Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5033, del 22-06-2005 (2005/7213)

DECRET 115/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat de declaració del Parc Natural de les gorges del Cabriol.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2005/06/17/115/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5033

Data del DOGV
:   22-06-2005

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2005/7213

CVE


Data del document
:   17-06-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Venta del Moro](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 115/2005, de 17 de juny, del Consell de la Generalitat de declaració del Parc Natural de les gorges del Cabriol. [2005/X7213]
  
El riu Cabriol i les gorges del Cabriol són, sens dubte, la fita fluvial i geològica més característica del territori valencià, en la qual conflueixen importants valors naturals, paisatgístics i culturals. Aquests interessos han sigut recollits en el Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les gorges del Cabriol, que en el seu inici va enfocar el valor principal de l'espai natural únicament sobre les gorges del Cabriol perquè representen el símbol paisatgístic i natural per excel·lència de tot l'àmbit del parc natural. No obstant això, s'ha considerat necessari, per la seua influència sobre el riu i sobre l'àmbit natural que conforma la xarxa hídrica d'aquest, incloure una extensa zona, que comprén els principals barrancs i rambles del marge valencià que conflueixen en el riu Cabriol.
  
Les gorges del Cabriol, localitzades a l'oest de la província de València, són el resultat geomorfològic que el riu amb el mateix nom ha llaurat durant segles sobre el massís rocós format per estrats calcaris i dolomítics. Aquests mateixos materials apareixen també en les denominades agulles però, a causa de la diferent disposició, adquireixen un relleu distint i molt característic.
  
Aquest paratge, que té el riu Cabriol com a eix vertebrador, forma límit natural entre Castella la Manxa i València. Es tracta d'una zona de gran interés pel fet que està poc transformada per l'acció de l'home i per la presència d'aigua de gran qualitat. Gràcies a aquestes característiques s'han mantingut ecosistemes que alberguen espècies de flora i fauna de gran interés biològic. Aquest espai conté un mosaic de diferents ecosistemes com són els riparis, rocams i matolls, amb un alt valor ambiental i molt rics en espècies singulars.
  
La presència continuada d'aigua, com a recurs natural, sempre porta associada l'aprofitament per part de l'home al llarg de la seua història. En diferents punts del llit del Cabriol, principal afluent del riu Xúquer, es localitzen nombrosos vestigis de l'arquitectura fluvial de diferents èpoques. Entre aquesta arquitectura, que comprén períodes des dels romans fins a obres d'enginyeria moderna, cal destacar el pont de Vadocañas, construcció del segle XVI assentada sobre una base romana. Altres infraestructures hidràuliques d'importància en aquest paratge són la sénia els Basilios, la presa de Contreras i l'abandonada central del Retorno. Entre altres, l'auge dels nous usos recreatius i turístics lligats a l'aigua fan al Rio Cabriol un important recurs per a millorar el desenvolupament econòmic sostenible de la zona.
  
Es reconeixen com a activitats tradicionals de la zona els esports de muntanya i d'aventura, en especial l'escalada clàssica a les agulles, i la marxa i el senderisme a tota la zona, i hauran de ser objecte de foment i ordenació les activitats lligades a aquests esports.
  
El conjunt de les gorges del Cabriol està qualificat com a lloc d'interés geològic de la província de València per les singularitats geològiques que presenta, com són les mateixes gorges i les agulles. El riu llaura un profund barranc sobre les calcàries i dolomies del cretaci superior, i la vall s'eixampla en passar per materials guixencs i detrítics. Aquest barranc, de vessants amb pendents molt pronunciats i farallons verticals de gran alçada, donen lloc a un paisatge únic, irrepetible i insubstituïble; a aquestes característiques han d'afegir-se les considerables sinuositats del traçat del llit, que conformen un paisatge de gran bellesa, únic en el conjunt de terres valencianes. La formació geològica d'enorme singularitat denominada Los Cuchillos està originada per l'erosió de les parts més blanes de la roca, que genera d'aquesta manera una espectacular cresta vertical.
  
Els hàbitats més importants de la zona estan associats a l'ambient fluvial i als penya-segats que els envolten, gorges i agulles, amb un alt valor ambiental. La vall del Cabriol és el bosc de ribera millor conservat de les terres de la Comunitat Valenciana, format per boscos de galeries de xops, salzes i tamarius. Juntament amb aquests boscos d'especial singularitat creixen canyes, joncs i canyissos. Les parets rocoses que envolten el llit del riu estan cobertes d'un dens bosc de pi blanc (Pinus halepensis), amb presència puntual de carrasques (Quercus ilex sub. rotundifolia) i roures valencians (Quercus faginea). El bosc és molt ric en espècies mediterrànies, com són el romer, llentiscle, alborç, boix, savina turífera, etc.
  
A nivell faunístic, aquest enclavament presenta un interés excepcional, tant pels hàbitats dels cingles com pels hàbitats associats al riu, ambdós amb nombroses espècies catalogades d'interés. Ací s'agrupa la representació més notable de rapaces de tota l'àrea central de la Comunitat Valenciana. Entre aquestes destaquen l'àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos) i el mussol banyut (Asio otus). Aquesta densitat d'aus rapaces ha motivat la declaració de les gorges del Cabriol com a ZEPA (Zona d'Especial Protecció per a les Aus) dins de la xarxa Natura 2000. El riu Cabriol constitueix, així mateix, una de les millors reserves faunístiques fluvials de la Comunitat Valenciana, amb referències recents a presència de la llúdria (Lutra lutra), cranc de riu ibèric (Austropotamobius pallipes) i poblacions d'una espècie de rellevant interés, la madrilla del Xúquer (Chondrostoma arrigonis), entre moltes altres espècies no de menor importància.
  
En la transposició a l'ordenament jurídic autonòmic valencià de la competència exclusiva en espais naturals, segons l'article 31.10 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, recull la figura del parc natural com l'especialment indicada per a la protecció d'espais naturals valuosos de forma compatible amb l'ús sostenible dels recursos naturals en els sectors agrícola, ramader, forestal, extractiu i de serveis, com també amb l'execució d'una important funció social en l'estudi, l'ensenyament i el gaudi ordenat dels valors ambientals i culturals. Així mateix, aquesta figura jurídica és la idònia com a marc per a una estratègia de control dels impactes ambientals i de regeneració dels valors naturals i culturals degradats.
  
Per tot això, consultats mitjançant audiència tots els sectors implicats en la declaració d'aquest espai natural i complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià, a proposta del conseller de Territori i Habitatge, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 17 de juny de 2005,
  
DECRETE
  
Article 1. Objecte i fins
  
1. L'objecte d'aquest decret és la declaració del Parc Natural de les gorges del Cabriol, i s'estableix per a aquest un règim especial de protecció, d'acord amb el que estableix la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Aquest règim especial està d'acord amb el marc normatiu i d'ordenació establit en el Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les gorges del Cabriol.
  
2. El règim de protecció que s'aplica al Parc Natural de les gorges del Cabriol té les següents finalitats:
  
a) Protegir i conservar el patrimoni natural de l'entorn del riu Cabriol, fomentant la regeneració i la restauració de les àrees o elements més afectats per processos de degradació, i promovent la gestió racional dels recursos en el marc d'una estratègia global d'avanç cap al desenvolupament sostenible.
  
b) Protegir i conservar el patrimoni cultural associat a la presència del riu, amb especial atenció als elements arqueològics, arquitectònics i etnològics, i a aquells trets, estructures o béns que resulten del poblament rural del riu en els últims segles.
  
c) Corregir i minimitzar, en la mesura que siga possible, els impactes que l'activitat humana ocasiona, o pot ocasionar, sobre la biodiversitat i els recursos naturals i culturals del riu Cabriol.
  
d) Regular específicament els usos, aprofitaments i activitats en relació amb la conservació activa d'aquests recursos, evitant aquelles actuacions que resulten perjudicials per als valors de l'entorn del riu Cabriol.
  
e) Promoure mesures directes per a la conservació, la regeneració, la millora, la difusió i la posada en valor dels elements i conjunts d'interés natural i cultural.
  
f) Fomentar i coordinar programes d'actuació en matèria d'ús públic i privat dels recursos naturals i culturals, incloent l'estudi, l'aprofitament sostenible, la investigació aplicada, l'ensenyament i el gaudi ordenat d'aquests.
  
g) Potenciar la pràctica dels esports de muntanya i d'aventura, en especial l'escalada clàssica, la marxa i el senderisme; mantenint els continguts tradicionals d'aquests, que el temps ha demostrat molt respectuosos amb la conservació del medi i dels seus valors naturals.
  
h) Facilitar i fomentar la participació de municipis, propietaris, usuaris i col·lectius socials en la gestió de l'espai protegit i en el disseny d'estratègies d'actuació específiques.
  
i) Promoure la coordinació i la concurrència d'iniciatives entre l'administració autonòmica, les corporacions locals i la iniciativa privada en les matèries relatives a la gestió del parc.
  
Article 2. Àmbit territorial
  
1. L'àmbit territorial del Parc Natural de les gorges del Cabriol és el descrit en els annexos I i II d'aquest decret. Aquesta àrea inclou, parcialment, els termes municipals de Requena, Venta del Moro i Villargordo del Cabriol.
  
2. A l'efecte del que disposa l'article 29 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, l'àrea d'esmorteïment d'impactes del Parc Natural de les gorges del Cabriol coincideix amb la categoria d'ordenació ?zona d'esmorteïment- del vigent Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les gorges del Cabriol. La regulació d'usos i activitats vigent en aquesta àrea serà l'especificada en l'esmentat pla per a la ?zona d'esmorteïment?.
  
Article 3. Règim de protecció
  
El règim de protecció establit en aquest decret s'estén a tot l'àmbit territorial del parc natural referit en l'article anterior.
  
Els usos i aprofitaments del sòl i dels restants recursos naturals de l'entorn del riu Cabriol, com també les activitats econòmiques i socials que s'hi vinculen, han de realitzar-se d'acord amb les normes i amb les directrius d'ordenació i gestió que conté el Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual se va aprovar el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les gorges del Cabriol.
  
Article 4. Règim de gestió
  
D'acord amb el que estableix l'article 48 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, s'atribueix la gestió del Parc Natural de les gorges del Cabriol a la conselleria competent en matèria de medi ambient, per mitjà de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.
  
Article 5. Pla Rector d'Ús i Gestió
  
La conselleria competent en matèria de medi ambient confeccionarà un Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les gorges del Cabriol. Aquest pla, d'acord amb el que estableixen els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, constituirà el marc dins del qual s'hauran d'executar les activitats directament relacionades amb la gestió del parc natural.
  
El Pla Rector d'Ús i Gestió desenvoluparà les normes generals contingudes en aquest decret, com també, específicament, les determinacions, les directrius i els programes d'actuació definits en el Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les gorges del Cabriol.
  
Article 6. Junta Rectora
  
1. Es crea la Junta Rectora del Parc Natural de les gorges del Cabriol, com a òrgan col·legiat, col·laborador i consultiu de la conselleria competent en matèria de medi ambient en la gestió del parc natural. La Junta Rectora té el caràcter d'òrgan consultiu, representatiu i canalitzador de la participació i les iniciatives de la propietat, les distintes administracions i els col·lectius públics i privats directament relacionats amb els objectius del parc, en els àmbits administratiu, econòmic, social i cultural.
  
2. En particular, la Junta Rectora ha de ser oïda per a l'adopció de les decisions següents:
  
a) Aprovació del pressupost de gestió del parc natural.
  
b) Aprovació, modificació i revisió dels instruments d'ordenació del parc natural.
  
c) Aprovació del programa anual de gestió del parc natural.
  
d) Emissió d'aquells informes preceptius sobre plànols, projectes o normes per als quals es preveja expressament la participació de l'òrgan col·legiat, com també d'aquells informes que els sol·liciten sobre qualsevol aspecte que afecte directament o indirectament l'àmbit del parc natural.
  
e) Proposta i, si és el cas, seguiment d'actuacions i iniciatives que tendeixen a la consecució dels fins del parc natural, incloent els de difusió i informació dels valors de l'espai natural protegit, com també de formació i educació ambiental.
  
f) Aprovació d'una memòria anual d'activitats i resultats, proposant les mesures necessàries per a millorar la gestió.
  
3. President nat de la Junta Rectora:
  
D'acord amb el Decret 264/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica la composició de les Juntes Rectores dels Parcs Naturals de la Comunitat Valenciana, el conseller competent en matèria de medi ambient serà president nat de la Junta Rectora. Quan assistisca a les reunions exercirà la presidència de la sessió amb veu i vot, fins i tot diriment, i tindrà tots els drets i les obligacions que puguen correspondre a qualsevol membre de la Junta.
  
4. President de la Junta Rectora:
  
a) El president de la Junta Rectora serà nomenat pel Consell de la Generalitat, a proposta del conseller competent en matèria de medi ambient, i aquest nomenament podrà recaure en un membre de la mateixa Junta.
  
b) En absència del president nat, les funcions d'aquest durant les sessions, inclòs el caràcter diriment del vot, són assumides pel president.
  
5. La Junta Rectora del Parc Natural de les gorges del Cabriol es compondrà dels membres següents:
  
a) El conseller competent en matèria de medi ambient, en la seua condicció de presdient nat de la Junta Rectora.
  
b) El president de la Junta Rectora.
  
c) El director conservador del parc natural, que actuarà com a secretari.
  
d) Un representant de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
e) Un representant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
f) Un representant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
g) Un representant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
h) Un representant de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
  
i) Un representant de la Conselleria de Turisme.
  
j) Un representant de la Diputació Provincial de València.
  
k) Un representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
l) Un representant de cadascun dels Ajuntaments de Requena, Venta del Moro i Villargordo del Cabriol, designats pels plens respectius.
  
m) Un representant del grup d'acció local Tierras del Interior, designat per aquesta entitat.
  
n) Un representant de les universitats de la Comunitat Valenciana, designat per la universitat que corresponga. La conselleria competent en medi ambient establirà un torn bianual de representació d'aquestes entitats acadèmiques.
  
o) Un representant, amb caràcter rotatori bianual, de les societats de caçadors dels municipis del parc natural, elegit per aquestes entitats de comú.
  
p) Un representant, amb caràcter rotatori bianual, de les entitats de conservació de la naturalesa dels municipis del parc natural, elegit per aquestes entitats de comú acord.
  
q) Un representant de la Federació d'esports de muntanya i escalada de la Comunitat Valenciana, elegit per aquesta entitat.
  
r) Un representant de les empreses relacionades amb l'aprofitament turístic del medi natural, en l'àmbit territorial de l'espai protegit, elegit per les associacions empresarials especialitzades que operen en la zona, de comú acord..
  
s) Un representant, amb caràcter rotatori bianual, de les entitats de defensa del patrimoni cultural que efectuen activitats en la zona, elegit per les dites entitats de comú acord.
  
t) Cinc representants d'associacions de propietaris de terrenys o drets forestals, agrícoles o ramaders amb interessos en el parc natural, elegits per aquestes entitats de comú acord.
  
u) Dos representants de les associacions d'agricultors que operen en els municipis afectats territorialment pel parc natural, elegits per aquestes entitats de comú acord.
  
6. La durada del mandat de les persones que tinguen la representació dels organismes i entitats indicats en les lletres l) a r) de l'apartat 5 anterior serà establerta pel respectius organismes i entitats.
  
7. Per al correcte compliment de les comeses de la Junta Rectora, podran constituir-se en el si d'aquesta les comissions que siguen necessàries. Amb caràcter permanent o temporal, i per delegació expressa de la Junta, a la qual hauran de donar compte de les seues activitats, les comissions podran exercir funcions d'informe, proposta, assessorament i seguiment d'àmbits concrets de la gestió del parc natural.
  
8. El funcionament intern de la Junta Rectora es regirà per un reglament de funcionament que aprovarà la mateixa Junta, la proposta del qual la redactarà el secretari.
  
Article 7. Director conservador del parc natural
  
1. El conseller competent en matèria de madi ambient, per a una adequada administració i gestió de l'espai protegit, designarà un director conservador del Parc Natural de les gorges del Cabriol.
  
2. El director conservador, el qual dependrà de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, exercirà les funcions següents:
  
a) Adoptar les decisions relatives a la gestió del parc natural que no hagen sigut expressament reservades a altres òrgans, incloses totes aquelles que deriven del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les gorges del Cabriol i aquelles que s'establisquen en el Pla Rector d'Ús i Gestió que es formule per al parc.
  
b) Exercir la direcció tècnica i la coordinació del personal assignat al parc natural, com també de les seues instal·lacions i equipaments, per al funcionament de l'espai.
  
c) Elaborar la proposta de pressupostos, la proposta de programa de gestió i la proposta de memòria anual d'activitats.
  
d) Exercir la representació ordinària del parc natural davant dels col·lectius ciutadans i les entitats públiques i privades rellevants a l'efecte d'assegurar la participació pública en la gestió de l'espai, com també davant de les instàncies tècniques, científiques i de coordinació i cooperació administrativa que corresponguen.
  
e) Emetre els informes exigits per la legislació o els instruments d'ordenació del parc.
  
f) Emetre els informes que sol·licite la conselleria competent en matèria de medi ambient en aquells procediments promoguts per l'administració o particulars que afecten el parc natural.
  
Article 8. Finançament del parc natural
  
1. El Consell de la Generalitat, a fi d'atendre les despeses generals de funcionament del parc natural i les inversions necessàries en aquest, habilitarà els crèdits oportuns, sense perjudici d'eventuals aportacions materials d'altres entitats públiques o privades interessades a col·laborar amb la conselleria competent en matèria de medi ambient en la gestió de l'espai protegit.
  
2. A fi de promoure i canalitzar les aportacions dirigides a la consecució dels objectius del parc i a la conservació i difusió dels seus valors, la conselleria competent en matèria de medi ambient pot promoure la constitució d'un organisme de foment, amb la forma legal que es considere més oportuna, i amb la participació de totes les instàncies públiques i privades interessades.
  
Article 9. Règim d'infraccions i sancions
  
El règim sancionador en l'àmbit del Parc Natural de les gorges del Cabriol serà l'establit pels articles 52 a 60 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera. Execució i desenvolupament
  
Es faculta el conseller competent en matèria de medi ambient perquè, en l'àmbit de les seues competències, dicte les disposicions necessàries per a l'execució i el desenvolupament d'aquest decret.
  
Segona. Pla Rector d'Ús i Gestió
  
D'acord amb l'article 41.4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les gorges del Cabriol s'aprovarà en el termini màxim de dos anys des de l'entrada en vigor d'aquest decret.
  
Tercera. Entrada en vigor
  
Aquest decret entrarà en vigor el mateix dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 17 de juny de 2005
  
El president de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
Delimitació del parc natural de les gorges del cabriel
  
La delimitació del Parc Natural de les gorges del Cabriol es descriu partint del punt d'intersecció dels termes municipals de Villargordo del Cabriol i Venta del Moro, en la transversal del riu Cabriol. Des d'aquest punt, en el sentit contrari a les agulles del rellotge:
  
- Avança coincidint amb el límit de terme municipal de Venta del Moro i després de Requena, fins que, després de separar-se del llit del riu Cabriol, abans d'arribar a la intersecció amb el límit de terme de Cofrentes, la línia de terme intersecta amb el camí ramader denominat Balsa de Ves.
  
- Pren aquest camí ramader en direcció a Casas del Río, deixant a mà esquerra el pic de la Umbría del Moro, fins a arribar a la intersecció de la carretera CV-442
  
- Des d'ací pren la carretera CV-442 en direcció a Requena. Segueix el seu traçat travessant el barranc del Muchacho fins quasi arribar al km 3 de l'esmentada carretera, que pràcticament coincideix amb la zona denominada Fuente del Hornillo, que es troba en l'extrem més oriental de la forest pública V1080 denominada El Hornillo-Chapudilla.
  
- En aquest punt continua cap a l'esquerra seguint el límit nord de les forests públiques V1080, V1044, (denominada El Ciscar i La Matachosa la qual també és una forest d'utilitat pública (V148)), i V1078 denominada Casas del Doctor.
  
- En arribar al final del límit nord d'aquesta forests, intersecta amb el barranc de Los Morenos i gira a la dreta seguint el seu curs fins a Los Bojes, en aquest punt coincideix amb el camí ramader Assagador Reial de l'Hortolà.
  
- Pren el traçat del camí ramader a mà esquerra fins a la intersecció amb la carretera CV-443.
  
- Segueix per aquesta carretera en direcció Penén de Albosa, fins que uns 200 metres després de travessar el nucli urbà de Penén de Albosa, pren una pista forestal a mà dreta.
  
- Segueix aquesta pista, i pren la primera desviació a la dreta, i contínua el seu traçat durant aproximadament 2 quilòmetres. En aquest punt, ja a la rodalia del límit de la forest d'UP V-1084, ix un xicotet camí a mà esquerra, que pren durant uns 60 metres, fins a intersectar amb el límit de la forest d'UP esmentada.
  
- Segueix el traçat del límit de la forest d'UP V-1084 Ganaciendas, cap al nord i arriba en l'extrem més occidental a la intersecció amb la carretera N-322, deixant enrere i a mà dreta el alt de Cabeza del Fraile. Contínua pel límit de la forest, que a partir d'aquest punt coincideix amb l'antic traçat de la carretera N-322, fins a arribar a un punt del límit de la forest situat uns 60 metres al sud del punt de coordenades UTM 643.411, 4.362.998, on coincideixen el límit de la forest, i els traçats antic i actual de la N-322, on naix una pista forestal a mà dreta.
  
- Continua pel traçat principal d'aquesta pista, menyspreant els múltiples camins que naixen a dreta i esquerra, durant aproximadament 3'3 quilòmetres. En el punt de coordenades UTM 641.912, 4.364.170, el camí principal es bifurca en dues pistes, una direcció O i una altra NE. Segueix aquesta última fins a arribar, a uns 1'5 quilòmetres de la bifurcació, a un encreuament de quatre camins.
  
- En aquest encreuament pren la via de l'esquerra denominada Camí de Vilarroya, la qual segueix fins a arribar, en el punt de coordenades UTM 642.881, 4.365.769, a una bifurcació en la qual pren la via de l'esquerra, direcció O, vorejant la partida d'El Collado.
  
- Segueix aquesta pista fins al final del recorregut.
  
- Des d'ací segueix pel límit d'una massa forestal que queda a mà esquerra, i que limita amb una zona de cultius a mà dreta, fins a arribar al punt de coordenades UTM 641.541, 4.366.073.
  
- Des d'aquest punt naix una senda que acaba a uns escassos 100 metres de la pista forestal camí de Casas Pradas a Retorno i que a mà dreta s'observa un xicotet turó, seguint aquesta senda fins a la intersecció amb la pista forestal. S'observa que la senda desapareix en els últims 100 metres, se seguirà en línia recta des del final d'aquesta senda, UTM 640.913, 4.366.220, fins a la pista anteriorment citada.
  
- Continuant per aquesta pista forestal s'arriba a la intersecció amb la carretera CV-459, se segueix aquesta en sentit Casas Pradas fins a arribar a una pista forestal que naix a mà esquerra entre els punts quilomètrics 15 i 16, sota les faldes del Puntal Merino. En aquest punt coincideix amb el límit del PORN.
  
- Pren aquesta pista fins a arribar al límit de la forest d'utilitat pública V98 Puntal de Los Caracoles.
  
- Avança seguint el límit d'aquesta forest, en direcció NO, fins que aquest límit intersecta amb la carretera CV-458.
  
- Continua per aquesta carretera en direcció a Casas de Moya fins que, passats uns 200 metres del PK 6, pren a mà esquerra un camí denominat camí de Casas de Moya a Villargordo, deixant a mà esquerra un repetidor de telefònica.
  
- Segueix el camí en direcció a Villargordo del Cabriol fins a la intersecció amb el camí de la Casilla del Cura, que pren a mà esquerra, i passa una masia al costat del camí, fins a arribar a una segona masia, des d'on ix una pista a mà esquerra en direcció S, que intersecta amb el límit de la forest d'utilitat pública V97 El Pinarazo.
  
- Continua per aquesta pista fins a la intersecció amb la forest d'UP V97. Des d'aquest punt avança seguint el límit de la forest en direcció NO, fins a la intersecció amb el límit del terme municipal de Villargordo del Cabriol. Aquest punt coincideix amb la intersecció entre la forest d'UP V97, la línia de límit de terme municipal entre Villargordo del Cabriol i Venta del Moro i la forest d'UP V99 Peñas Blancas.
  
- Des d'ací segueix el límit de la forest V99 en direcció N, deixant a mà esquerra un xicotet turó i just darrere d'aquest l'Alt de Moluengo, fins a arribar al punt de coordenades UTM 634.202, 4.373.050, on pren durant escassos metres el traçat d'un camí que arriba fins un encreuament de tres camins en el punt de coordenades UTM 634.188, 4.373.150, on torna a prendre el límit de la forest d'UP V99, a l'altura d'un xicoteta sitja quadrada.
  
- En aquest punt el límit descrit deixa de coincidir amb el límit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals. Segueix el límit de la forest pública fins a intersectar amb la vora exterior de la carretera N-III. Seguint aquesta vora en sentit oest, contínua el límit fins a la intersecció amb la línia de terme municipal de Villargordo del Cabriol i la província de Conca, coincidint amb el centre de la presa de Contreras.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5033, del 22-06-2005 (2005/7213)

DECRETO 115/2005, de 17 de junio, del Consell de la Generalitat, de declaración del Parque Natural de las Hoces del Cabriel.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2005/06/17/115/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5033

Fecha DOGV
:   22-06-2005

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2005/7213

CVE


Fecha del documento
:   17-06-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Venta del Moro](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 115/2005, de 17 de junio, del Consell de la Generalitat, de declaración del Parque Natural de las Hoces del Cabriel. [2005/X7213]
  
El río Cabriel y las Hoces del Cabriel son, sin duda, el hito fluvial y geológico más característico del territorio valenciano, en el cual confluyen importantes valores naturales, paisajísticos y culturales. Estos intereses han sido recogidos en el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel, que en su inicio enfocó el valor principal del espacio natural únicamente sobre las Hoces del Cabriel por representar el símbolo paisajístico y natural por excelencia de todo el ámbito del Parque Natural. No obstante, se ha considerado necesario, por su influencia sobre el río y sobre el ámbito natural que conforma la red hídrica del mismo, incluir una extensa zona, la cual abarca los principales barrancos y ramblas de la margen valenciana que confluyen en el río Cabriel.
  
Las Hoces del Cabriel, localizadas al oeste de la Provincia de Valencia, son el resultado geomorfológico que el río con el mismo nombre ha ido labrando durante siglos sobre el macizo rocoso formado por estratos calizos y dolomíticos. Estos mismos materiales aparecen también en los denominados Cuchillos, pero debido a su diferente disposición adquiere un relieve distinto y muy característico.
  
Este paraje, que tiene el río Cabriel como eje vertebrador, forma límite natural entre Castilla la Mancha y Valencia. Se trata de una zona de gran interés, debido a que está poco transformada por la acción del hombre y por la presencia de agua de gran calidad. Gracias a estas características se han mantenido ecosistemas que albergan especies de flora y fauna de gran interés biológico. Este espacio contiene un mosaico de diferentes ecosistemas como son los riparios, roquedos y matorrales, con un alto valor ambiental y muy ricos en especies singulares.
  
La presencia continuada de agua, como recurso natural, siempre lleva asociado el aprovechamiento por parte del hombre a lo largo de su historia. En diferentes puntos del cauce del Cabriel, principal afluente del río Júcar, se localizan numerosos vestigios de la arquitectura fluvial de diferentes épocas. Entre esta arquitectura, que comprende periodos desde los romanos hasta obras de ingeniería moderna, cabe destacar el puente de Vadocañas, construcción del siglo XVI asentado sobre una base romana. Otras infraestructuras hidráulicas de importancia en este paraje son la noria los Basilios, la presa de Contreras y la abandonada central del Retorno. Entre otros, el auge de los nuevos usos recreativos y turísticos ligados al agua hacen del río Cabriel un importante recurso para mejorar el desarrollo económico sostenible de la zona.
  
Se reconocen como actividades tradicionales de la zona los deportes de montaña y de aventura, en especial la escalada clásica en los Cuchillos, la marcha y el senderismo en toda la zona, y deberán ser objeto de fomento y ordenación las actividades ligadas a estos deportes.
  
El conjunto de las Hoces del Cabriel está calificado como lugar de interés geológico de la Provincia de Valencia por sus singularidades geológicas, como son las propias Hoces y los Cuchillos. El río labra un profundo barranco sobre las calizas y dolomías del Cretácico superior, ensanchándose el valle al pasar por materiales yesíferos y detríticos. Este barranco, de laderas con pendientes muy pronunciadas y farallones verticales de gran altura, da lugar a un paisaje único, irrepetible e insustituible; a estas características deben añadirse las considerables sinuosidades del trazado del cauce, que conforman un paisaje de gran belleza, único en el conjunto de tierras valencianas. La formación geológica de enorme singularidad denominada los Cuchillos está originada por la erosión de las partes más blandas de la roca, generando de este modo una espectacular cresta vertical.
  
Los hábitats más importantes de la zona están asociados al ambiente fluvial y a los acantilados que los rodean, Hoces y Cuchillos, con un alto valor ambiental. El valle del Cabriel es el bosque de ribera mejor conservado de las tierras de la Comunidad Valenciana, formado por bosques de galerías de chopos, sauces y tamarits. Junto a estos bosques de especial singularidad crecen cañas, juncos y carrizo. Las paredes rocosas que rodean al cauce del río están cubiertas de un denso bosque de pino blanco (Pinus halepensis), con presencia puntual de carrascas (Quercus ilex sup. rotundifolia) y robles valencianos (Quercus faginea). El bosque es muy rico en especies mediterráneas, como son el romero, lentisco, madroño, boj, sabina albar, etc.
  
A nivel faunístico, este enclave presenta un interés excepcional, tanto por los hábitats de los riscos como por los hábitats asociados al río, ambos con numerosas especies catalogadas de interés. Aquí se agrupa la representación más notable de rapaces de toda el área central de la Comunidad Valenciana. De entre ellas destacan el águila perdicera (Hieraetus fasciatus), el águila real (Aquila chrysaetos) y el búho chico (Asio otus). Esta densidad de aves rapaces ha motivado la declaración de las Hoces del Cabriel como ZEPA (Zona de Especial Protección para las Aves) dentro de la Red Natura 2000. El río Cabriel constituye, asimismo, una de las mejores reservas faunísticas fluviales de la Comunidad Valenciana, con referencias recientes a presencia de la nutria de río (Lutra lutra), cangrejo autóctono (Austropotamobius pallipes) y poblaciones de una especie de relevante interés, la madrilla del Xúquer (Chondrostoma arrigonis), entre otras muchas especies no de menor importancia.
  
En la transposición al ordenamiento jurídico autonómico valenciano de la competencia exclusiva en espacios naturales, según el artículo 31.10 del Estatuto de Autonomía de la Comunidad Valenciana, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, recoge la figura del Parque Natural como especialmente indicada para la protección de espacios naturales valiosos de forma compatible con el uso sostenible de los recursos naturales en los sectores agrícola, ganadero, forestal, extractivo y de servicios, así como con la ejecución de una importante función social en el estudio, la enseñanza y el disfrute ordenado de los valores ambientales y culturales. Asimismo, esta figura jurídica es idónea como marco para una estrategia de control de los impactos ambientales y de regeneración de los valores naturales y culturales degradados.
  
Por todo ello, habiéndose consultado mediante audiencia a todos los sectores implicados en la declaración de este Espacio Natural y cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, conforme con el Consejo Jurídico Consultivo de la Comunidad Valenciana y previa deliberación del Consell de la Generalitat, en la reunión del día 17 de junio de 2005,
  
DECRETO
  
Artículo 1. Objeto y fines
  
1. El objeto de este decreto es la declaración del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, estableciéndose para éste un régimen especial de protección, de acuerdo con lo que establece la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Este régimen especial está de acuerdo con el marco normativo y de ordenación establecido en el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel.
  
2. El régimen de protección que se aplica al Parque Natural de las Hoces del Cabriel tiene las siguientes finalidades:
  
a) Proteger y conservar el patrimonio natural del entorno del río Cabriel, fomentando la regeneración y restauración de las áreas o elementos más afectados por procesos de degradación, y promoviendo la gestión racional de los recursos en el marco de una estrategia global de avance hacia el desarrollo sostenible.
  
b) Proteger y conservar el patrimonio cultural asociado a la presencia del río, con especial atención a los elementos arqueológicos, arquitectónicos y etnológicos, y a aquellos rasgos, estructuras o bienes que resulten del poblamiento rural del río en los últimos siglos.
  
c) Corregir y minimizar, en la medida de lo posible, los impactos que la actividad humana ocasiona, o pueda ocasionar, sobre la biodiversidad y los recursos naturales y culturales del río Cabriel.
  
d) Regular específicamente los usos, aprovechamientos y actividades en relación con la conservación activa de estos recursos, evitando aquellas actuaciones que resulten perjudiciales para los valores del entorno del río Cabriel.
  
e) Promover medidas directas para la conservación, regeneración, mejora, difusión y puesta en valor de los elementos y conjuntos de interés natural y cultural.
  
f) Fomentar y coordinar programas de actuación en materia de uso público y privado de los recursos naturales y culturales, incluyendo el estudio, el aprovechamiento sostenible, la investigación aplicada, la enseñanza y el disfrute ordenado de los mismos.
  
g) Potenciar la práctica de los deportes de montaña y de aventura, en especial la escalada clásica, la marcha y el senderismo; manteniendo los contenidos tradicionales de los mismos, que el tiempo ha demostrado muy respetuosos con la conservación del medio y de sus valores naturales.
  
h) Facilitar y fomentar la participación de municipios, propietarios, usuarios y colectivos sociales en la gestión del espacio protegido y en el diseño de estrategias de actuación específicas.
  
i) Promover la coordinación y la concurrencia de iniciativas entre la administración Autonómica, las Corporaciones Locales y la iniciativa privada en les materias relativas a la gestión del Parque.
  
Artículo 2. Ámbito territorial
  
1. El ámbito territorial del Parque Natural de las Hoces del Cabriel es el descrito en los anexos I y II del presente Decreto. Esta área incluye parcialmente los términos municipales de Requena, Venta del Moro y Villargordo del Cabriel.
  
2. A los efectos de lo dispuesto en el artículo 29 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, el área de amortiguación de impactos del Parque Natural de las Hoces del Cabriel coincide con la categoría de ordenación ?zona de amortiguación- del vigente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel. La regulación de usos y actividades vigente en dicha área será la determinada en el citado Plan para la ?zona de amortiguación?.
  
Artículo 3. Régimen de protección
  
El régimen de protección establecido en este decreto se extiende a todo el ámbito territorial del Parque Natural referido en el artículo anterior.
  
Los usos y aprovechamientos del suelo y de los restantes recursos naturales del entorno del río Cabriel, así como las actividades económicas y sociales a ellos vinculadas, deberán realizarse de acuerdo con las normas y con las directrices de ordenación y gestión contenidas en el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel.
  
Artículo 4. Régimen de gestión
  
De acuerdo con lo que se establece en el artículo 48 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, se atribuye la gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, por medio del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.
  
Artículo 5. Plan Rector de Uso y Gestión
  
La Conselleria competente en materia de medio ambiente confeccionará un Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel. Dicho Plan, de acuerdo con lo establecido en los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, constituirá el marco dentro del que se ejecutarán las actividades directamente relacionadas con la gestión del Parque Natural.
  
El Plan Rector de Uso y Gestión desarrollará las normas generales contenidas en este decreto, así como, específicamente, las determinaciones, directrices y programas de actuación definidos en el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel.
  
Artículo 6. Junta Rectora
  
1. Se crea la Junta Rectora del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, como órgano colegiado, colaborador y consultivo de la Conselleria competente sobre medio ambiente en la gestión del Parque Natural. La Junta Rectora tiene el carácter de órgano consultivo, representativo y canalizador de la participación y las iniciativas de la propiedad, las distintas Administraciones y los colectivos públicos y privados directamente relacionados con los objetivos del Parque, en los ámbitos administrativo, económico, social y cultural.
  
2. En particular, la Junta Rectora deberá ser oída para la adopción de las siguientes decisiones:
  
a) Aprobación del presupuesto de gestión del Parque Natural.
  
b) Aprobación, modificación y revisión de los instrumentos de ordenación del Parque Natural.
  
c) Aprobación del programa anual de gestión del Parque Natural.
  
d) Emisión de aquellos informes preceptivos sobre planos, proyectos o normas para los que se prevea expresamente la participación del órgano colegiado, así como de aquellos informes que le sean solicitados sobre cualquier aspecto que afecte directa o indirectamente al ámbito del Parque Natural.
  
e) Propuesta y, si es el caso, seguimiento de actuaciones e iniciativas tendentes a la consecución de los fines del Parque Natural, incluyendo los de difusión e información de los valores del espacio natural protegido, así como de formación y educación ambiental.
  
f) Aprobación de una memoria anual de actividades y resultados, proponiendo las medidas necesarias para mejorar la gestión.
  
3. Presidente Nato de la Junta Rectora:
  
De conformidad con el Decreto 264/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica la composición de las Juntas Rectoras de los Parques Naturales de la Comunidad Valenciana, el conseller competente en materia de medio ambiente será Presidente Nato de la Junta Rectora. Cuando asista a sus reuniones ostentará la Presidencia de la sesión con voz y voto, incluso dirimente, teniendo todos los derechos y obligaciones que puedan corresponder a cualquier miembro de la Junta.
  
4. Presidente de la Junta Rectora:
  
a) El Presidente de la Junta Rectora será nombrado por el Consell de la Generalitat, a propuesta del conseller competente en materia de medio ambiente, pudiendo recaer dicho nombramiento en un miembro de la misma Junta.
  
b) En ausencia del Presidente Nato, las funciones de éste durante las sesiones, incluido el carácter dirimente de su voto, serán asumidas por el Presidente.
  
5. La Junta Rectora del Parque Natural de las Hoces del Cabriel se compondrá de los siguientes miembros:
  
a) El conseller competente en materia de medio ambiente, en su condición de Presidente Nato de la Junta Rectora.
  
b) El Presidente de la Junta Rectora.
  
c) El director-conservador del Parque Natural, que actuará como Secretario.
  
d) Un representante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
e) Un representante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
f) Un representante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
g) Un representante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
  
h) Un representante de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.
  
i) Un representante de la Conselleria de Turismo.
  
j) Un representante de la Diputación Provincial de Valencia.
  
k) Un representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
l) Un representante de cada uno de los Ayuntamientos de Requena, Venta del Moro y Villargordo del Cabriel, designados por los respectivos Plenos.
  
m) Un representante del grupo de acción local Tierras del Interior, designado por esta entidad.
  
n) Un representante de las Universidades de la Comunidad Valenciana, designado por la Universidad que corresponda. La Conselleria competente sobre medio ambiente establecerá un turno bianual de representación de dichas entidades académicas.
  
o) Un representante, con carácter rotatorio bianual, de las sociedades de cazadores de los municipios del Parque Natural, elegido por dichas sociedades de común acuerdo entre ellas.
  
p) Un representante, con carácter rotatorio bianual, de las entidades de conservación de la naturaleza de los municipios del Parque Natural, elegido por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
  
q) Un representante de la Federación de Deportes de Montaña y Escalada de la Comunidad Valenciana, elegido por dicha entidad.
  
r) Un representante de las empresas relacionadas con el aprovechamiento turístico del medio natural en el ámbito territorial del espacio protegido, elegido por las asociaciones empresariales especializadas que operan en la zona, de común acuerdo entre ellas.
  
s) Un representante, con carácter rotatorio bianual, de las entidades de defensa del patrimonio cultural que desarrollan actividades en la zona, elegido por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
  
t) Cinco representantes de asociaciones de propietarios de terrenos o derechos forestales, agrícolas o ganaderos con intereses en el Parque Natural, elegidos por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
  
u) Dos representantes de las asociaciones de agricultores que operan en los municipios afectados territorialmente por el Parque Natural, elegidos por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
  
6. La duración del mandato de las personas que ostenten la representación de los organismos y entidades relacionados en las letras l) a r) del anterior apartado 5 será establecida por los respectivos organismos y entidades.
  
7. Para el correcto cumplimiento de los cometidos de la Junta Rectora, podrán constituirse en el seno de la misma las Comisiones que fueran necesarias. Con carácter permanente o temporal, y por delegación expresa de la Junta, a la que darán cuenta de sus actividades, las Comisiones podrán ejercer funciones de informe, propuesta, asesoramiento y seguimiento de ámbitos concretos de la gestión del Parque Natural.
  
8. El funcionamiento interno de la Junta Rectora se regirá por un reglamento de funcionamiento que aprobará la misma Junta, cuya propuesta será redactada por el Secretario.
  
Artículo 7. Director-conservador del Parque Natural
  
1. El conseller competente en materia de medio ambiente, para una adecuada administración y gestión del espacio protegido, designará un director-conservador del Parque Natural de las Hoces del Cabriel.
  
2. El director-conservador, que dependerá del órgano competente en espacios naturales protegidos, desempeñará las siguientes funciones:
  
a) Adoptar las decisiones relativas a la gestión del Parque Natural que no hayan sido expresamente reservadas a otros órganos, incluidas todas aquellas que deriven del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel y aquellas que se establezcan en el Plan Rector de Uso y Gestión que se formule para el Parque.
  
b) Ostentar la dirección técnica y la coordinación del personal asignado al Parque Natural, como también de sus instalaciones y equipamientos, para el funcionamiento del espacio.
  
c) Elaborar la propuesta de presupuestos, la propuesta de programa de gestión y la propuesta de memoria anual de actividades.
  
d) Ostentar la representación ordinaria del Parque Natural ante los colectivos ciudadanos y las entidades públicas y privadas relevantes a efectos de asegurar la participación pública en la gestión del espacio, así como ante las instancias técnicas, científicas y de coordinación y cooperación administrativa que correspondan.
  
e) Emitir los informes exigidos por la legislación o los instrumentos de ordenación del Parque.
  
f) Emitir los informes que le sean solicitados por la Conselleria competente en materia de medio ambiente en aquellos procedimientos promovidos por la administración o particulares que afecten al Parque Natural.
  
Artículo 8. Financiación del Parque Natural
  
1. El Consell de la Generalitat, con el fin de atender a los gastos generales de funcionamiento del Parque Natural y las inversiones necesarias en el mismo, habilitará los créditos oportunos, sin perjuicio de eventuales aportaciones materiales de otras entidades públicas o privadas interesadas en colaborar con la Conselleria competente en materia de medio ambiente en la gestión del espacio protegido.
  
2. Con el fin de promover y canalizar las aportaciones dirigidas a la consecución de los objetivos del Parque y a la conservación y difusión de sus valores, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá promover la constitución de un organismo de fomento, con la forma legal que se considere más oportuna, y con la participación de todas las instancias públicas y privadas interesadas.
  
Artículo 9. Régimen de infracciones y sanciones
  
El régimen sancionador en el ámbito del Parque Natural de las Hoces del Cabriel será el establecido por los artículos 52 a 60 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera. Ejecución y desarrollo
  
Se faculta al conseller competente en materia de medio ambiente para que, en el marco de sus competencias, dicte las disposiciones necesarias para la ejecución y el desarrollo del presente decreto.
  
Segunda. Plan Rector de Uso y Gestión
  
De acuerdo con el artículo 41.4 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel se aprobará en el plazo máximo de dos años desde la entrada en vigor del presente Decreto.
  
Tercera. Entrada en vigor
  
Este decreto entrará en vigor el mismo día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 17 de junio de 2005
  
El presidente de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territorio y Vivienda,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO I
  
DELIMITACIÓN DEL PARQUE NATURAL DE LAS HOCES DEL CABRIEL
  
La delimitación del Parque Natural de las Hoces del Cabriel se describe partiendo del punto de intersección de los términos municipales de Villargordo del Cabriel y Venta del Moro, en la transversal del río Cabriel. Desde este punto, en el sentido antihorario:
  
- Avanza coincidiendo con el límite de término municipal de Venta del Moro y después de Requena, hasta que, tras separarse del cauce del río Cabriel, antes de llegar a la intersección con el límite de término de Cofrentes, la línea de término intersecta con la vía pecuaria denominada como Balsa de Ves.
  
- Toma esta vía pecuaria en dirección a Casas del Río, dejando a mano izquierda el pico de la Umbría del Moro, hasta llegar a la intersección de la carretera CV-442.
  
- Desde aquí toma la carretera CV-442 en dirección a Requena. Sigue su trazado atravesando el Barranco del Muchacho hasta casi llegar al km. 3 de la citada carretera, que prácticamente coincide con la zona denominada Fuente del Hornillo, que se encuentra en el extremo más oriental del monte público V1080 denominado El Hornillo-Chapudilla.
  
- En este punto continúa hacia la izquierda siguiendo el límite norte de los montes públicos V1080, V1044 (denominado El Císcar y La Matachosa que también es un monte de utilidad pública (V148)) y V1078 denominado Casas del Doctor.
  
- Al llegar al final del límite norte de este monte, intersecta con el Barranco de los Morenos y gira a la derecha siguiendo su curso hasta Los Bojes, en este punto coincide con la vía pecuaria Cañada Real de Hortolá.
  
- Toma el trazado de la vía pecuaria a mano izquierda hasta su intersección con la carretera CV-443.
  
- Sigue por esta carretera en dirección Penén de Albosa, hasta que unos 200 metros después de atravesar el casco urbano de Penén de Albosa, toma una pista forestal a mano derecha.
  
- Sigue esta pista, tomando el primer desvío de la misma a la derecha, y continua su trazado durante aproximadamente 2 kilómetros. En este punto, ya en las cercanías del límite del monte de UP V-1084, parte un pequeño camino a mano izquierda, que toma durante unos 60 metros, hasta intersectar con el límite del mencionado monte de UP.
  
- Sigue el trazado del límite del monte de UP V-1084 Ganaciendas, hacia el norte llegando en su extremo más occidental a la intersección con la carretera N-322, dejando atrás y a mano derecha el Alto de Cabeza del Fraile. Continua por el límite del monte, que a partir de este punto coincide con el antiguo trazado de la carretera N-322, hasta llegar a un punto del límite del monte ubicado unos 60 metros al sur del punto de coordenadas UTM 643.411, 4.362.998, donde coinciden el límite del monte, y los trazados antiguo y actual de la N-322, donde nace una pista forestal a mano derecha.
  
- Continúa por el trazado principal de esta pista, despreciando los múltiples caminos que nacen a derecha e izquierda, durante aproximadamente 3'3 kilómetros. En el punto de coordenadas UTM 641.912, 4.364.170, el camino principal se bifurca en dos pistas, una dirección O y otra NE. Sigue esta última hasta llegar, a unos 1'5 kilómetros de la bifurcación, a un cruce de cuatro caminos.
  
- En este cruce toma la vía de la izquierda llamada Camino de Vilarroya, la cual sigue hasta llegar, en el punto de coordenadas UTM 642.881, 4.365.769, a una bifurcación en la que toma la vía de la izquierda, dirección O, bordeando la partida de El Collado.
  
- Sigue esta pista hasta el final de su recorrido.
  
- Desde aquí sigue por el límite de una masa forestal que queda a mano izquierda, que limita con una zona de cultivos a mano derecha, hasta llegar al punto de coordenadas UTM 641.541, 4.366.073.
  
- Desde este punto nace una senda que acaba a unos escasos 100 metros de la pista forestal camino de Casas Pradas a Retorno y que a mano derecha se observa un pequeño cerro, siguiendo esta senda hasta su intersección con la pista forestal. Se observa que la senda desaparece en sus últimos 100 metros, se seguirá en línea recta desde el final de dicha senda, UTM 640.913, 4.366.220, hasta la pista anteriormente citada.
  
- Continuando por dicha pista forestal se llega a la intersección con la carretera CV-459, se sigue ésta en sentido Casas Pradas hasta llegar a una pista forestal que nace a mano izquierda entre los puntos kilométricos 15 y 16, bajo las faldas del Puntal Merino. En este punto coincide con el límite del PORN.
  
- Toma esta pista hasta llegar al límite del monte de utilidad pública V98 Puntal de Lo Caracoles.
  
- Avanza siguiendo el límite de este monte, en dirección NO, hasta que dicho límite intersecta con la carretera CV-458.
  
- Continúa por esta carretera en dirección a Casas de Moya hasta que pasados unos 200 metros del pK 6, toma a mano izquierda un camino denominado Camino de Casas de Moya a Villargordo, dejando a mano izquierda un repetidor de telefónica.
  
- Sigue el camino en dirección a Villargordo del Cabriel hasta su intersección con el Camino de la Casilla del Cura, que toma a mano izquierda, pasando una masía junto al camino, hasta llegar a una segunda masía, desde donde parte una pista a mano izquierda en dirección S, que va a intersectar con el límite del monte de utilidad pública V97 El Pinarazo.
  
- Continúa por esta pista hasta la intersección con el monte de UP V97. Desde este punto avanza siguiendo el límite de monte en dirección NO, hasta la intersección con el límite del término municipal de Villargordo del Cabriel. Este punto coincide con la intersección entre el monte de UP V97, la línea de límite de término municipal entre Villargordo del Cabriel y Venta del Moro y el monte de UP V99 Peñas Blancas.
  
- Desde aquí sigue el límite del monte V99 en dirección N, dejando a mano izquierda un pequeño cerro y justo detrás de éste el Alto de Moluengo, hasta llegar al punto de coordenadas UTM 634.202, 4.373.050, donde toma durante escasos metros el trazado de un camino que llega hasta un cruce de tres caminos en el punto de coordenadas UTM 634.188, 4.373.150, donde vuelve a tomar el límite del monte de UP V99, a la altura de un pequeño silo cuadrado.
  
- En este punto el límite descrito deja de coincidir con el límite del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales. Sigue el límite de monte público hasta intersectar con el borde exterior de la carretera N-III. Siguiendo este borde en sentido oeste continúa el límite hasta su intersección con la línea de término municipal de Villargordo del Cabriel y la provincia de Cuenca, coincidiendo con el centro de la presa de Contreras.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI