèctriques (encreuament c/ Riu Palància amb c/ Riu Tajo) i d'enllumenat públic en tot el lateral del carrer del Riu Palància (permòdols i trenat per fatxada), i s'ha de garantir que, amb la seua reposició o eliminació, no s'incomplix el que s'establix en la disposició transitòria quinta del PGOU.  
- Hi ha edificacions que necessàriament hauran de demolir-se per trobar-se fora d'ordenació i ocupar espai públic i que donen enfront del carrer del Riu Palància.  
Respecte de la connexió i integració adequada de la urbanització amb les xarxes d'infraestructures, d'energia, comunicacions i servicis públics existents.  
Caldrà preveure les obres complementàries d'extensió de xarxes de subministrament que resulten del conveni a subscriure amb la companyia distribuïdora de la present zona per part de la demarcació d'Indústria, en què s'arreplegaran les condicions tecnicoeconòmiques de la solució de punt de connexió que determine el subministrador.  
Igualment, caldrà resoldre les qüestions sobre:  
- Sistema viari.  
- Ha de garantir la continuïtat viària del carrer del Cap de Sant Martí fins a la rotonda de la Barca, per la qual cosa el front que dóna al dit vial es resoldrà amb les mateixes característiques constructives.  
- Haurà de donar uniformitat a la secció del carrer del Riu Palància i actuar en tot l'ample. Les voreres existents hauran de modificar-se per a complir les normatives estatal i autonòmica sobre accessibilitat.  
  
- Aparentment el planejament planteja vials de vianants perimetrant les edificacions. Els dits vials de vianants es dimensionaran considerant el pas de vehicles de neteja i manteniment i, superficialment, seran paviments de peces (taulells hidràulics, terratzos decoratius, llambordes,...).  
- Haurà d'estudiar la conversió en zona de vianants, de manera global, de l'àmbit i amb el seu entorn, incloent-hi aquelles obres que, a pesar d'estar fora de l'àmbit però en els seus voltants, siguen necessàries per a garantir un correcte accés de vianants (p. ex. rebaixos de passos de vianants ajustats a la normativa).  
- Jardineria i zones verdes.  
- La jardineria es concentrarà en vials públics i en l'àrea de jocs, i haurà de disposar necessàriament en aquelles voreres de 4 m d'ample, com a mínim.  
- Els equipaments s'entregaran plens a cota rasant i nets.  
- Abastiment d'aigua.  
- Haurà d'emmallar totes les xarxes que es troben amb la intervenció i no deixar cap xarxa en punta.  
- Haurà de realitzar xarxa d'aigua per a dotar de servici les parcel·les edificables (residencials i equipaments) i per a emmallar la xarxa municipal existent amb les UUAA confrontants i el barri dels Rius.  
- Sanejament:  
- Haurà de dotar del dit servici les parcel·les edificables (residencials i equipaments) que es troben dins de l'àmbit, connectant a xarxes existents amb capacitat i diàmetre no inferior a 400 mm, i executar la part d'obra que siga necessària.  
- Pluvials:  
- Haurà de preveure l'evacuació d'aigua de pluja per a la totalitat del sector, així com per als escolaments dels carrers a què connecten les obres, i preveure'n l'arreplega per mitjà d'embornals o interceptors.  
- La solució de pluvials ha de ser definitiva, per la qual cosa ha d'abocar a xarxa de pluvials amb abocament a llit adequat.  
- La xarxa més pròxima és la del carrer de l'Illa de Menorca, però els col·lectors principals es troben en el carrer del Cap de Sant Martí. Ateses les limitacions topogràfiques, s'implantarà un col·lector al carrer del Riu Palància (a contrapendent) i es tractarà de donar servici a la totalitat de l'edificació a un costat i a l'altre (Illa de Menorca i Riu Palància) si bé, previsiblement, caldrà que part de la urbanització evacue només de manera superficial, aspecte este que haurà d'analitzar-se i minimitzar-se.  
- Trànsit:  
- Haurà d'adequar la senyalització de l'entorn de l'àmbit a la solució de trànsit que es plantege.  
- Telecomunicacions.  
- Haurà de dotar la urbanització amb xarxes de com a mínim dos companyies subministradores, que hauran de compartir el prisma de la canalització o bé acreditar que no pot complir-se la dita premissa, atés que les companyies subministradores no estan interessades a implantar-se en el sector, per mitjà de renúncia expressa i oficial d'estes.  
- Haurà d'especificar la ubicació de tots els elements de telecomunicació que queden sobre rasant i ubicar-los fora del recorregut de vianants, amb el conforme de la/les empresa/empreses de telecomunicacions a la solució projectada, així com el subministrament d'energia als dits elements, cas que siga necessari.  
- Enllumenat públic:  
- Haurà de substituir l'enllumenat que tot i estar implantat dins o al límit de l'àmbit a urbanitzar, done servici als vials als quals tinguen front de fatxada les parcel·les incloses en l'àmbit, d'acord amb les bases generals publicades per esta Administració.  
- L'enllumenat de nova implantació necessàriament haurà de preveure l'execució d'un nou quadro de comandament, i no podrà estendre la instal·lació municipal implantada per trobar-se saturada.  
- En tot cas, s'haurà de preveure l'enllumenat del carrer Palància des de l'illa i preveure el desmuntatge de l'actual enllumenat en eixe carrer. De la mateixa manera, es donarà continuïtat a les canalitzacions des del nou quadro fins a les embocadures de la zona de rius, creuant el carrer del Riu Palància en totes estes.  
- Subministrament elèctric:  
- Haurà de tramitar i obtindre, prèviament a la redacció dels projectes específics d'electrificació, la resolució de l'òrgan competent en què es determine el subministrador de zona per a l'àmbit previst.  
  
- Haurà d'executar en baixa tensió les infraestructures necessàries per a l'enllumenat públic i reposicions de subministraments existents.  
- Haurà de preveure el subministrament d'energia a les parcel·les residencials en baixa tensió i es cobriran tots els fronts de la fatxada d'estes pastilles, i de conformitat amb el REBT.  
- Per a l'ús dotacional, haurà de dotar la parcel·la, almenys de 150 kW en baixa tensió i, sempre amb el consentiment de la companyia distribuïdora de zona, i si s'arreplegara en el conveni a aportar, s'admetria en eixe cas la resta de potència de les parcel·les en mitjana tensió.  
e) Obtindre els sòls dotacionals públics de l'àmbit de l'actuació, o adscrits a esta, a favor de l'Administració, gratuïtament.  
Les cessions de sòls qualificats com a dotacionals són les derivades dels aspectes indicats en la present determinació. En destaca la circumstància que la superfície és de més de 10.000 m² m entre zones verdes, de vianants i equipament en plena trama urbana consolidada, la qual cosa aporta un valor afegit al desenrotllament de l'actuació.  
  
f) Establir terminis per a edificar els solars resultants de l'actuació urbanitzadora.  
De conformitat amb el que establixen l'article 125.6 de la LUV i 495 del Decret 67/2006, ROGTU, es fixa el termini màxim de quatre anys des que es reben provisionalment les obres d'urbanització de l'àmbit. Cosa que en la pràctica suposa un horitzó temporal màxim aproximat de finals de l'any 2019.  
  
Determinació tercera. Fitxa de gestió o, si és procedent, directrius d'evolució urbana i ocupació del territori establides en el pla general  
  
Cal reconduir-se al ja indicat en la determinació primera.  
  
  
Determinació quarta. Criteris i objectius urbanístics i territorials de les propostes de planejament a formular pels concursants amb fixació de les directrius i estratègies que haurà d'observar l'ordenació que proposen  
Com s'ha assenyalat abans en els antecedents, el dit àmbit compta amb ordenació detallada ja aprovada definitivament. Seria suficient, per tant, per a la seua programació la redacció i presentació dels documents de gestió corresponents (projectes d'urbanització i reparcel·lació).  
  
No obstant això, és convenient aprofitar el procés de programació que es posarà en marxa, per a millorar-la i obtindre'n un millor disseny d'ordenació i la seua integració amb l'entorn.  
Així, els aspirants a agents urbanitzadors de l'àmbit poden acompanyar una documentació constitutiva de modificació de l'ordenació detallada vigent que propose una millor i més racional distribució de les parcel·les edificables, i millorar amb això l'optimització dels espais públics resultants. Hi ha, no obstant això, una sèrie de límits que en tot cas han de ser respectats:  
1. En cap cas podrà augmentar la superfície total de les parcel·les edificables resultants, ni l'edificabilitat ni un nombre superior de plantes al màxim previst en l'ordenació actual, que és el de X més àtic. I això no exclou aquells increments de superfície edificable i d'edificabilitat derivats dels ajustos de superfície que es deriven del mesurament real de l'àmbit. Els índexs d'ocupació de parcel·la i d'edificabilitat bruta són els vigents i si hi haguera una superfície major resultant dels mesuraments topogràfics, és evident que suposaria un increment en proporció dels paràmetres indicats (igual que n'hi hauria de les superfícies dotacionals).  
2. Es proposarà una millora de les alineacions de les noves parcel·les generades en les que donen al carrer Palància (en coherència amb l'estudi de detall aprovat i executat en el context de la UA 23) i al carrer del Riu Guadalquivir, en el cas que n'hi haguera que donen als dits carrers.  
3. Si es mantinguera l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria l'ampliació dels estufaments en la base de la U edificable, amb la generació de vials de vianants públics (dos) d'una amplària suficient per a la prestació dels servicis públics.  
4. Respecte dels coeficients correctors, s'haurà de justificar degudament en la proposta de planejament en correspondència amb cada un dels usos i les tipologies que es plantegen.  
5. Si es mantinguera l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria generar un vial de vianants que serà prolongació del carrer del Riu Tajo fins al carrer de l'Illa de Menorca, amb una secció semblant al primer dels carrers esmentats.  
6. Si es mantinguera l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria la qualificació de l'espai situat a l'est del dit vial de vianants, dins de la U de l'illa edificable, com a espai lliure, de vianants, amb trànsit rodat restringit. Es reiteren les consideracions fetes més amunt sobre que s'ha de tindre en compte la circumstància que en el mateix espai conviuran en un futur en vertical un espai d'ús públic dalt i un espai privat d'aparcament, baix. No és la solució d'ordenació/urbanització més còmoda però és evident que les esteses dels edificis futurs difícilment podrien albergar, quan es desenrotllen, la reserva obligatòria d'aparcament en parcel·la. D'ací que s'haja d'acudir a esta solució, que té l'empara legal expressa en l'article 60 de la Llei 16/2005 (LUV) i que contribuïx a atenuar futurs col·lapses d'estacionament en la via pública en la zona.  
  
És evident que llevat que es produïra una simultaneïtat entre les obres d'urbanització i d'edificació, les obres d'urbanització de la superfície del dotacional seran prèvies a les del futur aparcament subterrani. Quan estes s'executen caldrà, de forma transitòria, procedir a l'eliminació de l'esmentada obra, temporalment, fins que se'n procedisca a la nova obertura al públic, una vegada reposats els elements d'esta.  
  
L'instrument de planejament a presentar pels aspirants regularà de forma detallada les relacions en vertical que es generaran entre l'Ajuntament i els propietaris de l'aparcament. Els promotors dels aparcaments subterranis confrontants a les parcel·les edificables hauran d'ajustar-se a les regles de reposició de l'obra que ocupen, el termini màxim d'execució de les obres i l'ocupació de les zones, garanties i penalitzacions, etc. Destaca que no s'admetrà en l'esmentat espai l'existència d'espais amb interferències amb els elements de l'aparcament (rampa, escala,...), que necessàriament s'hauran de fer a través de la parcel·la edificable i cap als carrers on recauen.  
7. Si es mantinguera l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria la superfície situada a l'oest del dit vial de vianants i fins a la franja qualificada com a zona verda, tindrà la qualificació com a equipament, dotacional múltiple (DM).  
8. Si es mantinguera l'actual esquema de parcel·les edificables vigent, en tot cas es proposaria l'espai situat a l'oest de l'actuació, d'uns 1.200 m² de superfície, tindrà la qualificació com a zona verda, àrea de joc (AL).  
9. Es reitera una consideració que expressament assenyalava l'acord d'aprovació d'ordenació detallada de l'àmbit i que els aspirants hauran de tindre en compte quan redacten les seues propostes d'ordenació detallada: «En tot cas, les dades d'este acord s'ajustaran com a conseqüència del que resulte dels mesuraments topogràfics a realitzar en el moment en què es procedisca a gestionar l'àmbit per mitjà del corresponent programa d'actuació integrada, i s'hi aplicaran els índexs que s'aproven per mitjà del present acord».  
  
  
Determinació quinta. Descripció dels objectius d'edificació privada que han de complir-se en l'àmbit de l'actuació  
No se'n preveu cap en especial.  
  
Determinació sexta. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció dels documents d'ordenació i gestió exigibles  
Caldrà ajustar-se a les exigències de la clàusula 10 de les bases generals, així com dels seus annexos I i II, així com les que es deduïxen del present acord i no sols d'este apartat.  
A estes, caldrà afegir les exigències següents, de caràcter addicional:  
Tota la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades, sense perjuí de la seua presentació en paper, sempre haurà de constar en suport digital (en els formats més habituals: doc; xls; dwg).  
El pla de replantejament serà la base de tot el material gràfic. Es farà amb projecció en coordenades UTM, amb suficients bases de replantejament georeferenciades i grafiades. Estes hauran de quedar materialitzades sobre el terreny, per mitjà de claus i pintura i en cas de grans àmbits se situaran sobre plataformes amb suficient espai que en permeta l'estacionament a fi de comprovar-ne la perfecta adscripció al terreny. En els documents de planejament seran en dos coordenades, independentment de les que consten en el pla d'urbanització. Afectarà tant la zona d'actuació com la confrontant, i comprendrà una àrea exterior suficient que incloga com a mínim el viari de contacte en la totalitat, i amb referència a les illes existents si n'hi haguera. Cada punt significatiu constarà de coordenades per al replantejament, i el quadro de bases i punts de replantejament figurarà necessàriament en el pla.  
  
Tot el contingut gràfic documental haurà de tindre en comú el perímetre georeferenciat de l'àmbit (o àmbits, si és el cas) de l'actuació del pla de replantejament. Es presentarà en paper a escala màxima 1/1000.  
  
Documents de planejament  
Documentació escrita informativa i justificativa  
La part informativa de la documentació de planejament continguda en els programes d'actuacions integrades constarà d'un apartat específic de la repercussió o declaració d'impacte segons l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Sagunt.  
Quan es tracte de programes que afecten un nombre significatiu de parcel·les, contindrà un apartat o annex on s'analitze la situació de la parcel·lació del sector, amb una estadística de les superfícies de les parcel·les cadastrals afectades en el moment de la presentació del PAI, a fi de justificar, entre altres, la parcel·la mínima de l'ordenació, quan així corresponga.  
Les afeccions imposades per la legislació sectorial en l'àmbit territorial s'inclouran en una llista on conste cada una d'estes de forma completa i el butlletí i la data de publicació.  
  
Documentació gràfica informativa  
Els plans informatius reglamentaris se sotmetran als criteris obligatoris següents:  
a) La situació dels terrenys en el context de l'ordenació urbanística es referirà sempre als plans originals de classificació de sòl del PGOU a la seua escala original.  
b) L'estructura de la propietat reflectirà el pla original cadastral (en paper escala 1:2.000).  
c) La topografia del terreny assenyalarà les corbes de nivell metre a metre i els punts de cota (en paper escala 1:2.000). En el suport digital constaran com a capa única les corbes de nivell metre a metre.  
d) El pla dels usos, aprofitaments, vegetació, construccions i edificacions existents reflectirà les corbes de nivell de l'apartat anterior (en paper escala 1:2.000).  
e) Les infraestructures de qualsevol tipus i les xarxes generals de servici inclouran les torres i pals de suport, diàmetres i arquetes, i béns demanials o servituds derivades de la seua implantació (en paper escala 1:2.000).  
f) L'ordenació estructural del sector i del seu entorn, l'estat de les construccions en les operacions de reforma i tot allò que incidisca directament o indirectament en el planejament municipal vigent es vincularà sobre els plans originals del PGOU que corresponga en cada cas, a la seua escala original.  
g) Les afeccions tant físiques com jurídiques que en puguen condicionar l'ordenació, com ara zones de domini públic i les seues àrees de servitud, grans infraestructures de qualsevol índole existents en el territori, àrees arqueològiques i construccions i fites més rellevants que hi haja en el territori o altres factor anàlegs es faran constar en un pla a part o, si és possible, en l'assenyalat com e). En tot cas, les afeccions físiques i jurídiques, servituds, etc. que condicionen l'ordenació establida es faran constar en el suport digital georeferenciat com a capa única.  
  
h) Quan la nova ordenació es vincule a nuclis urbans s'haurà d'incloure una anàlisi gràfica completa de la situació actual de la zona afectada, amb un abans i un després després de l'ordenació proposada.  
  
Documentació gràfica de caràcter normatiu  
Els plans proponents de nova ordenació detallada o variació de l'existent s'ajustaran als criteris següents:   
a) El pla de qualificació i assignació de destinacions urbanístiques a cada terreny contindrà, en la forma que es considere oportuna, els paràmetres característics de cada un d'estos: superfícies, edificabilitat, nombre de plantes, distàncies a límits i tots els que es consideren rellevants segons l'ordenació detallada proposada (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1000).   
b) El pla de delimitació de la xarxa de reserves de sòl dotacional públic inclourà les característiques més rellevants dels equipaments previstos: superfícies, edificabilitat (si es fixara), nombre de plantes, distàncies a límits i tots el que es consideren oportuns (en paper escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
c) En el pla específic de la xarxa viària rodada i de vianants se'n definiran les amplàries i característiques geomètriques, incloent-hi un esquema de les seccions tipus de cada vial. Este pla prescindirà d'aquells elements propis de projecte d'urbanització contingut en l'alternativa tècnica, encara que inclourà les rasants de les trobades, així com les corresponents al viari de contacte. Inclourà també la xarxa primària adscrita, si és el cas, així com les zones de protecció segons la legislació aplicable. Este pla contindrà necessàriament les corbes de nivell (en paper, escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
d) Les àrees sotmeses o autoritzades a estudis de detall s'inclouran en el mateix pla del model real o virtual d'implantació dels volums edificables, que es basarà en el pla a), i en reproduirà les dades, i les grafiarà sobre cada una de les parcel·les patrimonialitzables per ús i destinació (en paper, escala mínima 1:2.000; màxima 1:1.000).  
  
e) Pla final on es reflectisca la nova ordenació proposada sobre el pla original del PGOU a què afecte.  
f) Aquells altres plans que es consideren necessaris per a la millor definició de l'ordenació detallada.  
Tots els plans hauran de reflectir l'ordenació estructural vigent en els sòls de l'entorn del sector o sectors ordenats, i acreditar la integració de la proposta.  
A més, tota la documentació gràfica haurà d'ajustar-se a l'ordenança municipal aprovada definitivament pel Ple municipal en la seua sessió de 30 d'abril de 2008 (exp. 36/2007 PL) i publicada en el Butlletí Oficial de la Província de València número 126 de 28 maig de 2008, com a ordenança municipal sobre alineacions, rasants, actes de replantejament i plans finals d'obres, i de conformitat amb el que establixen els articles 1 i 7.4 d'esta, així com a les seues modificacions posteriors.  
  
  
Determinació sèptima. Admissibilitat de variants  
S'admetran en els aspectes expressament indicats al llarg d'estes bases.  
  
Determinació octava. Prescripcions tècniques que, amb caràcter mínim, hauran de respectar-se en la redacció del projecte de les obres d'urbanització  
Caldrà ajustar-se a les determinacions de la clàusula 10 de les bases generals i al seu annex II.  
Caldrà afegir-hi les exigències següents, de caràcter addicional:  
  
- Qualsevol instal·lació existent que done nou servici a la zona que s'urbanitza haurà de ser revisada per mitjà de passada de càmera, mandrí o un altre sistema de comprovació, i adoptar les mesures correctores necessàries per a la correcta funcionalitat. En cas contrari s'entendrà que s'hi reposa amb els condicionants imposats a l'obra nova.  
- Hauran de diferenciar-se i desglossar-se de la resta (tècnicament i econòmicament) aquells treballs l'execució dels quals correspon a la concessionària de la gestió del cicle integral de l'aigua, Aigües de Sagunt, basant-se en el Reglament Regulador del Servici (BOP 228, 25.09.2009).  
- Quant a control de qualitat, cal afegir les qüestions següents, que hauran de ser dutes a terme per un laboratori acreditat:  
· Seran obligatòries la llavada i desinfecció de la canalització d'aigua, prèviament a la connexió a les xarxes municipals i, per tant, a la seua recepció.  
· Serà obligatori realitzar les proves d'estanquitat i pressió de les xarxes d'aigua a una pressió de 10 atm en trams no majors a 500 m.  
  
· Serà obligatori el pas de càmera per les conduccions de sanejament i pluvials una vegada executades, i la comprovació del bon funcionament, prèviament a qualsevol connexió que s'hi pretenga.  
- Tots els registres comptaran amb el certificat de producte, a més de les exigències indicades en les BBGG.  
- Per a la zona residencial, l'acabat per a les columnes serà negre oxiron en vials i verd oxiron en la totalitat de les zones verdes i les lluminàries del mateix color.  
  
Determinació novena. Estimació dels terminis de desplegament i execució del programa d'actuació integrada, així com la regulació dels efectes de l'incompliment  
a) La presentació dels textos refosos corresponents al planejament o al projecte d'urbanització haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de l'aprovació definitiva que impose modificacions a l'alternativa tècnica.  
  
b) De conformitat amb el que establix l'article 160 de la Llei 16/2005, en el present programa no és obligatòria la selecció de contractista d'obres per la via prevista en l'article 120 de la mateixa llei. Per això, la notificació als interessats per a l'exercici de l'opció per modalitat de retribució previst en els articles 166 de la Llei Urbanística Valenciana haurà d'efectuar-se en el termini màxim d'un mes des de l'adjudicació del programa.  
c) El projecte de reparcel·lació l'haurà de presentar l'urbanitzador, davant de l'Ajuntament, en el termini màxim d'un mes des de la finalització del termini per a l'opció per modalitat de retribució previst en l'article 166 de la Llei Urbanística Valenciana. A este efecte, l'urbanitzador haurà de presentar davant de l'administració actuant l'acreditació justificativa de la pràctica de les comunicacions regulades exigibles.  
d) La presentació dels textos refosos corresponents al projecte de reparcel·lació haurà de produir-se en el termini màxim d'un mes des que tinga lloc la notificació a l'urbanitzador de les modificacions a introduir en el projecte inicialment formulat.  
e) L'inici de les obres d'urbanització haurà de produir-se en el termini de dos mesos des de la notificació íntegra de l'aprovació definitiva del projecte de reparcel·lació, i s'haurà d'acreditar per mitjà de l'acta de replantejament subscrita per la direcció de les obres i, almenys, per un tècnic municipal. A estos efectes, l'urbanitzador haurà d'acreditar, en l'acta de replantejament, el pagament als creditors nets del compte de liquidació, o bé la consignació de l'esmentada quantitat en la Tresoreria municipal.  
f) Les obres d'urbanització hauran de finalitzar en el termini màxim de sis mesos des de l'inici. La finalització de les obres s'acreditarà per mitjà del corresponent certificat final d'obres expedit pel director facultatiu. No obstant això, l'Ajuntament es reserva la potestat de pròrroga en terminis majors, si així es justificara degudament per condicionants d'organismes supramunicipals o de companyies de servicis.  
Efectes de l'incompliment: el retard en el compliment de qualsevol dels terminis indicats i no sols el de l'execució material de les obres, tindrà una penalització d'un u per mil del pressupost íntegre del PAI per dia natural de demora.  
  
Determinació deu. Model de proposició a presentar pels interessats  
  
  
Model de proposició  
(Nom i cognoms) ?, amb DNI número..., domiciliat per a tots els actes d'este concurs a ?, que intervé en nom i representació de l'entitat mercantil..., amb domicili social a..., CIF número ?., telèfon ?, adreça electrònica - i fax número..., assabentat de l'anunci publicat en el...; de les bases generals, publicades en el Butlletí Oficial de la Província de València de data...; i de les bases particulars de condicions aprovat per la corporació municipal de Sagunt, en la sessió de data.., i publicades en el..., per a contractar per mitjà de concurs públic obert el programa d'actuació integrada de l'àmbit siti entre els carrers Riu Palància, Cap de Sant Martí, Illa de Menorca, Riu Guadalquivir de Sagunt, de conformitat amb les indicades bases.  
  
Amb la presentació d'esta sol·licitud, la meua representada accepta els termes de les bases generals i particulars de programació que regulen l'adjudicació del present programa, i es declara que esta reunix totes i cada una de les condicions exigides per a resultar adjudicatària del programa.  
  
(Lloc, data i firma del proponent)  
  
Determinació onze. Documentació a presentar per cada licitador junt amb la proposició  
En el sobre A, com a documentació acreditativa de la personalitat i de la solvència, la documentació indicada del text refós de la Llei de Contractació del Sector Públic. Aspecte que cal complementar amb el que establix la determinació 13a de les presents bases particulars.  
  
En el sobre B, com a alternativa tècnica: a més dels indicats en l'article 126 de la LUV, en tot cas un document de planejament fidel a les indicacions de les presents bases acreditatiu de tots els aspectes i propostes indicats en estes bases i que han d'aportar els aspirants a agents urbanitzadors.  
En el sobre C, com a proposició juridicoeconòmica: els indicats en l'article 127 de la LUV i 301 i següents del ROGTU.  
La documentació que serà objecte de valoració serà la següent:  
A) De l'alternativa tècnica.  
- El document de modificació puntual de l'ordenació detallada de planejament vigent.  
- El projecte d'urbanització.  
- El document acreditatiu de la inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana  
- El document acreditatiu dels terminis que es proposen per al desenrotllament de l'actuació integrada i la resta de compromisos de l'aspirant.  
- El document acreditatiu de l'enunciat dels objectius complementaris que es proposen de conformitat amb l'article 124.2, amb indicació expressa, si és el cas, dels compromisos d'edificació simultània a la urbanització que estiga disposat a assumir per damunt del mínim legal, així com si s'assumix o no voluntàriament el compromís de construcció i gestió d'aparcament subterrani en subsòl municipal.  
B) De la proposició juridicoeconòmica.  
a) El document acreditatiu de l'import de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat.  
b) El document acreditatiu de la valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie.  
c) El document acreditatiu dels compromisos financers per a l'execució de les obligacions complementàries assumides voluntàriament i a costa seua per l'urbanitzador.  
  
Determinació dotze. Termini i lloc per a la presentació de les proposicions  
El termini de presentació de proposicions al concurs és de tres mesos.  
L'inici del còmput del dit termini començarà a comptar a partir de l'endemà de la data de l'última de les publicacions obligatòries efectuades, siga la del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana o siga la del Diario Oficial de la Unión Europea.  
Les proposicions dels interessats hauran de presentar-se en qualsevol dels registres de l'Ajuntament de Sagunt, dins del termini indicat i en l'horari de 08.00 a 14.00 hores. No serà admissible cap altre mitjà de presentació. Esta restricció només afecta la documentació subjecta als terminis de concurrència competitiva i no la resta de documents que calga aportar durant la instrucció de la resta de l'expedient, que es podrà fer a través de qualsevol dels mitjans previstos en la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.  
  
Determinació tretze. Criteris de solvència econòmica i financera, tècnica i professional exigibles als concursants i documentació acreditativa del seu compliment  
Solvència econòmica i financera.  
Serà suficient de reunir un dels requisits següents:  
A) Capital social mínim.  
Atés que el PEM indicat com a punt de partida de la licitació en les bases particulars és inferior a 10 milions d'euros, el capital social mínim hauria de ser de mig milió d'euros d'acord amb les bases generals. Atés que l'import previst de costos d'urbanització no supera ni tan sols els 500.000 euros de PEM, es considera convenient, per un criteri de proporcionalitat, rebaixar el dit import creant un subescaló nou. De manera que en este cas, el capital social mínim haurà de ser de 100.000 euros.  
  
Este extrem s'acreditarà per mitjà de certificat expedit pel Registre Mercantil d'una antiguitat no superior a tres mesos.  
B) Disponibilitat de fons propis.  
Gaudir de la disponibilitat de fons propis que equivalga com a mínim a un 20 per cent del pressupost d'execució de contracta del PAI a què es licita.  
Si es tractara d'una persona jurídica, el mitjà d'acreditació d'esta solvència serà la presentació del balanç, amb relació a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació, dels comptes anuals aprovades i degudament inscrites en el Registre Mercantil.  
Si es tracta d'un empresari individual i està obligat a presentar la declaració de l'Impost del Patrimoni, s'exigirà disposar d'un patrimoni equivalent als fons propis abans indicats, aspecte que hauria d'acreditar per mitjà de la corresponent liquidació referent a l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació. Si no està obligat a presentar l'Impost del Patrimoni, se li exigirà que la declaració de l'IRPF de l'últim exercici respecte de la data en què se sol·licite la participació figure amb ingressos empresarials de caràcter positiu.  
  
C) Agrupacions d'interés urbanístic.  
Aquelles que es troben legalment constituïdes, amb personalitat juridicopública per estar degudament registrades, es considerarà que tenen solvència financera en tot cas.  
S'acreditarà este aspecte per mitjà del certificat acreditatiu de la inscripció en el Registre d'AIU.  
Solvència tècnica i professional.  
A) Plantilla mínima.  
Tindre com a personal en nòmina dins de la plantilla de l'empresa en condició de fix un mínim dels efectius següents:  
- Un arquitecte superior i/o tècnic competent (p. ex. ICCP).  
- Un enginyer tècnic industrial o de categoria superior.  
S'acreditarà este aspecte per mitjà de còpia compulsada dels contractes laborals corresponents, així com de l'estat d'alta en el moment de la presentació.  
A més, caldrà acompanyar còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.  
B) Contractes de servicis professionals.   
Qualsevol dels efectius mínims anteriors podrà ser substituït per l'acreditació de la subscripció d'un contracte de servicis professionals per al PAI concret objecte de licitació amb caràcter previ a la presentació de la proposició, i durant la seua vigència.  
S'acreditarà este aspecte per mitjà de còpia compulsada dels contractes de servicis professionals corresponents.  
A més, caldrà acompanyar una còpia del certificat de la titulació acadèmica de cada un d'ells.  
  
Determinació catorze. Criteris objectius d'adjudicació del programa d'actuació integrada, especificats per orde decreixent d'importància, incloent-n'hi la ponderació  
Atés que ja n'hi ha, d'ordenació detallada, encara que es modifique, la importància relativa de l'alternativa tècnica respecte de la proposició juridicoeconòmica serà del 50 per cent.  
Dins de cada una d'estes, la importància relativa és la següent:  
Per a l'alternativa tècnica:  
Atés que n'hi ha ja, d'ordenació detallada, encara que es modifique, caldrà no acollir-se als criteris fixats amb caràcter general en la clàusula 12a de les bases generals per a l'alternativa tècnica, sinó donar més importància a aspectes diferents de l'ordenació. En conseqüència, es valorarà:  
a) Les solucions de modificació de l'ordenació que milloren el disseny dels espais públics i privats actualment vigents, així com la connexió adequada a les obres d'urbanització de l'actuació en el seu entorn. Este criteri representarà un 35 per cent de la valoració de l'alternativa tècnica.  
b) La qualitat tècnica de les solucions i dels materials proposats per a la urbanització. Este criteri representarà un 35 per cent.  
c) Nombre, disseny, ubicació i qualitat de les vivendes sotmeses a algun règim de protecció que es comprometa a promoure l'urbanitzador. Este criteri representarà un 5 per cent.  
d) Inversió en programes de restauració paisatgística o d'imatge urbana dins de l'àmbit del programa, com a objectius complementaris d'este, d'acord amb les directrius establides en els articles 30 a 35 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Este criteri suposarà un 5 per cent del valor total de l'alternativa tècnica.  
e) Termini d'execució del programa d'actuació integrada.  
f) Compromís d'edificació simultània a la urbanització dels solars resultants de l'actuació per damunt d'un mínim legalment exigible.  
  
g) Compromisos addicionals assumits voluntàriament i a càrrec seu per l'urbanitzador.  
h) Mitjans per al control de cada una de les prestacions que constituïxen l'objecte del programa.  
Els criteris establits en les lletres e, f, g i h representaran en conjunt un 20 per cent de la puntuació total de l'alternativa tècnica.  
  
Per a la proposició juridicoeconòmica:  
a) Menor import respecte de referències de quadros de preus de pràctica usual de les càrregues d'urbanització, expressat en euros per metre quadrat d'edificabilitat. Este criteri representarà un 25 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.  
b) La valoració dels terrenys a l'efecte de fixar el coeficient de canvi per al pagament en espècie i la menor proporció de solars o aprofitament que s'hagen de posar a disposició de l'urbanitzador per mitjà de reparcel·lació forçosa com a retribució a compte de tercers amb els quals no tinga contracte suficient. Este criteri representarà un 20 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.  
c) Major proporció de terrenys propis o d'associats que hagen de quedar afectes amb garantia real inscrita en el Registre de la Propietat al compliment de les obligacions especials d'edificació derivades de l'aprovació del programa, representarà un 55 per cent de la valoració de la proposició juridicoeconòmica.  
  
Determinació quinze. La previsió i, si és el cas, la limitació de la possibilitat de formular alternatives tècniques que suposen una ampliació de l'àmbit territorial a programar, així com les conseqüències de l'ampliació  
No s'admeten.  
  
Determinació setze. El percentatge mínim de solars l'edificació dels quals haja de ser simultània a la urbanització  
La simultaneïtat d'obres d'urbanització i edificació es regirà pel que establix l'annex III de les bases generals esmentades.  
  
Determinació dèsset. Necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge previst en l'article 136.4 de la Llei Urbanística Valenciana, així com d'altres administracions sectorials  
En este cas no concorre la necessitat d'informe del Consell del Territori i el Paisatge, al ser un sector inferior a 500.000 m².  
No cal l'informe d'altres administracions sectorials.  
  
Determinació díhuit. Percentatge màxim de coeficient de canvi  
  
L'haurà de motivar el proponent, contrastant el pressupost del PAI que es propose i el preu del sòl, seguint els criteris de valoració de la Llei Estatal del Sòl, en concret l'article 27.1 de la Llei 2/2008, que establix:  
  
«Article 27. Valoració del sòl en règim de equidistribució de beneficis i càrregues  
1. Quan, per falta d'acord entre tots els subjectes afectats, s'hagen de valorar les aportacions de sòl dels propietaris partícips en una actuació d'urbanització en exercici de la facultat que establix la lletra c de l'apartat 1 de l'article 8, per ponderar-les entre si o amb les aportacions del promotor o de l'Administració, als efectes del repartiment dels beneficis i càrregues i l'adjudicació de parcel·les resultants, el sòl s'ha de taxar pel valor que li correspondria si estiguera acabada l'actuació.»  
  
  
Els ajustos de preu que es fixen en l'acord d'adjudicació determinaran els ajustos corresponents en el coeficient de canvi. En cap cas el dit coeficient a favor de l'agent urbanitzador podrà superar el 0,2, és a dir, el 20 per cent aplicable a l'aprofitament subjectiu del propietari que opte voluntàriament per la retribució en terrenys. En tot cas, les propostes de coeficient de canvi que figuren en les proposicions juridicoeconòmiques hauran de ser motivades, de manera que siga el resultat d'eixa motivació el que s'aplique (si fóra inferior al límit màxim), i sense perjuí que en cap cas puga ser superior a l'índex 0,2 assenyalat.  
  
  
Determinació dènou. Prerrogatives que té l'Administració  
  
Caldrà ajustar-se al que disposa la clàusula 3 de les bases generals per les quals es regix este PAI.  
  
Determinació vint. Competència de l'orde jurisdiccional contenciós administratiu per a conéixer les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'Administració i l'urbanitzador  
L'orde jurisdiccional contenciós administratiu serà el competent per a conéixer les qüestions que puguen suscitar-se en la preparació, resolució i execució del contracte entre l'Administració i l'urbanitzador.  
  
  
Determinació vint-i-una. Adjudicació connexa o condicionada, d'acord amb el que disposa l'article 139.1 de la Llei Urbanística Valenciana i el Reglament, així com l'existència o la inexistència de cànon d'urbanització  
No es dóna eixa circumstància.  
  
Determinació vint-i-dos. La previsió d'un preu cert de licitació, que tindrà caràcter de màxim i que servirà de base per al càlcul de la garantia provisional  
De conformitat amb el que establix la base 9 de les BBGG, s'establix l'import de la garantia provisional en una quantitat de 100.000 euros.  
Respecte a les obres d'urbanització que han d'executar-se sota la responsabilitat de l'agent urbanitzador de l'àmbit:  
Atés que en les bases generals per les quals es regix el present PAI es va fixar el criteri següent per a definir l'import del PEM:  
Per a la urbanització interior: un cost mitjà màxim per m² de vial i per m² de zona verda.  
En el cas que ens ocupa, per comparativa amb actuacions semblants i actualitzacions de l'IPC, i atenent la falta de precisió última de l'ordenació detallada, es fixa un cost mitjà en pressupost d'execució material (PEM), tant per a m² de vial com m² de zona verda de 85 ?/m².  
  
En aquelles superfícies ja urbanitzades, en les quals la intervenció consistisca en la seua remodelació (p. ex. trams de carrers limítrofs en què cal intervindre), el preu unitari serà de 60 ?/m², atenent la realització de nou tractament superficial i la nova dotació o modificació d'instal·lacions existents. Aquells àmbits en què s'acredite la demolició necessària de la pràctica totalitat de les obres (incloent-hi paquet de terrenys ferms) i la seua nova execució s'estimaran com a obra nova a tots els efectes.  
Atés que l'espai central de l'actuació cal entregar-lo reblit i net, es plantejarà un preu consistent en valoració unitària per m² i justificada per al tractament superficial.  
Per a les connexions exteriors: es fixaran preus màxims de caràcter individual per cada un dels elements identificats per les bases particulars. Este pronunciament estimatiu es farà en tot cas per a aquelles infraestructures de connexió exterior que hagen de ser de titularitat municipal.  
En el nostre cas, atenent que el preu per m² estimat inclou les necessitats de demolicions d'edificacions existents, reposició demolició de servicis (inclús séquies) i adequació d'àmbits adjacents (c/ Riu Palància), únicament es consideren connexions exteriors (no incloses en el preu unitari) les relatives a cànons per connexió obtenció de servicis si estos foren preceptius, com per exemple el cànon d'abocament de sanejament.  
Igualment, quedaran fora d'este límit econòmic aquelles millores en infraestructures que tot i ser necessàries o convenients no hagen sigut previstes en les bases particulars i proposen els aspirants, que es valoraran atenent el preu de licitació, ja siga per coeficient ?/m², per aplicació de partides o per extrapolació d'estes.  
Així mateix, es va fixar el criteri següent per a definir l'import del PEC: es va establir que mai podrà superar el 19 per cent del PEM.  
D'altra banda, s'assenyalava que no s'admetrà el cobrament a càrrec de la propietat per part de l'agent urbanitzador d'honoraris professionals tècnics en imports superiors als establits com a indicatius en les tarifes dels corresponents col·legis professionals. L'aspirant a agent urbanitzador haurà de justificar expressament este aspecte en les seues proposicions juridicoeconòmiques.  
Per al present àmbit, es considera que els tècnics necessaris, només als efectes de determinar els honoraris màxims i amb independència de la titulació dels tècnics que intervinguen per a la redacció dels diferents documents (en tot cas habilitats), consistixen en un topògraf, un arquitecte i un enginyer tècnic industrial.  
Atés que els col·legis professionals en l'actualitat no publiquen tarifes d'honoraris tècnics s'establix que, llevat d'excepcions que, expressament, hauran de justificar-se (dificultat, complexitat en gestió, complexitat en presa de dades,...), els honoraris no mai superaran el 6 per cent del PEC de les obres per a missió completa: projecte i direcció d'obra.  
També es va establir en les bases generals que com a gastos generals un percentatge màxim del 5 per cent de la suma del PEC i dels honoraris professionals tècnics. Amb el dit percentatge s'entenen coberts els honoraris jurídics, gastos de publicacions, de notificacions, actuacions en notaria, Registre de la Propietat, gastos financers, etc.  
  
  
Determinació vint-i-tres. La puntuació mínima que hauran de superar les alternatives tècniques per a poder ser valorades les proposicions juridicoeconòmiques que les desenrotllen  
Les bases generals establixen respecte d'això que només es procedirà a l'obertura de la proposició juridicoeconòmica d'aquells aspirants que hagen aconseguit com a mínim el 30 per cent dels punts possibles de l'alternativa tècnica.  
  
Determinació vint-i-quatre. La determinació de la quantia i forma de la garantia definitiva a prestar per l'urbanitzador  
Caldrà ajustar-se al que disposa la base 13a de les bases generals del present PAI.  
  
Determinació vint-i-cinc. Causes específiques de resolució addicionals a les previstes en la Llei Urbanística Valenciana, en este reglament i en la legislació reguladora dels contractes de les administracions públiques  
No se'n considera necessària la fixació de cap, amb caràcter addicional.  
  
Determinació vint-i-sis. L'abast i el límit de les possibles pròrrogues per al desplegament i l'execució del programa  
L'Ajuntament es reserva valorar cada cas concret per a decidir si és procedent o no la pròrroga segons les circumstàncies que hi concórreguen.  
  
Determinació vint-i-set. Relació de titulars cadastrals  
En les bases generals s'establix que amb ple respecte a la confidencialitat de dades de caràcter personal i a la normativa específica que regix les dades cadastrals, s'haurà d'incorporar necessàriament una relació de titulars cadastrals que hagen de ser citats durant el període d'informació pública, així com els seus domicilis.  
La dita relació no serà de lliure accés en l'expedient sinó que només serà facilitada a aquells interessats que acrediten que han depositat en la notaria la documentació a què es referix l'article 134 de la LUV, a l'efecte d'efectuar-ne la notificació en el context de la informació pública preceptiva.  
Figura en l'expedient l'esmentada relació, facilitada pel Departament de Rendes, amb accés restringit als subjectes indicats en el paràgraf anterior.  
  
Este acte, de conformitat amb el que establix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.  
Contra este podrà vosté interposar, amb caràcter potestatiu, un recurs de reposició o impugnar-lo directament davant de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
En el cas que vosté opte per la interposició del recurs de reposició, ho farà davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes a comptar des de l'endemà del dia en què tinga lloc la seua publicació, i haurà de tindre en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.  
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes, i s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa en cas contrari.  
En el cas que decidisca interposar un recurs contenciós administratiu directament, ho farà, de conformitat amb el que disposen els articles 10, 14 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa, davant de la sala contenciosa administrativa corresponent del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, amb seu al Palau de Justícia de la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptats des del següent a aquell en què tinga lloc esta publicació.  
Tot això, sense perjuí que puga exercitar qualsevol altra acció o recurs que estime convenient en defensa dels seus drets.  
Cosa que es publica als efectes oportuns i a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.  
  
Sagunt, 28 de gener de 2014.- L'alcalde: Alfredo Castelló Sáez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7232, del 12-03-2014 (2014/1864)

Información pública del Acuerdo de 28 de enero de 2014, del Pleno, de aprobación de las bases particulares de programación del ámbito sito entre las calles Río Palancia, Cabo San Martín, Isla Menorca y Río Guadalquivir. Expediente número 20/13-PL.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7232

Fecha DOGV
:   12-03-2014

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2014/1864

CVE


Fecha del documento
:   28-01-2014

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Sagunto

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))

Información pública del Acuerdo de 28 de enero de 2014, del Pleno, de aprobación de las bases particulares de programación del ámbito sito entre las calles Río Palancia, Cabo San Martín, Isla Menorca y Río Guadalquivir. Expediente número 20/13-PL. [2014/1864]  
El Pleno de la corporación municipal, en sesión ordinaria celebrada el día 28 de enero de 2014, adoptó, entre otros, el siguiente acuerdo:  
6. Bases particulares de programación del ámbito sito entre calles de Río Palancia, Cabo San Martín, Isla Menorca y Río Guadalquivir. Expediente 20/13-PL.  
Visto el dictamen emitido por la Comisión Informativa Permanente de Política Territorial y Sostenibilidad de fecha 23 de enero de 2014.  
Obra en el expediente enmienda del concejal delegado del siguiente tenor literal:  
Vistos los términos de la propuesta de resolución sometida a consideración de la Comisión Informativa de Política Territorial y Sostenibilidad de fecha 23.1.2014, y dado que se aprecia que en el presente caso se trata de una actuación en la que la repercusión económica de cargas de urbanización por m²T va a ser muy baja (sin perjuicio de lo que resulte de la instrucción de la fase de licitación), es conveniente fijar en las bases de programación un tope del coeficiente de canje a favor del agente urbanizador, que en ningún caso podrá ser sobrepasado. De esta forma no solo se otorga seguridad a los propietarios del ámbito, ya que se fija desde el principio un límite máximo de la despatrimonialización que tendrían aquellos propietarios que opten por la retribución en terrenos; sino que también se aclara desde el principio a los aspirantes a agentes urbanizadores el límite máximo de sus aspiraciones que va a ser aceptado por este ayuntamiento.  
Ello determina que se proponga la enmienda siguiente:  
  
Donde dice:  
«Determinación decimoctava. Porcentaje máximo de coeficiente de canje  
Se deberá motivar por el proponente, contrastando el presupuesto del PAI que se proponga y el precio del suelo, siguiendo los criterios de valoración de la ley estatal del suelo, en concreto el artículo 27.1 de la Ley 2/2008, que establece:  
  
Artículo 27. Valoración del suelo en régimen de equidistribución de beneficios y cargas  
 1. Cuando, en defecto de acuerdo entre todos los sujetos afectados, deban valorarse las aportaciones de suelo de los propietarios partícipes en una actuación de urbanización en ejercicio de la facultad establecida en la letra c del apartado 1 del artículo 8, para ponderarlas entre sí o con las aportaciones del promotor o de la Administración, a los efectos del reparto de los beneficios y cargas y la adjudicación de parcelas resultantes, el suelo se tasará por el valor que le correspondería si estuviera terminada la actuación.   
  
Los ajustes de precio que se fijen en el acuerdo de adjudicación determinarán los ajustes correspondientes en el coeficiente de canje.  
  
Deberá decir:  
«Determinación decimoctava. Porcentaje máximo de coeficiente de canje  
Se deberá motivar por el proponente, contrastando el presupuesto del PAI que se proponga y el precio del suelo, siguiendo los criterios de valoración de la ley estatal del suelo, en concreto el artículo 27.1 de la Ley 2/2008, que establece:  
  
Artículo 27. Valoración del suelo en régimen de equidistribución de beneficios y cargas  
 1. Cuando, en defecto de acuerdo entre todos los sujetos afectados, deban valorarse las aportaciones de suelo de los propietarios partícipes en una actuación de urbanización en ejercicio de la facultad establecida en la letra c del apartado 1 del artículo 8, para ponderarlas entre sí o con las aportaciones del promotor o de la Administración, a los efectos del reparto de los beneficios y cargas y la adjudicación de parcelas resultantes, el suelo se tasará por el valor que le correspondería si estuviera terminada la actuación.   
  
Los ajustes de precio que se fijen en el acuerdo de adjudicación determinarán los ajustes correspondientes en el coeficiente de canje. En ningún caso dicho coeficiente a favor del agente urbanizador podrá superar el 0,2, es decir, el 20 % aplicable al aprovechamiento subjetivo del propietario que opte voluntariamente por la retribución en terrenos. En todo caso, las propuestas de coeficiente de canje que figuren en las proposiciones jurídico-económicas deberán ser motivadas, de forma que sea el resultado de esa motivación el que se aplique (si fuese inferior al tope máximo), y sin perjuicio de que en ningún caso pueda ser superior al índice 0,2 señalado».  
Sometida dicha enmienda a votación, resulta:  
Total concejales: 25. Concejales asistentes: 25; concejales ausentes: ninguno. Votos a favor: 9, señores/as alcalde, Muniesa, Villar, Peláez, Bono, Catalán, Sáez, Casans y Martí. Abstenciones: 16, señores/as Chover Hernández, Antonino Requena, Oliver, Fernández, García, Rodríguez, Llueca, González, Paz, Vera, Herranz, López-Egea, Aguilar y Almiñana; por lo que, el Ayuntamiento en pleno, por 9 votos a favor de PP y 16 abstenciones de PSOE, BLOC-Compromís, IP y EU, acuerda:  
  
Aprobar la enmienda arriba transcrita.  
  
Incorporada la enmienda aprobada y sometido a votación el fondo del asunto resulta:  
Total concejales: 25. Concejales asistentes: 25; concejales ausentes: ninguno. Votos a favor: 13, señores/as alcalde, Muniesa, Villar, Peláez, Bono, Catalán, Sáez, Casans, Martí, Fernández, García, Rodríguez y Llueca. Abstenciones: 12, señores/as Chover Hernández, Antonino Requena, Oliver, González, Paz, Vera, Herranz, López-Egea, Aguilar y Almiñana; por lo que, de conformidad con el dictamen enmendado de la Comisión Informativa Permanente de Política Territorial y Sostenibilidad, el Ayuntamiento en pleno, por 13 votos a favor de PP y BLOC-Compromís y 12 abstenciones de PSOE; IP y EU, acuerda:  
  
Primero. La aprobación de las presentes bases particulares de programación del ámbito sito entre calles Río Palancia, Cabo San Martín, Isla Menorca y Río Guadalquivir.  
  
Segundo. La iniciación del procedimiento de programación de dicho ámbito, en los términos del artículo 132 y ss de la Ley Urbanística Valenciana (LUV).  
  
1. Inicio de la programación.  
El artículo 130.6 de la Ley 16/2005, LUV, establece que:  
«6. El Ayuntamiento podrá igualmente acordar de oficio, sin necesidad de petición particular, la gestión indirecta de una actuación integrada, iniciando los trámites que se establecen en los artículos siguientes  
En uso de la citada potestad, se propone el inicio de la presente programación.  
  
2. Bases generales aplicables.  
A los efectos del artículo 131.1 de la LUV, el presente programa se regirá, además de por las previsiones que se contemplen en las presentes bases particulares, por las bases generales de programación en el municipio de Sagunto, aprobadas definitivamente en la sesión ordinaria del Pleno de fecha 28.09.2006, y publicadas íntegramente en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 23 de octubre de 2006.  
Complementando a dichas bases generales, en relación con el presente ámbito habría que tener en cuenta las siguientes determinaciones.  
  
Determinación primera. Ordenación urbanística vigente en el ámbito de la actuación integrada.  
Es preciso remitirse a los antecedentes obrantes en el expediente de la Sección de Urbanismo con referencia 17/11 PL.  
El acuerdo plenario de aprobación definitiva de la ordenación pormenorizada es el de la sesión plenaria ordinaria de febrero de 2012.  
Los parámetros urbanísticos, hasta ahora vigentes, más significativos del ámbito son:  
Planos de ordenación pormenorizada:  
a) Superficie total de suelo dotacional y de parcelas edificables  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
b) Superficie del equipamiento  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Superficie e índices (susceptibles de precisión y concreción a la vista de lo que resulte de las mediciones topográficas)  
Superficie UE: 12.583 m²  
Edificabilidad objetiva: 15.175 m²T  
Índice de edificabilidad bruta:1,2059 m²t/m²s  
Aprovechamiento tipo: 1,2059 m²t/m²s  
Aprovechamiento subjetivo patrimonizalizable: 1,1456 m² techo/m² suelo  
Superficie del área de reparto: 12.583 m²  
Techo residencial: 13.072 m²t  
Techo terciario: 2.103 m²t  
La localización del 30 por ciento de aprovechamiento residencial afecto a la construcción de vivienda protegida y que es de un total de 3.922 m² de techo, se localizará en la manzana B-1.  
La calificación de los 10.480 m² de suelo dotacional será como equipamiento y viario, conforme a la siguiente proporción  
- 9.308 m² como equipamiento.  
- 1.172 m² como zona verde, espacios libres.  
  
Los espacios del subsuelo comprendidos en la poligonal que una los extremos oeste de las manzanas B1 y B2, contarán con la calificación de aparcamiento.  
Normas urbanísticas (supone una remisión a los arts. 116 y ss de las normas urbanísticas del PGOU).  
Son los propios de la zonificación Z3. T1 del plan general de ordenación urbana (PGOU), que atendería a las siguientes previsiones de las normas urbanísticas del PGOU de 1992.  
«Secc. 5.ª Normas particulares de Z.3.  
  
Usos  
A.116. A las manzanas/zona calificadas como Z.3/T.1 corresponde de acuerdo con sus características de asentamiento de nueva edificación colectiva el siguiente régimen de tolerancias:  
  
Zona/Manz. Usos Grado/Tipo  
Z.3/T.1 Preferente  
 Viviendas 2  
  
 Alternativos  
 Comerciales 3.1  
 Hoteleros \_  
 Recreativos 2   
 Oficinas 3   
 Garaje-Ap. 6  
  
Tolerados  
 Excepcionalmente I. U. 2  
 Talleres aut. 7  
  
  
Tipo de edificación  
A.117. Se autoriza todo tipo de edificación que, cuando fuera necesario por su singularidad, podrá materializarse mediante la oportuna tramitación de un estudio de detalle.  
En el caso de edificaciones abiertas o aisladas, se estará a lo dispuesto en las normas generales.  
La línea de fachada podrá retranquearse de la alineación de la calle con el fin de formar espacios libres. En cualquier caso deberá cercarse la alineación con un elemento diferenciador. No se permiten cuerpos sólidos de altura mayor de 1,10 m.  
  
Régimen de alturas  
A.118. En los solares recayentes a calles con diferentes alturas de cornisa y número de plantas permitidas:  
- Cuando las calles sean coincidentes podrá edificarse con la altura y número de plantas mayores hasta el doble del ancho de la calle con menor aprovechamiento, siempre que sea menor que la profundidad edificable.  
A partir de ese punto, el edificio tendrá las alturas y plantas correspondientes a la calle con menor aprovechamiento.  
Si la profundidad del solar es igual o menor que el doble del ancho de la calle, para evitar medianeras sin huecos, el edificio se retirará un mínimo de dos metros del linde en las plantas diferenciales.  
  
- Cuando no sean coincidentes podrá edificarse con la altura y número de plantas mayores según el el esquema de Z.1.  
Cuando el propietario de un terreno construya entre medianeras, y por no agotar los coeficientes máximos de edificabilidad dejare aquellas vistas, vendrá obligado a darles tratamiento de fachada, bien por acuerdo con los colindantes y a cargo del que construye o por levantamiento de muro medianero sobre la altura máxima autorizada a su proyecto al que se dará inexcusablemente el obligado tratamiento.  
Las construcciones por debajo del plano límite se retranquearán de todas las fachadas, incluso las interiores, según la norma general.  
  
  
Fachadas  
A.119. La composición de las edificaciones será libre, aunque procurará referirse al carácter del entorno.  
a) La altura mínima de vuelos será de 3,50 m.  
b) Se permiten voladizos a partir de la altura mínima hasta un máximo de:  
Calles < 6 m 40 cm sin miradores  
Entre 6 y 9 m 45 cm  
Calles > 9 m 60 cm  
c) Se autorizan miradores en los edificios situados en calles cuya anchura en ese punto supere los 6 m.  
En solares que no formen esquina situados entre miradores de edificios ya construidos será optativo el acogerse a la nueva normativa o continuar con el vuelo de los colindantes y con el 50% de la fachada destinada a mirador.  
d) Podrán construirse patios abiertos a fachada.  
e) Separación a medianeras de vuelos o huecos, como mínimo 60 cm, salvo constitución de servidumbres, en cuyo caso deben tratarse homogéneamente las fachadas de ambas edificaciones.  
A.120. Parcelas edificables. Se entenderá por solar edificable en esta zona:  
a) El que tenga como mínimo 10 m de fachada.  
b) El que tenga fachada inferior a la mínima y prevea la ubicación de viviendas grado 0 ó 1.  
Inicialmente se prevé que las edificaciones se ajusten a las alineaciones exteriores, con las siguientes profundidades máximas:  
- Hasta planta I: sin límite, siempre que sean usos distintos a vivienda.  
- Planta II en adelante: 18 m.  
Podrán redactarse estudios de detalle con el fin de que los paramentos puedan retranquearse para construir edificios aislados, modificando, por tanto, la profundidad arriba establecida, al ajustar el volumen.  
La mínima separación de 3 m regirá para todas las disposiciones de tipo aislado dentro de una parcela, tanto a lindes como a vías o espacios públicos  
Además de la remisión al articulado de las normas urbanísticas del PGOU para esa zonificación, es preciso tener en cuenta la siguiente previsión:  
Los proyectos técnicos de las promociones deberán tener en cuenta lo siguiente:  
- Solicitar la certificación del aislamiento acústico de los cerramientos horizontales y verticales tanto de la fachada como de medianeras previamente a la concesión de licencias de ocupación.  
- Realizar una distribución interior adecuada a la situación acústica, disponiendo cocinas y baños a fachada exterior y espacios habitables a interior.  
- Control del proyecto de ejecución respecto a la solución definitiva de aislamiento acústico.  
Ficha de gestión.  
a) Se prevé una unidad de ejecución única, rodeado de trama urbana ya consolidada o en estado de programación avanzado.  
b) Las condiciones de integración y de conexión de la actuación integrada.  
La misma sería funcionalmente autónoma dado el estado de consolidación de los ámbitos contiguos. Todos los servicios urbanísticos se dotarán con la simple conexión a la red municipal de servicios ejecutada en los ámbitos colindantes.  
c) La delimitación de las unidades de ejecución.  
Unidad de ejecución única.  
d) Las áreas de reparto y el aprovechamiento tipo.  
Se trata de un área único, conforme a los siguientes parámetros:  
Superficie UE: 12.583 m²  
Edificabilidad objetiva: 15.175 m²T  
Índice de edificabilidad bruta:1,2059 m²t/m²s  
Aprovechamiento tipo: 1,2059 m²t/m²s  
Aprovechamiento subjetivo patrimonizalizable: 1,1456 m² techo/m² suelo  
Superficie del área de reparto: 12.583 m²  
En definitiva el área de reparto sería la unidad de ejecución.  
  
Determinación segunda. Necesidades y objetivos a satisfacer con el programa de actuación integrada.  
En relación con los objetivos a nivel de ordenación y como base de motivación de la solución definitiva pretendida es preciso remitirse a las consideraciones recogidas en el expediente municipal de planeamiento de referencia 17/11PL, antes señalado.  
Sin perjuicio de ello es preciso destacar que se está ante una porción de terrenos de dimensiones considerables, 12.500 m², rodeada toda ella de trama consolidada del núcleo urbano del Puerto de Sagunto, y que se encuentra en un intenso nivel de degradación y dejadez que ha generado quejas del entorno y la apertura de expedientes municipales de carácter sanitario.  
El desarrollo del programa zanjará de raíz y de forma definitiva esta problemática, además de completar una trama urbana coherente y lógica.  
Sin olvidar la obtención y uso efectivo por la ciudadanía de un suelo dotacional público de dimensiones importantes (más de 10.000 m² entre zonas verdes y equipamiento).  
Se debe destacar la circunstancia de la existencia de varios edificios fuera de ordenación dentro del ámbito o colindantes al mismo.  
Se detectan varios casos:  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Todos ellos ocupan suelo calificado como dotacional público. Se destaca la circunstancia de que la calificación como dotacional de dicho espacio opera desde la entrada en vigor del PGOU de 1992. De forma que cualquier construcción ejecutada en dicho espacio desde esa fecha no contaría con consolidación patrimonial de ningún tipo a favor de sus titulares, en los términos de la legislación urbanística aplicable. Extremo cuya concreción es en todo caso objeto último del proyecto de reparcelación; pero sobre el que el aspirante a agente urbanizador ya debe realizar una labor de identificación previa, por exigirlo así el artículo 126 de la Ley 16/2005, cuando establece:  
«i) Inventario preliminar de construcciones, plantaciones e instalaciones cuya demolición, destrucción o erradicación exija la urbanización  
Así como su valoración preliminar, tal y como concreta el Decreto 67/2006, ROGTU.  
Esa consideración se hace extensiva a cualquier planta ornamental cultivada en el ámbito con posterioridad a su calificación como dotacional en el año 1992 y que tenga un valor de indemnización notable o alto (por ejemplo, las múltiples palmeras allí existentes). Para su titular se plantea la obvia posibilidad de su retirada y recolocación antes de la ocupación efectiva de los terrenos por parte de la Administración. El traslado no puede generar derechos de indemnización si su cultivo ha sido posterior a la calificación como dotacionales de los terrenos.  
Sin perjuicio de lo anterior y en los términos de la normativa reguladora del contenido de las bases es preciso tener en cuenta lo siguiente sobre los objetivos propios de la programación:  
a) Gestionar la transformación jurídica de las fincas afectadas por el programa.  
1. Además de las operaciones ordinarias que se deberán realizar en este sentido, conviene llamar especial atención a una serie de extremos concretos a tener en cuenta:  
Es preciso tener en cuenta las del artículo 16 del Texto Refundido de la Ley del Suelo, Real Decreto Legislativo 2/2008, que señala que, en el presente caso, el 5 por ciento del aprovechamiento ponderado será de cesión gratuita a favor del Ayuntamiento. Dice dicho precepto que es obligación de los propietarios:  
b) Entregar a la administración competente, y con destino a patrimonio público de suelo, el suelo libre de cargas de urbanización correspondiente al porcentaje de la edificabilidad media ponderada de la actuación, o del ámbito superior de referencia en que esta se incluya, que fije la legislación reguladora de la ordenación territorial y urbanística.  
En las actuaciones de dotación, este porcentaje se entenderá referido al incremento de la edificabilidad media ponderada atribuida a los terrenos incluidos en la actuación.  
Con carácter general, el porcentaje a que se refieren los párrafos anteriores no podrá ser inferior al 5 por ciento ni superior al quince por ciento.  
La legislación sobre ordenación territorial y urbanística podrá permitir excepcionalmente reducir o incrementar este porcentaje de forma proporcionada y motivada, hasta alcanzar un máximo del veinte por ciento en el caso de su incremento, para las actuaciones o los ámbitos en los que el valor de las parcelas resultantes sea sensiblemente inferior o superior, respectivamente, al medio en los restantes de su misma categoría de suelo.  
La legislación sobre ordenación territorial y urbanística podrá determinar los casos y condiciones en que quepa sustituir la entrega del suelo por otras formas de cumplimiento del deber, excepto cuando pueda cumplirse con suelo destinado a vivienda sometida a algún régimen de protección pública en virtud de la reserva a que se refiere la letra b) del artículo 10.  
Cuestión que ha sido precisada por el Decreto Ley autonómico 1/2008, que ha dado nueva redacción al artículo 21 de la Ley 16/2005 (LUV). En consecuencia la cesión del aprovechamiento a favor de la Administración, el 5 por ciento del total de las unidades de aprovechamiento o el porcentaje que resulte de cesión obligatoria en el momento de aprobación de los instrumentos de planeamiento y gestión correspondientes, lo será libre de cargas de urbanización. Es una previsión reglada de carácter legal que no admite discrecionalidad al respecto, vigente desde el 01.07.2007.  
2. Se recuerda asimismo la obligación legal de afección del 30 por ciento del aprovechamiento del uso residencial a la promoción de vivienda protegida, en los términos del artículo 10 del Real Decreto Legislativo 2/2008. Obligación distinta pero interrelacionada con las obligaciones de afección derivadas del patrimonio municipal del suelo. Esa previsión ya aparece cuantificada y localizada en la ordenación pormenorizada vigente.  
No obstante, es preciso tener en cuenta lo previsto en la disposición transitoria segunda de la Ley 8/2013, de 26 de junio, de rehabilitación, regeneración y renovación urbanas.  
«Disposición transitoria segunda Regla temporal de aplicación excepcional de la reserva mínima de suelo para vivienda protegida  
Durante un plazo máximo de cuatro años a contar desde la entrada en vigor de esta ley, las comunidades autónomas podrán dejar en suspenso la aplicación de lo dispuesto en el artículo 10.1.b del Texto Refundido de la Ley de Suelo, aprobado por el Real Decreto Legislativo 2/2008, de 20 de junio, determinando el período de suspensión y los instrumentos de ordenación a que afecte, siempre que se cumplan, como mínimo, los siguientes requisitos:  
a) Que los citados instrumentos justifiquen la existencia de un porcentaje de vivienda protegida ya construida y sin vender en el municipio, superior al 15 por ciento de las viviendas protegidas previstas o resultantes del planeamiento vigente y una evidente desproporción entre la reserva legalmente exigible y la demanda real con posibilidad de acceder a dichas viviendas.  
b) Que dichos instrumentos de ordenación no hayan sido aprobados definitivamente antes de la entrada en vigor de esta ley o que, en el caso de haber sido aprobados, no cuenten aún con la aprobación definitiva del proyecto o proyectos de equidistribución necesarios  
Lo que podría ser de aplicación al presente ámbito de programación.  
  
3. A los efectos de agilizar la gestión de la vivienda protegida que resulte de titularidad municipal en concepto de excedente de aprovechamiento (cesión del 5 % del aprovechamiento ponderado y libre de cargas), y de conformidad con lo establecido en el artículo 409.7 del ROGTU, se contempla expresamente la posibilidad recogida en dicho artículo en el sentido de que «se habilita a que el urbanizador pueda requerir al Ayuntamiento la compensación en dinero del excedente de aprovechamiento y de cualquier elemento patrimonial que formalmente sea patrimonio municipal del suelo y esté afecto legalmente a la construcción de vivienda protegida dentro del ámbito. A estos efectos, deberá preverse la cuantía de la compensación ofrecida en el requerimiento en la proposición jurídico-económica, siendo susceptible de ser revisada por el Ayuntamiento en el caso de que no supusiese el importe máximo legal admisible  
Respecto a los tres objetivos legales de la programación consistentes en:  
b) Urbanizar completamente la unidad de ejecución que constituya el objeto del programa y realizar las obras públicas adicionales que se precisen para cumplir lo dispuesto en los apartados siguientes, con sujeción a las previsiones temporales y económicas del programa. c) Conectar e integrar adecuadamente la urbanización con las redes de infraestructuras, de energía, comunicaciones y servicios públicos existentes. d) Suplementar las infraestructuras y espacios públicos o reservas dotacionales en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes y exigibles reglamentariamente.  
Habrá que estar a las determinaciones específicas recogidas en las prescripciones de las bases generales de programación aprobadas definitivamente en la sesión ordinaria del Pleno de fecha 28.09.2006, y publicadas íntegramente en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 23.10.2006. Con carácter adicional hay que estar a las siguientes determinaciones  
  
Primera. Determinaciones respecto del plan de viales no motorizados del término municipal de Sagunto.  
El plan de viales no motorizados del término municipal de Sagunto aprobado por el Pleno de la corporación el 24.11.2005 tiene previsión de carriles bici en el entorno próximo de dicho ámbito tanto en el vial del margen oeste (V.34) como en el sur (V.46):  
La propuesta deberá contemplar dichas obras, u otras que estime como soluciones técnicas mejores por incrementar la movilidad urbana no motorizada (como p. ej. incluyéndolas en las obras interiores a realizar y dejando por tanto sin afección las secciones existentes), y conectarlas convenientemente (incluso modificando pasos existentes) con aquellos carriles bici ya consolidados en el entorno próximo, como por ejemplo con el ejecutado en la avenida del Arquitecto Alfredo Simón Gurumeta.  
  
Segunda. Determinaciones sobre el tratamiento del espacio público localizado por encima del subsuelo calificado como aparcamiento privado y comprendido en la poligonal que une los extremos oeste de las manzanas B1 y B2.  
Se debe de partir de la premisa de que la siguiente observación segunda solo sería de aplicación en el caso de que por el Ayuntamiento, después del proceso de programación, y como consecuencia del mismo, acordase una solución de ordenación pormenorizada que confirmase la actualmente vigente. En el caso contrario, si se acordase un esquema de ordenación distinto, con distribución de las huellas edificables diferente, no tendría ninguna vinculatoriedad.  
La ordenación pormenorizada indica efectivamente que «Los espacios de subsuelo comprendidos en la poligonal que una los extremos oeste de las manzanas B1 y B2, contarán con la calificación de aparcamiento», extremo que condiciona las obras de urbanización en dicha superficie. No obstante, más adelante se contempla entre las determinaciones del instrumento de modificación de planeamiento urbanístico a presentar por los aspirantes a agentes urbanizadores dos que se consideran decisivas respecto al tratamiento de esta porción del suelo dotacional. Así, en caso de que la propuesta de planeamiento que se aprobase como consecuencia de este proceso de programación fuese confirmatoria del esquema de huellas edificables actualmente vigente, se va a producir la generación de un vial peatonal que será prolongación de la calle Río Tajo hasta la avenida Menorca, con una sección similar a la primera de las calles citadas. Se destaca que a nivel de urbanización dicho peatonal deberá estar dotado de sistema de alumbrado público suficiente.  
Y dicha figura de planeamiento concretará que la calificación del espacio situado al este de dicho peatonal será la de espacio libre, peatonal, con restricción del tráfico rodado. Se debe tener en cuenta la circunstancia de que en el mismo espacio van a convivir en un futuro en vertical un espacio de uso público arriba y un espacio privado de aparcamiento abajo. No es la solución de ordenación-urbanización más cómoda pero es evidente que las huellas de los edificios futuros difícilmente podrían albergar cuando se desarrollen la reserva obligatoria de aparcamiento en parcela. De ahí que se deba acudir a esta solución, que tiene amparo legal expreso en el artículo 60 de la Ley 16/2005 (LUV) y que contribuye a atenuar futuros colapsos de estacionamiento en la vía pública en la zona.  
Es evidente que salvo que se produjese una simultaneidad entre las obras de urbanización y de edificación, las obras de urbanización de la superficie dotacional van a ser previas a las del futuro aparcamiento subterráneo. Cuando estas se ejecuten será preciso, de forma transitoria, proceder a la eliminación de dicha obra, temporalmente, hasta que se proceda a su nueva apertura al público, una vez repuestos los elementos de la misma.  
El instrumento de planeamiento a presentar por los aspirantes regulará de forma detallada las relaciones en vertical que se generarán entre Ayuntamiento y propietarios del aparcamiento, si bien a los efectos de lo que ahora interesa como solución de urbanización se destaca que no se admitirán en dicho espacio la existencia espacios con interferencias con los elementos del aparcamiento (rampa, escalera,...), que necesariamente se deberán hacer a través de la parcela edificable y hacia las calles a las que recaen.  
  
Tercera. Determinaciones respecto de la superficie calificada como equipamiento situada al oeste de dicho peatonal y hasta la franja calificada como zona verde  
Se debe de partir de la premisa de que la siguiente observación tercera solo sería de aplicación en el caso de que por el Ayuntamiento, después del proceso de programación, y como consecuencia del mismo, acordase una solución de ordenación pormenorizada que confirmase la actualmente vigente. En el caso contrario, si se acordase un esquema de ordenación distinto, con distribución de las huellas edificables diferente, no tendría ninguna vinculatoriedad.  
Se realizará un relleno de dicho espacio, previa eliminación de la capa vegetal, con material seleccionado sin materia orgánica en tongadas no mayores a 40 cm compactadas mecánicamente y se terminará con una capa no menor a 5 cm de arenas compactadas enrasadas en cota con la de las calles Palancia, Isla Menorca y peatonal de nueva generación.  
  
Cuarta. Determinaciones respecto de la zona verde situada en el oeste de la actuación, de unos 1.200 m² de superficie  
Se debe de partir de la premisa de que la siguiente observación cuarta solo sería de aplicación en el caso de que por el Ayuntamiento, después del proceso de programación, y como consecuencia del mismo, acordase una solución de ordenación pormenorizada que confirmase la actualmente vigente. En el caso contrario, si se acordase un esquema de ordenación distinto, con distribución de las huellas edificables diferente, no tendría ninguna vinculatoriedad.  
- Es preciso garantizar la continuidad del tratamiento de la calle de Cabo San Martín hasta la rotonda de la Barca, por lo que el frente recayente a dicho vial se resolverá con las mismas características constructivas.  
- Asimismo se dispondrán los elementos urbanos propios de un área de juego  
  
Quinta. Determinaciones respecto de la delimitación del entorno y ámbito necesario de urbanización.   
Así los lindes de la intervención serán:  
Norte: calle Río Palancia desde la calle Cabo de San Martín hasta la calle Río Guadalquivir. Es preciso prever la intervención para el ancho total de dicha calle, dándole uniformidad de sección.  
Oeste: calzada de la calle Cabo de San Martín.  
Sur: acera norte de la calle Isla Menorca.  
Este: calzada de la calle Río Guadalquivir.  
Plano de toponímia: Grafiado en magenta la zona ocupada por el ámbito  
  
  
  
  
  
  
Ortofoto actualizada (2013): se aprecian ejecutadas las UA-19, 23, 24 y 27.  
  
Otras determinaciones.  
Hay que destacar las siguientes circunstancias:  
- Existen instalaciones enterradas. De ellas, algunas son municipales, según se puede apreciar en la siguiente cartografía de la concesionaria Aigües de Sagunt:  
Red de agua potable: existe en dos de los tres frentes, si bien no se puede corroborar su continuidad.  
Red de saneamiento (azul)/pluviales (cian): pese a que no se grafían, los colectores generales discurren por la calle Cabo San Martín, siendo ø1200 y ø1500 mm en su frente (colector Virgen del Carmen y Sup-2 Este). Por el contrario, la red pluvial grafiada en la UA-23 (sin pozos) no se encuentra ejecutada.  
- Tanto de estas como de las que pudieran existir privadas (debiendo solicitar previamente informe a las compañías suministradoras), deberá mantener/proteger/reponerlas (en cada caso según lo que proceda), integrándolas en las soluciones individuales de cada una de las instalaciones de suministro, con participación directa acreditada con el titular de la infraestructura.  
- Igualmente existen tendidos aéreos eléctricos (cruce en c/ Río Palancia con c/ Río Tajo) y de alumbrado público en todo el lateral de la calle Río Palancia (posteletes y trenzado por fachada), debiendo garantizarse que, con su reposición o eliminación, no se incumple con lo dispuesto en disposición transitoria quinta del PGOU.  
- Existen edificaciones que necesariamente deberán demolerse por encontrarse fuera de ordenación ocupando espacio público y que dan frente a la calle Río Palancia.  
Respecto de la conexión e integración adecuada de la urbanización con las redes de infraestructuras, de energía, comunicaciones y servicios públicos existentes.  
Será preciso contemplar las obras complementarias de extensión de redes de suministro que resulten del convenio a suscribir con la compañía distribuidora de la presente zona por parte de la Demarcación de Industria, en el que se recogerán las condiciones técnico económicas de la solución de punto de conexión que determine el suministrador.  
Igualmente deberá resolver las cuestiones sobre:  
- Sistema viario.  
- Es preciso garantizar la continuidad viaria de la calle Cabo San Martín hasta la rotonda de la Barca, por lo que el frente recayente a dicho vial se resolverá con las mismas características constructivas.  
- Deberá dar uniformidad a la sección de la calle Río Palancia actuando en todo el ancho. Las aceras existentes deberán modificarse para dar cumplimiento a las normativas estatal y autonómica sobre accesibilidad.  
- Aparentemente el planeamiento plantea viales peatonales perimetrando las edificaciones. Dichos peatonales se dimensionarán considerando el paso de vehículos de limpieza y mantenimiento y superficialmente serán pavimentos de piezas (baldosas hidráulicas, terrazos decorativos, adoquines,...).  
- Deberá estudiar la peatonalización, de modo global del ámbito y con su entorno, incluyendo aquellas obras que, pese a estar fuera del ámbito pero en sus inmediaciones, sean precisas para garantizar un correcto acceso peatonal (p. ej. rebajes de pasos peatonales ajustados a normativa).  
- Jardinería y zonas verdes.  
- La jardinería se concentrará en viales públicos y en el área de juegos, disponiendo necesariamente en aquellas aceras de, al menos, 4 m de ancho.  
- Los equipamientos se entregarán rellenos a cota rasante y limpios.  
- Abastecimiento de agua.  
- Deberá enmallar todas las redes que se encuentren con la intervención no dejando ninguna red en punta.  
- Deberá realizar red de agua para dotar de servicio a las parcelas edificables (residenciales y equipamientos) y para enmallar la red municipal existente con las UUAA colindantes y el barrio de los Ríos.  
- Saneamiento:  
- Deberá dotar de dicho servicio a las parcelas edificables (residenciales y equipamientos) que se encuentran dentro del ámbito, conectando a redes existentes con capacidad y diámetro no inferior a 400 mm, ejecutando la parte de obra que sea necesaria.  
- Pluviales:  
- Deberá preverse la evacuación de agua de lluvia para la totalidad del sector así como para las escorrentías de las calles a las que conecten las obras, previendo su recogida mediante imbornales o interceptores.  
- La solución de pluviales debe ser definitiva, por lo que ha de verter a red de pluviales con vertido a cauce adecuado.  
- La red más próxima es la de la calle Isla Menorca, pero los colectores principales se encuentran en la calle Cabo San Martín. Dada las limitaciones topográficas, se implantará colector en calle Río Palancia (a contrapendiente) y se tratará de dar servicio a la totalidad de la edificación a ambos lados (Isla Menorca y Río Palancia) si bien, previsiblemente, resulte necesario que parte de la urbanización evacue solo de modo superficial, extremo que deberá analizarse y minimizarse.  
  
- Tráfico:  
- Deberá adecuar la señalización del entorno del ámbito a la solución de tráfico que se plantee.  
- Telecomunicaciones.  
- Deberá dotar la urbanización con redes de al menos dos compañías suministradoras, que deberán compartir el prisma de la canalización o bien acreditar que no puede cumplirse dicha premisa dado que las compañías suministradoras no están interesadas en implantarse en el sector, mediante renuncia expresa y oficial de las mismas.  
- Deberá especificar la ubicación de todos los elementos de telecomunicación que queden sobre rasante, ubicándolos fuera de recorrido peatonal, con el conforme de la/s empresa/s de telecomunicaciones a la solución proyectada, así como el suministro de energía a dichos elementos caso de ser necesario.  
- Alumbrado público:  
- Deberá sustituir el alumbrado que estando implantado dentro o al límite del ámbito a urbanizar, de servicio a los viales a los que tengan frente de fachada las parcelas incluidas en el ámbito, conforme a las bases generales publicadas por esta Administración.  
- El alumbrado de nueva implantación necesariamente deberá contemplar la ejecución de un nuevo cuadro de mando, no pudiendo extender la instalación municipal implantada por encontrarse saturada.  
- Deberá en todo caso prever el alumbrado de la calle Palancia desde su manzana y prever el desmontaje del actual alumbrado en esa calle. De igual forma dará continuidad a las canalizaciones desde el nuevo cuadro hasta las bocacalles de la zona de ríos cruzando calle Río Palancia en todas ellas.  
- Suministro eléctrico:  
- Deberá tramitar y obtener, previamente a la redacción de los proyectos específicos de electrificación, la resolución del órgano competente en la que se determine el suministrador de zona para el ámbito previsto.  
- Deberá ejecutar en baja tensión las infraestructuras necesarias para el alumbrado público y reposiciones de suministros existentes.  
- Deberá prever el suministro de energía a las parcelas residenciales a en baja tensión cubriéndose todos los frentes de fachada de estas pastillas, y conforme al REBT.  
- Para el uso dotacional deberá al menos dotar a la parcela de 150 KW en baja tensión y, siempre con el consentimiento de la compañía distribuidora de zona y recogido en el convenio a aportar, se admitiría en ese caso el resto de potencia de las parcelas en media tensión.  
e) Obtener los suelos dotacionales públicos del ámbito de la actuación, o adscritos a la misma, a favor de la administración gratuitamente.  
Las cesiones de suelos calificados como dotacionales son las derivadas de los extremos indicados en la presente determinación. Se destaca la circunstancia de que la superficie de los mismos es de más de 10.000 m² entre zonas verdes, peatonales y equipamiento en plena trama urbana consolidada, lo que aporta un valor añadido al desarrollo de la actuación.  
f) Establecer plazos para edificar los solares resultantes de la actuación urbanizadora.  
De conformidad con lo establecido en el artículo 125.6 de la LUV y 495 edl Decreto 67/2006, ROGTU, se fija el plazo máximo de cuatro años desde que se reciban provisionalmente las obras de urbanización del ámbito. Lo que en práctica supone un horizonte temporal máximo aproximado de finales del año 2019.  
  
Determinación tercera. Ficha de gestión o, si procede, directrices de evolución urbana y ocupación del territorio establecidas en el plan general.  
Es preciso reconducirse a lo ya indicado en la determinación primera.  
  
Determinación cuarta. Criterios y objetivos urbanísticos y territoriales de las propuestas de planeamiento a formular por los concursantes con fijación de las directrices y estrategias que tendrá que observar la ordenación que propongan.  
Como se ha señalado antes en los antecedentes, dicho ámbito cuenta con ordenación pormenorizada ya aprobada definitivamente. Bastaría por lo tanto para su programación con la redacción y presentación de los documentos de gestión correspondientes (proyectos de urbanización y reparcelación).  
No obstante, es conveniente aprovechar el proceso de programación que se va a poner en marcha, para mejorar la misma y obtener un mejor diseño de ordenación y su integración con el entorno.  
Así, los aspirantes a agentes urbanizadores del ámbito pueden acompañar una documentación constitutiva de modificación de la ordenación pormenorizada vigente que proponga una mejor y más racional distribución de las parcelas edificables, mejorando con ello la optimización de los espacios públicos resultantes. Existen no obstante una serie de límites que en todo caso deben ser respetados:  
1. En ningún caso podrá aumentar la superficie total de las parcelas edificables resultantes, ni la edificabilidad ni un número superior de plantas al máximo contemplado en la actual ordenación, que es el de X más ático. Lo que no excluye aquellos incrementos de superficie edificable y de edificabilidad derivado de los ajustes de superficie que se deriven de la medición real del ámbito. Los índices de ocupación de parcela y de edificabilidad bruta son los vigentes y si hubiese una superficie mayor resultantes de las mediciones topográficas, es evidente que supondría un incremento en proporción de los parámetros indicados (igual que lo habría de las superficies dotacionales).  
2. Se propondrá una mejora de las alineaciones de las nuevas parcelas generadas en las recayentes a las calle Palancia (en coherencia con el estudio de detalle aprobado y ejecutado en el contexto de la UA 23) y calle Río Guadalquivir, en el caso de que las hubiese recayentes a dichas calles.  
3. Si se mantuviese el actual esquema de parcelas edificables vigente, en todo caso se propondría la ampliación de los esponjamientos en la base de la U edificable, con la generación de viales peatonales públicos (dos) de un ancho suficiente para la prestación de los servicios públicos.  
4. Respecto de los coeficientes correctores, se deberá justificar debidamente en la propuesta de planeamiento en correspondencia con cada de uno de los usos y tipologías que se plantean.  
5. Si se mantuviese el actual esquema de parcelas edificables vigente, en todo caso se propondría generar un vial peatonal que será prolongación de la calle Río Tajo hasta la calle Isla Menorca, con una sección similar a la primera de las calles citadas.  
6. Si se mantuviese el actual esquema de parcelas edificables vigente, en todo caso se propondría la calificación del espacio situado al este de dicho peatonal, dentro de la U de la manzana edificable, como espacio libre, peatonal, con tráfico rodado restringido. Se reiteran las consideraciones arriba hechas sobre que se debe tener en cuenta la circunstancia de que en el mismo espacio van a convivir en un futuro en vertical un espacio de uso público arriba y un espacio privado de aparcamiento abajo. No es la solución de ordenación/urbanización más cómoda pero es evidente que las huellas de los edificios futuros difícilmente podrían albergar cuando se desarrollen la reserva obligatoria de aparcamiento en parcela. De ahí que se deba acudir a esta solución, que tiene amparo legal expreso en el artículo 60 de la Ley 16/2005 (LUV) y que contribuye a atenuar futuros colapsos de estacionamiento en la vía pública en la zona.  
Es evidente que salvo que se produjese una simultaneidad entre las obras de urbanización y de edificación, las obras de urbanización de la superficie del dotacional van a ser previas a las del futuro aparcamiento subterráneo. Cuando estas se ejecuten será preciso, de forma transitoria, proceder a la eliminación de dicha obra, temporalmente, hasta que se proceda a su nueva apertura al público, una vez repuestos los elementos de la misma.  
El instrumento de planeamiento a presentar por los aspirantes regulará de forma detallada las relaciones en vertical que se generarán entre Ayuntamiento y propietarios del aparcamiento. Los promotores de los aparcamientos subterráneos colindantes a las parcelas edificables deberán sujetarse a las reglas de reposición de la obra que ocupen, plazo máximo de ejecución de las obras y ocupación de la zonas, garantías y penalizaciones, etc. Se destaca que no se admitirá en dicho espacio la existencia de espacios con interferencias con los elementos del aparcamiento (rampa, escalera,...), que necesariamente se deberán hacer a través de la parcela edificable y hacia las calles a las que recaen.  
7. Si se mantuviese el actual esquema de parcelas edificables vigente, en todo caso se propondría la superficie situada al oeste de dicho peatonal y hasta la franja calificada como zona verde, tendrá la calificación como equipamiento, dotacional múltiple (DM).  
8. Si se mantuviese el actual esquema de parcelas edificables vigente, en todo caso se propondría el espacio situado en el oeste de la actuación, de unos 1.200 m² de superficie, tendrá la calificación como zona verde, área de juego (AL).  
9. Se reitera una consideración que expresamente señalaba el acuerdo de aprobación de ordenación pormenorizada del ámbito y que los aspirantes deberán tener en cuenta cuando redacten sus propuestas de ordenación pormenorizada: «En todo caso, los datos del presente acuerdo se ajustarán como consecuencia de lo que resulte de las mediciones topográficas a realizar en el momento en que se proceda a gestionar el ámbito por medio del correspondiente programa de actuación integrada, aplicándose a la misma los índices que se aprueban por medio del presente acuerdo».  
  
Determinación quinta. Descripción de los objetivos de edificación privada que han de cumplirse en el ámbito de la actuación.  
No se prevé ninguno en especial.  
  
Determinación sexta. Prescripciones técnicas que, con carácter mínimo, tendrán que respetarse en la redacción de los documentos de ordenación y gestión exigibles.  
Es preciso estar a las exigencias de la cláusula 10.ª de las bases generales así como de sus anexos I y II, así como las que se deducen del presente acuerdo y no solo de este apartado.  
A las mismas, será preciso añadir las siguientes exigencias, de carácter adicional:  
Toda la documentación de planeamiento contenida en los programas de actuaciones integradas, sin perjuicio de su presentación en papel, siempre deberá constar en soporte digital (en los formatos más habituales: doc; xls; dwg).  
El plano de replanteo será la base de todo el material gráfico. Se hará con proyección en coordenadas UTM, con suficientes bases de replanteo georeferenciadas y grafiadas. Estas deberán quedar materializadas sobre el terreno, mediante clavos y pintura y en caso de grandes ámbitos se situarán sobre plataformas con suficiente espacio que permita su estacionamiento con el fin de comprobar la perfecta adscripción al terreno. En los documentos de planeamiento serán en dos coordenadas, independientemente de las que consten en el plano de urbanización. Afectará tanto a la zona de actuación como a la colindante, abarcando un área exterior suficiente que comprenda como mínimo el viario de contacto en su totalidad, y con referencia a las manzanas existentes si las hubiera. Cada punto significativo constará de coordenadas para el replanteo, y el cuadro de bases y puntos de replanteo figurará necesariamente en el plano.  
Todo el contenido gráfico documental deberá tener en común el perímetro georreferenciado del ámbito (o ámbitos en su caso) de la actuación del plano de replanteo. Se presentará en papel a escala máxima 1/1000.  
Documentos de planeamiento  
Documentación escrita informativa y justificativa  
La parte informativa de la documentación de planeamiento contenida en los programas de actuaciones integradas constarán de un apartado específico de la repercusión o declaración de impacto según el estudio de impacto ambiental del PGOU de Sagunto.  
Cuando se trate de programas que afecten a un número significativo de parcelas, contendrá un apartado o anexo donde se analice la situación de la parcelación del sector, con una estadística de las superficies de las parcelas catastrales afectadas en el momento de la presentación del PAI, con el fin de justificar, entre otros, la parcela mínima de la ordenación cuando así proceda.  
Las afecciones impuestas por la legislación sectorial en el ámbito territorial vendrán en un listado donde conste cada una de ellas de forma completa y el boletín y fecha de publicación.  
  
Documentación gráfica informativa  
Los planos informativos reglamentarios se someterán a los siguientes criterios obligatorios:  
a) La situación de los terrenos en el contexto de la ordenación urbanística se referirá siempre a los planos originales de clasificación de suelo del PGOU a su escala original.  
b) La estructura de la propiedad reflejará el plano original catastral (en papel escala 1:2.000).  
c) La topografía del terreno señalará las curvas de nivel metro a metro y puntos de cota (en papel escala 1:2.000). En el soporte digital constará como capa única las curvas de nivel metro a metro.  
d) El plano de los usos, aprovechamientos, vegetación, construcciones y edificaciones existentes reflejará las curvas de nivel del apartado anterior (en papel escala 1:2.000).  
e) Las infraestructuras de todo tipo y redes generales de servicio incluirán las torres y postes de apoyo, diámetros y arquetas, y bienes demaniales o servidumbres derivadas de su implantación (en papel escala 1:2.000).  
f) La ordenación estructural del sector y de su entorno, el estado de las construcciones en las operaciones de reforma y todo aquello que incida directa o indirectamente en el planeamiento municipal vigente se vinculará sobre los planos originales del PGOU que procedan en cada caso, a su escala original.  
g) Las afecciones tanto físicas como jurídicas que puedan condicionar la ordenación, tales como zonas de dominio público y sus áreas de servidumbre, grandes infraestructuras de toda índole existentes en el territorio, áreas arqueológicas y construcciones e hitos más relevantes que existan en él u otros factores análogos se harán constar en plano aparte o si es posible en el señalado como e). En cualquier caso, las afecciones físicas y jurídicas, servidumbres, etcétera que condicionen la ordenación establecida se harán constar en el soporte digital georeferenciado como capa única.  
h) Cuando la nueva ordenación se vincule a núcleos urbanos se deberá incluir un análisis gráfico completo de la situación actual de la zona afectada, con un antes y un después tras la ordenación propuesta.  
  
Documentación gráfica de carácter normativo  
Los planos proponentes de nueva ordenación pormenorizada o variación de la existente se ajustarán a los siguientes criterios:   
a) El plano de calificación y asignación de destinos urbanísticos a cada terreno contendrá en la forma que se considere oportuna los parámetros característicos de cada uno de ellos: superficies, edificabilidad, número de plantas, distancias a lindes y cuantos se consideren relevantes en función de la ordenación pormenorizada propuesta (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).   
b) El plano de delimitación de la red de reservas de suelo dotacional público incluirá las características más relevantes de los equipamientos previstos: superficies, edificabilidad (si se fijara), número de plantas, distancias a lindes y cuantos se consideren oportunos (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).  
c) En el plano específico de la red viaria rodada y peatonal se definirán sus anchos y características geométricas, incluyendo un esquema de las secciones tipo de cada vial. Este plano prescindirá de aquellos elementos propios de proyecto de urbanización contenido en la alternativa técnica, aunque incluirá las rasantes de los encuentros así como las correspondientes al viario de contacto. Incluirá también la red primaria adscrita, en su caso, así como las zonas de protección según la legislación aplicable. Este plano contendrá necesariamente las curvas de nivel (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).  
d) Las áreas sometidas o autorizadas a estudios de detalle se incluirán en el mismo plano del modelo real o virtual de implantación de los volúmenes edificables que se basará en el plano a), reproduciendo los datos de aquel, y grafiándolos sobre cada una de las parcelas patrimonializables por uso y destino (en papel escala mínima 1:2.000; máxima 1:1000).  
e) Plano final donde se refleje la nueva ordenación propuesta sobre el plano original del PGOU al que afecte.  
f) Aquellos otros planos que se consideren necesarios para la mejor definición de la ordenación pormenorizada.  
Todos los planos deberán reflejar la ordenación estructural vigente en los suelos del entorno del sector o sectores ordenados, acreditando la integración de la propuesta.  
Además toda la documentación gráfica deberá ajustarse a la ordenanza municipal aprobada definitivamente por el Pleno municipal en su sesión de 30.04.2008 (exp. 36/2007 PL) y publicada en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 126 de 28.05.2008, como ordenanza municipal sobre alineaciones, rasantes, actas de replanteo y planos finales de obras, y de conformidad con lo establecido en los artículos 1 y 7.4 de la misma, así como a las modificaciones posteriores de la misma.  
  
Determinación séptima. Admisibilidad de variantes.  
Se admitirán en los aspectos expresamente indicados a lo largo de las presentes bases.  
  
Determinación octava. Prescripciones técnicas que, con carácter mínimo, tendrán que respetarse en la redacción del proyecto de las obras de urbanización.  
Habrá que estar a las determinaciones de la cláusula 10.ª de las bases generales y a su anexo II.  
A las mismas, será preciso añadir las siguientes exigencias, de carácter adicional:  
- Toda instalación existente que dé nuevo servicio a la zona que se urbaniza deberá ser revisada mediante pasada de cámara, mandril u otro sistema de comprobación, y adoptar las medidas correctoras necesarias para su correcta funcionalidad. En caso contrario se entenderá que se repone la misma con los condicionantes impuestos a la obra nueva.  
- Deberán diferenciarse y desglosarse del resto (técnica y económicamente) aquellos trabajos cuya ejecución corresponde a la concesionaria de la gestión del ciclo integral del agua, Aigües de Sagunt, en base al Reglamento Regulador del Servicio (publicación BOP núm. 228 de 25.09.2009).  
- En cuanto a control de calidad, es preciso añadir las siguientes cuestiones, que deberán ser llevadas a cabo por laboratorio acreditado:  
· Será obligatorio el lavado y desinfección de la canalización de agua previamente a la conexión a las redes municipales y por ende a su recepción.  
· Será obligatorio realizar las pruebas de estanqueidad y presión de las redes de agua a una presión de 10 atm, en tramos no mayores a 500 m.  
· Será obligatorio el paso de cámara por las conducciones de saneamiento y pluviales una vez ejecutadas, comprobando su buen funcionamiento previamente a cualquier conexión que a ella se pretenda.  
- Todos los registros contarán con el Certificado de producto, además de las exigencias indicadas en las BBGG.  
- Para la zona residencial, el acabado para las columnas será negro oxirón en viales y verde oxirón en la totalidad de las zonas verdes y las luminarias del mismo color.  
  
Determinación novena. Estimación de los plazos de despliegue y ejecución del programa de actuación integrada, así como la regulación de los efectos de su incumplimiento.  
a) La presentación de los textos refundidos correspondientes al planeamiento o al proyecto de urbanización deberá producirse en el plazo máximo de un mes desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de la aprobación definitiva que imponga modificaciones a la alternativa técnica.  
b) De conformidad con lo establecido en el artículo 160 de la Ley 16/2005, en el presente programa no es obligatoria la selección de contratista de obras por el cauce previsto en el artículo 120 de la misma ley. Por ello, la notificación a los interesados para el ejercicio de la opción por modalidad de retribución previsto en los artículos 166 de la Ley Urbanística Valenciana deberá practicarse en el plazo máximo de un mes desde la adjudicación del programa.  
c) El proyecto de reparcelación deberá presentarse ante el Ayuntamiento por el urbanizador en el plazo máximo de un mes desde la finalización del plazo para la opción por modalidad de retribución previsto en el artículo 166 de la Ley Urbanística Valenciana. A tal efecto, el urbanizador deberá presentar ante la administración actuante acreditación justificativa de la práctica de las comunicaciones reguladas exigibles.  
d) La presentación de los textos refundidos correspondientes al proyecto de reparcelación deberá producirse en el plazo máximo de un mes desde que tenga lugar la notificación al urbanizador de las modificaciones a introducir en el proyecto inicialmente formulado.  
e) El inicio de las obras de urbanización deberá producirse en el plazo de dos meses desde la íntegra notificación de la aprobación definitiva del proyecto de reparcelación, acreditándose mediante acta de replanteo suscrita por la dirección de las obras y, al menos, por un técnico municipal. A estos efectos, el urbanizador deberá acreditar, en el acta de replanteo, el pago a los acreedores netos de la cuenta de liquidación o bien la consignación de dicha cantidad en la Tesorería municipal.  
  
f) Las obras de urbanización deberán finalizar en el plazo máximo de seis meses desde su inicio. La finalización de las obras se acreditará mediante el correspondiente certificado final de obras expedido por el director facultativo. No obstante, el Ayuntamiento se reserva la potestad de prórroga en plazos mayores si así se justificase debidamente por condicionantes de organismos supramunicipales o de compañías de servicios.  
Efectos de su incumplimiento: el retraso en el cumplimiento de cualquiera de los plazos indicados y no solo el de la ejecución material de las obras, tendrá una penalización de un uno por mil del presupuesto íntegro del PAI por día natural de demora.  
  
Determinación diez. Modelo de proposición a presentar por los interesados.  
  
Modelo de proposición  
(Nombre y apellidos) ?, con DNI número..., domiciliado para todos los actos de este concurso en ?, que interviene en nombre y representación de la entidad mercantil..., con domicilio social en..., CIF número ?., teléfono ?, correo electrónico - y fax número..., enterado del anuncio publicado en el...; de las bases generales, publicadas en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha...; y de las bases particulares de condiciones aprobado por la corporación municipal de Sagunto, en su sesión de fecha.., y publicadas en el..., para contratar mediante concurso público abierto el programa de actuación integrada del ámbito sito entre las calles Río Palancia, Cabo San Martín, Isla Menorca, Río Guadalquivir de Sagunto, de conformidad con las referidas bases.  
  
Con la presentación de esta solicitud se aceptan por mi representada los términos de las bases generales y particulares de programación que regulan la adjudicación del presente programa, y se declara que la misma reúne todas y cada una de las condiciones exigidas para resultar adjudicataria del programa.  
  
(Lugar, fecha y firma del proponente).  
  
Determinación once. Documentación a presentar por cada licitador junto con la proposición.  
En el sobre A, como documentación acreditativa de la personalidad y de la solvencia, la documentación indicada del Texto Refundido de la Ley de Contratación del Sector Público. Extremo que hay que complementar con lo establecido en la determinación 13.ª de las presentes bases particulares.  
En el sobre B, como alternativa técnica: además de los indicados en el artículo 126 de la LUV, en todo caso un documento de planeamiento fiel a las indicaciones de las presentes bases acreditativo de todos los extremos y propuestas indicados en estas bases y que deben aportar los aspirantes a agentes urbanizadores.  
En el sobre C, como proposición jurídico-económica: los indicados en el artículo 127 de la LUV y 301 y ss del ROGTU.  
La documentación que será objeto de valoración será la siguiente:  
A) De la alternativa técnica.  
- El documento de modificación puntual de la ordenación pormenorizada de planeamiento vigente.  
- El proyecto de urbanización.  
- El documento acreditativo de la inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana  
- El documento acreditativo de los plazos que se proponen para el desarrollo de la actuación integrada y resto de compromisos del aspirante.  
- El documento acreditativo del enunciado de los objetivos complementarios que se proponen conforme al artículo 124.2, con indicación expresa, en su caso, de los compromisos de edificación simultánea a la urbanización que esté dispuesto a asumir por encima del mínimo legal, así como si se asume o no voluntariamente el compromiso de construcción y gestión de aparcamiento subterráneo en subsuelo municipal.  
B) De la proposición jurídico-económica.  
a) El documento acreditativo del importe de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad.  
b) El documento acreditativo de la valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie.  
c) El documento acreditativo de los compromisos financieros para la ejecución de las obligaciones complementarias asumidas voluntariamente y a su costa por el urbanizador.  
  
Determinación doce. Plazo y lugar para la presentación de las proposiciones.  
El plazo de presentación de proposiciones al concurso es de tres meses.  
El inicio del cómputo de dicho plazo empezará a contar a partir del día siguiente a la fecha de la última de las publicaciones obligatorias practicadas, sea la del Diari Oficial de la Comunitat Valenciana o sea la del Diario Oficial de la Unión Europea.  
Las proposiciones de los interesados tendrán que presentarse en cualquiera de los registros del Ayuntamiento de Sagunto, dentro del plazo indicado y en el horario de 08.00 a 14.00 horas. No será admisible ningún otro medio de presentación. Esta restricción solo afecta a la documentación sujeta a los plazos de concurrencia competitiva y no al resto de documentos que sea preciso aportar durante la instrucción del resto del expediente, que podrá hacerse por cualquiera de los medios previstos en la Ley 30/1992, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.  
  
Determinación trece. Criterios de solvencia económica y financiera, técnica y profesional exigibles a los concursantes y documentación acreditativa del cumplimiento de los mismos.  
Solvencia económica y financiera.  
Bastará con reunir uno de los requisitos siguientes:  
A) Capital social mínimo.  
Dado que el PEM indicado como punto de partida de la licitación en las bases particulares es inferior a 10 millones de euros el capital social mínimo debería ser de medio millón de euros conforme a las bases generales. Dado que el importe previsto de costes de urbanización no supera siquiera los 500.000 euros de PEM, se considera conveniente, por un criterio de proporcionalidad, rebajar dicho importe creando un subescalón nuevo. De forma que en el presente caso, el capital social mínimo deberá ser de 100.000 euros.  
Este extremo se acreditará por medio de certificado expedido por el Registro Mercantil de una antigüedad no superior a tres meses.  
B) Disponibilidad de fondos propios.  
Gozar de la disponibilidad de fondos propios que equivalga como mínimo a un 20 por ciento del presupuesto de ejecución de contrata del PAI al que se licita.   
Si se tratase de una persona jurídica el medio de acreditación de esta solvencia será la presentación del balance, con relación al último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación, de las cuentas anuales aprobadas y debidamente inscritas en el Registro Mercantil.  
Si se trata de un empresario individual y está obligado a presentar la declaración del impuesto del patrimonio, se exigirá disponer de un patrimonio equivalente a los fondos propios antes indicados, extremo que acreditaría por medio de la correspondiente liquidación referente al último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación. Si no está obligado a presentar el impuesto del patrimonio, se le exigirá que la declaración del IRPF del último ejercicio respecto de la fecha en que se solicite la participación, figure con ingresos empresariales de carácter positivo.  
C) Agrupaciones de interés urbanístico.  
Aquellas que se encuentren legalmente constituidas, con personalidad jurídico-pública por estar debidamente registradas, se considerará que tienen solvencia financiera en todo caso.  
Se acreditará tal extremo por medio del certificado acreditativo de la inscripción en el registro de AIU.  
Solvencia técnica y profesional.  
A) Plantilla mínima.  
Tener como personal en nómina dentro de la plantilla de la empresa en condición de fijo un mínimo de los siguientes efectivos  
- Un arquitecto superior y/o técnico competente (p. ej. ICCP).  
- Un ingeniero técnico industrial o de categoría superior  
Se acreditará este extremo por medio de copia compulsada de los contratos laborales correspondientes, así como del estado de alta en el momento de la presentación.  
Además habrá que acompañar copia del certificado de la titulación académica de cada uno de ellos.  
B) Contratos de servicios profesionales.  
Cualquiera de los efectivos mínimos anteriores podrá ser sustituido por la acreditación de la suscripción de un contrato de servicios profesionales para el PAI concreto objeto de licitación con carácter previo a la presentación de la proposición, y durante la vigencia del mismo.  
Se acreditará este extremo por medio de copia compulsada de los contratos de servicios profesionales correspondientes.  
Además habrá que acompañar copia del certificado de la titulación académica de cada uno de ellos.  
  
Determinación catorce. Criterios objetivos de adjudicación del programa de actuación integrada, especificados por orden decreciente de importancia, incluyendo su ponderación.  
Dado que la ordenación pormenorizada ya existe, aunque se modifica, la importancia relativa de la alternativa técnica respecto de la proposición jurídico-económica será del 50%.  
Dentro de cada una de ellas, la importancia relativa es la siguiente:  
Para la alternativa técnica:  
Dado que la ordenación pormenorizada ya existe aunque se modifique, será preciso no acogerse a los criterios fijados con carácter general en la cláusula 12.ª de las bases generales para la alternativa técnica sino dar más importancia a extremos distintos a la ordenación. En consecuencia, se valorará:  
a) Las soluciones de modificación de la ordenación que mejoren el diseño de los espacios públicos y privados actualmente vigentes, así como la conexión adecuada a las obras de urbanización de la actuación en su entorno. Este criterio representará un 35 por ciento de la valoración de la alternativa técnica.  
b) La calidad técnica de las soluciones y de los materiales propuestos para la urbanización. Este criterio representará un 35 por ciento.  
c) Número, diseño, ubicación y calidad de las viviendas sometidas a algún régimen de protección que se comprometa a promover el urbanizador. Este criterio representará un 5 por ciento.  
d) Inversión en programas de restauración paisajística o de imagen urbana dentro del ámbito del programa, como objetivos complementarios del mismo, de acuerdo con las directrices establecidas en los artículos 30 a 35 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Este criterio supondrá un 5 por ciento del valor total de la alternativa técnica.  
e) Plazo de ejecución del programa de actuación integrada.  
f) Compromiso de edificación simultánea a la urbanización de los solares resultantes de la actuación por encima de un mínimo legalmente exigible.  
g) Compromisos adicionales asumidos voluntariamente y a su cargo por el urbanizador.  
h) Medios para el control de cada una de las prestaciones que constituyen el objeto del programa.  
Los criterios establecidos en las letras e), f), g) y h) representarán en conjunto un 20 por ciento de la puntuación total de la alternativa técnica.  
Para la proposición jurídico-económica:  
a) Menor importe respecto de referencias de cuadros de precios de práctica usual de las cargas de urbanización, expresado en euros por metro cuadrado de edificabilidad. Este criterio representará un 25 por ciento de la valoración de la proposición jurídico-económica.  
b) La valoración de los terrenos a efectos de fijar el coeficiente de cambio para el pago en especie y la menor proporción de solares o aprovechamiento que deban ser puestos a disposición del urbanizador por medio de reparcelación forzosa como retribución a cuenta de terceros con los que no tenga contrato suficiente. Este criterio representará un 20 por ciento de la valoración de la proposición jurídico-económica.  
c) Mayor proporción de terrenos propios o de asociados que deban quedar afectos con garantía real inscrita en el Registro de la Propiedad al cumplimiento de las obligaciones especiales de edificación derivadas de la aprobación del programa representará un 55 por ciento de la valoración de la proposición jurídico-económica.  
  
Determinación quince. La previsión y, en su caso, limitación de la posibilidad de formular alternativas técnicas que supongan una ampliación del ámbito territorial a programar, así como las consecuencias de la ampliación.  
No se admiten.  
  
Determinación dieciséis. El porcentaje mínimo de solares cuya edificación haya de ser simultánea a la urbanización.  
La simultaneidad de obras de urbanización y edificación se regirá por lo establecido en el anexo III de las bases generales citadas.  
  
Determinación diecisiete. Necesidad de informe del Consejo del Territorio y el Paisaje previsto en el artículo 136.4 de la Ley Urbanística Valenciana, así como de otras administraciones sectoriales.  
En el presente caso no concurre la necesidad de informe del Consejo del Territorio y el Paisaje, al ser un sector inferior a 500.000 m².  
No se precisa del informe de otras administraciones sectoriales.  
  
Determinación dieciocho. Porcentaje máximo de coeficiente de canje.  
Se deberá motivar por el proponente, contrastando el presupuesto del PAI que se proponga y el precio del suelo, siguiendo los criterios de valoración de la Ley Estatal del Suelo, en concreto el artículo 27.1 de la Ley 2/2008, que establece:  
  
«Artículo 27. Valoración del suelo en régimen de equidistribución de beneficios y cargas  
 1. Cuando, en defecto de acuerdo entre todos los sujetos afectados, deban valorarse las aportaciones de suelo de los propietarios partícipes en una actuación de urbanización en ejercicio de la facultad establecida en la letra c del apartado 1 del artículo 8, para ponderarlas entre sí o con las aportaciones del promotor o de la Administración, a los efectos del reparto de los beneficios y cargas y la adjudicación de parcelas resultantes, el suelo se tasará por el valor que le correspondería si estuviera terminada la actuación.»  
  
Los ajustes de precio que se fijen en el acuerdo de adjudicación determinarán los ajustes correspondientes en el coeficiente de canje. En ningún caso dicho coeficiente a favor del agente urbanizador podrá superar el 0,2, es decir, el 20 por ciento aplicable al aprovechamiento subjetivo del propietario que opte voluntariamente por la retribución en terrenos. En todo caso, las propuestas de coeficiente de canje que figuren en las proposiciones jurídico-económicas deberán ser motivadas, de forma que sea el resultado de esa motivación el que se aplique (si fuese inferior al tope máximo), y sin perjuicio de que en ningún caso pueda ser superior al índice 0,2 señalado.  
  
Determinación diecinueve. Prerrogativas que ostenta la Administración.  
Habrá que estar a lo dispuesto en la cláusula 3.ª de las bases generales por las que se rige el presente PAI.  
  
Determinación veinte. Competencia del orden jurisdiccional contencioso-administrativo para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución y ejecución del contrato entre la Administración y el urbanizador.  
El orden jurisdiccional contencioso-administrativo será el competente para conocer de las cuestiones que puedan suscitarse en la preparación, resolución y ejecución del contrato entre la Administración y el urbanizador.  
  
Determinación veintiuna. Adjudicación conexa o condicionada, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 139.1 de la Ley Urbanística Valenciana y el Reglamento, así como existencia o inexistencia de canon de urbanización.  
No se da esa circunstancia.  
  
Determinación veintidós. La previsión de un precio cierto de licitación, que tendrá carácter de máximo y que servirá de base para el cálculo de la garantía provisional.  
De conformidad con lo establecido en la base 9.ª de las BBGG, se establece el importe de la garantía provisional en una cantidad de 100.000 euros.  
Respecto a las obras de urbanización que debe ejecutarse bajo la responsabilidad del agente urbanizador del ámbito:  
Considerando que en las bases generales por las que se rige el presente PAI se fijó el siguiente criterio para definir el importe del PEM:  
Para la urbanización interior: un coste promedio máximo por m² de vial y por m² de zona verde.  
En el caso que nos ocupa, por comparativa con actuaciones similares y actualizaciones del IPC, y atendiendo a la falta de precisión última de la ordenación pormenorizada, se fija un coste promedio en presupuesto de ejecución material (PEM) tanto para m² vial como m² de zona verde de 85 ?/m².  
En aquellas superficies ya urbanizadas, en las que la intervención consista en su remodelación (p. ej. tramos de calles limítrofes en los que es preciso intervenir) el precio unitario será de 60 ?/m², atendiendo a la realización de nuevo tratamiento superficial y a la nueva dotación o modificación de instalaciones existentes. Aquellos ámbitos en los que se acredite la necesaria demolición de la práctica totalidad de las obras (incluyendo paquete de firmes) y su nueva ejecución se estimarán como obra nueva a todos los efectos.  
Dado que el espacio central de la actuación es preciso entregarlo relleno y limpio, se planteará un precio consistente en valoración unitaria por m² y justificada para el tratamiento superficial.  
Para las conexiones exteriores: se fijarán precios máximos de carácter individual por cada uno de los elementos identificados por las bases particulares. Este pronunciamiento estimativo se hará en todo caso para aquellas infraestructuras de conexión exterior que vayan a ser de titularidad municipal.  
En nuestro caso, atendiendo a que el precio por m² estimado incluye las necesidades de demoliciones de edificaciones existentes, reposición-demolición de servicios (incluso acequias) y adecuación de ámbitos adyacentes (c/ Río Palancia), únicamente se consideran conexiones exteriores (no incluidas en el precio unitario) las relativas a cánones por conexión-obtención de servicios si estos fuesen preceptivos, como por ejemplo el canon vertido de saneamiento.  
Igualmente quedarán fuera de este límite económico aquellas mejoras en infraestructuras que siendo necesarias o convenientes no hayan sido previstas en las bases particulares y propongan los aspirantes, que se valorarán atendiendo al precio de licitación, ya sea por coeficiente ?/m², por aplicación de partidas o por extrapolación de estas.  
Asimismo, se fijó el siguiente criterio para definir el importe del PEC se estableció que nunca podrá superar el 19 por ciento del PEM.  
Por otra parte, se señalaba que no se admitirá el cobro con cargo a la propiedad por parte del agente urbanizador de honorarios profesionales técnicos en importes superiores a los establecidos como indicativos en las tarifas de los correspondientes colegios profesionales. El aspirante a agente urbanizador deberá justificar expresamente este extremo en sus proposiciones jurídico-económicas.  
Para el presente ámbito se considera que los técnicos necesarios, a los meros efectos de determinar los honorarios máximos y con independencia de la titulación de los técnicos que intervengan para la redacción de los diferentes documentos (en todo caso habilitados), consisten en un topógrafo, un arquitecto y un ingeniero técnico industrial.  
Toda vez que los colegios profesionales en la actualidad no vienen publicando tarifas de honorarios técnicos se establece que, salvo excepciones que deberán expresamente justificarse (dificultad, complejidad en gestión, complejidad en toma de datos,...), los honorarios nunca superarán el 6 por ciento del PEC de las obras para misión completa: proyecto y dirección de obra.  
También se estableció en las bases generales que como gastos generales un porcentaje máximo del 5 por ciento de la suma del PEC y de los honorarios profesionales técnicos. Con dicho porcentaje se entienden cubiertos los honorarios jurídicos, gastos de publicaciones, de notificaciones, actuaciones en notaría, Registro de la Propiedad, gastos financieros, etcétera.  
  
Determinación veintitrés. La puntuación mínima que deberán superar las alternativas técnicas para poder ser valoradas las proposiciones jurídico-económicas que las desarrollen.  
Las bases generales establecen al respecto que solo se procederá a la apertura de la proposición jurídico-económica de aquellos aspirantes que hayan conseguido como mínimo el 30 por ciento de los puntos posibles de la alternativa técnica.  
  
Determinación veinticuatro. La determinación de la cuantía y forma de la garantía definitiva a prestar por el urbanizador.  
Habrá que estar a lo dispuesto en la base 13.ª de las bases generales del presente PAI.  
  
Determinación veinticinco. Causas específicas de resolución adicionales a las previstas en la Ley Urbanística Valenciana, en este Reglamento y en la legislación reguladora de los contratos de las administraciones públicas.  
No se considera necesaria la fijación de ninguna con carácter adicional.  
  
Determinación veintiséis. El alcance y límite de las posibles prórrogas para el desarrollo y ejecución del programa.  
El Ayuntamiento se reserva el valorar cada caso concreto para decidir si es procedente o no la prórroga en función de las circunstancias que concurran.  
  
Determinación veintisiete. Relación de titulares catastrales.  
En las bases generales se establece que con pleno respeto a la confidencialidad de datos de carácter personal y a la normativa específica que rige los datos catastrales, se deberá incorporar necesariamente una relación de titulares catastrales que tengan que ser citados durante el período de información pública, así como sus domicilios.  
Dicha relación no será de libre acceso en el expediente sino que solo será facilitada a aquellos interesados que acrediten que han depositado en la notaría la documentación a la que se refiere el artículo 134 de la LUV, a los efectos de practicar la notificación de los mismos en el contexto de la preceptiva información pública.  
Figura en el expediente dicha relación, facilitada por el Departamento de Rentas, con acceso restringido a los sujetos indicados en el párrafo anterior.  
  
Este acto, de conformidad con lo establecido en el artículo 109 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, pone fin a la vía administrativa.  
Contra el mismo podrá usted interponer, con carácter potestativo, recurso de reposición o impugnarlo directamente ante la jurisdicción contencioso administrativa.  
En el supuesto de que usted opte por la interposición del recurso de reposición, lo hará ante el órgano municipal que dictó el acto y en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente a aquel en que tenga lugar la publicación del mismo, debiendo tener en cuenta que su interposición impedirá, hasta su resolución expresa o desestimación presunta, la utilización de la vía contencioso-administrativa.  
El recurso deberá resolverse y notificarse en el plazo de un mes, entendiéndose desestimado y quedando expedita la vía contencioso-administrativa en caso contrario.  
En el supuesto de que decida interponer recurso contencioso-administrativo directamente, lo hará, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 10, 14 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-Administrativa, ante la sala de lo contencioso-administrativo correspondiente del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana, con sede en el Palacio de Justicia de la ciudad de Valencia, en el plazo de dos meses contados desde el siguiente a aquel en que tenga lugar la presente publicación.  
Todo ello sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otra acción o recurso que estime conveniente en defensa de sus derechos.  
Lo que se publica a los efectos oportunos y a reserva de lo que resulte de la aprobación del acta correspondiente.  
  
Sagunto, 28 de enero de 2014.- El alcalde: Alfredo Castelló Sáez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML