Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5853, del 19-09-2008 (2008/10698)

RESOLUCIÓ de 27 de febrer de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Galvanizadora Valenciana, SA (Galesa) l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de recobriment de metalls ubicades al terme municipal de Cheste.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5853

Data del DOGV
:   19-09-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2008/10698

CVE


Data del document
:   27-02-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Cheste](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [treball dels metalls](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de febrer de 2008, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Galvanizadora Valenciana, SA (Galesa) l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de recobriment de metalls ubicades al terme municipal de Cheste. [2008/10698]  
Vistos els documents que es troben en l'expedient 267/06 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa Galvanizadora Valenciana, SA (Galesa), a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de recobriment de metalls, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents,  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 27 de desembre de 2006, Mariano José Hervás Barrio, en representació de l'empresa Galvanizadora Valenciana, SA, amb CIF A-08209405 i domicili social al polígon industrial Castilla, c/ Vial número 2, del terme municipal de Cheste (València), presenta en la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de recobriment de metalls que es detallen en l'annex I.  
Juntament amb la documentació presentada s'aporta la sol·licitud d'informe de compatibilitat urbanística presentada davant de l'Ajuntament de Cheste.   
Segon. Una vegada analitzada la documentació presentada juntament amb la sol·licitud, se sol·licita l'esmena d'alguns aspectes relacionats amb sòls contaminats, abocaments i gestió de residus.  
Una vegada admesa a tràmit la sol·licitud, la Conselleria remet l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que emeten informe sobre la suficiència de la documentació que acompanya la sol·licitud.  
Tercer. Es troben en l'expedient els informes de l'Ajuntament de Cheste, del Servei de Residus Industrials i del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Quart. Com a conseqüència del contingut d'aquests informes, amb data 11 de setembre de 2007 la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge requereix nova documentació a l'empresa, la qual es presenta amb dates 15 de novembre de 2007 i 21 de gener de 2008.  
Cinqué. Amb data 28 d'agost de 2007 se sotmet a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, amb la publicació d'un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV núm. 5586).  
Durant aquest període no es presenten al·legacions al projecte ni a aquesta Conselleria i a l'Ajuntament de Cheste. En l'expedient consta el certificat de la informació pública.  
Sisé. Transcorregut el termini d'informació pública, se sol·licita un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que siguen de la seua competència.  
Així mateix, s'ha incorporat a l'expedient l'informe emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en matèria de contaminació acústica.  
Seté. Amb data 25 de febrer de 2008 es rep l'informe favorable de l'Ajuntament de Cheste respecte de la compatibilitat urbanística i la documentació tècnica presentada.  
Huité. Amb data 22 de febrer de 2008 es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat.  
Nové. Amb data 26 de febrer de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada celebra una sessió ordinària i aprova la proposta de resolució de l'exp. 267/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promogut per Galvanizadora Valenciana, SA (Galesa).  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 6 de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, per la qual es desplega en l'àmbit de la Comunitat Valenciana la Llei 16/2002 de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex I d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 2.3.c de l'annex I de la Llei 16/2002.  
Segon. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desplegada pel Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002, i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
Vist tot el que antecedeix, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria Territori i Habitatge, resolc:  
Primer. Concedir a Galvanizadora Valenciana, SA (Galesa) l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de recobriment de metalls, que s'ha de realitzar a l'establiment situat al polígon industrial Castilla, c/ Vial número 2, del terme municipal de Cheste (València), referent al Projecte bàsic d'activitat per a la sol·licitud de l'autorització ambiental integrada, planta de galvanització en calent, de data 18 de desembre de 2006 i subscrit pel Sr. Luís Alberto Gutiérrez López, i queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 131-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els següents focus d'emissió, la nomenclatura dels quals serà d'ara endavant la utilitzada per al millor control i comunicació de les emissions:  
  
Cadascun dels focus estarà convenientment identificat in situ d'acord amb aquesta nomenclatura.  
Els valors límit d'emissió per a focus canalitzats i la periodicitat de controls per ECMCA seran els següents:  
  
(1) Queden exclosos de mesurament d'emissió de partícules i SO2 els focus d'emissió directa de turbines i motors de cogeneració que usen gas natural com a combustible.  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
  
 (1) Quedan excluidos de medición de emisión de partículas y SO2 los focos de emisión directa de turbinas y motores de cogeneración que usen gas natural como combustible.Les condicions de treball (temperatura i concentració de HCl) dels banys de decapatge/desgalvanització permeten prescindir a priori de l'agent de llavada (dissolució aquosa de sosa) en les torres de llavada instal·lades (focus 1 i 2). D'aquesta manera, el sistema d'aspiracions localitzades de gasos i posterior evacuació cap a les torres de llavada per al seu tractament abans de l'abocament a l'atmosfera no funcionarà com a sistema corrector, sinó que funcionarà com a simple conducte d'evacuació dels gasos emesos en els tancs. D'aquesta manera s'assegura que la concentració d'àcid clorhídric en l'ambient de treball serà inferior al límit d'exposició professional adoptat per l'Institut Nacional de Seguretat i Higiene en el Treball:  
- VLA-ED (Valor límit ambiental-exposició diària): 5 ppm o 7,6 mg/Nm³  
- VLA-EC (Valor límit ambiental-exposició de curta durada): 10 ppm o 15 mg/Nm³  
En tot cas, en els focus 1 i 2 haurà de verificar-se que s'estan emetent concentracions sempre per davall del límit de 10 mg/Nm³. S'ha comprovat que aquest límit d'emissió es compleix quan els banys de desgalvanització i decapatge presenten concentracions d'àcid clorhídric inferiors a 150 g/l. Si per una variació en les matèries primeres per a galvanitzar (material negre) és necessari augmentar la concentració d'àcid clorhídric en els banys de desgalvanització o decapatge, es posaran en funcionament les torres de llavada com a sistema corrector, per a assegurar el compliment dels límits d'emissió establits. En tot cas, haurà de comunicar-se amb la suficient antelació aquesta variació de les condicions de treball a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Sistemes de depuració  
Hauran de disposar de sistemes correctors de depuració almenys els focus que evacuen corrents de gasos provinents de les etapes de decapatge/desgalvanització i galvanització.  
El funcionament correcte d'aquests sistemes correctors s'ha d'assegurar mitjançant el control i registre en continu de, almenys, un paràmetre d'operació del sistema a opció de l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com ara la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració en l'agent de llavada o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i el calibratge d'aquest paràmetre haurà de ser verificat per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a la disposició de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Tot això, atenent a les consideracions efectuades en el punt 1.1 respecte dels focus 1 i 2 corresponents a torres de llavada.  
1.2.2. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostra: els focus canalitzats hauran de tenir la situació, disposició, dimensió i accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera serà tal que garantisca una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols haurà de complir el que estableix l'Ordre 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que aquesta siga tal que en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'abocament d'un focus no existisquen altres estructures d'alçària superior a la d'aquest focus menys dos metres que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió, justificant tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge serà menor de 200ºC.  
c) Els mesuraments s'han de realitzar en condicions normals d'operació de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i han de cobrir totes les diferents tipologies o grups de productes que es fabriquen en cada instal·lació.  
d) Les concentracions mesurades sempre estaran referides a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa, 273,16 K), i per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 15%.  
2. Soroll  
Juntament amb la documentació presentada en la sol·licitud s'aporta un estudi acústic en què es determina la necessitat executar mesures correctores sobre alguns dels focus de soroll (silenciadors, apantallaments, encapsulacions).  
En tot cas, s'han d'adoptar les mesures necessàries per a complir el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, els límits sonors establits en la Llei 7/2002 per a zones d'ús industrial són:  
  
En un termini inferior a tres mesos després de la resolució de l'autorització ambiental integrada han d'estar executades les mesures correctores proposades en l'estudi acústic, i disposades per a dur a terme una auditoria acústica que corrobore l'efectivitat d'aquestes.  
Posteriorment i almenys cada cinc anys s'haurà de realitzar una auditoria acústica, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Per a això es realitzaran mesures del nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons). L'esmentada auditoria haurà de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica d'acord amb el que estableix el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.   
El titular haurà de disposar del llibre de control que estarà constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i dels informes complets d'aquestes.  
3. Abocaments  
La documentació justifica l'absència d'abocament directe d'aigües residuals a domini públic hidràulic.  
Hi ha tres punts (V1, V2 i V3) de connexió amb el clavegueram municipal que tenen autorització de l'Ajuntament de Cheste. Es disposa del certificat de l'Ajuntament de Cheste acreditatiu de l'autorització definitiva d'abocament d'aigües residuals. S'han de complir els límits per a l'abocament establits en l'ordenança municipal d'aplicació.  
Pel que fa a abocaments indirectes, juntament amb la sol·licitud d'inici de l'activitat s'ha de presentar el certificat d'impermeabilitat i estanquitat de les instal·lacions, cubetes, canals de recollida, fosses, basses i depòsits d'emmagatzemament d'aigües residuals.  
3.1. Aigües residuals industrials  
Es du a terme el desenduriment de l'aigua de xarxa, per a la qual cosa se sotmet a un tractament per osmosi.  
El procés de galvanització en calent requereix aigua bàsicament en les etapes de neteja i preparació de les superfícies que s'han de galvanitzar [desgreixatges, decapatges (amb les seues respectives llavades) i mordentacions], i en les etapes de refredament de peces.  
Es reutilitza l'aigua de les llavades en contracorrent, és a dir, en la reposició de les pèrdues de les etapes prèvies a les llavades (desgreixatge o decapatge).  
Una vegada esgotats, els banys de desgreixatge, decapatge/desgalvanització i passivació es gestionen com a residu perillós, excepte en el cas del bany de mordentatge, per al qual es disposa d'un sistema de regeneració, amb l'objectiu de separar el ferro amb què es va saturant, i s'obtenen fangs d'hidròxid fèrric que es gestionen com a residu.  
Amb aquests sistemes es redueixen els abocaments. No és possible el funcionament en abocament zero ja que es genera més aigua de la que es pot reutilitzar. Així, l'abocament d'aigua residual d'industrial té l'origen en l'aigua de refredament, la purga del circuit de refrigeració de la cogeneració i el rebuig de l'osmosi.  
3.2. Aigües sanitàries  
Les aigües residuals sanitàries procedents dels lavabos i vestuaris de la instal·lació es condueixen sense tractament fins al clavegueram municipal.  
3.3. Aigües pluvials  
Les aigües pluvials de la instal·lació es condueixen fins al clavegueram municipal. S'adoptarà una solució tècnica (arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió o, alternativament, zona d'em  
magatzemament de matèria primera (acer brut) sota coberta lleugera), que evite l'abocament al clavegueram de pluvials de vessament contaminats. Si s'escau, el drenatge de les cubetes d'emmagatzemament de productes químics exteriors hauran de disposar d'un sistema de vàlvules que permeta retenir abocaments accidentals i evacuar aigua pluvial neta. Aquest sistema romandrà habitualment tancat, i s'ha d'inspeccionar el seu contingut abans del seu drenatge cap a la xarxa de clavegueram.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
Es prohibeix l'abocament a llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües sense tenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No es podran executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
En aquest sentit, l'empresa ha presentat l'informe preliminar de situació del sòl requerit en l'article 3.1 del Reial decret 9/2005, tot això sense perjudici que amb posterioritat es puguen demanar al titular de l'activitat informes complementaris o periòdics més detallats, tal com preveuen els articles 3.3 i 3.4 de l'esmentat reial decret.  
5. Residus  
5.1. Producció de residus  
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i en el Reial decret 833/1988 de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que a continuació es detalla i la capacitat de galvanització del centre productiu detallat en l'annex I siga de l'ordre de 46.000 t/any de metall brut.  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
L'esmentat centre productiu està inscrit en el Registre de Productors de Residus Tòxics i Perillosos de la Comunitat Valenciana conforme estableix l'article 46 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
Així mateix, es projecta generar els següents residus no perillosos:  
  
Els residus s'entregaran a gestor autoritzat per a aquesta activitat tal com consta en el projecte.  
Els residus podran ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos, i en el cas de residus no perillosos podran emmagatzemar-se per un període d'un any quan la destinació final siga l'eliminació i de dos anys quan la destinació final siga la valoració, i han de ser entregats a gestor autoritzat transcorregut aqueix període. Aquest emmagatzemament temporal de residus perillosos s'ha de realitzar segregat per tipus de residu, estar convenientment senyalitzat i en un lloc amb teulada, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix la zona d'emmagatzemament ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, supose augment de la seua perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles fugues o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, hauran de disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent una vegada contaminat es gestionarà com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus es farà d'acord amb el que exposen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix disposarà d'un registre on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i entrega a gestor autoritzat, i també el número de document de control i seguiment utilitzat, si és el cas, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Juntament amb la documentació s'ha de presentar el pla de prevenció i reducció de residus. Després de la data d'obtenció de l'autorització ambiental integrada, i cada quatre anys, s'haurà d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus que es presentarà en la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Així mateix ha d'emplenar la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, que serà remesa a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any, d'acord al model establit en l'annex III del Reial decret 833/88.  
Les autoritzacions i la resta de requisits establits en la legislació vigent en matèria d'envasos i residus d'envasos, i de manera especial el que estableix el RD 782/1998, no queden derogades per la Llei 16/2002, per la qual cosa la concessió de l'autorització ambiental integrada no eximeix del seu compliment.  
6. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents de les normals que poden afectar el medi ambient  
No obstant això, si es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte el seu funcionament anòmal i d'això pot resultar l'incompliment dels límits imposats, haurà de comunicar immediatament aquesta situació a Protecció Civil, a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil utilitzarà tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim l'efecte sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de la incidència, la mercantil haurà de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat on juntament amb les dades d'identificació haurà de figurar la informació següent:  
- Causes de l'incident.  
- Hora en què es va produir i duració d'aquest.   
- Característiques de l'emissió o abocament.   
- Mesures correctores adoptades.   
- Hora i forma en què es va comunicar el succés.   
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, s'aplicarà la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta l'activitat haurà de disposar d'una garantia financera que els permeta fer front a la responsabilitat mediambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, siga al sistema comunitari de gestió i auditoria mediambientals (EMAS), siga al sistema de gestió mediambiental UNE-EN ISO 14001:1996.  
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, es procedirà al desmantellament, segellament i clausura de les instal·lacions, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar la dita activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Altres condicions  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi; el Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, pel qual s'estableixen les condicions que han de tenir els equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi, i l'Ordre conjunta de 22 de febrer de 2001, de les conselleries de Medi Ambient i Sanitat, per la qual s'aprova el protocol de neteja i desinfecció dels equips de transferència de massa d'aigua en corrent d'aire amb producció d'aerosols, per a la prevenció de la legionel·losi.  
Ha de complir el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual es desenvolupa el Reglament per al desplegament l'esmentada llei.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic i en els seus annexos en els aspectes no fixats en aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la protecció de la salut de les persones.  
S'ha de comprovar en el control inicial que s'han realitzat les mesures previstes en el projecte.  
8. Obligació de subministrament d'informació  
Abans de l'1 de març de cada any haurà de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i les autoritzacions ambientals integrades.  
Segon. L'autorització ambiental integrada es renovarà, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que es produïsquen abans d'aquest termini modificacions substancials que obliguen a la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici arreplegats en l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació haurà de sol·licitar-se amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer. Amb caràcter previ a la posada en marxa de l'ampliació, el titular haurà d'obtenir l'autorització d'inici de l'activitat per part d'aquesta Conselleria, sense perjudici de la necessitat obtenció de les llicències d'obres que siguen necessàries de conformitat amb la normativa municipal.  
En tot cas, el titular disposa d'un termini màxim de tres anys per a presentar en la Direcció General per al Canvi Climàtic la sol·licitud d'autorització d'inici, la qual ha d'anar acompanyada de la documentació següent:  
- Certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte on s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, i a la resta de documentació tècnica presentada.  
- Certificats tècnics exigits per les normatives sectorials aplicables segons el tipus d'activitat.  
- Informe i certificat emés per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació segons el Decret 29/2007, de 9 de març, de modificació del Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i regula el registre d'aquestes, en el qual s'acredite el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Quart. L'Administració deixarà sense efecte la present resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades en aquesta, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Cinqué. El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per la mateixa autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries als que realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Sisé. En tot allò no especificat en aquesta resolució caldrà ajustar-se a totes i cada una de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, i també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no esgota la via administrativa, es podrà presentar recurs d'alçada davant de la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà al de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 27 de febrer de 2008.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I. Descripció del projecte  
Galvanizadora Valenciana, SA (Galesa) disposa d'unes instal·lacions per al recobriment d'acer, mitjançant immersió en zinc fos (galvanització en calent), al polígon industrial Castilla, c/ Vial número 2, del terme municipal de Cheste (València).  
La galvanització és el procés per a recobrir ferro o acer amb zinc, i augmentar la resistència d'aquests metalls a la corrosió.  
Es disposa de dues línies, una per a peces grans i una altra per a xicotetes. Entre ambdues línies sumen una capacitat de galvanització de l'ordre de 46.000 t/any de metall brut.  
Esquemàticament, el procés que es du a terme consisteix en:  
- Recepció de matèria primera.  
- Preparació de la superfície que s'ha de galvanitzar.  
- Desgreixatge.  
- Decapatge/desgalvanització.  
- Mordentatge.  
- Assecatge.  
- Galvanització en calent.  
- Refredament.  
- Passivació (opcional).  
- Inspecció i expedició.  
Paral·lelament i en combinació amb el procés de galvanització en calent es du a terme el procés de producció d'electricitat en cogeneració mitjançant un motor de gas natural, recuperant la calor dels gasos de fuga en l'escalfament de les basses de desgreixatge i mordentatge, i per a l'assecatge previ a la galvanització.  
El procés industrial s'inicia amb el pretractament de les superfícies del metall que s'han de galvanitzar, per a eliminar la capa de greix anticorrosió (desgreixatge), òxids (decapatge) i afinament de la superfície eliminant les últimes impureses (mordentatge).  
Després de l'assecatge, les peces s'introdueixen en el bany de zinc fos, on es verifica una reacció quimicometal·lúrgica a través de la qual es creen diverses capes d'aliatge ferro-zinc i una última de zinc pur.  
El procés de galvanització en calent requereix aigua bàsicament en les etapes de neteja i preparació de les superfícies que s'han de galvanitzar [desgreixatges, decapatges (amb les seues respectives llavades) i mordentatges], i en les etapes de refredament de peces.  
Es reutilitza l'aigua de les llavades en contracorrent, és a dir, en la reposició de les pèrdues de les etapes prèvies a les llavades (desgreixatge o decapatge).  
Una vegada esgotats, els banys de desgreixatge, decapatge/desgalvanització i passivació es gestionen com a residu perillós, excepte en el cas del bany de mordentatge, per al qual es disposa d'un sistema de regeneració, amb l'objectiu de separar el ferro amb què es va saturant, del qual s'obtenen fangs d'hidròxid fèrric que es gestionen com a residu.  
Amb aquests sistemes es redueixen els abocaments. No és possible el funcionament en abocament zero perquè es genera més aigua de la que es pot reutilitzar. Així, l'abocament d'aigua residual d'industrials té l'origen en l'aigua de refredament, la purga del circuit de refrigeració de la cogeneració i el rebuig de l'osmosi.  
Així mateix, es du a terme l'abocament de les aigües residuals sanitàries i de les pluvials de cobertes i vessament al clavegueram municipal.  
Per al control d'emissions atmosfèriques procedents de les etapes de decapatge/desgalvanització i galvanització, es disposa de torres de llavada en el primer cas i filtres de mànegues en el segon.  
Els residus perillosos s'emmagatzemen en depòsits verticals (clorhídric esgotat) o en un lloc amb coberta fins a la recollida per gestor autoritzat.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5853, del 19-09-2008 (2008/10698)

RESOLUCIÓN de 27 de febrero de 2008, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a la empresa Galvanizadora Valenciana, SA (Galesa), la autorización ambiental integrada para las instalaciones de recubrimiento de metales ubicadas en el término municipal de Cheste.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5853

Fecha DOGV
:   19-09-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2008/10698

CVE


Fecha del documento
:   27-02-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Cheste](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [trabajo de los metales](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de febrero de 2008, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a la empresa Galvanizadora Valenciana, SA (Galesa), la autorización ambiental integrada para las instalaciones de recubrimiento de metales ubicadas en el término municipal de Cheste. [2008/10698]  
Vistos los documentos obrantes en el expediente 267/06 IPPC, instruido a instancia de la empresa Galvanizadora Valenciana, SA (GALESA), con el fin de obtener la autorización ambiental integrada para las instalaciones de recubrimiento de metales, se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,  
Antecedentes de hecho  
Primero. Con fecha 27 de diciembre de 2006, Mariano José Hervás Barrio, en representación de la empresa Galvanizadora Valenciana, SA, con CIF A-08209405 y domicilio social en el polígono industrial Castilla, C/ Vial número 2, del término municipal de Cheste (Valencia), presenta en la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, solicitud de autorización ambiental integrada para las instalaciones de recubrimiento de metales, que se detallan en el anexo I.  
Junto con la documentación presentada, se aporta la solicitud de informe de compatibilidad urbanística presentada ante el Ayuntamiento de Cheste.   
Segundo. Una vez analizada la documentación presentada junto con la solicitud, se procede a solicitar la subsanación de algunos aspectos relacionados con suelos contaminados, vertidos y gestión de residuos.  
Una vez admitida a trámite la solicitud, la Conselleria remite el expediente a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada, con el fin de que informen sobre la suficiencia de la documentación que acompaña la solicitud.  
Tercero. Obran en el expediente los informes del Ayuntamiento de Cheste, del Servicio de Residuos Industriales y del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Cuarto. Consecuencia del contenido de estos informes, con fecha 11 de septiembre de 2007 la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, requiere nueva documentación a la empresa, presentándose con fecha 15 de noviembre de 2007 y 21 de enero de 2008.  
Quinto. Con fecha 28 de agosto de 2007 se somete a información pública el expediente de referencia, durante un período de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Comunidad Valenciana (DOCV nº 5.586).  
Durante el mismo no se presentan alegaciones al proyecto, en esta Conselleria y en el Ayuntamiento de Cheste, constando en el expediente certificado de la información pública.  
Sexto. Transcurrido el plazo de información pública, se solicita nuevo informe a todas aquellas Administraciones Públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada sobre la adecuación del proyecto a todos aquellos aspectos que sean de su competencia.  
Asimismo, se han incorporado al expediente el informe emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en materia de contaminación acústica.  
Séptimo. Con fecha 25 de febrero de 2008 se recibe el informe favorable del Ayuntamiento de Cheste respecto de la compatibilidad urbanística y la documentación técnica presentada.  
Octavo. Con fecha 22 de febrero de 2008, se realiza el trámite de audiencia al interesado.  
Noveno. Con fecha 26 de febrero de 2008, la Comisión de Análisis Ambiental Integrado celebra una sesión ordinaria y aprueba la propuesta de resolución del Exp. 267/06 IPPC de solicitud de Autorización Ambiental Integrada, promovido por Galvanizadora Valenciana, SA (GALESA).  
Fundamentos de derecho  
Primero. De acuerdo con el artículo 6 de la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, por la que se desarrolla en el ámbito de la Comunidad Valenciana la Ley 16/2002 de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, las actividades que aparecen en el Anejo 1 de dicha Ley, están sujetas a autorización ambiental integrada.  
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 2.3.c del Anejo 1 de la Ley 16/2002.  
Segundo. El expediente se ha tramitado según lo previsto en los artículos 14 y siguientes de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación desarrollada por el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Tercero. En la Comunidad Valenciana el órgano competente para otorgar la Autorización Ambiental Integrada es la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 7/2007, de 28 de junio, del Presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se determinan las Consellerias en que se organiza la administración de la Generalitat.  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 18 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, corresponde a la Dirección General para el Cambio Climático, ejercer las competencias en materia de control integrado de la contaminación.  
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del Jefe de Área de Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria Territorio y Vivienda, resuelvo:  
Primero. Conceder a Galvanizadora Valenciana, SA (GALESA), la autorización ambiental integrada para sus instalaciones de recubrimiento de metales, a desarrollar en el establecimiento situado en el polígono industrial Castilla, C/ Vial número 2, del término municipal de Cheste (Valencia), referente al Proyecto básico de actividad para la solicitud de la autorización ambiental integrada, Planta de galvanización en caliente de fecha 18 de diciembre de 2006 y suscrito por Luís Alberto Gutiérrez López, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunidad Valenciana con el número 131-08/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:  
1. Emisiones Atmosféricas.  
1.1. Emisiones canalizadas.  
Se incluyen en la presente autorización los siguientes focos de emisión, cuya nomenclatura será en adelante la utilizada para el mejor control y comunicación de las emisiones:  
  
Cada uno de los focos estará convenientemente identificado in situ, de acuerdo a esta nomenclatura.  
Los valores límite de emisión para focos canalizados y la periodicidad de controles por ECMCA serán los siguientes:  
  
(1) Queden exclosos de mesurament d'emissió de partícules i SO2 els focus d'emissió directa de turbines i motors de cogeneració que usen gas natural com a combustible.  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
  
 (1) Quedan excluidos de medición de emisión de partículas y SO2 los focos de emisión directa de turbinas y motores de cogeneración que usen gas natural como combustible.Las condiciones de trabajo (temperatura y concentración de HCl) de los baños de decapado/desgalvanizado permiten prescindir a priori del agente de lavado (disolución acuosa de sosa) en las torres de lavado instaladas (focos 1 y 2). De este modo, el sistema de aspiraciones localizadas de gases y posterior evacuación hacia las torres de lavado para su tratamiento antes del vertido a la atmósfera, no funcionará como sistema corrector, sino que funcionará como simple conducto de evacuación de los gases emitidos en las cubas, asegurando de este modo que la concentración de ácido clorhídrico en el ambiente de trabajo será inferior al límite de exposición profesional adoptado por el Instituto Nacional de Seguridad e Higiene en el Trabajo:  
- VLA-ED (Valor límite ambiental-exposición diaria): 5 ppm ó 7,6 mg/Nm³  
- VLA-EC (Valor límite ambiental-exposición de corta duración): 10 ppm ó 15 mg/Nm³  
En todo caso, en los focos 1 y 2 deberá verificarse que se están emitiendo concentraciones siempre por debajo del límite de 10 mg/Nm³. Se ha comprobado que este límite de emisión se cumple cuando los baños de desgalvanizado y decapado presentan concentraciones de ácido clorhídrico inferiores a 150 g/l. Si por una variación en las materias primas a galvanizar (material negro), fuera necesario aumentar la concentración de ácido clorhídrico en los baños de desgalvanizado y/o decapado, se pondrán en funcionamiento las torres de lavado como sistema corrector, para asegurar el cumplimiento de los límites de emisión establecidos. En cualquier caso, deberá comunicarse con la suficiente antelación esta variación de las condiciones de trabajo a la Dirección General para el Cambio Climático.  
1.2 Control de la emisión de contaminantes por focos canalizados.  
1.2.1. Sistemas de depuración.   
Deberán disponer de sistemas correctores de depuración al menos los focos que evacuen corrientes de gases provenientes de las etapas de decapado/desgalvanizado y galvanizado.  
El correcto funcionamiento de estos sistemas correctores se asegurará mediante el control y registro en continuo de, al menos, un parámetro de operación del sistema a opción de la empresa entre los técnicamente reconocidos o fundamentados, como la pérdida de carga del sistema de depuración, la concentración en el agente de lavado o cualquier otro debidamente justificado. La representatividad y calibración de dicho parámetro deberá ser verificada por entidades colaboradoras de la administración en materia de calidad ambiental y estar a disposición de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Todo ello, atendiendo a las consideraciones efectuadas en el punto 1.1 respecto de los focos 1 y 2 correspondientes a torres de lavado.  
1.2.2. Condiciones de toma de muestras y expresión de resultados.  
a) Puntos de toma de muestra: Los focos canalizados, deberán tener la situación, disposición, dimensión y accesos correspondientes de acuerdo con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial. En particular, las características y distribución de los focos emisores a la atmósfera será tal que garantice una correcta dispersión de los contaminantes emitidos. Más concretamente, su altura no solamente deberá cumplir lo establecido en la Orden 18 de octubre de 1976, sino que se recomienda que ésta sea tal que en una distancia equivalente a diez veces la altura del punto de vertido de un foco no existan otras estructuras de altura superior a la del propio foco menos dos metros, que produzcan un apantallamiento, que dificulte la dispersión, justificando técnicamente la influencia del efecto down-wash (turbulencia o rebufo).  
b) Preferiblemente, la temperatura de los gases en el punto de muestreo será menor de 200ºC.  
c) Las medidas se realizarán en condiciones normales de operación de las instalaciones, registrando los parámetros que las determinen, y cubrirán todas las diferentes tipologías o grupos de productos que se fabriquen en cada instalación.  
d) Las concentraciones medidas siempre estarán referidas a condiciones normales de presión y temperatura (101.3 kPa, 273.16 K), y para los gases de combustión en base seca y un contenido de oxígeno del 15% de O2.  
2. Ruido  
Junto con la documentación presentada en la solicitud se aporta un Estudio acústico en el que se determina la necesidad de ejecutar medidas correctoras sobre algunos de los focos de ruido (silenciadores, apantallamientos, encapsulamientos).  
En todo caso, se adoptarán las medidas necesarias para cumplir con lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
En particular, los límites sonoros establecidos en la Ley 7/2002 para zonas de uso industrial son:  
  
En un plazo inferior a tres meses tras la Resolución de la Autorización Ambiental Integrada, se encontrarán ejecutadas las medidas correctoras propuestas en el Estudio Acústico, y dispuestas para llevar a cabo una auditoría acústica que corrobore la efectividad de las mismas.  
Posteriormente y al menos cada cinco años, se deberá realizar una auditoría acústica, con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano, es decir, en el perímetro de la instalación. Para ello se realizarán medidas del nivel de ruido en un número de puntos representativos del perímetro, tanto con la actividad en funcionamiento como parada (nivel de fondo). Dicha auditoría deberá ser realizada por una entidad colaboradora en materia de contaminación acústica de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro.   
El titular deberá disponer del Libro de Control, que estará constituido por los certificados de los resultados obtenidos de las auditorías acústicas, y de los informes completos de las mismas.  
3. Vertidos.  
La documentación justifica la ausencia de vertido directo de aguas residuales a dominio público hidráulico.  
Se tienen tres puntos (V1, V2 y V3) de conexión con el alcantarillado municipal, que cuentan con autorización del Ayuntamiento de Cheste. Se cuenta con certificado del Ayuntamiento de Cheste acreditativo de la autorización definitiva de vertido de aguas residuales. Se cumplirán los límites para el vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de aplicación.  
En lo que se refiere a vertidos indirectos, junto con la solicitud de inicio de la actividad se presentará certificado de impermeabilidad y estanqueidad de las instalaciones, cubetas, canales de recogida, fosos, balsas y depósitos de almacenamiento de aguas residuales.  
3.1. Aguas residuales industriales.  
Se lleva a cabo el desendurecimiento del agua de red, para lo que se somete a un tratamiento por ósmosis.  
El proceso de galvanización en caliente requiere agua básicamente en las etapas de limpieza y preparación de las superficies a galvanizar (desengrases, decapados (con sus respectivos lavados) y mordentados), y en las etapas de enfriamiento de piezas.  
Se reutilizan las aguas de los lavados en contracorriente, esto es, en la reposición de las pérdidas de las etapas previas a los lavados (desengrase o decapado).  
Una vez agotados, los baños de desengrase, decapado/desgalvanizado y pasivado, se gestionan como residuo peligroso, excepto en el caso del baño de mordentado, para el que se dispone de un sistema de regeneración, con el objetivo de separar el hierro con el que se va saturando, obteniendo lodos de hidróxido férrico que se gestionan como residuo.  
Con estos sistemas se reducen los vertidos, no siendo posible el funcionamiento en vertido cero porque se generan más aguas de las que se pueden reutilizar. Así, el vertido de aguas residuales de industriales tienen su origen las aguas de enfriamiento, la purga del circuito de refrigeración de la cogeneración y el rechazo de la ósmosis.  
3.2. Aguas sanitarias.  
Las aguas residuales sanitarias procedentes de los aseos y vestuarios de la instalación se conducen sin tratamiento hasta el alcantarillado municipal.  
3.3. Aguas pluviales.  
Las aguas pluviales de la instalación se conducen hasta el alcantarillado municipal. Se adoptará una solución técnica (arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión o, alternativamente,   
zona de almacenamiento de materia prima (acero bruto) bajo cubierta ligera), que evite el vertido al alcantarillado de pluviales de escorrentía contaminadas. En su caso, el drenaje de los cubetos de almacenamiento de productos químicos exteriores deberán contar con un sistema de válvulas que permita retener vertidos accidentales y evacuar pluviales limpias. Este sistema permanecerá habitualmente cerrado, debiéndose inspeccionar su contenido antes de su drenaje hacia la red de alcantarillado.  
4. Protección del suelo y de las aguas subterráneas.  
Se prohíbe el vertido a cauce, suelo o subsuelo que pueda deteriorar la calidad de las aguas sin contar con la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.  
En este sentido, la empresa ha presentado el informe preliminar de situación del suelo requerido en el artículo 3.1 del Real Decreto 9/2005, todo ello sin perjuicio de que con posterioridad puedan recabarse del titular de la actividad informes complementarios o periódicos más detallados, tal como se prevé en el artículo 3.3 y 3.4 del citado Real Decreto.  
5. Residuos.  
5.1. Producción de residuos.  
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos, en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, y en el Real Decreto 833/1988 de 20 de julio, sobre el Reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, modificado por el Real Decreto 952/1997.  
Se autoriza la producción de los residuos peligrosos siguientes, siempre que su capacidad de generación anual sea del orden de magnitud de la que a continuación se detalla y la capacidad de galvanizado del centro productivo detallado en el Anexo I sea del orden de 46.000 Tm/año de metal bruto.  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*  
  
El mencionado centro productivo está inscrito en el Registro de Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos de la Comunidad Valenciana conforme establece el artículo 46 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
Asimismo, se proyecta generar los siguientes residuos no peligrosos:  
  
Los residuos se entregarán a gestor autorizado para esta actividad tal y como consta en el proyecto.  
Los residuos podrán ser almacenados durante un periodo igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos, y en el caso de residuos no peligrosos podrán almacenarse por un periodo de un año cuando el destino final sea la eliminación y de dos años cuando su destino final sea la valorización, debiendo ser entregados a gestor autorizado transcurrido ese periodo. Este almacenamiento temporal de residuos peligrosos se realizará segregado por tipo de residuo, deberá estar convenientemente señalizado y se realizará en lugar techado, con suelo impermeable y sistemas de recogida de derrames accidentales, tales como arqueta ciega no conectada a la red de alcantarillado y bandejas de recogida. Asimismo la zona de almacenamiento deberá estar incluida en el sistema general de protección contra incendios de la industria.  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de posibles derrames, que deben tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión.  
Para la recogida de posibles fugas o derrames accidentales de líquidos, tanto de residuos como de materias primas, deberán disponer de material absorbente no inflamable en cantidad suficiente para tal fin. El absorbente una vez contaminado se gestionará como residuo peligroso o no peligroso, según corresponda.  
El envasado y etiquetado de los residuos será conforme a lo expuesto en los artículos 13 y 14 del Real Decreto 833/1988, Reglamento de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Asimismo dispondrá de un registro donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.  
Junto con la documentación se presenta el Plan de Prevención y Reducción de Residuos. Con posterioridad a la fecha de obtención de la Autorización ambiental integrada, y cada cuatro años, se deberá elaborar un Plan de Prevención y Reducción de Residuos que se presentará en la Dirección General para el Cambio Climático cada cuatro años.  
Asimismo cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos y no peligrosos, que será remitida a la Dirección General para el Cambio Climático antes del 1 de marzo de cada año, de acuerdo al modelo establecido en el Anexo III del Real Decreto 833/88.  
Las autorizaciones y resto de requisitos establecidos en la legislación vigente en materia de envases y residuos de envases, y de manera especial lo establecido en el RD 782/1998, no quedan derogadas por la Ley 16/2002, por lo que la concesión de la Autorización Ambiental Integrada no exime de su cumplimiento.  
6. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente.  
No obstante, si se produjese algún incidente en las instalaciones que conllevara su funcionamiento anómalo y de ello pudiera resultar el incumplimiento de los límites impuestos, deberá comunicar inmediatamente dicha situación a Protección Civil, al Ayuntamiento y a la Dirección General para el Cambio Climático.  
Una vez producida la situación de emergencia, la mercantil utilizará todos los medios a su alcance para reducir al máximo los efectos sobre el medio ambiente.  
En el plazo máximo de siete días tras la incidencia, la mercantil deberá remitir al Ayuntamiento y a la Dirección General para el Cambio Climático un informe detallado, en el que junto a los datos de identificación, deberán figurar los siguientes:  
- Causas del incidente.  
- Hora en que se produjo y duración del mismo.   
- Características de la emisión o vertido.   
- Medidas correctoras adoptadas.   
- Hora y forma en que se comunicó el suceso.   
En relación con el posible daño ambiental ocasionado por la actividad, será de aplicación la Ley 26/2007, de 23 de octubre, de Responsabilidad Medioambiental, en cuyo ámbito de aplicación se incluyen las actividades sujetas a Autorización Ambiental Integrada. Según la misma, la actividad deberá disponer de una garantía financiera que les permita hacer frente a la responsabilidad medioambiental inherente a la actividad, en las modalidades previstas de seguro, aval o reserva técnica, y con las posibles exenciones derivadas de la magnitud del daño potencial o de la adhesión con carácter permanente y continuado, bien al sistema comunitario de gestión y auditoría medioambientales (EMAS), bien al sistema de gestión medioambiental UNE-EN ISO 14001:1996.  
Asimismo, cuando se determine el cese de alguna de las unidades, se procederá al desmantelamiento, sellado y clausura de las instalaciones, de acuerdo a la normativa vigente, de forma que el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad y no se produzca ningún daño sobre el suelo y su entorno.  
7. Otras condiciones.  
Se estará a lo dispuesto en el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, en el Decreto 173/2000, de 5 de diciembre, del gobierno Valenciano, por el que se establecen las condiciones que deben reunir los equipos de transferencia de masa de agua en corriente de aire con producción de aerosoles, para la prevención de la legionelosis, y la Orden conjunta de 22 de febrero de 2001, de les Consellerias de Medi Ambient i Sanitat, por la que se aprueba el protocolo de limpieza y desinfección de los equipos de transferencia de masa de agua en corriente de aire con producción de aerosoles, para la prevención de la legionelosis.  
Deberá cumplir con lo dispuesto en la Ley 11/1997, de Envases y Residuos de Envases y el Real Decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se desarrolla el Reglamento para el desarrollo de la citada Ley.  
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico y en sus anexos en los aspectos no fijados en esta resolución.  
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la protección de la salud de las personas.  
Se comprobará en el control inicial que se han realizado las medidas previstas en el proyecto.  
8. Obligación de suministro de información.  
Antes del 1 de marzo de cada año deberá notificar a la Dirección General para el Cambio Climático de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002, los datos sobre las emisiones de la instalación relativos al año anterior, específicamente los que figuran en el artículo 3 del Real Decreto 508/2007, de 20 de abril, por el que se regula el suministro de información sobre emisiones del Reglamento E-PRTR y de las autorizaciones ambientales integradas.  
Segundo. La Autorización Ambiental Integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de 8 años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002, de 1 de julio.  
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de diez meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la autorización ambiental integrada.  
Tercero. Con carácter previo a la puesta en marcha de la ampliación, el titular deberá obtener la autorización de inicio de la actividad por parte de esta Conselleria, sin perjuicio de la necesidad de obtención de las licencias de obras que resulten necesarias de conformidad con la normativa municipal.  
En todo caso, el titular dispone de un plazo máximo de tres años para presentar a la Dirección General para el Cambio Climático la solicitud de autorización de inicio, que deberá ir acompañada de la siguiente documentación:  
- Certificación visada del Técnico director de la ejecución del proyecto, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado, y al resto de documentación técnica presentada.  
- Certificados técnicos exigidos por las normativas sectoriales aplicables según el tipo de actividad.  
- Informe y certificado emitidos por una Entidad Colaboradora acreditada para el control integrado de la contaminación según el Decreto 29/2007, de 9 de marzo, de modificación del Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro, en el que se acredite el cumplimiento del contenido de la autorización ambiental integrada.  
Cuarto. La Administración dejará sin efecto la presente resolución en el momento en que observe cualquier incumplimiento de las condiciones impuestas en la misma, previa audiencia del interesado.  
Quinto. El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:  
1. Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia autorización ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.  
3. Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.  
Sexto. En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental y accidentes graves, así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.  
Contra esta resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la Secretaría Autonómica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.  
Valencia, 27 de febrero de 2008.- El director general para el cambio climático: Jorge Lamparero Lázaro.  
Anexo I. Descripción del proyecto.  
Galvanizadora Valenciana, SA. (GALESA), dispone de unas instalaciones para el recubrimiento de acero, mediante inmersión en zinc fundido (galvanizado en caliente), en el polígono industrial Castilla, C/ Vial número 2, del término municipal de Cheste (Valencia).  
La galvanización es el proceso para recubrir hierro o acero con zinc, aumentando la resistencia de estos metales a la corrosión.  
Se cuenta con dos líneas, una para piezas grandes y otra para pequeñas, sumando entre ambas una capacidad de galvanizado del orden de 46.000 Tm/año de metal bruto.  
Esquemáticamente, el proceso que se lleva a cabo consiste en:  
- Recepción de materia prima.  
- Preparación de la superficie a galvanizar.  
Desengrase.  
Decapado/desgalvanizado.  
Mordentado.  
Secado.  
- Galvanizado en caliente.  
- Enfriamiento.  
- Pasivado (opcional).  
- Inspección y expedición.  
Paralelamente y en combinación con el proceso de galvanizado en caliente, se lleva a cabo el proceso de producción de electricidad en cogeneración mediante un motor de gas natural, recuperando el calor de los gases de escape en el calentamiento de las balsas de desengrase y mordentado, y para el secado previo al galvanizado.  
El proceso industrial se inicia con el pretratamiento de las superficies del metal a galvanizar, para eliminar la capa de grasa anticorrosión (desengrase), óxidos (decapado) y afino de la superficie eliminando las últimas impurezas (mordentado).  
Tras su secado, las piezas se introducen en el baño de zinc fundido, donde se verifica una reacción químico-metalúrgica a través de la cual se crean varias capas de aleación hierro-zinc y una última de zinc puro.  
El proceso de galvanización en caliente requiere agua básicamente en las etapas de limpieza y preparación de las superficies a galvanizar (desengrases, decapados (con sus respectivos lavados) y mordentados), y en las etapas de enfriamiento de piezas.  
Se reutilizan las aguas de los lavados en contracorriente, esto es, en la reposición de las pérdidas de las etapas previas a los lavados (desengrase o decapado).  
Una vez agotados, los baños de desengrase, decapado/desgalvanizado y pasivado, se gestionan como residuo peligroso, excepto en el caso del baño de mordentado, para el que se dispone de un sistema de regeneración, con el objetivo de separar el hierro con el que se va saturando, obteniendo lodos de hidróxido férrico que se gestionan como residuo.  
Con estos sistemas se reducen los vertidos, no siendo posible el funcionamiento en vertido cero porque se generan más aguas de las que se pueden reutilizar. Así, el vertido de aguas residuales de industriales tienen su origen las aguas de enfriamiento, la purga del circuito de refrigeración de la cogeneración y el rechazo de la ósmosis.  
Asimismo, se lleva a cabo el vertido de las aguas residuales sanitarias y de las pluviales de cubiertas y escorrentía al alcantarillado municipal.  
Para el control de emisiones atmosféricas procedentes de las etapas de decapado/desgalvanizado y galvanizado, se dispone de torres de lavado en el primer caso y filtros de mangas en el segundo.  
Los residuos peligrosos se almacenan en depósitos verticales (clorhídrico agotado) o bajo cubierta hasta su recogida por gestor autorizado.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML