Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3787, del 06-07-2000 (2000/5600)

DECRET 100/2000, de 27 de juny, del Govern Valencià, pel qual s'establix el currículum dels ensenyaments superiors de Ceràmica i es regula l'accés als dits ensenyaments.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2000/06/27/100/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3787

Data del DOGV
:   06-07-2000

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2000/5600

CVE


Data del document
:   27-06-2000

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura i Educació

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [programa d'ensenyament](javascript:void(0))
    * [accés a l'educació](javascript:void(0))
    * [educació artística](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [ceràmica](javascript:void(0))
    * [legislació escolar](javascript:void(0))

DECRET 100/2000, de 27 de juny, del Govern Valencià, pel qual s'establix el currículum dels ensenyaments superiors de Ceràmica i es regula l'accés als dits ensenyaments. [2000/X5600]
  
La Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu, establix com a finalitat dels Ensenyaments Artístics proporcionar als alumnes una formació artística de qualitat i garantir la qualificació dels futurs professionals de les arts. En el dit sentit, l'article 49.3 establix la possibilitat que els estudis de caràcter professional en l'àmbit de les arts plàstiques, l'abast, contingut i característiques dels quals així ho aconsellen, es configuren com a estudis superiors, i a l'empara de tal previsió legal es va publicar el Reial Decret 2.398/1998, de 6 de novembre, pel qual s'establixen els estudis superiors de Ceràmica, pertanyents als ensenyaments d'Arts Plàstiques, el títol corresponent, equivalent a tots els efectes al de diplomat universitari, la prova d'accés i els aspectes bàsics del currículum, amb la finalitat de proporcionar una formació integral de professionals en què es desenrotllen les seues capacitats artístiques, tecnològiques, pedagògiques i d'investigació en el sector.
  
La Comunitat Valenciana ha produït aportacions importants i singulars en l'àmbit de la ceràmica: d'una banda la incontestable puixança del sector productiu ceràmic, font de riquesa i un dels principals motors de la nostra economia, exigent amb la qualitat dels seus productes i, per tant, amb el nivell de preparació dels seus professionals artístics i tècnics. D'altra banda, la citada doble faceta, industrial i artística, va ser bàsica en l'estructuració del pla d'estudis que va establir el Decret de 18 de febrer de 1949, sobre reorganització dels ensenyaments de l'Escola de Ceràmica de Manises, freqüentment revisat des de l'experiència i esperit investigador del seu professorat per tal d'anar ajustant els seus continguts a les exigències de la innovació del sector productiu ceràmic pel que fa a investigació i desenrotllament, tecnologies, estils i tendències artístiques.
  
Conseqüentment amb el que s'ha exposat, sorgix en la Comunitat Valenciana la necessitat d'una reforma i actualització en l'organització i contingut dels citats ensenyaments i la conveniència d'acostar l'àmbit acadèmic a les zones on s'ubica el sector productiu ceràmic, artístic i industrial, de manera que es produïsca la màxima identitat entre el perfil formatiu dels futurs professionals i les característiques que demanen els citats sectors econòmics. Per a això, el Govern Valencià opta per no demorar el desenrotllament del ja citat reial decret, possibilitant que la Comunitat Valenciana puga comptar amb centres docents actualitzats i capaços de donar les oportunes respostes per mitjà de la preparació de professionals amb formació de rang universitari.
  
El present decret tracta, per tant, d'avançar en la direcció que assenyala el títol superior de Ceràmica, i a tal efecte el seu fi últim consistix a garantir l'existència d'un perfil de professionals amb criteris per a la creació i utilització dels materials ceràmics i per a manifestar les seues capacitats artístiques i creatives, a partir del nexe interdisciplinari existent entre el producte industrial i la cultura i producció artística.
  
Resulta singularment rellevant la regulació de la prova d'accés per als qui desitgen cursar els estudis superiors de Ceràmica. Davant d'uns estudis molt estructurats, d'elevada densitat i consistència en el seu contingut i en la seua evident projecció professionalitzadora, la prova d'accés emfatitza en l'amplitud i profunditat de domini dels coneixements que han d'aportar com a requisit previ els qui aspiren a ser alumnes de les Escoles Superiors de Ceràmica. Per això la prova d'accés pretén valorar tant la solidesa de dits coneixements propis de l'etapa educativa anterior com la capacitat artística mínima exigible, pedres angulars en la nova formulació de l'ensenyament superior de Ceràmica i condició imprescindible per a abordar la carrera amb garanties suficients d'èxit.
  
Pel que fa a la carrera, es regulen les normes generals sobre els ensenyaments superiors de Ceràmica, i en l'annex I el present decret desenrotlla l'organització general del currículum, que s'organitza per mitjà d'assignatures pròpies de les matèries troncals, de propòsit general, i de les matèries específiques susceptibles d'estar organitzades per mitjà d'itineraris formatius.
  
Este conjunt formatiu el completa una important càrrega lectiva d'assignatures optatives per tal de configurar els perfils professionals concrets dels itineraris triats per l'alumnat, i que constituïsquen un nucli flexible molt adaptat a les demandes reals dels contextos empresarials de la producció ceràmica. Finalment, dins de l'àmbit de l'optativitat, els centres docents oferiran també l'orientació i formació bàsica perquè el tècnic superior de Ceràmica puga afrontar des de la seua perspectiva professional els aspectes resolutius de la conservació i la restauració ceràmica.
  
En l'annex II, el decret desenrotlla el contingut, dels ensenyaments, que s'impartirà a les escoles superiors de Ceràmica de la Comunitat Valenciana i els centres autoritzats de Ceràmica, caracteritzat per l'extensió i profunditat formativa. Estos continguts estan expressats com a indicadors, de manera que els centres docents, fent ús de la seua competència organitzativa i pedagògica, puguen estructurar-los en àmbits de coneixement, reordenar-los, concretar-los i ajustar-los conjugant el màxim rigor pedagògic amb les exigències del desenrotllament artístic, la ciència i les noves tecnologies.
  
Finalment, l'annex III establix els requisits que han de reunir dits centres docents, públics o privats, com una garantia més de la qualitat de l'oferta educativa pel que fa al nivell organitzatiu i d'ús de les seues dependències, instal·lacions i servicis.
  
Per tot això, d'acord amb l'informe del Consell Escolar Valencià, a proposta del conseller de Cultura i Educació, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu i després de la deliberació del Govern Valencià, en la reunió del dia 27 de juny de 2000,
  
DECRETE
  
Títol preliminar
  
Objecte i àmbit d'aplicació de la norma
  
Article 1
  
1. El present decret té com a objecte la regulació del currículum dels ensenyaments superiors de Ceràmica d'acord amb el que establix l'apartat tres de l'article 4 de la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu i integra el que establix el Reial Decret 2.398/1998, de 6 de novembre, pel qual s'establixen els aspectes bàsics del currículum de dits ensenyaments
  
2. Així mateix regula la prova d'accés al primer curs dels estudis superiors de Ceràmica, de conformitat amb l'article 5.2 del Reial Decret 2.398/1998, de 6 de novembre.
  
3. Conforme indica la disposició addicional primera del Reial Decret 2.398/1998, de 6 de novembre, els centres públics que impartisquen els estudis superiors de Ceràmica es denominaran Escoles Superiors de Ceràmica. Així mateix, els centres privats que impartisquen els ensenyaments a què es referix el present Decret es denominaran Centres Autoritzats de Ceràmica.
  
Article 2
  
El present decret s'aplicarà en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.
  
Títol primer
  
Regulació dels estudis superiors de Ceràmica
  
Capítol I.
  
Finalitat dels ensenyaments
  
Article 3
  
Els estudis superiors de Ceràmica tenen com a finalitat la formació integral de professionals que desenrotllen capacitats artístiques, tecnològiques, pedagògiques i d'investigació, aplicades a la innovació industrial i artística i que puguen contribuir a la millora de la qualitat de les produccions ceràmiques.
  
Capítol II
  
Organització general dels ensenyaments
  
Article 4
  
1. Segons disposa l'article 2 del Reial Decret 2.398/1998, de 6 de novembre, els estudis superiors de Ceràmica comprendran tres cursos acadèmics, amb una càrrega lectiva total de 270 crèdits, així com la realització d'un projecte final de carrera. A estos efectes, s'entén per crèdit la unitat de valoració de l'activitat acadèmica, equivalent a deu hores lectives.
  
2. Fent ús de la seua autonomia pedagògica i organitzativa els centres desenrotllaran al màxim les formes de treball en equip tant del professorat com de l'alumnat, i per mitjà de l'estudi, donaran prevalència a la funció investigadora docent i fomentaran l'activitat creativa, l'actualització permanent dels coneixements i la consecució d'objectius amb marcat caràcter tècnic, innovador i anticipatiu.
  
3. Els estudis superiors de Ceràmica podran cursar-se únicament en règim d'ensenyament oficial.
  
Capítol III
  
Titulació
  
Article 5
  
1. Conforme indica l'article 3 del Reial Decret 2.398/1998, de 6 de novembre, al final dels estudis establits en el present decret s'atorgarà el títol superior de Ceràmica que serà equivalent, a tots els efectes, al de diplomat universitari.
  
2. El títol superior de Ceràmica tindrà caràcter oficial i validesa en tot el territori nacional.
  
Capítol IV
  
Currículum dels estudis superiors de Ceràmica
  
Article 6
  
1. Als efectes del que disposa el present decret s'entén per currículum dels estudis superiors de Ceràmica al conjunt d'objectius, continguts i criteris d'avaluació que han de regular la seua pràctica docent.
  
2. Els centres, quan desenrotllen el currículum dels seus ensenyaments tindran en compte les necessitats de desenrotllament econòmic i social del territori de la seua competència educativa, així com la funció d'estos ensenyaments en el foment del seu patrimoni cultural. Per a això, impulsaran la participació dels sectors artístics, professional i empresarial i de tots aquells organismes i institucions artístiques i culturals, o altres que tinguen objectius o funcions pròxims als seus interessos, per mitjà de l'establiment dels acords i convenis en els termes que establix per a estes accions la normativa vigent.
  
3. Per al desenrotllament del currículum es tindrà en compte, així mateix, una distribució horària setmanal que permeta la rendibilització de les instal·lacions i tallers.
  
4. Per tal de possibilitar una millor adaptació curricular a les característiques dels sectors productius de la ceràmica i als interessos formatius de l'alumnat, el currículum dels ensenyaments superiors de Ceràmica propi de la Comunitat Valenciana oferirà dos itineraris formatius, acadèmicament equivalents a efectes de promoció de curs i obtenció de la titulació final de la carrera, que estaran orientats cap a la ciència i tecnologia ceràmica, i cap a l'art ceràmic respectivament.
  
5. En el moment de la seua matriculació en el curs corresponent, els alumnes optaran per l'itinerari formatiu que desitgen cursar, tenint en compte que dita opció tindrà caràcter únic.
  
6. Les assignatures corresponents als itineraris formatius s'ajustaran als continguts expressats en l'annex II del present decret, si bé per a la seua organització, implementació i programació els centres docents podran comptar amb els criteris aportats pels respectius sectors empresarials ceràmics a fi d'aconseguir el millor ajust de l'oferta acadèmica.
  
Article 7
  
Els objectius dels ensenyaments dels estudis superiors de Ceràmica que s'establixen en el present decret garantixen una formació homogènia dels qui obtinguen el títol superior de Ceràmica. Estan constituïts pels objectius generals i específics següents:
  
7.1 Objectius generals
  
Els objectius generals que es fixen a continuació garantixen l'adquisició de les capacitats corresponents al nivell educatiu d'estos ensenyaments d'arts plàstiques. Dits objectius són els que a continuació s'indiquen:
  
a) Conèixer el marc econòmic i organitzatiu en què es desenrotlla l'activitat empresarial i la capacitat del disseny d'intervindre com a factor d'identitat, d'innovació i de desenrotllament de la qualitat, referit en especial als àmbits productius de la Comunitat Valenciana.
  
b) Comprendre les produccions ceràmiques com el resultat de la integració d'elements formals, funcionals i comunicatius que responen a criteris de demanda social, cultural i de mercat.
  
c) Entendre, plantejar i resoldre els problemes formals, funcionals, tècnics i d'idoneïtat productiva i socioeconòmica que es presenten en l'exercici de l'activitat professional, adaptant-se a l'evolució dels processos tecnològics i industrials, a les concepcions estètiques i socioculturals i als procediments de racionalització i organització empresarial tendents a optimar les condicions de la gestió i la producció.
  
d) Desenrotllar la imaginació, la sensibilitat artística, les capacitats d'anàlisi, síntesi i sentit crític, així com potenciar les actituds creatives necessàries per a la resolució dels problemes propis d'esta activitat.
  
e) Valorar i seleccionar amb rigor crític la significació artística, cultural i social del disseny enriquida per l'evolució de la investigació científica i del progrés tecnològic.
  
f) Desenrotllar capacitats d'autoaprenentatge i transferència dels coneixements.
  
g) Estimular l'interés per la protecció, promoció i creixement del llegat patrimonial i pel foment de la identitat i cohesió cultural de les societats en què dit llegat es genera, amb especial atenció al patrimoni valencià.
  
h) Treballar amb aprofitament en equips de caràcter multidisciplinari, garantint la utilització adequada i integrada dels criteris, coneixements, habilitats i destreses adquirits durant el procés d'aprenentatge.
  
7.2 Objectius específics
  
Els estudis superiors de Ceràmica tenen com a objectius específics la consecució de les capacitats següents:
  
a) Caracteritzar les matèries primeres components de la ceràmica i realitzar la formulació de les seues composicions.
  
b) Utilitzar adequadament les tècniques i els procediments artístics i artesanals tradicionals, així com aquells que caracteritzen les produccions artístiques d'este àmbit professional en l'actualitat.
  
c) Generar solucions creatives als problemes de forma, funció, configuració, finalitat i qualitat dels objectes i servicis per mitjà de l'anàlisi, la investigació i la determinació de les seues propietats i qualitats físiques i dels seus valors simbòlics i comunicatius.
  
d) Concebre i desenrotllar correctament els projectes de disseny ceràmic i les seues maquetes o prototips, observant els requisits i condicionants previs, aplicant criteris que comporten l'enriquiment i millora de la qualitat en l'ús i consum de les produccions.
  
e) Conèixer i comprendre la significació de les produccions artístiques i utilitàries com a producte manifest de l'evolució del coneixement científic, dels models i estructures socials i de les diverses conceptualitzacions estètiques, i analitzar la seua influència en l'evolució sociològica del gust i en la fenomenologia del disseny contemporani.
  
f) Generar processos d'ideació i creació tant artístics com tècnics, resolent els problemes que en els processos de realització d'esborranys que puguen plantejar-se.
  
g) Analitzar, avaluar i verificar la viabilitat productiva dels projectes, des de criteris d'innovació formal, gestió empresarial i demandes del mercat.
  
h) Conèixer i investigar les característiques, propietats, qualitats, comportaments i capacitat de transformació dels materials que componen els productes i que afecten als seus processos creatius de configuració formal.
  
i) Adquirir una visió científicament fonamentada sobre la percepció i el comportament de la forma, de la matèria, de l'espai, del moviment i del color; així com, respecte del color, conèixer les lleis, la mesura, els codis normatius i el seu desenrotllament i fabricació en este sector productiu.
  
j) Analitzar, interpretar, adaptar i produir informació que afecte a la realització dels projectes, ja siga pel que fa als distints processos d'investigació i desenrotllament dels productes i servicis, als requisits materials i d'idoneïtat productiva, com, si cal, a les instruccions de manteniment, ús o consum.
  
k) Conèixer, aplicar i desenrotllar correctament les tècniques i els procediments propis dels distints laboratoris i tallers, així com saber controlar i avaluar la qualitat de les produccions.
  
l) Conèixer i manejar adequadament les eines, equips i maquinàries.
  
ll) Conèixer processos i fases de fabricació, producció i/o manufacturat més usuals en el sector ceràmic i aplicar principis d'investigació.
  
m) Conèixer i saber adoptar les mesures de manteniment periòdic dels equips i maquinària utilitzats, observant amb detall les especificacions tècniques
  
n) Conèixer i aplicar la normativa que regula i condiciona l'activitat professional i les mesures sobre la protecció a la creació i producció artística i industrial.
  
o) Utilitzar les mesures preventives necessàries perquè els processos de realització i producció utilitzats no incidisquen negativament en la salut i en el medi ambient.
  
p) Organitzar, dirigir, coordinar o assessorar equips de treball vinculats a projectes ceràmics.
  
Article 8
  
1. Els continguts dels estudis superiors de Ceràmica s'organitzen en matèries de caràcter teoricopràctic que es classifiquen en:
  
a) Matèries troncals
  
b) Matèries específiques
  
2. Les matèries troncals desenrotllen a través de les seues assignatures els continguts que permeten aconseguir els objectius generals dels estudis superiors de Ceràmica.
  
3. Les matèries específiques desenrotllen a través de les seues assignatures els continguts que permeten aconseguir els objectius específics dels estudis superiors de Ceràmica.
  
Article 9
  
Les escoles superiors de Ceràmica i els centres autoritzats de Ceràmica organitzaran el currículum en àrees de coneixement a què s'adscriurà les distintes matèries i assignatures del currículum a fi d'afavorir la seua coherència interna i la seua intenció formativa. A estos efectes, les àrees de coneixement són:
  
a) Àrea de la ciència i tecnologia ceràmica
  
b) Àrea de l'art i el disseny ceràmic
  
Article 10
  
1. El desenrotllament del currículum dels estudis superiors de Ceràmica inclourà assignatures optatives amb una càrrega lectiva total de 60 crèdits i una càrrega per assignatura optativa compresa entre un mínim de 6 i un màxim de 12 crèdits, que s'atribuiran a continguts diferents dels corresponents a les matèries troncals i específiques cursades per l'alumne, i la finalitat del qual siga actualitzar, complementar i/o ampliar la formació pròpia de dits estudis, sense perjudici del que determina la disposició addicional segona d'este decret pel que fa a la seua revisió.
  
2. L'alumne elegirà entre les assignatures optatives oferides per l'Escola Superior de Ceràmica aquelles que considere convenients per a completar el total de crèdits dels cursos segon i tercer, de manera que ell mateix contribuïsca a organitzar amb major precisió el seu itinerari formatiu. A este efecte l'escola superior oferirà un màxim de 8 assignatures optatives per curs.
  
3. Els centres docents establiran els criteris que determinen l'ordre de prioritat de l'alumnat per a efectuar la seua elecció d'assignatures optatives, de manera que l'oferta es configure de manera autènticament professionalitzadora.
  
4. La Conselleria de Cultura i Educació autoritzarà, si cal, les assignatures optatives conforme les propostes que presente cada centre en el curs anterior al de la seua implantació. A estos efectes, establirà el procediment, els requisits i els terminis per a la sol·licitud d'autorització de les assignatures optatives.
  
5. La Conselleria de Cultura i Educació establirà les condicions per a convalidar com a assignatures optatives els aprenentatges resultants dels convenis i acords que pogueren establir-se per a alumnes del tercer curs en empreses del sector ceràmic, institucions d'investigació i desenrotllament ceràmic, servicis o departaments de conservació i restauració museística o patrimonial i entitats considerades de fins semblants d'acord amb el criteri de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
Article 11
  
1. Les matèries i assignatures, la seua organització en itineraris formatius, els cursos en què hauran d' impartir-se i els seus temps lectius s'establixen en l'annex I del present decret.
  
2. Els continguts de les assignatures s'inclouen en l'annex II
  
3. Els requisits dels centres docents que hagen d'impartir estos ensenyaments superiors figuren en l'annex III.
  
Capítol V
  
Projecte Final de Carrera
  
Article 12
  
1. El Projecte Final de Carrera consistirà en la concepció i correcte desenrotllament d'un projecte amb disseny original de l'alumne, per a l'àmbit de la producció industrial o artística ceràmica.
  
2. La realització del Projecte Final de Carrera requerirà haver superat prèviament la totalitat de les assignatures que integren el corresponent currículum.
  
3. El projecte podrà realitzar-se al centre educatiu i/o en lloc distint a este, així com en col·laboració amb organismes, institucions, empreses, estudis de disseny o d'art competents. Així mateix, podrà consistir en la realització de treballs professionals acadèmicament dirigits o aquells altres efectuats en el marc de programes d'intercanvi nacional o internacional.
  
4. Es consideren aspectes bàsics i prescriptius del Projecte Final de Carrera els següents:
  
a) Estudi dels requisits i condicionants tecnicotecnològics, funcionals, estètics i comunicatius que afecten a la seua realització.
  
b) Plans, maquetes i/o prototips realitzats, així com, si cal, les condicions i instruccions d'ús i consum.
  
c) Anàlisi de la seua viabilitat productiva i econòmica realitzada des de criteris d'innovació formal, de gestió empresarial i de mercat.
  
d) Memòria analítica, metodològica i justificativa, que incloga un informe documental i gràfic complet de les diverses etapes de desenrotllament.
  
5. La Conselleria de Cultura i Educació establirà els terminis i procediment perquè els alumnes desenrotllen el Projecte Final de Carrera, tenint en compte les següents normes:
  
a) Cada Projecte Final de Carrera es realitzarà necessàriament amb la supervisió d'un professor tutor designat a l'efecte.
  
b) Per a la realització del Projecte Final de Carrera al centre educatiu, l'activitat de l'estudiant s'ajustarà a l'horari i els requisits que la corresponent Escola Superior de Ceràmica determirà anualment.
  
c) El Projecte Final de Carrera tindrà una equivalència de 20 crèdits.
  
d) La presentació i ulterior defensa del Projecte Final de Carrera serà efectuada pel seu autor davant d'un tribunal, constituït per professors del centre docent, que emetrà l'avaluació final al final de les seues actuacions.Esta avaluació serà única i tindrà caràcter integrador.
  
Capítol VI
  
Projecte curricular
  
Article 13
  
1. Els centres docents concretaran i completaran el currículum d'estos ensenyaments per mitjà de l'elaboració per part dels seus departaments d'un projecte curricular que adquirirà caràcter prescriptiu una vegada aprovat pel consell escolar del centre docent públic o el seu equivalent en el cas dels centres privats.
  
2. Cada projecte curricular inclourà la distribució per cursos dels objectius, continguts i criteris d'avaluació establits.
  
3. El projecte curricular del centre, a què s'adjuntarà la programació didàctica de cada assignatura, s'incorporarà a la programació general anual del centre docent.
  
4. Els professors elaboraran, dins de l'acció departamental i coordinats pel seu cap de departament, els programes de les assignatures que impartisquen, que estaran d'acord amb el currículum establit en este decret i amb el projecte curricular corresponent.
  
5. Els professors desenrotllaran en la seua activitat docent l'aplicació de les programacions de les assignatures que impartisquen.
  
Capítol VII
  
Avaluació i promoció de l'alumnat
  
Article 14
  
1. L'avaluació del procés d'aprenentatge dels alumnes es basarà en el grau de consecució dels objectius generals i específics d'estos ensenyaments, per al qual prendrà com a referència immediata els criteris d'avaluació establits en l'article 15 del present decret, així com els que, a més a més dels citats, els centres docents, al fer ús de la seua autonomia pedagògica, disposen en desenrotllament del seu projecte curricular.
  
2. L'avaluació serà diferenciada en cada una de les assignatures que constituïxen el currículum.
  
Article 15
  
L'avaluació en els estudis superiors de Ceràmica es realitzarà tenint en compte els criteris bàsics que es fixen a continuació:
  
a) La correcta caracterització de les matèries primeres i els materials ceràmics i la correcció en la formulació de les seues composicions, així com la capacitat per a transformar-los per mitjà dels sistemes tecnològics propis d'este sector atenent als requisits sobre propietats i especificacions tècniques d'acord amb l'ús a què es destinen.
  
b) La correcta utilització de les tècniques i procediments artístics i artesanals tradicionals, així com aquells que caracteritzen les produccions artístiques d'este àmbit professional en l'actualitat.
  
c) El coneixement del marc econòmic i organitzatiu empresarial i de la capacitat d'este professional per a formar-ne part i organitzar, dirigir, coordinar i assessorar equips de treball vinculats professionalment als projectes, a través de la investigació i la pràctica, els factors d'identitat, innovació i desenrotllament de la qualitat empresarial.
  
d) El desenrotllament de la sensibilitat estètica i de les capacitats d'anàlisi, síntesi i sentit crític, així com la creativitat demostrada en la resolució dels problemes formals, funcionals i comunicatius.
  
e) El coneixement, la correcta utilització i la investigació dels llenguatges plàstics, les tècniques artístiques i el desenrotllament de valors simbòlics.
  
f) El coneixement i comprensió de la Història de l'Art i de la Història del Disseny, de la seua significació estètica a través de les produccions artístiques i utilitàries, així com la capacitat demostrada en l'anàlisi de l'evolució sociològica del gust i de la fenomenologia del disseny contemporani.
  
g) L'anàlisi, la interpretació i la producció d'informació relativa als processos d'investigació i desenrotllament dels productes i servicis i, si cal, a les instruccions de manteniment, ús i consum, que afecten a la realització dels projectes.
  
h) El coneixement, la correcta aplicació i el desenrotllament de les tècniques i els procediments propis dels distints laboratoris i tallers, així com el control i la correcta avaluació dels índexs de qualitat de les produccions i la capacitat per a adaptar-se a l'evolució tecnològica i industrial.
  
i) El coneixement de les característiques, propietats físiques i químiques, qualitats, comportaments i capacitat de transformació de les matèries primeres i materials compostos que intervenen en la composició dels productes ceràmics i la creativitat demostrada en la intervenció en els processos de producció i configuració formal.
  
j) El coneixement i ús adequat de les eines i maquinàries, el coneixement dels processos i fases de fabricació, producció i/o manufacturat més usuals en l'àmbit sectorial ceràmic, així com el coneixement de les mesures que han d'adoptar-se per al manteniment periòdic dels equips i maquinària utilitzats, observant amb detall les especificacions tècniques.
  
k) L'aplicació de criteris científicament fonamentats sobre la percepció i el comportament de la forma, de la matèria, de l'espai, del moviment i del color; així com, respecte del color, conèixer les lleis, la mesura, els codis normatius i el seu desenrotllament i fabricació en este sector productiu.
  
l) El coneixement del marc legal i reglamentari que regula i condiciona l'activitat professional i les mesures sobre la protecció a la creació artística i industrial i sobre la protecció de la salut i el medi ambient.
  
ll) La concepció, planificació i correcte desenrotllament dels projectes de disseny, el grau d'observació i compliment dels requisits i condicionants tecnicotecnològics, funcionals, estètics i comunicatius, la realització de maquetes i prototips i la seua correcta anàlisi, avaluació i verificació de la viabilitat productiva, així com la innovació formal produïda des de criteris de demanda social, cultural i de mercat.
  
m) La capacitat demostrada per a integrar-se en equips de caràcter interdisciplinari, per a l'autoaprenentatge i per a la transferència dels coneixements.
  
n) L'interés i capacitat demostrats en la protecció, promoció, conservació, restauració i creixement del llegat patrimonial.
  
Article 16
  
1. En els processos d'avaluació els alumnes seran qualificats en totes les assignatures per mitjà d'escala numèrica d'1 a 10, considerant-se positives les qualificacions de 5 i superiors, i negatives les inferiors a 5.
  
2. Els centres docents efectuaran almenys tres sessions d'avaluació al llarg del període lectiu, de les quals l'última tindrà caràcter final i es realitzarà al mes de juny, abans del període vacacional estival.
  
3. Els alumnes i les alumnes que, com a conseqüència de l'avaluació final indicada en el punt anterior, tinguen assignatures amb qualificació inferior a 5 i per tant pendents de superació, podran concórrer a les proves extraordinàries que se celebraran en el mes de setembre, abans de l'inici del curs acadèmic següent.
  
4. La qualificació negativa en setembre de tres o més assignatures impedirà la promoció d'un alumne al curs següent. El límit de permanència en cada curs serà de 2 anys.
  
5. Cas de tindre pendents de superació una o dos assignatures, l'alumne es matricularà del curs següent i de les matèries pendents, si bé en el cas de ser matèries entre les quals el projecte curricular haja establit vinculacions, la superació de l'assignatura del curs a què s'accedix estarà vinculada a la prèvia superació del que tinguera pendent.
  
6. Els alumnes disposaran d'un límit de quatre convocatòries per a superar una assignatura, sense que en cap cas la permanència de l'alumne al centre docent puga excedir de sis cursos acadèmics.
  
7. Podrà ampliar-se únicament en un any la permanència en estos ensenyaments quan hi haja circumstàncies considerades de caràcter excepcional pel consell escolar del centre docent, que impedisquen el normal desenrotllament dels estudis, sense que puga considerar-se a este efecte la falta de rendiment acadèmic. Correspondrà a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística la concessió de dita ampliació a sol·licitud de l'interessat i amb l'informe previ del consell escolar de l'Escola Superior de Ceràmica o del seu equivalent en el cas del Centre Autoritzat de Ceràmica en què estiga matriculat el sol·licitant.
  
Títol II
  
Accés als estudis superiors de Ceràmica
  
Capítol I
  
Procediments d'accés
  
Article 17
  
1. Segons disposa l'article 49.4 de la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, per a accedir als estudis superiors de Ceràmica es requerirà estar en possessió del Títol de Batxiller previst en l'article 29 de la citada llei, o declarat equivalent, i superar la prova d'accés que regula el present decret.
  
2. Podran també accedir a estos estudis superiors de Ceràmica les persones majors de 25 anys que, sense posseir el títol de Batxiller, superen la prova d'accés a què es referix l'article 19 del present decret, a la qual podran accedir sempre que prèviament hagen superat una prova de maduresa de coneixements propis de l'etapa educativa precedent, que serà establida pel mateix tribunal a què fa referència l'article 20 d'este decret i als efectes de la qual la prova d'accés a la Universitat per a majors de 25 anys es considerarà requisit acadèmic equivalent.
  
Article 18
  
De conformitat amb l'article 8 del Reial Decret 2.398/1998, de 6 de novembre, podran accedir directament a estos estudis:
  
a) Els qui estigueren en possessió d'algun dels títols de Tècnic Superior d'Arts Plàstiques i Disseny, o declarat equivalent, en les condicions que establisca el Ministeri d'Educació, Cultura i Esport fent ús de la seua competència al respecte. A estos efectes podrà determinar revalidacions d'assignatures de continguts anàlegs, així com a correspondències amb la pràctica laboral i/o professional.
  
b) Els qui, d'acord amb la regulació que establisca a l'efecte el Ministeri d'Educació, Cultura i Esport, estigueren en possessió de determinats títols de Tècnic Superior de Formació Professional específica, o equivalents.
  
Capítol II
  
Prova d'accés
  
Article 19
  
La prova d'accés a estos estudis tindrà com a finalitat valorar els coneixements, les aptituds i la maduresa per a cursar amb aprofitament estos ensenyaments. Les condicions per a la realització i desenrotllament de les convocatòries, organització, desenrotllament i avaluació de la prova d'accés a estos estudis seran les que s'expressa en el present decret .
  
Article 20
  
1. Els directors i directores dels centres docents designaran els Tribunals que hagen d'organitzar, preparar el contingut dels exercicis i desenrotllar i avaluar la prova d'accés.
  
2. Cada tribunal estarà format per un president, que serà l'inspector d'educació a qui correspon actuar com tal en el centre docent, o pel director de dit centre, i per quatre Vocals pertanyents a la plantilla del centre docent que tinguen alguna de les titulacions a què fa referència l'article 27 d'este decret, entre els quals actuarà de secretari el de menor edat. Tots els membres del tribunal ho seran en concurrència equilibrada amb respecte al distint caràcter humanístic, artístic i cientifico-tecnològic propi de les proves d'accés, podent designar-se més d'un tribunal si el nombre d'aspirants així ho aconsellara.
  
3. A l'efectuar-se la designació dels membres del tribunal, es farà també la dels qui hagen d'actuar com a suplents en cas de recusació o impossibilitat dels titulars, així com la d'altres professors que puguen concórrer en qualitat d'assessors sense exercir funció qualificadora.
  
4. Cada tribunal deixarà constància dels resultats obtinguts en la prova d'accés pels candidats en una acta, elaborada per qui actue de secretari, única per a tots els exercicis que la constituïxen, que haurà d'estar firmada per tots els seus membres. L'acta serà lliurada a la secretaria del centre per a la seua custòdia i per a la confecció, a partir de les dades consignades, de la relació d'aspirants que hagen superat la prova. La relació d'aspirants serà única i estarà ordenada de major a menor puntuació obtinguda.
  
5. La secretaria del centre docent exposarà al tauler d'anuncis una còpia de l'acta així com la relació a què es referix el punt anterior.
  
6. Segos determina l'article 5.4 del Reial Decret 2.398/1998, de 6 de novembre, la superació d'esta prova permetrà accedir a qualsevol dels centres del territori nacional on es cursen estos ensenyaments, sense perjudici de la seua disponibilitat de places.
  
Article 21
  
1. La Conselleria de Cultura i Educació establirà les convocatòries per a l'accés a estos estudis superiors de Ceràmica de manera que puguen concòrrer els qui hagen obtingut el títol de batxiller en el mateix any acadèmic, així com els qui hagen superat la prova de maduresa de coeniximents a què es referix l'article 17.2 d'este decret.
  
2. Els directors territorials de Cultura i Educació autoritzaran, si cal, les propostes de calendari per a la celebració de la convocatòria de proves d'accés elaborades pels centres docents, en què constaran els llocs escolars disponibles.
  
3. A l'objecte de preservar els principis d'igualtat i objectivitat que ha de presidir la prova d'accés, la convocatòria serà única per a tots els aspirants, sense separació ni distinció entre els qui reunisquen o no els requisits acadèmics a què es referix l'article 17.
  
Article 22
  
La prova d'accés als estudis superiors de Ceràmica constarà dels exercicis següents:
  
1. Primer exercici:
  
1.1 Versarà sobre les següents matèries comunes del nivell educatiu precedent: Valencià: Llengua i Literatura , Llengua Castellana i Literatura, Història, Matemàtiques, Física i Química, i Llengua estrangera. Cada aspirant seleccionarà tres de dites matèries en l'acte d'inscripció i desenrotllarà per escrit una qüestió de cada una de les matèries elegides, que entregarà als aspirants en l'acte de la prova. A tal efecte, el tribunal proposarà quatre qüestions de cada una de les matèries.
  
1.2 El temps màxim per a contestar a cada una de les matèries serà de seixanta minuts, podent desenrotllar-se les respostes indistintament en valencià o castellà. La prova d'idioma estranger podrà respondre's en eixe idioma.
  
1.3 En el primer exercici es valoraran tant els coneixements del nivell educatiu precedent, com el grau de maduresa pel que fa a la comprensió de conceptes, la utilització del llenguatge, la capacitat d'anàlisi i síntesi i l'adequada integració dels fenòmens tractats amb altres disciplines afins.
  
2. Segon exercici:
  
2.1 Este exercici constarà de dos parts:
  
a) La primera part, tindrà una duració màxima de cinc hores i consistirà en la realització d'un exercici de representació d'un model tridimensional per mitjà de l'aplicació de tècniques i llenguatges propis del dibuix artístic i la seua representació o un altre model diferent en un sistema propi dels llenguatges de representació tècnica.
  
b) La segona part, amb una duració màxima d'una hora, consistirà en la realització d'un exercici compositiu a color realitzat amb tècnica lliure, basat en la lliure interpretació del model proposat.
  
2.2 En el segon exercici es valorarà la fidelitat, tant artística com tècnica, de la representació, així com les aptituds creatives, les habilitats, les destreses, la sensibilitat artística demostrada en la realització de l'exercici, els coneixements, la comprensió tècnica, la capacitat per a plantejar i resoldre problemes, la qualitat i la precisió en l'acabat del treball i la correcta utilització de les tècniques emprades.
  
Article 23
  
1. La qualificació del primer exercici s'expressarà en termes numèrics utilitzant per a això l'escala d'un a deu amb dos decimals i cal obtindre una qualificació igual o superior a cinc per a la seua superació.
  
2. La qualificació del segon exercici s'expressarà en termes numèrics utilitzant per a això l'escala d'un a deu amb dos decimals i cal obtindre una qualificació igual o superior a cinc per a la seua superació. Discrecionalment el tribunal podrà optar per establir la ponderació de qualificacions corresponent a les 2 parts de l'exercici.
  
3. La qualificació final de la prova d'accés resultarà de la mitjana ponderada de les qualificacions obtingudes en els dos exercicis superats, per la qual cosa resulta necessari superar el primer per a poder concórrer al segon.
  
4 Per tal d'obtindre la mitjana ponderada a què es referix el punt anterior, el primer exercici es valorarà en un quaranta per cent i el segon exercici en un seixanta per cent, expressant-se la qualificació final en escala de termes numèrics entre un i deu, amb dos decimals.
  
Capítol III
  
Adjudicació de llocs escolars
  
Article 24
  
1. Per a l'adjudicació dels llocs escolars a què es referisca la convocatòria els aspirants que hagen superat la prova seran ordenats segons les qualificacions finals obtingudes i les adjudicacions seguiran el següent ordre de preferència:
  
1r. Aspirants que hagen superat la prova d'accés al centre on desitgen cursar els ensenyaments i durant el curs acadèmic de la convocatòria.
  
2n. Aspirants que hagueren superat la prova d'accés al centre on desitgen cursar els ensenyaments i en anteriors convocatòries.
  
3r. Aspirants que hagueren superat la prova d'accés en distint centre i durant el curs acadèmic de la convocatòria.
  
4t. Aspirants que hagueren superat la prova d'accés en distint centre i en anteriors convocatòries.
  
2. Quan es produïsquen circumstàncies d'igualtat entre aspirants en aplicació del procediment indicat en el punt anterior, es dirimiran a través de la nota mitjana de l'expedient acadèmic del batxillerat, o, si cal, de les qualificacions corresponents al tercer curs del batxillerat unificat i polivalent i del curs d'orientació universitària.
  
3. En cas de no obtindre plaça per a cursar estos estudis, l'aspirant podrà concórrer fins a un màxim de quatre noves convocatòries per a poder millorar la qualificació obtinguda en la prova d'accés.
  
Títol III
  
Efectes del títol superior de Ceràmica
  
Capítol I
  
Efectes acadèmics del títol superior de Ceràmica
  
Article 25
  
1. La Conselleria de Cultura i Educació aplicarà les convalidacions d'assignatures que establisca el Ministeri d'Educació, Cultura i Esport entre els diferents títols d'Arts Plàstiques i Disseny d'este mateix nivell educatiu.
  
2. Els qui obtinguen el títol superior de Ceràmica a què es referix el present Decret podran accedir al segon cicle d'altres estudis superiors o universitaris en les condicions que determine el Ministeri d'Educació, Cultura i Esport.
  
Article 26
  
La Conselleria de Cultura i Educació aplicarà les equivalències del títol de Ceràmica que a efectes de docència establisca el Ministeri d'Educació, Cultura i Esport per a l'accés a determinades especialitats del Cos de Professors d'Arts Plàstiques i Disseny, en desenrotllament de la disposició addicional quinzena.3 de la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu.
  
Títol IV
  
Professorat que ha d'impartir la docència
  
en les escoles superiors de Ceràmica
  
Article 27
  
1. Per a impartir la docència dels estudis superiors de Ceràmica serà requisit indispensable estar en possessió del títol de llicenciat, enginyer o arquitecte, o del títol declarat equivalent a aquells, a efectes de docència.
  
2. Per a impartir docència als centres públics que implanten els estudis superiors de Ceràmica serà d'aplicació el que establix en la disposició addicional catorzena, punt 2, de la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, així com el que disposa la disposició final segona, punt 2, de la Llei Orgànica 9/1995, de 20 de novembre, de la participació, l'avaluació i el govern dels centres docents.
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS
  
Primera. Requisits dels centres
  
Els centres docents que impartisquen els estudis superiors de Ceràmica a què es referix el present decret hauran de complir els següents requisits:
  
a) Els establits amb caràcter general en el títol primer del Reial Decret 389/1992, de 15 d'abril, pel qual es regulen els requisits mínims dels centres que impartisquen Ensenyaments Artístics, així com els establits en el capítol III de dit Reial Decret, per als centres superiors d'ensenyament de Disseny.
  
b) Els derivats de la naturalesa especial d'estos ensenyaments, d'acord amb el que preveu la disposició addicional segona del mencionat Reial Decret 389/1992, i que s'especifiquen en l'annex III del present decret.
  
Segona. Escoles superiors de Ceràmica
  
La Conselleria de Cultura i Educació efectuarà els estudis conduents a la implantació d'estos ensenyaments en la Comunitat Valenciana, de manera que la seua ubicació es corresponga amb la de les àrees territorials on es trobe situada la producció industrial ceràmica més representativa del sector.
  
Tercera. Centres autoritzats de Ceràmica
  
Estos centres impartiran amb plenes competències acadèmiques els ensenyaments que regula este decret quan tinguen la corresponent autorització de la Conselleria de Cultura i Educació. En la dita autorització es farà constar el centre públic docent al qual queden adscrits a efectes administratius.
  
Quarta. Relació numèrica professor/alumne
  
La relació numèrica professor/alumnes per a la impartició de cada assignatura corresponent als estudis superiors de Ceràmica serà d'1/15, sense perjudici de que la Conselleria de Cultura i Educació puga determinar una relació professor/ alumnes més reduïda per a impartir determinades assignatures.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
Primera. Projecte educatiu i projecte curricular durant el període d'implantació dels ensenyaments
  
Durant el període d'implantació dels estudis superiors de Ceràmica, el procés d'elaboració del projecte educatiu i del projecte curricular que efectuen els centres docents tindrà caràcter provisional, i s'efectuaran curs a curs els ajustos que estime pertinents la comissió de coordinació pedagògica pel que fa a la distribució dels continguts, sense perjudici de les competències que corresponguen als departaments i al claustre de professors en esta matèria.
  
Segona. Implantació inicial dels ensenyaments
  
Els centres docents efectuaran la implantació inicial dels ensenyaments regulats en el present decret curs a curs sense interrupcions.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera. Professors especialistes i emèrits
  
1. La Conselleria de Cultura i Educació podrà establir en les condicions que es determinen, la contractació dels professors especialistes previstos en la Llei Orgànica 9/1995, de 20 de novembre, per a la impartició de determinades assignatures o aspectes del currículum.
  
2. La Conselleria de Cultura i Educació podrà efectuar contractacions de professors que es declaren emèrits, de conformitat amb la normativa reguladora que establisca el Ministeri d'Educació, Cultura i Esport en desenrotllament de la disposició addicional quinzena 7 de la Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, segons la redacció donada pel punt tres de la la disposició final segona de la Llei Orgànica 9/1995, de 20 de novembre.
  
Segona. Revisió i actualització dels ensenyaments
  
La Conselleria de Cultura i Educació sol·licitarà quan les circunstàncies ho requeriran, i en qualsevol cas cada quatre anys, al Ministeri d'Educació, Cultura i Esport la revisió i, si cal, l'actualització dels estudis superiors de Ceràmica, per tal de garantir per una part la seua permanent millora de l'organització curricular, de la càrrega lectiva corresponent a les assignatures obligatòries, de la càrrega lectiva de les assignatures optatives, que podra arribar fins al 25% de la càrrega total d'estos estudis, i per altra part oferir adequada resposta a la demanda social i productiva procurant la seua adaptació a l'evolució de l'exercici professional i la incorporació de la innovació artística, científica, industrial i tecnològica.
  
Tercera. Habilitació normativa
  
S'autoritza el conseller de Cultura, Educació i Ciència per a dictar les disposicions que calguen per a l'aplicació i el desplegament del que establix el present decret.
  
Quarta. Entrada en vigor
  
El present decret entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 21 de juny de 2000
  
El president de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Cultura i Educació,
  
MANUEL TARANCÓN FANDOS
  
Annex I
  
Organització del currículum
  
1. Organització de matèries i assignatures:
  
Les matèries estan organitzades en les assignatures següents:
  
1.1 Matèries troncals
  
1.1.1 Matèria troncal : Fonaments artístics
  
Assignatures:
  
Fonaments artístics del Dibuix
  
Fonaments artístics: volum, forma i color I i II
  
Anàlisi de la forma i el color
  
1.1.2 Matèria troncal: Història i teoria de l'Art i del Disseny
  
Assignatures:
  
Història i teoria de l'Art i del Disseny I i II
  
Història de la Ceràmica
  
1.1.3 Matèria troncal : Fonaments científics
  
Assignatures:
  
Fonaments científics: Física i Química
  
Fonaments científics: Matemàtiques
  
1.1.4 Matèria troncal: Sistemes de representació
  
Assignatures:
  
Sistemes de representació I i II
  
1.1.5 Matèria troncal: Projectes bàsics
  
Assignatura:
  
Projectes bàsics
  
1.2 Matèries específiques
  
1.2.1 Matèria específica: Ciència i tecnologies aplicades al sector ceràmic
  
Assignatures:
  
Materials ceràmics I, II i III
  
Tecnologia ceràmica I i II
  
Anàlisi química I i II
  
Color ceràmic
  
1.2.2 Matèria específica: Projectes: Ceràmica
  
Assignatura:
  
Projectes: Ceràmica
  
1.2.3. Matèria específica: Modelisme, matrisseria i seriació ceràmica
  
Assignatures:
  
Modelisme, matrisseria i seriació ceràmica
  
1.2.4 Matèria específica: Decoració ceràmica
  
Assignatures:
  
Decoració ceràmica
  
Desenrotllament de projectes I i II
  
1.2.5. Matèria específica: Ciències socials i legislació aplicades al sector ceràmic
  
Assignatures:
  
Ciències socials i legislació aplicades al sector ceràmic
  
2. Assignatures que conformen els itineraris acadèmics
  
2.1 Itinerari d'art ceràmic
  
Sistemes de representació II
  
Desenrotllament de projectes I i II
  
Anàlisi de la forma i color
  
Història de la Ceràmica
  
2.2 Itinerari de ciència i tecnologia
  
Color ceràmic
  
Tecnologia ceràmica II
  
Materials ceràmics III
  
Anàlisi química I i II
  
3. Distribució de les assignatures i càrrega lectiva del currículum expressada en crèdits
  
3.1 Primer curs
  
Fonaments artístics. Dibuix: 12
  
Fonaments artístics. Volum, forma i color I: 6
  
Sistemes de representació I:6
  
Fonaments científics. Física i Química: 9
  
Fonaments científics. Matemàtiques: 6
  
Ciència i Tecnologia. Materials ceràmics I: 9
  
Ciència i Tecnologia.Tecnologia ceràmica I: 15
  
Decoració ceràmica: 9
  
Història i teoria de l'Art i del Disseny I: 6
  
Total crèdits primer curs: 90
  
3.2 Segon curs
  
Fonaments artístics. Volum, forma i color II: 6
  
Projectes bàsics: 6
  
Ciència i Tecnologia. Materials ceràmics II: 15
  
Història i teoria de l'Art i del Disseny II: 6
  
Ciències socials i legislació aplicada al sector ceràmic: 6
  
Itinerari d'Art Ceràmic
  
Desenrotllament de projectes I: 15
  
Sistemes de representació II: 6
  
Història de la ceràmica: 6
  
Itinerari de Ciència i Tecnologia
  
Anàlisi química I: 6
  
Color ceràmic: 6
  
Tecnologia ceràmica II: 15
  
Assignatures optatives:24
  
Total crèdits segon curs: 90
  
3.3 Tercer curs
  
Projectes: ceràmica. 18
  
Modelisme, matrisseria i seriació ceràmica: 9
  
Itinerari d'Art Ceràmic
  
Desenrotllament de projectes II: 15
  
Anàlisi de la forma i el color: 12
  
Itinerari de Ciència i Tecnologia
  
Anàlisi química II: 12
  
Materials ceràmics III: 15
  
Assignatures optatives: 36
  
Total crèdits tercer curs: 90
  
Annex II
  
Currículum dels ensenyaments superiors de ceràmica
  
1. Matèries troncals
  
1.1 Fonaments artístics
  
Assignatures
  
Dibuix.
  
Elements conceptuals i comportaments bàsics de la forma bidimensional. Representació i expressió de forma i llenguatges compositius. Aprofundiment en l'estudi de mitjans i mètodes gràfics aplicats a la ceràmica. Anàlisi dels processos sensorials, perceptius i cognitius. Memòria icònica. Estudi dels elements conceptuals representatius de la forma, espai i moviment del món objectual i de la figura humana.
  
Fonaments artístics:
  
Volum, Forma i Color I i II
  
Elements conceptuals i comportaments bàsics de les formes tridimensionals. Elements estructurals i configuracions tridimensionals. Aprofundiment en l'estudi dels processos tècnics volumètrics: Materials, mitjans i formes d'elaboració. Condicionants de l'organització tridimensional. Valors expressius i simbòlics de la forma. Escultura ceràmica: L'escultura com a llenguatge. Estudi de la fenomenologia de la forma i el color: els seus fonaments científics i la seua intervenció en la configuració dels llenguatges plàstics. Estudi dels processos sensorials perceptius i cognitius. Estudi i anàlisi dels elements i conceptes representatius, expressius, comunicatius i interactius de la matèria, la forma i el color. Aprofundiment teoricopràctic i adaptació a la configuració ceràmica. Estudis pictogràfics i projecció ceràmica.
  
Anàlisi de la forma i color
  
La forma ceràmica com a manifestació expressiva. Anàlisi de propostes i aprenentatge experimental. Valors expressius dels materials ceràmics. Suports ceràmics: texturació, color i plasticitat. Variables en funció del color i de la forma. Formes seriades: processos d'elaboració i construcció. El Projecte singular: l'escultura ceràmica. Tècniques constructives per a l'escultura ceràmica. Ceràmica i espai públic: materials i tècniques. El mural ceràmic: desenrotllament i aplicacions en l'espai interior i exterior.
  
1.2 Història i teoria de l'Art i del Disseny
  
Assignatures:
  
Història i teoria de l'Art i del Disseny I i II
  
Coneixement de la història de la humanitat a través de l'anàlisi, la interpretació i la sistematització de les produccions artístiques, i utilitàries i de la seua funció social amb especial incidència en les produccions ceràmiques. Anàlisi de les teories, metodologies i enfocaments interpretatius de la fenomenologia de l'art i el disseny. Els llenguatges visuals: narrativitat, significació i teorització estètica. Iconografia i iconologia. Forma, ús i valor dels objectes. Imatges i espais en les diverses cultures i a través del temps. Metamorfosi de l'escultura en el S. XX. Models i temes de l'escultura contemporània Anàlisi de les últimes tendències.
  
Història de la ceràmica
  
La història cultural dels pobles a través de les seues produccions ceràmiques tècniques i artístiques (usos, funcionalitat i expressió estètica). Especial referència als aspectes historicoartístics de la Ceràmica valenciana. Anàlisi dels productes ceràmics com a resultat del progrés tecnològic. Estudi de creacions ceràmiques artístiques com a manifestació d'art instrumental i com a creacions estètiques. Relació dels antecedents i conseqüents de les creacions de ceràmica artística. Anàlisi de l'essència d'allò que cada lliçó històrica de la Ceràmica puga aportar al present al món de l'art i al món del disseny industrial, amb especial referència a la creativitat i tendències en Ceràmica valenciana. Foment de la creativitat a artistes i dissenyadors en el camp ceràmic.
  
1.3 Fonaments científics
  
Assignatures
  
Matemàtiques.
  
Estudi dels fonaments matemàtics teòrics i pràctics, dels procediments i els mètodes numèrics i estadístics necessaris per a l'anàlisi, la simulació i la interpretació geomètrica, artística, tecnològica i socioeconòmica.
  
Física i Química.
  
Estudi i anàlisi dels conceptes físics i la seua articulació en lleis, teories i models. Comportament de les matèries sòlides i els fluids, així com de les seues característiques i propietats mecàniques, tèrmiques, òptiques, electromagnètiques i químiques. Estudi i anàlisi dels conceptes químics i la seua articulació en lleis, teories i models, així com de les propietats dels elements i dels compostos i les seues transformacions químiques en l'àmbit de les produccions ceràmiques.
  
1.4 Sistemes de representació
  
Assignatures
  
Sistemes de representació I i II
  
Estudi i correcta utilització dels diversos sistemes de representació tècnica de l'espai, els objectes, les llums i les ombres, així com la simbologia i la normalització específica. Estudi correlacional i comparat dels sistemes de representació pel que fa a llenguatges universals i instruments que garantixen la transmissió de formes i invencions. Normativa específica aplicable als projectes de disseny en el sector ceràmic.
  
1.5 Projectes bàsics
  
Assignatures
  
Projectes bàsics
  
Tècniques de creativitat. Metodologies de disseny. Fonamentació pràctica dels procediments, tècniques, llenguatges i metodologies de realització dels projectes i el seu ús en la ideació i resolució de projectes corresponents als diferents camps del disseny. Anàlisi de l'evolució històrica del producte. Cicle de vida del producte. Aplicació pràctica dels criteris d'anàlisi, síntesi i metodologia. Criteris de decisió. Mètodes de resolució del projecte. Plànols de taller i plànols definitius. Models, maquetes i prototipus. Avaluació final del projecte.
  
2. Matèries específiques
  
2.1 Ciència i tecnologies aplicades al sector ceràmic
  
Assignatures
  
Materials ceràmics I, II i III
  
Coneixement i classificació dels principals materials utilitzats per l'home al llarg de la seua història. Estats d'agregació i estructura de la matèria. Sòlids cristal·lins, amorfs, i vitris. Classificació i descripció dels productes ceràmics pel seu ús. Estructura, propietats fisicoquímiques, configuració i classificació de les matèries primeres, Materials ceràmics, compostos orgànics i inorgànics. Propietats dels materials ceràmics, característiques, comportament, i qualitats tècniques. Fonaments científics, principis, lleis, teories, transformacions i processos termodinàmics. Transformacions fisicoquímiques dels materials ceràmics en les diferents etapes d'elaboració. Mètodes d'assaigs físics i químics del laboratori de materials ceràmics. Mètodes d'assaig i caracterització de materials. Formulació, càlcul i ajustament de les composicions. Transformacions de fases. Diagrames d'equilibri. Detecció i correcció de defectes. Reformulació i optimització de composicions.
  
Tecnologia ceràmica I i II
  
Classificació i estructuració de les etapes o fases dels processos industrials. Operacions bàsiques en les etapes tecnològiques de preparació de matèries primeres, preparació de pastes ceràmiques i conformació de peça. Descripció teòrica dels mètodes físics de control d'estes fases del procés ceràmic. Tecnologia de la preparació de pastes i recobriments ceràmics. Tecnologia de conformació de peces. Estudi de combustibles i teoria bàsica de cocció. Operacions bàsiques en les etapes tecnològiques d'eixugat, esmaltat, i cocció de productes ceràmics. Descripció teòrica dels mètodes físics de control d'estes fases del procés ceràmic. Tecnologia d'eixugat, cocció i acabat de productes ceràmics. Descripció teòrica dels procediments de control de les etapes de fabricació. Tecnologia de fabricació industrial de frites i colorants ceràmics. Repercussió mediambiental de les indústries i procediments ceràmics: avaluació, tractament i reutilització d'aigües residuals, efluents gasosos i residus sòlids. Procediments de control de les etapes de fabricació. Controls sobre producte acabat. Control de qualitat de processos. Relació de la generació de defectes amb les diferents etapes productives.
  
Anàlisi química I i II
  
Anàlisi química qualitativa i quantitativa. Anàlisi racional. Anàlisi de les matèries primeres i materials compostos orgànics i inorgànics. Introducció a les tècniques instrumentals. Tècniques de caracterització química de materials. Identificació i quantificació dels components de la matèria. Tècniques de caracterització de materials.
  
Color ceràmic
  
Fonaments fisicoquímics de la formació de color: absorció en l'espectre visible. Transferències electròniques. Coloració iònica. Coloració col·loïdal. Matèries per a la producció del color ceràmic. Colorants artificials: Estructura i classificació de la DCMA. Propietats. Fabricació. Compatibilitats: composicions òptimes dels esmalts, mescla de colorants. Aplicacions dels colorants Colors llustre. Sals metàl·liques. Ordenacions del color: descripció, paràmetres i sistemes. Mesura instrumental i codis normatius del color: sistema CIE. Diferències de color i diagrama cromàtic. Metamerisme. Equips de mesura.
  
2.2 Projectes: Ceràmica
  
Assignatures
  
Projectes: Ceràmica.
  
Definició i realització de projectes ceràmics. Estudi analític de l'evolució històrica dels usos i productes, dels condicionants tecnicotecnològics, funcionals i comunicatius. Cicle de vida del producte. Requisits i especificacions. Ideació i bocetació. Realització de plànols i memòria. Material de presentació i nivells d'acabat. Definició i realització de models, maquetes, prototips i presèries. Modelització i simulació. Prototipació ràpida. Estudi de pressupostos i anàlisi de viabilitat. Criteris de qualitat. Avaluació i verificació. Gestió de Projectes industrials. Resolució dels projectes. Noves tecnologies aplicades al disseny integral i la producció industrial Ceràmica. Informàtica global i disseny integral. Xarxes ofimàtiques. Modelització i simulació. Comunicacions integrades. Organització dels treballs. Diferents tècniques de prototipat ràpid.
  
2.3 Modelisme, matrisseria i seriació ceràmica
  
Assignatures
  
Modelisme, matrisseria i seriació Ceràmica. Materials, maquinària, equips i tècniques de confecció en el modelisme i matrisseria per al sector ceràmic. Disseny i producció de motles. Mètodes de reproducció. Tipus de motles. Emmagatzemament i conservació. Estimació de paràmetres de vida del motle. Muntatge i repassat de peces. Defectes d'acabats en prototips i presèries. Taules de control i fitxes tècniques. Noves tecnologies aplicades al disseny i producció de models, motles i matrius per al sector ceràmic.
  
2.4 Decoració ceràmica
  
Assignatures
  
Decoració ceràmica
  
Classificació de les tècniques decoratives artesanals i industrials: procediments, pastes, suports, color, texturacions. Integració de l'anàlisi estètica i compositiva. Procediments directes, semidirectes i industrials. Adequació a la indústria del paviment i revestiment ceràmic, servici de taula, Ceràmica de construcció i Ceràmica artística.
  
Desenrotllament de projectes I i II
  
Mètodes de decoració per a ceràmica artística. Funció de la decoració en el producte ceràmic. Adaptació del suport informàtic al procés creatiu i decoratiu. Estudi dels elements bàsics de la decoració en funció del suport bidimensional i tridimensional. Procediments artístics ceràmics. La significació de l'objecte ceràmic en la societat contemporània. procediments artisticoartesanals: de l'argila al producte ceràmic. Producte artístic: tècnica i expressió. Condicionants previs: ús i utilització diferencial de les pastes ceràmiques, recursos materials i expectatives del producte. Tècniques directes de configuració en estat plàstic: mètodes manuals. Procediments de modelatge de barbotines. Mètode d'exadic. La tècnica del tornejat: tecnologies tradicionals i modernes. Modificacions de la forma en estat plàstic. Tractament de les superfícies dels objectes ceràmics. Decoracions per a suports de baixa temperatura: decoració amb engobes, vidriats, vitrificables, llustres i pigments ceràmics. Decoració sobre suports d'alta temperatura: decoració amb engobes, òxids i sals metàl·liques, vidriats i pigments ceràmics. Experimentació amb vidriats de baixa temperatura: comportament dels òxids colorants amb diferents frites ceràmiques; opacificació i matisació de vidriats. Experimentació amb vidriats d'alta temperatura: vidriats de diferents composicions. Vidriats mats i opacs. Comportament dels òxids colorants i les seues mescles diferents.
  
2.5 Ciències socials i legislació aplicades al sector ceràmic
  
Assignatures
  
Ciències socials i legislació aplicades al sector ceràmic
  
Estudi de les caracteritzacions empresarials i tècniques d'organització dels recursos aplicats a l'estudi de la millora de processos i mètodes de producció industrial. Legislació i normativa relativa al sector ceràmic. Estudi de la normativa existent pel que fa a marques, patents, homologacions i certificats. Anàlisi de models empresarials valencians. Aplicació de principis d'investigació operativa per a l'anàlisi de situacions, la presa de decisions i la tendència a òptims dels processos i mètodes de producció, prospectiva i anàlisi de mercat. Gestió de la producció.
  
3. Assignatures optatives
  
60 crèdits configurables pels centres docents, que poden estar constituïts per:
  
a) Ampliació d'aspectes concrets d'assignatures corresponents al currículum de l'alumnat
  
b) Assignatures corresponents a un itinerari distint al seguit per l'alumne.
  
c) Assignatures proposades per les respectives escoles superiors de Ceràmica que compten amb l'autorització de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
d) Activitat formativa convalidable que es referix l'article 10.5 d'este decret.
  
e) Assignatures d'estudis superiors, distints als establits en el present Decret i del mateix rang acadèmic, prèviament establides per la Conselleria de Cultura i Educació com a convalidables.
  
Annex III
  
Requisits que han de reunir els centres que impartisquen
  
els estudis superiors de Ceràmica
  
A més del que preveu la disposició addicional segona del Reial Decret 2.398/1998, de 6 de novembre, les escoles superiors de Ceràmica hauran de disposar de les instal·lacions i condicions materials següents:
  
1. Una aula de Projectes, amb una superfície no inferior a 120 metres quadrats, amb dotació d'ordinadors independents o en xarxa, perifèrics d'impressió compartits, escànner per a captura d'imatges d'alta definició i els programes informàtics adequats per al desenrotllament de la matèria.
  
2. Una aula d'aplicacions informàtiques, amb una superfície no inferior a 90 metres quadrats, amb dotació d'ordinadors independents o en xarxa, i ordinador de professor amb reprojecció de pantalla. Perifèrics d'impressió compartits per multiplexor i escànner per a captura d'imatges i els programes informàtics adequats per al desenrotllament de la matèria.
  
3. Una aula-taller de prototips, dotat de màquines-eines per a la confecció d'estos en escaiola, polímers o metall i maquinària especifica per a la realització industrial de peces de revolució (sistema Uniróller).
  
4. Un laboratori general ceràmic, amb una superfície no inferior a 200 metres quadrats, estructurat en àrees dotades dels equipaments propis de les tècniques específiques de cada una d'elles definides de la forma següent:
  
a) Àrea de caracterització química, mineralògica i estructural de matèries primeres, materials i productes ceràmics, dotada amb les següents tècniques: espectrofotometria seqüencial de fluorescència de raigs X, espectrofotometria d'absorció atòmica, espectrofotometria ultraviolat-visible, difractometria de rajos X amb cambra d'alta temperatura, termogravimetria ATG-ATD, determinació de superfície específica (BET), microscòpia òptica, microscòpia electrònica (MET i MEEB) i preparació de mostres per a microscòpia òptica.
  
b) Àrea d'assaigs tecnològics i colorimetria industrial, dotada de les següents tècniques: dilatometria, anàlisi granulomètric, determinació de propietats reològiques, dispositius de control de producte acabat, dispositius de control de la corba de cocció i colorimetria industrial.
  
5 Una nau de forns, amb una superfície no inferior a 250 metres quadrats, dotada amb els equipaments de forns necessaris per a coure en cru i decoració de peces.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3787, del 06-07-2000 (2000/5600)

DECRETO 100/2000, de 27 de junio, del Gobierno Valenciano, por el que se establece el currículo de las enseñanzas superiores de Cerámica y se regula el acceso a dichas enseñanzas.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2000/06/27/100/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3787

Fecha DOGV
:   06-07-2000

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2000/5600

CVE


Fecha del documento
:   27-06-2000

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura y Educación

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [programa de enseñanza](javascript:void(0))
    * [acceso a la educación](javascript:void(0))
    * [educación artística](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [cerámica](javascript:void(0))
    * [legislación escolar](javascript:void(0))

DECRETO 100/2000, de 27 de junio, del Gobierno Valenciano, por el que se establece el currículo de las enseñanzas superiores de Cerámica y se regula el acceso a dichas enseñanzas. [2000/X5600]
  
La Ley Orgánica 1/1990, de 3 octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo, establece como finalidad de las Enseñanzas Artísticas proporcionar a los alumnos una formación artística de calidad y garantizar la cualificación de los futuros profesionales de las artes. En este sentido, su artículo 49.3 establece la posibilidad de que los estudios de carácter profesional en el ámbito de las artes plásticas, cuyo alcance, contenido y características así lo aconsejen, se configuren como estudios superiores, y al amparo de tal previsión legal se publicó el Real Decreto 2.398/1998, de 6 de noviembre, por el que se establecen los estudios superiores de Cerámica, pertenecientes a las enseñanzas de Artes Plásticas, el título correspondiente, equivalente a todos los efectos al de diplomado universitario, la prueba de acceso y los aspectos básicos del currículo, con la finalidad de proporcionar una formación integral de profesionales en la que se desarrollen sus capacidades artísticas, tecnológicas, pedagógicas y de investigación en este sector.
  
La Comunidad Valenciana ha producido aportaciones importantes y singulares en el ámbito de la cerámica : por una parte la incontestable pujanza del sector productivo cerámico, fuente de riqueza y una de los principales motores de nuestra economía, exigente con la calidad de sus productos y, por tanto, con el nivel de preparación de sus profesionales artísticos y técnicos. Por otra parte, esa doble faceta, industrial y artística, fue básica en la estructuración del plan de estudios que se estableció en el Decreto de 18 de febrero de 1949, sobre reorganización de las enseñanzas de la Escuela de Cerámica de Manises, frecuentemente revisado desde la experiencia y espíritu investigador de su profesorado a fin de ir ajustando sus contenidos a las exigencias de la innovación del sector productivo cerámico en cuanto a investigación y desarrollo, tecnologías, estilos y tendencias artísticas.
  
Consecuentemente con lo expuesto, surge en la Comunidad Valenciana la necesidad de una reforma y actualización en la organización y contenido de estas enseñanzas y la conveniencia de acercar el ámbito académico a las zonas donde se ubica el sector productivo cerámico, artístico e industrial, de manera que se produzca la máxima identidad entre el perfil formativo de los futuros profesionales y las características que demandan los citados sectores económicos. Para ello, el Gobierno Valenciano opta por no demorar el desarrollo del ya citado real decreto, posibilitando que la Comunidad Valenciana pueda contar con centros docentes actualizados y capaces de dar las oportunas respuestas mediante la preparación de profesionales con formación de rango universitario.
  
Con este decreto se trata, por tanto, de avanzar en la dirección que señala el título superior de Cerámica, y a tal efecto su fin último consiste en garantizar la existencia de un perfil de profesionales con criterios para la creación y utilización de los materiales cerámicos y para manifestar sus capacidades artísticas y creativas, a partir del nexo interdisciplinar existente entre el producto industrial y la cultura y producción artística.
  
Resulta singularmente relevante la regulación de la prueba de acceso para quienes desean cursar los estudios superiores de Cerámica. Ante unos estudios muy estructurados, de elevada densidad y consistencia en su contenido y en su evidente proyección profesionalizadora, la prueba de acceso enfatiza en la amplitud y profundidad de dominio de los conocimientos que deben aportar como requisito previo quienes aspiran a ser alumnos de las Escuelas Superiores de Cerámica o de los Centros Autorizados de Cerámica. Por eso la prueba de acceso pretende valorar tanto la solidez de dichos conocimientos propios de la etapa educativa anterior como la capacidad artística mínima exigible, piedras angulares en la nueva formulación de las enseñanza superiores de Cerámica y condición imprescindible para abordar esta carrera con garantías suficientes de éxito.
  
En cuanto a la carrera, se regulan las normas generales sobre las enseñanzas superiores de Cerámica, y en su anexo I este decreto desarrolla la organización general del currículo, que se organiza mediante asignaturas propias de las materias troncales, de propósito general, y de las materias específicas susceptibles de estar organizadas mediante itinerarios formativos.
  
Este conjunto formativo lo completa una importante carga lectiva de asignaturas optativas a fin de configurar los perfiles profesionales concretos de los itinerarios escogidos por el alumnado , y que constituyan un núcleo flexible muy adaptado a las demandas reales de los contextos empresariales de la producción cerámica. Por último, dentro del ámbito de la optatividad, los centros docentes citados ofrecerán también la orientación y formación básica para que el técnico superior de Cerámica pueda afrontar desde su perspectiva profesional los aspectos resolutivos de la conservación y la restauración cerámica.
  
En el anexo II, el decreto desarrolla el contenido de las enseñanzas que se impartirá en las escuelas superiores de Cerámica y en los centros autorizados de Cerámica de la Comunidad Valenciana, caracterizado por la extensión y profundidad formativa. Estos contenidos están expresados como indicadores, de manera que los centros docentes, en uso de su competencia organizativa y pedagógica, puedan estructurarlos en ámbitos de conocimieto, reordenarlos, concretarlos y ajustarlos conjugando el máximo rigor pedagógico con las exigencias del desarrollo artístico, la ciencia y las nuevas tecnologías.
  
Por último, su anexo III establece los requisitos que deben reunir dichos centros docentes, públicos o privados, como una garantía más de la calidad de la oferta educativa en cuanto al nivel organizativo y de uso de sus dependencias, instalaciones y servicios.
  
En su virtud, previo informe del Consejo Escolar Valenciano, a propuesta del conseller de Cultura y Educación, conforme con el Consejo Jurídico Consultivo y tras la deliberación del Gobierno Valenciano, en la reunión del día 27 de junio de 2000,
  
DECRETO
  
Título preliminar
  
Objeto y ámbito de aplicación de la norma
  
Artículo 1
  
1. El presente decreto tiene como objeto la regulación del currículo de las enseñanzas superiores de Cerámica de acuerdo con lo establecido en el apartado tres del articulo 4. de la Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo e integra lo establecido en el Real Decreto 2.398/1998, de 6 de noviembre, por el que se establecen los aspectos básicos del currículo de dichas enseñanzas.
  
2. Asimismo regula la prueba de acceso al primer curso de los estudios superiores de Cerámica, de conformidad con el artículo 5.2 del Real Decreto 2.398/1998, de 6 de noviembre.
  
3. Conforme indica la disposición adicional primera del Real Decreto 2.398/1998, de 6 de noviembre los centros públicos que impartan los estudios superiores de Cerámica se denominarán escuelas superiores de Cerámica. Asimismo, los centros privados que impartan las enseñanzas a que se refiere este decreto se denominarán centros autorizados de Cerámica.
  
Artículo 2
  
El presente decreto será de aplicación en el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana.
  
Título I
  
Regulación de los estudios superiores de Cerámica
  
Capítulo I
  
Finalidad de las enseñanzas
  
Artículo 3
  
Los estudios superiores de Cerámica tienen como finalidad la formación integral de profesionales que desarrollen capacidades artísticas, tecnológicas, pedagógicas y de investigación, aplicadas a la innovación industrial y artística y que puedan contribuir a la mejora de la calidad de las producciones cerámicas.
  
Capítulo II
  
Organización general de las enseñanzas
  
Artículo 4
  
1. Conforme lo dispuesto en el artículo 2 del Real Decreto 2.398/1998, de 6 de noviembre, los estudios superiores de Cerámica comprenderán tres cursos académicos, con una carga lectiva total de 270 créditos, así como la realización de un proyecto final de carrera. A estos efectos, se entiende por crédito la unidad de valoración de la actividad académica, equivalente a diez horas lectivas.
  
2. En uso de su autonomía pedagógica y organizativa los centros desarrollarán al máximo las formas de trabajo en equipo tanto del profesorado como del alumnado, y mediante el estudio, darán prevalencia a la función investigadora docente y fomentarán la actividad creativa, la actualización permanente de los conocimientos y la consecución de objetivos con marcado carácter técnico, innovador y anticipativo.
  
3. Los estudios superiores de Cerámica podrán cursarse únicamente en régimen de enseñanza oficial.
  
Capítulo III
  
Titulación
  
Artículo 5
  
1. De conformidad con el artículo 3 del Real Decreto 2.398/1998, de 6 de noviembre, al término de los estudios establecidos en este decreto se otorgará el título superior de Cerámica que será equivalente, a todos los efectos, al de Diplomado Universitario.
  
2. El título superior de Cerámica tendrá carácter oficial y validez en todo el territorio nacional.
  
Capítulo IV
  
Currículo de los estudios superiores de Cerámica
  
Artículo 6
  
1. A efectos de lo dispuesto en este decreto se entiende por currículo de los estudios superiores de Cerámica al conjunto de objetivos, contenidos y criterios de evaluación que han de regular su práctica docente.
  
2. Los centros docentes, al desarrollar el currículo de sus enseñanzas tendrán en cuenta las necesidades de desarrollo económico y social del territorio de su competencia educativa, así como la función de estas enseñanzas en el fomento de su patrimonio cultural. A tal fin, impulsarán la participación de los sectores artístico, profesional y empresarial y de todos aquellos organismos e instituciones artísticas y culturales, u otros que tengan objetivos o funciones próximos a sus intereses, mediante el establecimiento de los acuerdos y convenios en los términos que establece para estas acciones la normativa vigente.
  
3. Para el desarrollo del currículo se tendrá en cuenta, asimismo, una distribución horaria semanal que permita la rentabilización de las instalaciones y talleres.
  
4. A fin de posibilitar una mejor adaptación curricular a las características de los sectores productivos de la cerámica y a los intereses formativos del alumnado, el currículo de las enseñanzas superiores de Cerámica propio de la Comunidad Valenciana ofrecerá dos itinerarios formativos, académicamente equivalentes a efectos de promoción de curso y obtención de la titulación final de la carrera, que estarán orientados hacia la ciencia y tecnología cerámica, y hacia el arte cerámico respectivamente.
  
5. En el momento de su matriculación en el curso correspondiente, los alumnos optarán por el itinerario formativo que desean cursar , teniendo en cuenta que dicha opción tendrá carácter único
  
6. Las asignaturas correspondientes a los itinerarios formativos se ajustarán a los contenidos expresados en el anexo II de este decreto, si bien para su organización, implementación y programación los centros docentes podrán contar con los criterios aportados por los respectivos sectores empresariales cerámicos a fin de lograr el mejor ajuste de la oferta académica.
  
Artículo 7
  
Los objetivos de las enseñanzas de los estudios superiores de Cerámica que se establecen en el presente decreto garantizan una formación homogénea de quienes obtengan el título superior de Cerámica. Están constituidos por los objetivos generales y específicos siguientes:
  
7.1 Objetivos generales
  
Los objetivos generales que se fijan a continuación garantizan la adquisición de las capacidades correspondientes al nivel educativo de estas enseñanzas de artes plásticas. Dichos objetivos son los que a continuación se indican:
  
a) Conocer el marco económico y organizativo en el que se desarrolla la actividad empresarial y la capacidad del diseño de intervenir como factor de identidad, de innovación y de desarrollo de la calidad, referido en especial a los ámbitos productivos de la Comunidad Valenciana.
  
b) Comprender las producciones cerámicas como el resultado de la integración de elementos formales, funcionales y comunicativos que responden a criterios de demanda social, cultural y de mercado.
  
c) Entender, plantear y resolver los problemas formales, funcionales, técnicos y de idoneidad productiva y socioeconómica que se presenten en el ejercicio de la actividad profesional, adaptándose a la evolución de los procesos tecnológicos e industriales , a las concepciones estéticas y socioculturales y a los procedimientos de racionalización y organización empresarial tendentes a optimizar las condiciones de la gestión y la producción.
  
d) Desarrollar la imaginación, la sensibilidad artística, las capacidades de análisis, síntesis y sentido crítico, así como potenciar las actitudes creativas necesarias para la resolución de los problemas propios de esta actividad.
  
e) Valorar y seleccionar con rigor crítico la significación artística, cultural y social del diseño enriquecida por la evolución de la investigación científica y del progreso tecnológico.
  
f) Desarrollar capacidades de autoaprendizaje y transferencia de los conocimientos.
  
g) Estimular el interés por la protección, promoción y crecimiento del legado patrimonial y por el fomento de la identidad y cohesión cultural de las sociedades en que dicho legado se genera, con especial atención al patrimonio valenciano.
  
h) Trabajar con aprovechamiento en equipos de carácter multidisciplinar, garantizando la utilización adecuada e integrada de los criterios, conocimientos, habilidades y destrezas adquiridos durante el proceso de aprendizaje.
  
7.2 Objetivos específicos
  
Los estudios superiores de Cerámica tienen como objetivos específicos la consecución de las capacidades siguientes:
  
a) Caracterizar las materias primas componentes de la cerámica y realizar la formulación de sus composiciones.
  
b) Utilizar adecuadamente las técnicas y los procedimientos artísticos y artesanales tradicionales, así como aquéllos que caracterizan las producciones artísticas de este ámbito profesional en la actualidad.
  
c) Generar soluciones creativas a los problemas de forma, función, configuración, finalidad y calidad de los objetos y servicios mediante el análisis, la investigación y la determinación de sus propiedades y cualidades físicas y de sus valores simbólicos y comunicativos
  
d) Concebir y desarrollar correctamente los proyectos de diseño cerámico y sus maquetas o prototipos, observando los requisitos y condicionantes previos, aplicando criterios que comporten el enriquecimiento y mejora de la calidad en el uso y consumo de las producciones.
  
e) Conocer y comprender la significación de las producciones artísticas y utilitarias como producto manifiesto de la evolución del conocimiento científico, de los modelos y estructuras sociales y de las diversas conceptualizaciones estéticas, y analizar su influencia en la evolución sociológica del gusto y en la fenomenología del diseño contemporáneo.
  
f) Generar procesos de ideación y creación tanto artísticos como técnicos, resolviendo los problemas que en los procesos de bocetación y realización puedan plantearse.
  
g) Analizar, evaluar y verificar la viabilidad productiva de los proyectos, desde criterios de innovación formal, gestión empresarial y demandas del mercado.
  
h) Conocer e investigar las características, propiedades, cualidades, comportamientos y capacidad de transformación de los materiales que componen los productos y que afectan a los procesos creativos de configuración formal de los mismos.
  
i) Adquirir una visión científicamente fundamentada sobre la percepción y el comportamiento de la forma, de la materia, del espacio, del movimiento y del color; así como, respecto del color, conocer las leyes, la medida, los códigos normativos y su desarrollo y fabricación en este sector productivo.
  
j) Analizar, interpretar, adaptar y producir información que afecte a la realización de los proyectos, ya sea en lo relativo a los distintos procesos de investigación y desarrollo de los productos y servicios, a los requisitos materiales y de idoneidad productiva, como, en su caso, a las instrucciones de mantenimiento, uso o consumo.
  
k) Conocer, aplicar y desarrollar correctamente las técnicas y los procedimientos propios de los distintos laboratorios y talleres, así como saber controlar y evaluar la calidad de las producciones.
  
l) Conocer y manejar adecuadamente las herramientas, equipos y maquinarias.
  
ll) Conocer procesos y fases de fabricación, producción y/o manufacturado más usuales en el sector cerámico y aplicar principios de investigación.
  
m) Conocer y saber adoptar las medidas de mantenimiento periódico de los equipos y maquinaria utilizados, observando con detalle las especificaciones técnicas
  
n) Conocer y aplicar la normativa que regula y condiciona la actividad profesional y las medidas sobre la protección a la creación y producción artística e industrial.
  
o) Utilizar las medidas preventivas necesarias para que los procesos de realización y producción utilizados no incidan negativamente en la salud y en el medio ambiente.
  
p) Organizar, dirigir, coordinar o asesorar a equipos de trabajo vinculados a proyectos cerámicos.
  
Artículo 8
  
1. Los contenidos de los estudios superiores de Cerámica se organizan en materias de carácter teórico-práctico que se clasifican en :
  
a) Materias troncales
  
b) Materias específicas
  
2. Las materias troncales desarrollan a través de sus asignaturas los contenidos que permiten alcanzar los objetivos generales de los estudios superiores de Cerámica.
  
3. Las materias específicas desarrollan a través de sus asignaturas los contenidos que permiten alcanzar los objetivos específicos de los estudios superiores de Cerámica.
  
Artículo 9
  
Las escuelas superiores de Cerámica y los centros autorizados de Cerámica organizarán el currículo en áreas de conocimiento a las que se adscribirá las distintas materias y asignaturas del currículo a fin de favorecer su coherencia interna y su intención formativa. A estos efectos, las áreas de conocimiento son :
  
a) Área de la ciencia y tecnología cerámica
  
b) Área del arte y el diseño cerámico
  
Artículo 10
  
1. El desarrollo del currículo de los estudios superiores de Cerámica incluirá asignaturas optativas con una carga lectiva total de 60 créditos y una carga por asignatura optativa comprendida entre un mínimo de 6 y un máximo de 12 créditos, que se atribuirán a contenidos diferentes de los correspondientes a las materias troncales y específicas cursadas por el alumno, y cuya finalidad sea actualizar, complementar y/o ampliar la formación propia de dichos estudios, sin perjuicio de lo dispuesto en cuanto a su revisión en la disposición adicional segunda de este decreto.
  
2. El alumno elegirá entre las asignaturas optativas ofrecidas por la Escuela Superior de Cerámica aquellas que considere convenientes para completar el total de créditos de los cursos segundo y tercero, de manera que él mismo contribuya a organizar con mayor precisión su itinerario formativo. A este efecto la escuela superior ofrecerá un máximo de 8 asignaturas opativas por curso.
  
3. Los centros docentes establecerán los criterios que determinen el orden de prioridad del alumnado para efectuar su elección de asignaturas optativas, de manera que la oferta se configure en todos los casos como auténticamente profesionalizadora.
  
4. La Conselleria de Cultura y Educación autorizará, en su caso, las asignaturas optativas de acuerdo con las propuestas que presente cada centro en el curso anterior al de su implantación. A estos efectos, establecerá el procedimiento, requisitos y plazos para la solicitud de autorización de las asignaturas optativas.
  
5. La Conselleria de Cultura y Educación establecerá las condiciones para convalidar como asignaturas optativas los aprendizajes resultantes de los convenios y acuerdos que pudieran establecerse para alumnos del tercer curso en empresas del sector cerámico, instituciones de investigación y desarrollo cerámico, servicios o departamentos de conservación y restauración museística o patrimonial y entidades consideradas de fines similares confome el criterio de la Conselleria de Cultura y Educación.
  
Artículo 11
  
1. Las materias y asignaturas, su organización en itinerarios formativos, los cursos en que deberán impartirse y sus tiempos lectivos se establecen en el anexo I del presente decreto.
  
2. Los contenidos de las asignaturas se incluyen en el anexo II
  
3. Los requisitos de los centros docentes que hayan de impartir estas enseñanzas superiores figuran en el anexo III.
  
Capítulo V
  
Proyecto Final de Carrera
  
Artículo 12
  
1. El Proyecto Final de Carrera consistirá en la concepción y correcto desarrollo de un proyecto con diseño original del alumno, para el ámbito de la producción industrial o artística cerámica.
  
2. La realización del Proyecto Final de Carrera requerirá haber superado previamente la totalidad de las asignaturas que integran el correspondiente currículo.
  
3. El proyecto podrá realizarse en el centro educativo y/o en lugar distinto a éste, así como en colaboración con organismos, instituciones, empresas, estudios de diseño o de arte competentes. Asimismo, podrá consistir en la realización de trabajos profesionales académicamente dirigidos o aquéllos otros efectuados en el marco de programas de intercambio nacional o internacional.
  
4. Se consideran aspectos básicos y prescriptivos del Proyecto Final de Carrera los siguientes:
  
a) Estudio de los requisitos y condicionantes técnico-tecnológicos, funcionales, estéticos y comunicativos que afectan a su realización.
  
b) Planos, maquetas y/o prototipos realizados así como, en su caso, las condiciones e instrucciones de uso y consumo.
  
c) Análisis de su viabilidad productiva y económica realizado desde criterios de innovación formal, de gestión empresarial y de mercado.
  
d) Memoria analítica, metodológica y justificativa del mismo, que incluya un informe documental y gráfico completo de las diversas etapas de desarrollo.
  
5. La Conselleria de Cultura y Educación establecerá los plazos y procedimiento para que los alumnos desarrollen el Proyecto Final de Carrera, teniendo en cuenta las siguientes normas:
  
a) Cada Proyecto Final de Carrera se realizará necesariamente con la supervisión de un profesor tutor designado a tal efecto.
  
b) Para la realización del Proyecto Final de Carrera en el centro educativo, la actividad del estudiante se ajustará al horario y los requisitos que la correspondiente Escuela Superior de Cerámica determinen anualmente.
  
c) El proyecto final de carrera tendrá una equivalencia de 20 créditos.
  
d) La presentación y ulterior defensa del Proyecto Final de Carrera será efectuada por su autor ante un tribunal constituido por profesores del centro docente, que emitirá la evaluación final al término de sus actuaciones. Dicha evaluación será única y tendrá carácter integrador.
  
Capítulo VI
  
Proyecto curricular
  
Artículo 13
  
1. Los centros docentes concretarán y completarán el currículo de estas enseñanzas mediante la elaboración por parte de sus departamentos de un proyecto curricular que adquirirá carácter prescriptivo una vez aprobado por el consejo escolar del centro público o su equivalente en el caso de los centros privados.
  
2. Cada proyecto curricular incluirá la distribución por cursos de los objetivos, contenidos y criterios de evaluación establecidos.
  
3. El proyecto curricular del centro, al que se adjuntará la programación didáctica de cada asignatura, se incorporará a la programación general anual del centro docente.
  
4. Los profesores elaborarán, dentro de la acción departamental y coordinados por su jefe de departamento, los programas de las asignaturas que impartan, que estarán de acuerdo con el currículo establecido en este decreto y con el proyecto curricular correspondiente.
  
5. Los profesores desarrollarán en su actividad docente la aplicación de las programaciones de las asignaturas que impartan.
  
Capítulo VII
  
Evaluación y promoción del alumnado
  
Artículo 14
  
1. La evaluación del proceso de aprendizaje de los alumnos se basará en el grado de consecución de los objetivos generales y específicos de estas enseñanzas, para lo cual tomará como referencia inmediata los criterios de evaluación establecidos en el artículo 15 de este decreto, así como los que, además de los citados, los centros docentes, al hacer uso de su autonomía pedagógica, dispongan en desarrollo de su proyecto curricular.
  
2. La evaluación será diferenciada en cada una de las asignaturas que constituyen el currículo.
  
Artículo 15
  
La evaluación en los estudios superiores de Cerámica se realizará teniendo en cuenta los criterios básicos que se fijan a continuación:
  
a) La correcta caracterización de las materias primas y los materiales cerámicos y la corrección en la formulación de sus composiciones, así como la capacidad para transformar los mismos mediante los sistemas tecnológicos propios de este sector atendiendo a los requisitos sobre propiedades y especificaciones técnicas de acuerdo con el uso a que se destinen.
  
b) La correcta utilización de las técnicas y procedimientos artísticos y artesanales tradicionales, así como aquellos que caracterizan las producciones artísticas de este ámbito profesional en la actualidad.
  
c) El conocimiento del marco económico y organizativo empresarial y de la capacidad de este profesional para formar parte de él y organizar, dirigir, coordinar y asesorar a equipos de trabajo vinculados profesionalmente a los proyectos, a través de la investigación y la práctica, los factores de identidad, innovación y desarrollo de la calidad empresarial.
  
d) El desarrollo de la sensibilidad estética y de las capacidades de análisis, síntesis y sentido crítico, así como la creatividad demostrada en la resolución de los problemas formales, funcionales y comunicativos.
  
e) El conocimiento, la correcta utilización y la investigación de los lenguajes plásticos, las técnicas artísticas y el desarrollo de valores simbólicos.
  
f) El conocimiento y comprensión de la Historia del Arte y de la Historia del Diseño, de su significación estética a través de las producciones artísticas y utilitarias, así como la capacidad demostrada en el análisis de la evolución sociológica del gusto y de la fenomenología del diseño contemporáneo.
  
g) El análisis, la interpretación y la producción de información relativa a los procesos de investigación y desarrollo de los productos y servicios y, en su caso, a las instrucciones de mantenimiento, uso y consumo, que afectan a la realización de los proyectos.
  
h) El conocimiento, correcta aplicación y desarrollo de las técnicas y los procedimientos propios de los distintos laboratorios y talleres, así como el control y correcta evaluación de los índices de calidad de las producciones y la capacidad para adaptarse a la evolución tecnológica e industrial.
  
i) El conocimiento de las características, propiedades físicas y químicas, cualidades, comportamientos y capacidad de transformación de las materias primas y materiales compuestos que intervienen en la composición de los productos cerámicos y la creatividad demostrada en la intervención en los procesos de producción y configuración formal.
  
j) El conocimiento y uso adecuado de las herramientas y maquinarias, el conocimiento de los procesos y fases de fabricación, producción y/o manufacturado más usuales en el ámbito sectorial cerámico, así como el conocimiento de las medidas que deben adoptarse para el mantenimiento periódico de los equipos y maquinaria utilizados, observando con detalle las especificaciones técnicas.
  
k) La aplicación de criterios científicamente fundamentados sobre la percepción y el comportamiento de la forma, de la materia, del espacio, del movimiento y del color; así como, respecto del color, conocer las leyes, la medida, los códigos normativos y su desarrollo y fabricación en este sector productivo.
  
l) El conocimiento del marco legal y reglamentario que regula y condiciona la actividad profesional y las medidas sobre la protección a la creación artística e industrial y sobre la protección de la salud y el medio ambiente.
  
ll) La concepción, planificación y correcto desarrollo de los proyectos de diseño, el grado de observación y cumplimiento de los requisitos y condicionantes técnico-tecnológicos, funcionales, estéticos y comunicativos, la realización de maquetas y prototipos y el correcto análisis, evaluación y verificación de la viabilidad productiva de los mismos, así como la innovación formal producida desde criterios de demanda social, cultural y de mercado.
  
m) La capacidad demostrada para integrarse en equipos de carácter interdisciplinar, para el autoaprendizaje y para la transferencia de los conocimientos.
  
n) El interés y capacidad demostrados en la protección, promoción , conservación, restauración y crecimiento del legado patrimonial.
  
Artículo 16
  
1. En los procesos de evaluación los alumnos serán calificados en todas las asignaturas mediante escala numérica de 1 a 10, considerándose positivas las calificaciones de 5 y superiores, y negativas las inferiores a 5.
  
2. Los centros docentes efectuarán al menos tres sesiones de evaluación a lo largo del periodo lectivo, de las que la última tendrá carácter final y se realizará en el mes de junio, antes del periodo vacacional estival.
  
3. Los alumnos y alumnas que, como consecuencia de la evaluación final indicada en el punto anterior, tengan asignaturas con calificación inferior a 5 y por tanto pendientes de superación, podrán concurrir a las pruebas extraordinarias que se celebrarán en le mes de septiembre, antes del inicio del curso académico siguiente.
  
4. La calificación negativa en septiembre de tres o más asignaturas impedirá la promoción de un alumno al curso siguiente. El límite de permanencia en cada curso será de 2 años.
  
5. Caso de tener pendientes de superación una o dos asignaturas, el alumno se matriculará del curso siguiente y de las materias pendientes, si bien en el caso de ser materias entre las que el proyecto curricular haya establecido vinculaciones, la superación de la asignatura del curso a que se accede estará vinculada a la previa superación de la que tuviese pendiente.
  
6. Los alumnos dispondrán de un límite de cuatro convocatorias para superar una asignatura, sin que en ningún caso la permanencia del alumno en el centro docente pueda exceder de seis cursos académicos.
  
7. Podrá ampliarse únicamente en un año la permanencia en estas enseñanzas cuando haya circunstancias consideradas de carácter excepcional por el consejo escolar del centro docente, que impidan el normal desarrollo de los estudios, sin que pueda considerarse a este efecto la falta de rendimiento académico. Corresponderá a la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística la concesión de dicha ampliación a solicitud del interesado y previo informe del consejo escolar de la Escuela Superior de Cerámica u órgano equivalente del Centro Autorizado de Cerámica en que esté matriculado el solicitante.
  
Título II
  
Acceso a los estudios superiores de Cerámica
  
Capítulo I
  
Procedimientos de acceso
  
Artículo 17
  
1. Según lo dispuesto en el artículo 49.4 de la Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, para acceder a los estudios superiores de Cerámica se requerirá estar en posesión del Título de Bachiller previsto en el artículo 29 de dicha ley, o declarado equivalente, y superar la prueba de acceso que regula el presente decreto.
  
2. Podrán también acceder a estos estudios superiores de Cerámica las personas mayores de 25 años que, sin poseer el título de Bachiller, superen la prueba de acceso a que se refiere el artículo 19 del presente decreto, a la cual podrán acceder siempre que previamente hayan superado una prueba de madurez de conocimientos propios de la etapa educativa precedente, que será establecida por el mismo tribunal a que se refiere el artículo 20 de este decreto, y a cuyos efectos la prueba de acceso a la Universidad para mayores de 25 años se considerará requisito académico equivalente.
  
Artículo 18
  
De conformidad con el artículo 8 del Real Decreto 2.398/1998, de 6 de noviembre, podrán acceder directamente a estos estudios:
  
a) Quienes estuvieran en posesión de alguno de los títulos de técnico superior de Artes Plásticas y Diseño, o declarado equivalente, en las condiciones que establezca el Ministerio de Educación, Cultura y Deporte en uso de su competencia al respecto. A estos efectos podrá determinar convalidaciones de asignaturas de contenidos análogos, así como correspondencias con la práctica laboral y/o profesional.
  
b) Quienes, de acuerdo con la regulación que establezca al efecto el Ministerio de Educación, Cultura y Deporte, estuvieran en posesión de determinados títulos de Técnico Superior de Formación Profesional específica, o equivalentes.
  
Capítulo II
  
Prueba de acceso
  
Artículo 19
  
La prueba de acceso a estos estudios tendrá como finalidad valorar los conocimientos, las aptitudes y la madurez para cursar con aprovechamiento estas enseñanzas. Las condiciones para la realización y desarrollo de las convocatorias, organización, desarrollo y evaluación de la prueba de acceso a estos estudios serán las que se expresa en este decreto.
  
Artículo 20
  
1. Los directores y directoras de los centros docentes designarán los tribunales que hayan de organizar, preparar el contenido de los ejercicios y desarrollar y evaluar la prueba de acceso.
  
2. Cada tribunal estará compuesto por un Presidente, que será el inspector de educación a quien corresponde actuar como tal en el centro docente o el director de dicho centro, y por cuatro Vocales que serán profesores pertenecientes a la plantilla del centro docente con alguna de las titulaciones a que se refiere el artículo 27 de este decreto, entre los que actuará de Secretario el de menor edad. Todos los miembros del tribunal lo serán en concurrencia equilibrada con respecto al distinto carácter humanístico, artístico y científico-tecnológico propio de las pruebas de acceso, pudiendo designarse más de un tribunal si el número de aspirantes así lo aconsejara.
  
3. Al efectuarse la designación de los miembros del tribunal, se hará también la de quienes hayan de actuar como suplentes en caso de recusación o imposibilidad de los titulares, así como la de otros profesores que puedan concurrir en calidad de asesores sin ejercer función calificadora.
  
4. Cada tribunal dejará constancia de los resultados obtenidos en la prueba de acceso por los candidatos en un acta, elaborada por quien actúe de Secretario, única para todos los ejercicios que la constituyen, que deberá estar firmada por todos los miembros del mismo. El acta será entregada a la secretaría del centro para su custodia y para la confección, a partir de los datos consignados en la misma, de la relación de aspirantes que hayan superado la prueba. La relación de aspirantes será única y estará ordenada de mayor a menor puntuación obtenida.
  
5. La secretaría del centro docente del centro expondrá en el tablón de anuncios una copia del acta así como la relación a que se refiere el punto anterior.
  
6. De acuerdo con el artículo 5.4 del Real Decreto 2.398/ 1998, de 6 de noviembre, la superación de esta prueba permitirá acceder a cualquiera de los centros del territorio nacional donde se cursen estas enseñanzas, sin perjuicio de la disponibilidad de plazas de los mismos.
  
Artículo 21
  
1. La Conselleria de Cultura y Educación establecerá las convocatorias para el acceso a estos estudios superiores de Cerámica de manera que puedan concurrir quienes hayan obtenido el título de bachiller en el mismo año académico, así como quienes hayan superado la prueba de madurez de conocimientos a que se refiere el artículo 17.2 de este decreto.
  
2. Los directores territoriales de Cultura y Educación autorizarán, si procede, las propuestas de calendario para la celebración de la convocatoria de pruebas de acceso elaboradas por los centros docentes, en las que constarán los puestos escolares disponibles.
  
3. Al objeto de preservar los principios de igualdad y objetividad que debe presidir la prueba de acceso, cada convocatoria será única para todos los aspirantes, sin separación ni distinción entre quienes reúnan o no los requisitos académicos a que se refiere el artículo 17.
  
Artículo 22
  
La prueba de acceso a los estudios superiores de Cerámica constará de los ejercicios siguientes:
  
1. Primer ejercicio:
  
1.1 Versará sobre las siguientes materias comunes del nivel educativo precedente: Valenciano, Lengua y Literatura, Lengua Castellana y Literatura, Historia, Matemáticas, Física y Química, y Lengua extranjera. Cada aspirante seleccionará tres de dichas materias en el acto de inscripción y desarrollará por escrito una cuestión de cada una de las materias elegidas. A tal efecto, el tribunal propondrá cuatro cuestiones de cada una de las materias, que entregará a los aspirantes en el acto de la prueba.
  
1.2 El tiempo máximo para contestar a cada una de las materias será de sesenta minutos, pudiendo desarrollarse las respuestas indistintamente en valenciano o castellano. La prueba de idioma extranjero podrá responderse en ese idioma.
  
1.3 En este primer ejercicio se valorarán tanto los conocimientos del nivel educativo precedente, como el grado de madurez en cuanto a la comprensión de conceptos, la utilización del lenguaje, la capacidad de análisis y síntesis y la adecuada integración de los fenómenos tratados con otras disciplinas afines.
  
2. Segundo ejercicio:
  
2.1 Este ejercicio constará de dos partes:
  
a) La primera parte tendrá una duración máxima de cinco horas y consistirá en la realización de un ejercicio de representación de un modelo tridimensional mediante la aplicación de técnicas y lenguajes propios del dibujo artístico y la representación del mismo u otro modelo diferente en un sistema propio de los lenguajes de representación técnica.
  
b) La segunda parte, con una duración máxima de una hora, consistirá en la realización de un ejercicio compositivo a color realizado con técnica libre, basado en la libre interpretación del modelo propuesto.
  
2.2 En el segundo ejercicio se valorará la fidelidad, tanto artística como técnica, de la representación, así como las aptitudes creativas, las habilidades, las destrezas, la sensibilidad artística demostrada en la realización del ejercicio, los conocimientos, la comprensión técnica, la capacidad para plantear y resolver problemas, la calidad y la precisión en el acabado del trabajo y la correcta utilización de las técnicas empleadas.
  
Artículo 23
  
1. La calificación del primer ejercicio se expresará en términos numéricos utilizando para ello la escala de uno a diez con dos decimales, siendo preciso obtener una calificación igual o superior a cinco para su superación.
  
2. La calificación del segundo ejercicio se expresará en términos numéricos utilizando para ello la escala de uno a diez con dos decimales, siendo preciso obtener una calificación igual o superior a cinco para la superación del mismo. Discrecionalmente el tribunal podrá optar por establecer la ponderación de calificaciones correspondiente a las dos partes de este ejercicio,
  
3. La calificación final de la prueba de acceso resultará de la media ponderada de las calificaciones obtenidas en los dos ejercicios superados, por lo que resulta necesario superar el primero para poder concurrir al segundo.
  
4 A fin de obtener la media ponderada a que se refiere el punto anterior, el primer ejercicio se valorará en un cuarenta por ciento y el segundo ejercicio en un sesenta por ciento, expresándose la calificación final en escala de términos numéricos entre uno y diez, con dos decimales.
  
Capítulo III
  
Adjudicación de puestos escolares
  
Artículo 24
  
1. Para la adjudicación de los puestos escolares a que se refiera la convocatoria los aspirantes que hayan superado la prueba serán ordenados según las calificaciones finales obtenidas y las adjudicaciones seguirán el siguiente orden de preferencia:
  
1º. Aspirantes que hayan superado la prueba de acceso en el centro donde deseen cursar las enseñanzas y durante el curso académico de la convocatoria.
  
2º. Aspirantes que hubieran superado la prueba de acceso en el centro donde deseen cursar las enseñanzas y en anteriores convocatorias.
  
3º. Aspirantes que hubieran superado la prueba de acceso en distinto centro y durante el curso académico de la convocatoria.
  
4º. Aspirantes que hubieran superado la prueba de acceso en distinto centro y en anteriores convocatorias.
  
2. Cuando se produzcan circunstancias de igualdad entre aspirantes en aplicación del procedimiento indicado en el punto anterior, éstas se dirimirán a través de la nota media del expediente académico del bachillerato o, en su caso, de las calificaciones correspondientres al tercer curso del bachillerato unificado y polivalente y del curso de orientación universitaria.
  
3. En caso de no obtener plaza para cursar estos estudios, el aspirante podrá concurrir hasta un máximo de cuatro nuevas convocatorias para poder mejorar la calificación obtenida en la prueba de acceso.
  
Título III
  
Efectos académicos del título superior de Cerámica
  
Capítulo I
  
Efectos académicos del título superior de Cerámica
  
Artículo 25
  
1. La Conselleria de Cultura y Educación aplicará las convalidaciones de asignaturas que establezca el Ministerio de Educación, Cultura y Deporte entre los diferentes títulos de Artes Plásticas y Diseño de este mismo nivel educativo.
  
2. Quienes obtengan el título superior de Cerámica a que se refiere este decreto podrán acceder al segundo ciclo de otros estudios superiores o universitarios en las condiciones que determine el Ministerio de Educación, Cultura y Deporte.
  
Artículo 26
  
La Conselleria de Cultura y Educación aplicará las equivalencias del título de Cerámica que establezca el Ministerio de Educación, Cultura y Deporte a efectos de docencia para el acceso a determinadas especialidades del Cuerpo de Profesores de Artes Plásticas y Diseño, en desarrollo de la disposición adicional decimoquinta.3 de la Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo.
  
Título IV
  
Profesorado que ha de impartir docencia
  
en las escuelas superiores de Cerámica
  
Artículo 27
  
1. Para impartir la docencia de los estudios superiores de Cerámica será requisito indispensable estar en posesión del título de licenciado, ingeniero o arquitecto, o del título declarado equivalente a aquéllos, a efectos de docencia.
  
2. Para impartir docencia en los centros públicos que implanten los estudios superiores de Cerámica será de aplicación lo establecido en la disposición adicional decimocuarta, punto 2, de la Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, así como lo dispuesto en la disposición final segunda, punto 2, de la Ley Orgánica 9/1995, de 20 de noviembre, de la Participación, la Evaluación y el Gobierno de los Centros Docentes.
  
DISPOSICIONES ADICIONALES
  
Primera. Requisitos de los centros
  
Los centros docentes que impartan los estudios superiores de Cerámica a que se refiere este decreto deberán cumplir los siguientes requisitos:
  
a) Los establecidos con carácter general en el título primero del Real Decreto 389/1992, de 15 de abril, por el que se regulan los requisitos mínimos de los centros que impartan Enseñanzas Artísticas, así como los establecidos en el capítulo III de dicho real decreto, para los centros superiores de enseñanza de Diseño.
  
b) Los derivados de la naturaleza especial de estas enseñanzas, de acuerdo con lo previsto en la disposición adicional segunda del mencionado Real Decreto 389/1992, y que se especifican en el anexo III del presente Decreto.
  
Segunda. Escuelas superiores de Cerámica
  
La Conselleria de Cultura y Educación efectuará los estudios conducentes a la implantación de estas enseñanzas en la Comunidad Valenciana, de manera que su ubicación se corresponda con la de las áreas territoriales donde se encuentre situada la producción industrial cerámica más representativa del sector.
  
Tercera. Centros autorizados de Cerámica
  
Estos centros impartirán con plenas competencias académicas las enseñanzas que regula este decreto una vez reciban la correspondiente autorización de la Conselleria de Cultura y Educación. En dicha autorización se hará constar el centro público docente al que quedan adscritos a efectos administrativos.
  
Cuarta. Relación numérica profesor/alumno
  
La relación numérica profesor/alumnos para la impartición de cada asignatura correspondiente a los estudios superiores de Cerámica será de 1/15, sin perjuicio de que la Conselleria de Cultura y Educación pueda determinar una relación profesor/alumnos más reducida para impartir determinadas asignaturas.
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS
  
Primera. Proyecto educativo y proyecto curricular durante el periodo de implantación de las enseñanzas.
  
Durante el periodo de implantación de los estudios superiores de Cerámica, el proceso de elaboración del proyecto educativo y del proyecto curricular que efectúen los centros docentes tendrá carácter procesual, efectuándose curso a curso los ajustes que estime pertinentes la comisión de coordinación pedagógica en cuanto a la distribución de los contenidos, sin perjuicio de las competencias que correspondan a los departamentos y al claustro de profesores en esta materia.
  
Segunda. Implantación inicial de las enseñanzas
  
Los centros docentes efectuarán la implantación inicial de las enseñanzas reguladas en este decreto curso a curso sin interrupciones.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera. Profesores especialistas y eméritos
  
1. La Conselleria de Cultura y Educación podrá establecer en las condiciones que se determinen, la contratación de los profesores especialistas previstos en la Ley Orgánica 9/1995, de 20 de noviembre, para la impartición de determinadas asignaturas o aspectos del currículo.
  
2. La Conselleria de Cultura y Educación podrá efectuar contrataciones de profesores que se declaren eméritos, de conformidad con la normativa reguladora que establezca el Ministerio de Educación, Cultura y Deporte en desarrollo de la disposición adicional decimoquinta 7 de la Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, según redacción dada por el punto tres de la disposición final segunda de la Ley Orgánica 9/1995, de 20 de noviembre.
  
Segunda. Revisión y actualización de las enseñanzas
  
La Conselleria de Cultura y Educación solicitará cuando las circunstancias lo requieran y, en su caso, cada cuatro años al Ministerio de Educación, Cultura y Deporte la revisión y, si así conviene, la actualización de los estudios superiores de Cerámica a fin de garantizar por una parte la permanente mejora de la organización curricular, de la carga lectiva correspondiente a sus asignaturas obligatorias, de la carga lectiva de las asignaturas optativas, que podrá alcanzar hasta el 25% de la carga total de estos estudios, y por otra ofrecer adecuada respuesta a la demanda social y productiva procurando su adaptación a la evolución del ejercicio profesional y la incorporación de la innovación artística, científica, industrial y tecnológica.
  
Tercera. Habilitación normativa
  
Se autoriza al conseller de Cultura y Educación para dictar las disposiciones que sean precisas para la aplicación y desarrollo de lo establecido en este decreto.
  
Cuarta. Entrada en vigor
  
Este decreto entrara en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 27 de junio de 2000
  
El presidente de la Generalitat Valenciana,
  
EDUARDO ZAPLANA HERNÁNDEZ-SORO
  
El conseller de Cultura y Educación,
  
MANUEL TARANCÓN FANDOS
  
Anexo I
  
Organización del currículo
  
1. Organización de materias y asignaturas:
  
Las materias están organizadas en las siguientes asignaturas:
  
1.1 Materias troncales
  
1.1.1 Materia troncal : Fundamentos artísticos
  
Asignaturas:
  
Fundamentos artísticos del Dibujo
  
Fundamentos artísticos: volumen, forma y color I y II
  
Análisis de la forma y color
  
1.1.2 Materia troncal: Historia y teoría del Arte y del Diseño
  
Asignaturas:
  
Historia y teoría del Arte y del Diseño I y II
  
Historia de la Cerámica
  
1.1.3 Materia troncal : Fundamentos científicos
  
Asignaturas:
  
Fundamentos científicos : Física y Química
  
Fundamentos científicos: Matemáticas
  
1.1.4 Materia troncal: Sistemas de representación
  
Asignaturas:
  
Sistemas de representación I y II
  
1.1.5 Materia troncal: Proyectos básicos
  
Asignatura:
  
Proyectos básicos
  
1.2 Materias específicas
  
1.2.1 Materia específica : Ciencia y tecnologías aplicadas al sector cerámico
  
Asignaturas:
  
Materiales cerámicos I, II y III
  
Tecnología cerámica I y II
  
Análisis químico I y II
  
Color cerámico
  
1.2.2 Materia específica : Proyectos: Cerámica
  
Asignatura:
  
Proyectos: Cerámica
  
1.2.3. Materia específica: Modelismo, matricería y seriación cerámica
  
Asignaturas:
  
Modelismo, matricería y seriación cerámica
  
1.2.4 Materia específica: Decoración cerámica
  
Asignaturas:
  
Decoración cerámica
  
Desarrollo de proyectos I y II
  
1.2.5. Materia específica: Ciencias sociales y legislación aplicadas al sector cerámico
  
Asignaturas:
  
Ciencias sociales y legislación aplicadas al sector cerámico
  
2. Asignaturas que conforman los itinerarios académicos
  
2.1 itinerario de arte cerámico
  
Sistemas de representación II
  
Desarrollo de proyectos I y II
  
Análisis de la forma y color
  
Historia de la Cerámica
  
2.2 itinerario de ciencia y tecnología
  
Color cerámico
  
Tecnología cerámica II
  
Materiales cerámicos III
  
Análisis químico I y II
  
3. Distribución de las asignaturas y carga lectiva del currículo expresada en créditos
  
3.1 Primer curso
  
Fundamentos artísticos. Dibujo: 12
  
Fundamentos artísticos. Volumen, forma y color I: 18
  
Sistemas de representación I: 6
  
Fundamentos científicos. Física y Química:9
  
Fundamentos científicos. Matemáticas: 6
  
Ciencia y Tecnología. Materiales cerámicos I: 9
  
Ciencia y Tecnología.Tecnología cerámica I: 15
  
Decoración cerámica : 9
  
Historia y teoría del Arte y del Diseño I : 6
  
Total créditos primer curso: 90
  
3.2 Segundo curso
  
Fundamentos artísticos. Volumen, forma y color II: 6
  
Proyectos básicos: 6
  
Ciencia y Tecnología. Materiales cerámicos II: 15
  
Historia y teoría del Arte y del Diseño II: 6
  
Ciencias sociales y legislación aplicada al sector cerámico: 6
  
Itinerario de Arte cerámico
  
Desarrollo de proyectos I: 15
  
Sistemas de representación II: 6
  
Historia de la cerámica: 6
  
Itinerario de Ciencia y Tecnología
  
Análisis químico I: 6
  
Color cerámico: 6
  
Tecnología cerámica II: 15
  
Asignaturas optativas: 24
  
Total créditos segundo curso: 90
  
3.3 Tercer curso
  
Proyectos: cerámica. 18
  
Modelismo, matricería y seriación cerámica: 9
  
Itinerario de Arte Cerámico
  
Desarrollo de proyectos II: 15
  
Análisis de la forma y color: 12
  
Itinerario de Ciencia y Tecnología
  
Análisis químico II: 12
  
Materiales cerámicos III: 15
  
Asignaturas optativas: 36
  
Total créditos tercer curso: 90
  
Anexo II
  
Currículo de las enseñanzas superiores de Cerámica
  
1. Materias troncales
  
1.1 Fundamentos artísticos
  
Asignaturas
  
Dibujo
  
Elementos conceptuales y comportamientos básicos de la forma bidimensional. Representación y expresión de forma y lenguajes compositivos. Profundización en el estudio de medios y métodos gráficos aplicados a la cerámica. Análisis de los procesos sensoriales, perceptivos y cognitivos. Memoria icónica. Estudio de los elementos conceptuales representativos de la forma, espacio y movimiento del mundo objetual y de la figura humana.
  
Fundamentos artísticos:
  
Volumen , Forma y Color I y II
  
Elementos conceptuales y comportamientos básicos de las formas tridimensionales. Elementos estructurales y configuraciones tridimensionales. Profundización en el estudio de los procesos técnicos volumétricos: materiales, medios y modos de elaboración. Condicionantes de la organización tridimensional. Valores expresivos y simbólicos de la forma. Escultura cerámica: La escultura como lenguaje. Estudio de la fenomenología de la forma y el color: sus fundamentos científicos y su intervención en la configuración de los lenguajes plásticos. Estudio de los procesos sensoriales perceptivos y cognitivos. Estudio y análisis de los elementos y conceptos representativos, expresivos, comunicativos e interactivos de la materia, la forma y el color. Profundización teórico práctica y su adaptación a la configuración cerámica. Estudios pictográficos y proyectación cerámica.
  
Análisis de la forma y color
  
La forma cerámica como manifestación expresiva. Análisis de propuestas y aprendizaje experimental. Valores expresivos de los materiales cerámicos. Soportes cerámicos: texturación, color y plasticidad. Variables en función del color y de la forma. Formas seriadas: procesos de elaboración y construcción. El proyecto singular: la escultura cerámica. Técnicas constructivas para la escultura cerámica. Cerámica y espacio público: materiales y técnicas. El mural cerámico: desarrollo y aplicaciones en el espacio interior y exterior.
  
1.2 Historia y teoría del Arte y del Diseño
  
Asignaturas:
  
Historia y teoría del Arte y del Diseño I y II
  
Conocimiento de la historia de la humanidad a través del análisis, la interpretación y la sistematización de las producciones artísticas, y utilitarias y de su función social con especial incidencia en las producciones cerámicas. Análisis de las teorías, metodologías y enfoques interpretativos de la fenomenología del arte y el diseño. Los lenguajes visuales: narratividad, significación y teorización estética. Iconografía e iconología. Forma, uso y valor de los objetos. Imágenes y espacios en las diversas culturas y a través del tiempo. Metamorfosis de la escultura en el S. XX. Modelos y temas de la escultura contemporánea Análisis de las últimas tendencias.
  
Historia de la cerámica
  
La historia cultural de los pueblos a través de sus producciones cerámicas técnicas y artísticas (usos, funcionalidad y expresión estética). Especial referencia a los aspectos histórico-artísticos de la cerámica valenciana. Análisis de los productos cerámicos como resultado del progreso tecnológico. Estudio de creaciones cerámicas artísticas como manifestación de arte instrumental y como creaciones estéticas. Relación de los antecedentes y consecuentes de las creaciones de cerámica artística. Análisis de la esencia de lo que cada lección histórica de la cerámica pueda aportar al presente al mundo del arte y al mundo del diseño industrial, con especial referencia a la creatividad y tendencias en cerámica valenciana. Fomento de la creatividad a artistas y diseñadores en el campo cerámico.
  
1.3 Fundamentos científicos
  
Asignaturas
  
Matemáticas.
  
Estudio de los fundamentos matemáticos teóricos y prácticos, de los procedimientos y los métodos numéricos y estadísticos necesarios para el análisis, la simulación y la interpretación geométrica, artística, tecnológica y socioeconómica.
  
Física y Química.
  
Estudio y análisis de los conceptos físicos y su articulación en leyes, teorías y modelos. Comportamiento de las materias sólidas y los fluidos, así como de sus características y propiedades mecánicas, térmicas, ópticas, electromagnéticas y químicas. Estudio y análisis de los conceptos químicos y su articulación en leyes, teorías y modelos, así como de las propiedades de los elementos y de los compuestos y sus transformaciones químicas en el ámbito de las producciones cerámicas.
  
1.4 Sistemas de representación
  
Asignaturas
  
Sistemas de representación I y II
  
Estudio y correcta utilización de los diversos sistemas de representación técnica del espacio, los objetos, las luces y las sombras, así como la simbología y la normalización específica. Estudio correlacional y comparado de los sistemas de representación en cuanto que lenguajes universales e instrumentos que garantizan la transmisión de formas e invenciones. Normativa específica aplicable a los proyectos de diseño en el sector cerámico.
  
1.5 Proyectos básicos
  
Asignaturas
  
Proyectos básicos
  
Técnicas de creatividad. Metodologías de diseño. Fundamentación práctica de los procedimientos, técnicas, lenguajes y metodologías de realización de los proyectos y su empleo en la ideación y resolución de proyectos correspondientes a los diferentes campos del diseño. Análisis de la evolución histórica del producto. Ciclo de vida del producto. Aplicación práctica de los criterios de análisis, síntesis y metodología. Criterios de decisión. Métodos de resolución del proyecto. Planos de taller y planos definitivos. Modelos, maquetas y prototipos. Evaluación final del proyecto.
  
2. Materias específicas
  
2.1 Ciencia y tecnologías aplicadas al sector cerámico
  
Asignaturas
  
Materiales cerámicos I, II y III
  
Conocimiento y clasificación de los principales materiales utilizados por el hombre a lo largo de su historia. Estados de agregación y estructura de la materia. Sólidos cristalinos, amorfos, y vítreos. Clasificación y descripción de los productos cerámicos por su uso. Estructura, propiedades fisico-químicas, configuración y clasificación de las materias primas, materiales cerámicos, compuestos orgánicos e inorgánicos. Propiedades de los materiales cerámicos, características, comportamiento, y cualidades técnicas. Fundamentos científicos, principios, leyes, teorías, transformaciones y procesos termodinámicos. Transformaciones fisico-químicas de los materiales cerámicos en las diferentes etapas de elaboración. Métodos de ensayos físicos y químicos del laboratorio de materiales cerámicos. Métodos de ensayo y caracterización de materiales. Formulación, cálculo y ajuste de las composiciones. Transformaciones de fases. Diagramas de equilibrio. Detección y corrección de defectos. Reformulación y optimización de composiciones.
  
Tecnología cerámica I y II
  
Clasificación y estructuración de las etapas o fases de los procesos industriales. Operaciones básicas en las etapas tecnológicas de preparación de materias primas, preparación de pastas cerámicas y conformación de pieza. Descripción teórica de los métodos físicos de control de estas fases del proceso cerámico. Tecnología de la preparación de pastas y recubrimientos cerámicos. Tecnología de conformación de piezas. Estudio de combustibles y teoría básica de cocción. Operaciones básicas en las etapas tecnológicas de secado, esmaltado, y cocción de productos cerámicos. Descripción teórica de los métodos físicos de control de estas fases del proceso cerámico. Tecnología de secado, cocción y acabado de productos cerámicos. Descripción teórica de los procedimientos de control de las etapas de fabricación. Tecnología de fabricación industrial de fritas y colorantes cerámicos. Repercusión medioambiental de las industrias y procedimientos cerámicos: evaluación, tratamiento y reutilización de aguas residuales, efluentes gaseosos y residuos sólidos. Procedimientos de control de las etapas de fabricación. Controles sobre producto acabado. Control de calidad de procesos. Relación de la generación de defectos con las diferentes etapas productivas.
  
Análisis químico I y II
  
Análisis químico cualitativo y cuantitativo. Análisis racional. Análisis de las materias primas y materiales compuestos orgánicos e inorgánicos. Introducción a las técnicas instrumentales. Técnicas de caracterización química de materiales. Identificación y cuantificación de los componentes de la materia. Técnicas de caracterización de materiales.
  
Color cerámico
  
Fundamentos fisicoquímicos de la formación de color: absorción en el espectro visible. Transferencias electrónicas. Coloración iónica. Coloración coloidal. Materias para la producción del color cerámico. Colorantes artificiales: Estructura y clasificación de la DCMA. Propiedades. Fabricación. Compatibilidades: composiciones óptimas de los esmaltes, mezcla de colorantes. Aplicaciones de los colorantes Colores lustre. Sales metálicas Ordenación del color: descripción, parámetros y sistemas. Medida instrumental y códigos normativos del color: sistema CIE. Diferencias de color y diagrama cromático. Metamerismo. Equipos de medida.
  
2.2 Proyectos: Cerámica
  
Asignaturas
  
Proyectos: Cerámica.
  
Definición y realización de proyectos cerámicos. Estudio analítico de la evolución histórica de los usos y productos, de los condicionantes técnico-tecnológicos, funcionales y comunicativos. Ciclo de vida del producto. Requisitos y especificaciones. Ideación y bocetación. Realización de planos y memoria. Material de presentación y niveles de acabado. Definición y realización de modelos, maquetas, prototipos y preseries. Modelización y simulación Prototipación rápida. Estudio de presupuestos y análisis de viabilidad. Criterios de calidad. Evaluación y verificación. Gestión de proyectos industriales. Resolución de los proyectos.Nuevas tecnologías aplicadas al diseño integral y la producción industrial cerámica. Informática global y diseño integral. Redes ofimáticas. Modelización y simulación. Comunicaciones integradas. Organización de los trabajos. diferentes técnicas de prototipado rápido.
  
2.3 Modelismo, matricería y seriación cerámica
  
Asignaturas
  
Modelismo, matriceria y seriación cerámica.
  
Materiales, maquinaria, equipos y técnicas de confección en el modelismo y matricería para el sector cerámico. Diseño y producción de moldes. Métodos de reproducción. Tipos de moldes. Almacenamiento y conservación. Estimación de parámetros de vida del molde. Montaje y repasado de piezas. Defectos de acabados en prototipos y preseries. Tablas de control y fichas técnicas. Nuevas tecnologías aplicadas al diseño y producción de modelos, moldes y matrices para el sector cerámico.
  
2.4 Decoración cerámica
  
Asignaturas
  
Decoración Cerámica
  
Clasificación de las técnicas decorativas artesanales e industriales: procedimientos, pastas, soportes, color, texturaciones. Integración del análisis estético y compositivo. Procedimientos directos, semidirectos e industriales. Adecuación a la industria del pavimento y revestimiento ceramico, servicio de mesa, cerámica de construcción y cerámica artística.
  
Desarrollo de proyectos I y II
  
Métodos de decoración para cerámica artística. Función de la decoración en el producto cerámico. Adaptación del soporte informático al proceso creativo y decorativo. Estudio de los elementos básicos de la decoración en función del soporte bidimensional y tridimensional. Procedimientos artísticos cerámicos. La significación del objeto cerámico en la sociedad contemporánea. procedimientos artístico-artesanales: de la arcilla al producto cerámico. producto artístico: técnica y expresión. Condicionantes previos: uso y utilización diferencial de las pstas cerámicas , recursos materiales y expectativas del producto. Técnicas directas de configuración en estado plástico: métodos manuales. Procedimientos de moldeo de barbotinas. Método de extrusionado. La técnica del torneado: tecnologías tradicionales y modernas. Modificaciones de la forma en estado plástico. Tratamiento de las superficies de los objetos cerámicos. Decoraciones para soportes de baja temperatura: decoración con engobes, vidriados, vitrificables, luetres y pigmentos cerámicos. Decoración sobre soportes de alta temperatura: decoración con engobes, óxidos y sales metálicas, vidriados y pigmentos cerámicos. Experimentación con vidriados de baja temperatura: comportamiento de los óxidos colorantes con diferentes fritas cerámicas; opacificación y matización de vidriados. Experimentación con vidriados de alta temperatura: vidriados de diferentes composiciones. Vidriados mates y opacos. Comportamiento de los óxidos colorantes y sus mezclas diferentes.
  
2.5 Ciencias sociales y legislación aplicadas al sector cerámico
  
Asignaturas
  
Ciencias sociales y legislación aplicadas al sector cerámico
  
Estudio de las caracterizaciones empresariales y técnicas de organización de los recursos aplicados al estudio de la mejora de procesos y métodos de producción industrial. Legislación y normativa relativa al sector cerámico. Estudio de la normativa existente en cuanto a marcas, patentes, homologaciones y certificaciones. Análisis de modelos empresariales valencianos. Aplicación de principios de investigación operativa para el análisis de situaciones, la toma de decisiones y la tendecia a óptimos de los procesos y métodos de producción, prospectiva y análisis de mercado.Gestión de la producción.
  
3 Asignaturas optativas
  
60 créditos configurables por los centros docentes, que puden estar constituidos por:
  
a) Ampliación de aspectos concretos de asignaturas correspondientes al currículo del alumnado
  
b) Asignaturas correspondientes a un itinerario distinto al seguido por el alumno.
  
c) Asignaturas propuestas por las respectivas escuelas superiores de Cerámica que cuenten con la autorización de la Conselleria de Cultura y Educación.
  
d) Actividad formativa convalidable a que se refiere el artículo 10.5 de este decreto.
  
e) Asignaturas de estudios superiores distintos a los establecidos en este decreto y del mismo rango académico, previamente establecidas por la Conselleria de Cultura y Educación como convalidables.
  
Anexo III
  
Requisitos que han de reunir los centros que impartan
  
los estudios superiores de Cerámica
  
Además de lo previsto en la disposición adicional segunda deL Real Decreto 2.398/1998, de 6 de noviembre, las escuelas superiores de Cerámica deberán disponer de las instalaciones y condiciones materiales siguientes:
  
1. Un aula de proyectos, con una superficie no inferior a 120 metros cuadrados, con dotación de ordenadores independientes o en red, periféricos de impresión compartidos, escáner para captura de imágenes de alta definición y los programas informáticos adecuados para el desarrollo de la materia.
  
2. Un aula de aplicaciones informáticas, con una superficie no inferior a 90 metros cuadrados, con dotación de ordenadores independientes o en red, y ordenador de profesor con retroproyección de pantalla. Periféricos de impresión compartidos por multiplexor y escáner para captura de imágenes y los programas informáticos adecuados para el desarrollo de la materia.
  
3. Un aula-taller de prototipos, dotado de máquinas-herramienta para la confección de éstos en escayola, polímeros o metal y maquinaria especifica para la realización industrial de piezas de revolución (sistema Uniróller).
  
4. Un laboratorio general cerámico, con una superficie no inferior a 200 metros cuadrados, estructurado en áreas dotadas de los equipamientos propios de las técnicas específicas de cada una de ellas definidas como sigue:
  
a) Área de caracterización química, mineralógica y estructural de materias primas, materiales y productos cerámicos, dotada con las siguientes técnicas: espectrofotometría secuencial de fluorescencia de rayos X, espectrofotometría de absorción atómica, espectrofotometría ultravioleta-visible, difractometría de rayos X con cámara de alta temperatura, termogravimetría ATG-ATD, determinación de superficie específica (BET), microscopía óptica, microscopía electrónica (MET y MEEB) y preparación de muestras para microscopía óptica.
  
b) Área de ensayos tecnológicos y colorimetría industrial, dotada de las siguientes técnicas: dilatometría, análisis granulométrico, determinación de propiedades reológicas, dispositivos de control de producto acabado, dispositivos de control de la curva de cocción y colorimetría industrial.
  
5 Una nave de hornos, con una superficie no inferior a 250 metros cuadrados, dotada con los equipamientos de hornos necesarios para el bizcochado y decoración de piezas.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI