Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5736, del 07-04-2008 (2008/3911)

RESOLUCIÓ de 5 de març de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Traiguera, Segorbe, Sinarcas, Agost, Les Coves de Vinromà, Albal, L'Alcora i La Nucia.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5736

Data del DOGV
:   07-04-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/3911

CVE


Data del document
:   05-03-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Albal](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Nucia, la](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de març de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracións d'impacte ambiental, corresponent als municipis de Traiguera, Segorbe, Sinarcas, Agost, Les Coves de Vinromà, Albal, L'Alcora i La Nucia. [2008/3911]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 148/04-AIA i 312/04-AIA Traiguera, 060/03-AIA Segorbe, 270/04-AIA Sinarcas, 068/05-AIA Agost, 062/05-AIA Les Coves de Vinromà, 118/06-AIA Albal, 127/05-AIA L'Alcora i 070/06-AIA La Nucia, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 5 de març de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 148/04 i 312/04-AIA.  
Títol del projecte: Explotació de la pedrera de graves, secció a) denominada Traiguera I i restauració mitjançant abocador controlat de residus inerts.  
Promotor: Áridos Les Planes, SA i Traimed 21, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència i Servei de Residus Urbans de la conselleria de Territori i Habitatge.   
Ubicació: Parcel·les 12, 13, 16, 18, 19, 20 i 21 del polígon núm. 104, del cadastre municipal del terme municipal de Traiguera (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una explotació minera de graves tramitada com a recurs de la Secció A) de la Llei de mines, amb una superfície aproximada de 6 ha i un volum d'extracció previst en uns 609.500 m³. S'estima una explotació anual de 121.900 m³ i una vida útil aproximada de 5 anys.  
El buit miner generat per l'extracció d'àrids es condicionarà i es restituirà mitjançant l'abocament controlat de residus inerts procedents de la gestió dels residus de la zona I del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.   
Una vegada aconseguida la topografia final d'abocament, l'abocador se segellarà i es condicionarà per a ser revegetat mitjançant espècies arbustives i arbòries de caràcter forestal.  
Les obres consisteixen bàsicament en:   
Retirada i abassegament del sòl edàfic  
Extracció i càrrega de material mitjançant mitjans mecànics i transport en camioneta a planta de tractament.  
Configuració d'un buit miner amb una superfície aproximada de 6 ha i una profunditat de 10 m.  
Tanca perimetral i porta d'accés.  
Construcció d'una caseta de control i bàscula de pesatge  
Condicionament del got d'abocament: impermeabilització artificial del buit i construcció de la xarxa de drenatge i recollida de lixiviats.  
Abocament i compactació dels residus en capes no superiors a 0.5m.  
Segellament del vas d'abocament amb terres, capa de 0.5 m d'argila i capa de 0.3 m de material drenant.  
Extensió de terra vegetal i revegetació.  
2. Alternatives i justificació de la solució adoptada  
De les possibles alternatives de restauració existents, s'ha plantejat la restitució del buit miner mitjançant l'abocament de residus inerts procedents de les plantes de classificació i reciclatge de residus de la construcció i demolició que l'empresa adjudicatària del Pla zonal de residus de la zona I disposa en municipis de la comarca.  
D'aquesta manera les dues empreses promotores del projecte aconsegueixen d'una banda, disposar d'un buit miner per a condicionar-lo i abocar residus inerts i d'altra banda aconseguir la restitució i restauració d'un buit miner.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Activitat extractiva MIEXPA/2004/5  
En data 17 de desembre de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet el projecte d'explotació (visat abril 2004), pla de restauració i estudi d'impacte ambiental (desembre 2004) del projecte de referència.  
En data 17 de gener de 2005, l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental comunica al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial l'estat de l'expedient, indicant la necessitat d'ampliar la documentació tramitada pel que fa a:  
- Certificació del resultat del tràmit d'informació pública, a qui han sigut sotmesos la totalitat dels documents tramitats.  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Pressupost actualitzat i ajustat a les actuacions proposades, en concret al projecte de restauració mitjançant un abocador controlat de residus inerts.  
En data 4 de maig de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient on s'indica que després d'haver-se publicat l'expedient en el DOGV núm. 4864, de data 18.10.04 no s'hi van presentar al·legacions.  
En data 15 de novembre de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià on s'indica que una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà un informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià a aquest efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu corresponent.  
En data 2 de febrer de 2006, la conselleria de Cultura, Educació i esport remet l'informe vinculant favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Abocador de residus inerts núm. expedient 2004/098/E/RNP  
En data 11 de juny de 2004, l'Àrea de Residus de la conselleria de Territori i Habitatge remet projecte d'abocador de residus inerts i estudi d'impacte ambiental promogut per Atecma, SL sol·licitant la corresponent avaluació d'impacte ambiental.  
S'adjunta informe tècnic en què s'indiquen que el projecte tramitat compleix amb els condicionants establits en el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, per la qual cosa s'emet informe favorable el projecte sempre que s'esmenen determinats aspectes requerits al promotor.  
En data 2 de novembre de 2004, l'Àrea de Residus remet documentació d'esmena i informe tècnic en què s'indica que han sigut esmenats els aspectes tècnics requerits i s'emet informe favorable el projecte als efectes del compliment del Reial decret 1481/2001.  
En data 16 de setembre de 2004, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, comunica a l'empresa promotora l'estat de l'expedient i sol·licita aclariments respecte al projecte i estudi d'impacte ambiental. Al maig de 2005, l'empresa promotora aporta els aclariments sol·licitats.  
Al febrer de 2006, el servei de residus urbans remet escrit indicant que l'empresa Aplicacions Tècniques Mediambientals, SL (Atecma) ha cedit la concessió relativa al contracte de gestió de residus de construcció i demolició de la zona I a l'empresa Traimed 21.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'accés a les parcel·les pot realitzar-se des de la carretera CV-11 de Traiguera a San Rafael del Río i des de la carretera Vinaròs-Ulldecona. En ambdós casos abans de creuar el riu es pren un camí de terra que ens condueix a les parcel·les.  
La zona en la qual es pretén implantar l'explotació i el seu entorn, presenta una topografia completament plana, amb una mínima pendent cap a l'est, al voltant d'un 2%. L'únic accident geogràfic que s'ha de destacar és la presència del riu Sénia que limita l'explotació pel nord-est.  
Els materials geològics que s'han d'explotar i sobre els quals s'assentarà el vas d'abocament estan constituïts per grans acumulacions de cudols de naturalesa calcària amb matriu arenosoargilosa d'edat quaternària formant una terrassa al·luvial del riu Sénia. Aquests materials són d'origen detrític continental (graves, argiles i arenes principalment).  
La permeabilitat dels materials és alta per porositat, però no arriben a constituir cap aqüífer d'interés.   
El clima de la zona és termomediterrani sec amb precipitacions mitjanes anuals compreses entre 400-600 mm i temperatures mitjanes anuals superiors a 17ºC. Les pluges són irregulars tant en quantitat com en duració. A la tardor solen donar-se episodis de fortes pluges en poc espai de temps que coincideixen amb el fenomen de gota freda.  
Els sòls presents en la zona són fluvisòls calcaris. En general són sòls poc evolucionats associats a l'existència d'aportacions irregulars de materials al·luvials i amb poca matèria orgànica.  
La vegetació existent en les parcel·les objecte d'explotació i en les de finques situades al voltant es correspon amb un cultiu de secà: ametlers, oliveres i garroferes. Les finques de secà són reemplaçades en les proximitats de l'explotació per finques de regadiu on es cultiven cítrics (taronges, llimes i mandarines). A més dels cultius, es desenvolupa una vegetació natural amb un matoll de port baix que apareix en les finques semiabandonades i en els marges de camins.   
La fauna que podem trobar en la zona és l'associada a aquest tipus de vegetació on abunda l'avifauna i els xicotets mamífers.   
El paisatge es caracteritza per la uniformitat en les tonalitats marrons i ocres, en la topografia regular i en el cultiu de finques de secà arribant a tenir una qualitat bona però sense elements naturals valuosos excepte clar està el riu mateix. També hi ha destacar la presència d'explotacions d'àrids al llarg del camí d'accés que marquen un caràcter antropitzat a la zona.  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'increment de la població en els pobles de l'interior i el desenvolupament del sector industrial suposa un creixement econòmic que es veu reflectit en el sector de la construcció. D'altra banda, l'agricultura de secà i regadiu, com també la ramaderia són sectors tradicionals que es continuen mantenint.  
2. Afeccions legals  
No s'afecten camins ramaders ni espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
Part de l'explotació, es projecta dins de la zona de policia de domini públic hidràulic del riu Sénia. Aquesta zona inclou un límit de 100 m des de la vora exterior del llit actual del riu.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés al projecte de referència informe vinculant favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
3. Identificació i valoració dels impactes  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, la vegetació i la fauna.  
Les accions susceptibles de generar impactes són el tancament de les parcel·les, l'arrancada i desbrossament dels cultius existents, la retirada del sòl edàfic, l'extracció, càrrega i transport del material en la fase d'explotació, la circulació de camions, la producció i acumulació d'estèrils, el condicionament del buit d'abocament, la producció de soroll i vibracions per la maquinària, la descàrrega i extensió dels residus en l'abocador, la generació de residus perillosos procedents del manteniment de la maquinària, el deteriorament de camins, la restitució del buit miner, el segellat i revegetació de les parcel·les, la creació d'ocupació i la correcta gestió dels residus inerts.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Com a mesures correctores el projecte proposa tancar la parcel·la per a evitar l'entrada d'animals i persones alienes a l'obra, explotar el material per damunt de la cota del nivell freàtic, classificar i llavar l'àrid en planta externa, dissenyar l'explotació i restauració del total de l'àrea a explotar de forma simultània, condicionar el buit per a l'abocament controlat de residus inerts, portar control del tipus de residus que entren en l'abocador, segellar el got d'abocament i revegetar amb vegetació natural les parcel·les afectades, portar el control i vigilància del projecte al llarg de la vida del projecte i durant un temps després d'haver segellat i clausurat l'abocador.  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això, és necessari introduir una sèrie de millores encaminades a eliminar afeccions sobre el paisatge, la integració de l'actuació a l'entorn, la reducció o eliminació de pols en les tasques d'extracció, càrrega i transport d'àrids, correcta gestió dels residus, eliminar la possible afecció a aigües subterrànies i superficials i ajustar-se a allò que s'ha previst en el RD 1.481/2001 pel que fa al pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.  
A la vista de tot l'anterior i sobre la base de les competències que tinc legalment atribuïdes, es formula la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la gravera denominada Traiguera I a les parcel·les 12, 13, 16, 18, 19, 20 i 21 del polígon núm. 104, del cadastre municipal del terme municipal de Traiguera (Castelló) i la seua restauració mitjançant abocador controlat de residus inerts, al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per Áridos Les Planes, SA i Traimed 21, SL sempre que l'activitat s'exercisca d'acord amb la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent com també les modificacions introduïts per aquests:  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. Els abassegaments de terra vegetal disposats al llarg de tot el perímetre de l'explotació s'abassegaran en monticles no superiors als 1.5-2 m d'alçària i se sembraran amb espècies herbàcies per a mantenir en òptimes condicions per a l'ús posterior d'aquests.  
2. Al llarg de tota l'activitat els camins d'accés i la resta d'infraestructures utilitzades s'hauran de mantenir en òptimes condicions aconseguint un estat equivalent al d'abans d'iniciar l'activitat.  
3. S'asfaltaren els 25 m últims del camí abans d'eixir a les carreteres d'accés.  
4. Els camins i finques veïnes es mantindran nets de residus.  
5. Es mantindran en condicions d'humitat els fronts d'explotació, els enderrocs temporals, els camins d'accés, pistes interiors com també la zona de recollida i trituració de petris.  
6. Es garantirà el manteniment i control periòdic de la xarxa de desviació d'aigües superficials i de la xarxa de recollida de lixiviats.  
7. Haurà de realitzar-se el sanejament i impermeabilització progressiva de les parets del vas d'abocament a mesura que augmente la cota de residus abocats, mitjançant la disposició d'una capa mineral amb unes condicions de permeabilitat almenys equivalents a un coeficient de permeabilitat k (1,0 x 10-7 m/s en un grossària (1 m, amb estabilitat suficient per a evitar lliscaments i assentaments.  
8. Si s'estimara adequat, la revegetació de les parcel·les podria modificar-se i plantar cultius de secà (oliveres, ametlers i garroferes)  
9. Per a l'obtenció de llicència d'activitat, l'empresa promotora haurà d'adjuntar a més els documents següents: informe favorable o autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la realització de les labors d'explotació i circulació de camions en zona de domini públic hidràulic i inscripció en el registre de xicotets productors de residus perillosos de la Comunitat Valenciana.  
10. El programa de vigilància ambiental de l'abocador inclourà els procediments de control i vigilància especificats en l'annex III del Reial decret 1481/2001. Amb aquest fi, haurà de realitzar-se un seguiment de dades meteorològiques, dades d'emissió, control d'aigües i lixiviats, protecció de les aigües subterrànies i topografia de la zona: dades sobre el vas d'abocament.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de febrer de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 60/03-AIA  
Títol: Projecte d'ampliació per a l'obtenció de la llicència d'activitat en la concessió minera La Hoya  
Promotor: BPB Iberplaco SA   
Autoritat substantiva: Tràmit iniciat per l'Ajuntament de Segorbe  
Objecte del projecte: Llicència d'activitat per a l'explotació d'algeps  
Localització: Polígons 43, 46 i 54 del municipi de Segorbe  
Descripción del proyecto  
1. Descripció de les característiques del projecte  
BPB Iberplaco SA té atorgada la concessió d'explotació dels algeps situats a La Hoya. La superfície de la concessió és d'unes 117,6 ha, però solament s'extraurà algeps en 38,96 ha, amb una ocupació del 33,13%.  
S'exploten dues zones, denominades A i B, que es troben situades adjacentment al turó La Buitrera en les vessants sud i nord respectivament.  
La poblacions més pròximes són Soneja i Gátova que disten uns 5,2 km i 4,3 km, respectivament.  
La zona se situa en la Unitat Hidrogeològica núm. 20 denominada Medio Palancia, l'aqüífer subjacent de la qual és el de Segorbe-Soneja.  
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera, amb bancs de 10 metres d'alçària, bermes de 6 metres i talussos individuals inclinats 70º respecte de l'horitzontal.  
Els talussos de les vessants restaurades es remodelen amb bancs de 5 metres d'alçària, bermes de 3 metres i talús individual de 45º d'inclinació respecte de l'horitzontal. Part dels bancs creats estan constituïts per estèrils abocats sobre els bancs d'explotació.   
El volum de tot-u és d'uns 3.116.800 m³, els estèrils representen 87.270 m³. La producció mensual estimada és de 55.328 m³, l'anual de 663.936 m³ i la vida prevista de l'explotació és d'uns 4,7 anys.  
L'extracció és mitjançant perforació i voladura.   
La maquinària emprada està formada per un bulldozer Caterpillar D-9 de 300 CV, dues carregadores frontals: de 18 m³ i 9 m³, una retroexcavadora de 9 m³ i 7 camions de 25 m³.  
El recorregut total des de la fàbrica és d'uns 7 km, que transcorre sobre una via de 4 metres d'ample; utilitza 1 km del camí asfaltat denominat camí de Cabrera del Portilol i circula a continuació uns 900 metres pel llit del barranc de Satarra. La intensitat de circulació mitjana és d'uns 45 camions al dia i la càrrega total màxima de 30 tones per camió. El camí de terra es condiciona amb una capa de llasts de 20 cm de grossària, es compacta i s'estén una capa de rodament de mescla bituminosa densa tipus D de 5 cm de grossària.  
2. Alternatives  
El promotor ha considerat la bona ubicació i accessos, la qualitat de l'algeps i que "[...] en qualsevol cas el procés d'extracció i transport es realitzarà de manera que l'impacte produït siga el menor possible, introduint les mesures correctores necessàries amb aquest fi".  
Tramitació administrativa  
El 4-3-03 l'Ajuntament de Segorbe remet l'estudi d'impacte ambiental per a iniciar la tramitació.  
S'informa el promotor sobre l'estat de l'expedient el 13-3-03.  
El promotor remet dues còpies addicionals de l'estudi d'impacte ambiental el 24-3-03.  
El 31-3-03 se sol·licita un informe a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló i un altre al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
El 24-4-03 es demana un informe a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge.  
El 13 d'agost de 2003 s'envia una sol·licitud d'informe la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (conselleria de Cultura, Educació i Esports).  
Amb data 14-3-05 es requereix al promotor, a través del Servei Territorial d'Indústria, perquè aporte documentació addicional.  
El Servei Territorial d'Indústria el 7-4-05 torna el requeriment anterior per no ser l'òrgan administratiu substantiu.  
Es requereix al promotor l'ampliació de documentació, amb data 15-4-05, a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
L'1 de juny de 2005 s'efectua una consulta a l'Ajuntament de Segorbe sobre la compatibilitat dels usos del sòl.  
El 2 de juny de 2005 Se sol·licita a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge informació mediambiental.  
El 10 de juny de 2005 es requereix al promotor una documentació addicional, a través de l'Ajuntament de Segorbe i se li'n remet una còpia.  
El promotor aporta directament l'informe de Patrimoni Cultural Valencià el 24 de juny de 2005.  
El 17 d'agost de 2005 se li reitera al promotor, via Ajuntament de Segorbe, una ampliació de documentació anteriorment requerida. En la mateixa data se li envia còpia del requeriment al promotor.  
L'Ajuntament de Segorbe remitent els dies 10 i 22 de novembre de 2005 l'ampliació de documentació que aporta el promotor.  
L'Ajuntament de Segorbe remet, el dia 12 de desembre de 2005, els certificats d'informació pública de diversos expedients sol·licitats, entre ells Ampliació La Hoya, com també un informe tècnic.  
El 14 de desembre de 2005 s'efectua una consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
L'11 de gener de 2006 es reitera al promotor, via Ajuntament de Segorbe, l'ampliació de documentació de La Hoya i Ampliació La Hoya.  
Se sol·licita a l'Ajuntament de Segorbe, el dia 11 de gener de 2006, còpia de les al·legacions presentades pel Sr. Juan Orero Vargues i la Sra. Dolores Zarzoso Rueda.  
El 16 de gener de 2006 se sol·licita informació al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi.  
El 8 de febrer de 2006 es rep una còpia de les al·legacions sol·licitades a l'Ajuntament de Segorbe.  
En data 7 de febrer de 2006 se sol·licita al promotor una modificació i ampliació de documentació, a través de l'Ajuntament de Segorbe.  
El 3 de març de 2006 es reitera la informació sol·licitada a l'Àrea de Planificació del Territori.  
Es realitza una consulta al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial en data 31 de març de 2006.  
1. Informació pública  
L'Ajuntament de Segorbe va sotmetre l'expedient a informació pública, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província número 32, de data 15 de març de 2003, ho va notificar als propietaris de les finques limítrofs de la totalitat dels terrenys, i es van presentar dos escrits d'al·legacions.  
2. Resum de les al·legacions  
Al·legacions de Juan Orero Vargues, com a conseller delegat de l'entitat Viveros Orero, SA.   
Exposa que amb el seu escrit d'al·legacions provisionals ja va manifestar la rotunda oposició a la concessió de l'explotació sol·licitada per BPB Iberplaco SA, pels perjudicis que podrien derivar-se'n de la concessió, denunciant defectes formals, i anunciant que serien ampliades quan es disposara del corresponent informe tècnic. Posteriorment va aportar l'esmentat informe elaborat per l'enginyer tècnic de mines Francisco Menéndez Carril i visat pel Col·legi Oficial.  
Per a evitar repetir innecessàriament les al·legacions les donen per reproduïdes, si bé han de destacar de nou:  
a) Que en el projecte i sol·licitud impugnats no consten de forma real les explotacions agrícoles que el rodegen, i s'ometen les instal·lacions hortofructícoles en regadiu de Viveros Orero SA.  
b) L'informe elaborat per Francisco Menéndez Carril explica que l'explotació de la zona sud de la concessió minera, atesa la proximitat de les explotacions agrícoles de Viveros Orero SA i les mesures correctores previstes, fa pràcticament inviable la compatibilitat de les explotacions minera i agrícola en les condicions establides en el projecte d'explotació.  
Al·legacions de Dolores Zarzoso Rueda   
Aquesta veïna de Segorbe exposa que es troba cultivant oliveres a ple rendiment en terrenys que es troben situats dins de la zona d'afecció del parc natural de la Serra Calderona, on és incompatible l'activitat minera, més encara si es pretén ampliar la superfície d'explotació a una major quantitat de parcel·les.  
L'activitat que es pretén ampliar és susceptible de produir un impacte negatiu sobre el medi ambient. A més l'escassa pineda autòctona que existeix es troba en la susdita zona.  
L'activitat minera, si no es troba a uns mínims de distància de les explotacions agrícoles, mata l'arbratge existent a curt termini.  
Com a propietària no desitja cedir cap dret, de pas o qualsevol servitud a aquesta mercantil.  
Amb data 3 d'octubre de 2001 va cursar a l'Ajuntament de Segorbe (Negociat d'Indústria) la contestació a la comunicació que, sense registre d'eixida, se li va remetre sobre aquest tema, manifestant-se totalment en contra. Les esmentades al·legacions prega que es facen seues.  
La llei del sòl no urbanitzable comú estableix, com a facultats i deures dels propietaris de sòl no urbanitzable subjecte a especial protecció, el que segueix: Es donaria una afecció real i restrictiva dels aprofitaments efectivament i legítimament implantats i realitzats; constituint un supòsit de lesió determinant de responsabilitat de l'administració que haguera aprovat les al·ludides normes, en els termes que procedisca, conforme al règim general de l'esmentada responsabilitat.  
Finalment, sol·licita l'informe desfavorable per part de l'Ajuntament a la llicència d'obertura sobre l'ampliació d'extracció d'algeps de la mercantil BPB Iberplaco SA en les seues parcel·les.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
Informes sectorials  
- Informe del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de data 15-4-2003  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló informa que la concessió La Hoya va ser atorgada el 27-8-01, amb declaració d'impacte ambiental favorable, emesa per la conselleria de Territori i Habitatge.  
- Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe favorable en els termes següents:  
No es coneix cap immoble declarat bé d'interés cultural en l'àmbit d'influència de la pedrera. Confirma la troballa de la cista de La Buitrera.  
Amb anterioritat a l'inici de la primera fase de l'explotació, haurà d'abalisar-se i assenyalar-se el perímetre de protecció de La Buitrera, segons la topografia adjunta a l'estudi d'impacte ambiental, on no podran realitzar-se labors d'abassegament, abocament, col·locació de casetes, magatzematge de maquinària, obertura de camins o qualsevol altra activitat que comporte una afecció al patrimoni arqueològic.  
Des del punt de vista del patrimoni etnològic, no s'aprecien inconvenients per a l'autorització de l'actuació, sempre que es complisquen les mesures correctores establides en el mateix estudi.  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
Remet un pla de camins ramaders de tot el municipi de Segorbe.  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat  
Aquest servei manifesta, en relació amb les competències que li són pròpies, que no coneixen l'existència de cap espècie de flora o fauna d'interés que es puga veure afectada per l'explotació minera.  
L'únic problema previsible és el derivat de la grandària de l'explotació que pot causar un greu impacte al medi circumdant, tant paisatgístic, com derivat de l'explotació i el transport del material, per la qual cosa haurien de posar-se condicions molt cuidadoses perquè la pedrera no afecte la flora i fauna del seu entorn. D'altra banda, les pedreres se situarien sobre terrenys afectats pel PORN de la Serra Calderona, per la qual cosa caldrà tenir en compte les disposicions del PORN al respecte.  
- Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
El Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa que el projecte es troba en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra Calderona, aprovat mitjançant el Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià.  
Segons la zonificació del PORN, regulada per l'article 64, el projecte se situa dins de la zona d'influència i afectaria àrees de predomini agrícola i àrees de regeneració, distribuïdes de manera irregular.  
Encara que bona part de la zona es classifica com a Àrea de Regeneració, sobre el terreny part de les esmentades parcel·les estan cobertes per vegetació arbòria, i s'hi observa una discrepància entre la delimitació cartogràfica efectuada pel PORN i la realitat física que es presenta.  
Així, la realitat física de la major part de La Hoya es correspon amb la descripció donada pel PORN d'àrees de predomini forestal, definides en l'apartat 1 de l'article 66. L'esmentada discrepància es posa en evidència així mateix en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF), aprovat mitjançant el Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat que, si bé no és aplicable, inclou bona part de la superfície ocupada per les parcel·les cartografiades en el PORN com a agrícoles o de regeneració, sobre les quals es pretén realitzar l'explotació minera, com a terreny forestal arbratge natural, que el mateix decret defineix en l'article 10, com a: agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal. L'origen d'aquest és natural o de repoblació netament integrada.  
El capítol II del PORN, article 28.2, estableix el que segueix: Queda prohibit l'atorgament de noves autoritzacions en l'àmbit per al qual es proposa la declaració del parc natural (zona de protecció), en les àrees de predomini forestal de la zona d'influència i en les forests que, d'acord amb els termes previstos en la legislació forestal, siguen declarades forests de domini públic, d'utilitat públiques o forests protectores.  
La zona -en un àmbit que bàsicament coincideix amb l'àmbit del PORN- va ser recentment inclosa per acord del Consell de 10 de juliol de 2001, entre els llocs d'interés comunitari (LIC) de la Comunitat Valenciana, per raó de la Directiva 92/43/CEE, del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora. Aquest LIC destaca per albergar una sèrie d'hàbitats naturals, per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998), que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació) i que són els que segueixen:  
- Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi, O. Bolòs 1957,   
- Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori, Stübing, Peris & Costa 1989   
- Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer, G. Br.Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936.   
El primer d'aquests tres hàbitats té la consideració de prioritari.  
L'article 7 del PORN estableix que: en cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols vinga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes. Al punt 3 estableix que: en l'aplicació del PORN prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del PORN.  
L'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi inclou la següent conclusió final:  
La zona d'ubicació del projecte és, majoritàriament, de naturalesa forestal i atenent a la cartografia del PORN, es correspon amb àrees de regeneració, si bé estan presents en menor grau àrees de predomini agrícola. Bona part de les zones que el PORN classifica com a agrícoles o de regeneració en la cartografia es corresponen amb el que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, classificació que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-los com a forestal arbratge natural. Concorren en la zona així mateix notables valors derivats de la presència d'hàbitats d'interés comunitari, per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació, per raó de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE), de 14 d'abril, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i la fauna silvestres, adaptada i emparada pel Reial decret 1997/1995, modificat posteriorment pel Reial decret 1193/1998). La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal de la zona d'influència. Per tot això, s'emet informe desfavorable del projecte d'explotació minera de La Hoya.  
Afeccions legals  
Per a accedir des de la fàbrica de Soneja fins a la pedrera s'ha de creuar el camí ramader núm. 1 denominat assagador Real del Collado - Arguinas.  
Al tossal denominat La Buitrera s'ha descobert un jaciment arqueològic de l'edat del Bronze, denominat amb el mateix nom i declarat bé d'interés cultural. En aquesta zona no poden abassegar-se o abocar-se materials, col·locar casetes, emmagatzemar maquinària, obrir camins o realitzar qualsevol altra activitat que puga comportar una afecció al patrimoni arqueològic. A aquest efecte la conselleria de Cultura, Educació i Esports declara un perímetre de protecció per damunt de la cota de 460 metres, l'explotació dels algeps es dissenya conseqüentment a cotes inferiors als 460 metres.   
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Els bancs de restauració situats en l'extrem sud-oest de la zona A no s'integren geomorfològicament amb les formes del relleu existent, sinó que les trunquen en angle recte.  
S'inicia l'explotació de la zona B pel nord i des de les cotes més baixes, és a dir, ascendentment. El sistema d'explotació ascendent no permet restaurar a continuació i amb garanties cada banc que s'esgota, perquè en cas de dur a terme la seua restauració, aquesta es danyaria amb la circulació de maquinària, la revegetació es veuria afectada per les emissions de pols i seria més vulnerable als impactes de les projeccions de les voladures, el sòl es podria cobrir de depòsits de sediments i podria resultar erosionat per l'escorriment.   
Els bancs de restauració es dissenyen amb talussos de 45º, aquest valor afavoreix l'erosió hídrica i resulta excessiu per a garantir l'arrelament de la revegetació.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
No s'han tingut en compte les al·legacions, és a dir, els impactes que l'explotació minera causa a les instal·lacions hortofructícoles de Viveros Orero SA i les plantacions d'oliveres de Dolores Zarzoso Rueda.  
L'estudi d'impacte ambiental no menciona l'impacte al camí asfaltat denominat camí de Cabrera del Portillo, es desconeix si pot suportar el pas de camions carregats amb 30 tones.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
La documentació no preveu eliminar els sòlids transportats per l'escorriment, tant durant l'explotació com durant els treballs de restauració o una vegada conclosa la restauració dels dos buits miners. Les partícules que arrossega l'escorriment es poden acumular en el llit dels barrancs de l'Águila i Rodana causant preses i augmentant el poder erosiu del corrent.  
No hi ha mesures per a frenar el poder erosiu de l'aigua.  
No han sigut tractades en la memòria les mesures correctores dels impactes sobre les instal·lacions de Viveros Orero SA i sobre les plantacions de Dolores Zarzoso Rueda i resta d'explotacions que puguen veure's afectades.  
Es desconeix el calendari de restauració, en conseqüència no hi ha un ordre relatiu de restauració dels bancs esgotats respecte dels bancs en producció.  
La revegetació proposada consisteix en tres úniques espècies: Pinus halepensis, Quercus coccifera i Pistacia lentiscus; la primera en bermes i places, les restants en els talussos dels bancs. En el medi hi ha altres espècies arbustives i herbàcies abundants que no han sigut seleccionades, la selecció d'espècies no preveu la diversitat ni explica les raons d'aquesta decisió.  
L'estudi dels vents dominants pren les dades de l'estació meteorològica d'Almassora, que es troba distant i situada en les proximitats de la costa, per la qual cosa la informació no és representativa del lloc que ens ocupa. La superfície que ocupen les concessions mineres de BPB Iberplaco SA s'acosta a les 4.000 hectàrees, tal extensió justificaria un estudi de les direccions i intensitats dels vents dins de la demarcació.   
En la prevenció de les emissions de pols i el control d'aquesta, es proposa la utilització de mostratges en el perímetre de les pedreres i també en punts allunyats d'aquestes, seguint principalment la direcció dels vents dominants, que es desconeixen. no es concreta la freqüència de mostratge, el tipus de presa de mostres i la manera de contrarestar els efectes de les emissions de pols superior al llindar i que afecten zones exteriors a l'explotació i àrees adjacents als camins d'accés.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'ampliació per a l'obtenció de la llicència d'activitat en la concessió minera La Hoya i el pla de restauració d'aquesta, per ser la zona d'ubicació del projecte, majoritàriament, de naturalesa forestal que es corresponen amb el que el PORN descriu en l'article 66 com a àrees de predomini forestal, classificació que al seu torn ve corroborada -si bé no li és aplicable- pel PGOF, en classificar-los com a forestal arbratge natural. La normativa del PORN estableix en l'article 28.2, la prohibició de les activitats extractives i mineres en aquelles superfícies que tinguen la consideració de predomini forestal de la zona d'influència. Concorren en la zona, així mateix, notables valors derivats de la presència de tres hàbitats d'interés comunitari que es troben inclosos en l'annex I (tipus d'hàbitats naturals d'interés comunitari per a la conservació de la qual és necessari designar zones especials de conservació), entre ells destaca l'hàbitat format per la comunitat Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi, O. Bolòs 1957 que té la consideració de prioritari.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 270/04-AIA  
Títol Construcció d'explotació avícola d'engreixament de pollastres  
Promotor: Clemente Lloria, CB   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la construcció d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres  
Localització: Paratge Las Covatillas, polígon 11, parcel·la 189, del terme municipal de Sinarcas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la construcció i posada en funcionament d'una explotació avícola d'engreixament de pollastres, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'objecte d'aquest projecte és la construcció d'una explotació, granja avícola d'engreixament de pollastres (explotació de broilers per a carn) en una parcel·la en què ja hi ha una explotació porcina d'engreixament de porcs de transició; que estarà constituïda per tres naus amb capacitat per a 35.000 aus cada una, per això, la capacitat prevista de l'explotació serà de 105.000 pollastres; amb una densitat prevista de 20 aus/m², mantenint en tot moment una adequada regulació de la ventilació i la temperatura.   
La granja estarà situada en la parcel·la 189 del polígon 11, del cadastre de rústica del terme municipal de Sinarcas (València), i aproximadament a uns 1.750 metres del nucli urbà de l'esmentat municipi.   
La parcel·la té una superfície total de 46.031 m² i la qualificació urbanística d'aquesta és de sòl no urbanitzable comú amb aptitud ramadera; i afronta amb les parcel·les següents del polígon 11:   
- Nord: 186  
- Sud: 190, 192, 193 i 417  
- Est: 188  
- Oest: 148, 416, 147 i 145  
L'explotació estarà formada per tres naus iguals, de forma rectangular i 1.790,25 m²; adossat a cada nau hi haurà un local tècnic de 27,5 m², havent-hi, al seu torn, a la vora de la primera, un lavabo de 2,25 m², i es disposa en l'exterior d'aquest una fossa sèptica per a la recollida de les aigües sanitàries generades en aquest; sent per tant, la superfície total de les construccions en la parcel·la de 5.455,5 m².  
Els animals es reben en la nau amb un dia. S'allotgen sobre un llit de borumballa, disposada en el sò de la nau; l'alimentació és a base de pinsos compostos, sent el cicle de criança de l'ordre de 50-52 dies; posteriorment, aconseguit el pes òptim, es traslladen a l'escorxador. Després d'això, es procedeix a la neteja i desinfecció de la nau com també dels equips. S'efectua un buit sanitari de 2 setmanes, després del qual s'inicia un nou cicle. Es preveu que es realitzen entre 5 i 6 cicles/any. Amb una producció aproximada, per 5 cicles, de 525.000 pollastres/any (105.000 pollastres/cicle).   
L'explotació disposarà d'instal·lació d'aigua potable procedent de la xarxa municipal d'aigües potables de Sinarcas, i d'un pou de la propietat situat en les proximitats de l'explotació, la qual és potabilitzada abans de ser consumida per les aus.   
L'activitat no generarà efluents líquids, ja que l'aigua de neteja i l'excés d'humitat de les dejeccions s'elimina per evaporació, quedant el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït.   
L'explotació disposarà d'una fossa sèptica i un pou filtrant per a l'evacuació de les aigües residuals domèstiques, procedents de la lavabo situada en una de les naus.  
La gallinassa produïda serà retirada al final de cada cicle (adjuntant-se en la memòria còpia del contracte per a la retirada de la gallinassa); per a facilitar la recollida d'aquest fem, i poder emmagatzemar-lo en el cas que no es puga realitzar la retirada immediata d'aquest, es construirà, al final de cada nau, un femer totalment estanc, proveït de solera d'aproximadament 200 m², amb pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats   
L'explotació disposarà d'una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers. Per a la recollida d'aquest haurà de disposar-se d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, de capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, amb tapa i un mecanisme que permeta carregar-lo amb grua des d'un camió. El contenidor estarà situat fora de la zona d'activitat ramadera.   
L'explotació es troba a 1.750 metres del nucli urbà de Sinarcas.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'expedient es va iniciar el 29 d'octubre de 2004, amb la remissió per part de la Direcció Territorial d'Activitats Qualificades de la conselleria de Territori i Habitatge, de còpia del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient municipal.   
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el BOP núm. 107, de 6 de maig de 2004, sense que s'hi haja presentat al·legacions.   
Informes sectorials  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer industrial municipal.   
- Informe favorable de l'inspector veterinari d'àrea, en el qual s'indica:   
- Que no hi ha la possibilitat d'alteració de les condicions normals de salubritat i higiene del medi ambient si es compleixen les mesures correctores que figuren en el projecte presentat.  
- Que les mesures correctores que es descriuen en la memòria que acompanya el projecte semblen suficient llevat que:  
- Falta contracte de retirada de cadàvers (encara que sí es fa menció d'ell en la memòria).  
- Falta tanca perimetral.  
- El femer haurà d'estar cobert o ser retirat immediatament a la seua extracció de la nau.  
- Autorització prèvia de la COPUT  
- Informe favorable de la conselleria d'Agricultura, en el qual s'indica: "L'informe de la conselleria d'Agricultura és favorable, sempre que hi haja separació física (tanca) i accessos independents de l'explotació porcina inclosa en la mateixa parcel·la i a més no existisquen sol·licituds d'altres interessats, i en aquest cas es tindrà per caducada (després de requeriment previ) l'autorització d'aquesta transcorregut un any sense exercir el seu dret"   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (zona XIII), basant-se en les normes subsidiàries i complementàries de Sinarcas.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat les accions del projecte susceptibles de generar impacte, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, i posterior abandó i finalització de l'activitat productiva; incloent-se, així mateix, una descripció de la situació preoperacional referent al clima, edafologia, geologia, hidrogeologia, flora i fauna, paisatge i medi socioeconòmic.   
Pel que fa a la identificació dels factors del medi susceptibles de veure's impactats, s'ha inclòs, entre altres:   
- L'aire, per contaminació física (emissió de gasos, de partícules sòlides en suspensió), com també contaminació química.  
- L'aigua; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
- El sòl; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques, que poden veure's afectades per fenòmens com ara la compactació, l'erosió, i pèrdua de permeabilitat, entre altres.   
- La vegetació; per pèrdua de la vegetació existent.  
- La fauna; per degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.   
- El paisatge; per alteració del paisatge original.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, en la qual s'estableix una relació entre les accions i els factors ambientals susceptibles de ser afectats per aquestes. S'ha obtingut com a resultat, una valoració positiva de l'impacte global que es derivaria de la instal·lació de l'explotació avícola. Atés per tant, viable l'actuació des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han agrupat les mesures en tres fases, la de disseny, construcció, i la fase de funcionament. En aquestes dues últimes s'inclouen les mesures correctores següents:   
- Fase de construcció:  
- En la fase de replantejament no s'ocuparà més terreny que l'imprescindible.  
- Al terme del projecte s'aplicaran tècniques d'estesa i incorporació a l'entorn dels sobrants, si n'hi ha.  
- El tipus de construcció, els materials que s'han d'utilitzar, com també els colors que s'han d'emprar, seran en tot moment del tipus que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona, amb l'objecte de minorar en la mesura que es puga l'impacte en el paisatge.  
- La maquinària utilitzada serà seleccionada de manera que els impactes que la utilització d'aquesta ocasione siguen els menors possibles.   
- Per a minorar encara més l'impacte en el medi perceptual es realitzaran plantacions per a generar una barrera vegetal; concretament, es plantaran xiprers, en ser una espècie amb gran adaptabilitat, ràpid creixement i que harmonitza amb el medi on se situarà l'explotació.   
- Fase de funcionament:   
- Per a evitar la proliferació de males olors, les naus estaran dotades de sistemes de ventilació forçada, mitjançant 9 extractors en un lateral de la nau.  
- La gallinassa produïda es carregarà sobre camió amb remolc per al transport d'aquesta a una planta de producció de fem per a la seua posterior utilització com a adob orgànic. Una empresa s'encarregarà de realitzar aquestes operacions.  
- Per a facilitar la recollida del fem i poder emmagatzemar-lo en el cas que no puga realitzar-se'n la retirada immediata, es construirà, en un extrem de cada nau, un femer totalment estanc; proveït de solera i pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats.   
- L'explotació es rodejarà amb un tanca perimetral que reculla totes les instal·lacions, impedint el lliure accés a aquestes a tota persona aliena. Aquesta tanca serà de tela metàl·lica amb una alçària de 2 metres.   
- A final de cada cicle, i quan es considere convenient, es realitzarà una neteja total mitjançant productes desinfectants amb productes d'ús habitual en aquest tipus d'activitats, desinfectants i detergents, consistents en una combinació de tensioactius i aldehids.  
- Es disposarà d'un sistema a pressió per a la desinfecció de les rodes dels vehicles encarregats del transport dels pollastres i el pinso, basat en l'ús d'una motxilla amb desinfectant. En les portes d'entrada a la granja es col·locaran pediluvis.  
- En els buits de les finestres de la nau es col·locarà una tela antiocells per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Per a la recollida dels cadàvers s'haurà de disposar d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, de capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, amb tapa i amb un mecanisme que permeta carregar-lo amb grua des d'un camió.   
- Respecte a l'emmagatzemament de productes, s'emmagatzemarà el pinso compost per a l'alimentació, que es transportarà en vehicles especialitzats (cisternes) que els depositaran en les sitges tancades i aïllades del sòl, no implicant per tant, cap tipus de contaminació en el sòl.   
- L'activitat se sotmetrà en tot moment a tota la disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
En el programa de vigilància ambiental s'indica que es consideraran especialment les qüestions següents:  
- Revisió de l'estat de la tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació.  
- Assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau.  
- Comprovació de l'estat i possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació avícola, situada al terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per Clemente Lloria CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Previ a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de justificació legal referent a la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa de proveïment municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de proveïment; com també la presentació de la pertinent concessió d'aprofitament del pou de proveïment d'aigua existent en les proximitats de l'explotació.  
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de patrimoni cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; havent de ser presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Haurà de complir als condicionants establits per l'inspector veterinari d'àrea i per la conselleria d'Agricultura.  
Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- L'estudi d'impacte ambiental explica que es va subscriure contracte amb una empresa especialitzada que retirava la gallinassa de l'explotació; incloent-se una còpia del contracte en el projecte d'activitat. No obstant això, està subscrit en data 15 de març de 2004, tenint una duració de dos anys; per la qual cosa, a hores d'ara, ja no presenta cap vigència; per la qual cosa, haurà de presentar-se un nou contracte de compravenda, vigent i firmat per ambdós contractants.   
- Haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; presentant-se còpia del contracte subscrit amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus, havent d'estar vigent i firmat per ambdues parts.  
- Segons la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge, i el plànol referent als riscs geològics que s'adjunta en el projecte d'activitat, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl classificat amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana; atés que la zona on se situa l'explotació (pertanyent a l'aqüífer 53 Utiel- Requena, sistema de mig Túria, mesozoic septentrional valencià, Unitat Hidrogeològica 08.24), està constituïda per terrenys permeables amb possibilitat d'infiltració a aqüífers subterranis, per estar formats per materials quaternaris, com ara graves, arenes i arenoses. Per la qual cosa haurà d'aplicar-se mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics; sobretot, en cas de modificar la gestió de residus destinant-los com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
- Per al control de rosegadors s'efectuarà una desratificació anual, preferiblement en els mesos d'estiu.  
- Per al control dels insectes es duran a terme mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació a base d'insecticides biodegradables, i d'escassa toxicitat; i se n'haurà d'intensificar l'ús en els mesos d'estiu.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que pogueren produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclat d'aquests.  
- Es disposarà de tanca perimetral en l'explotació.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 68/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació de teules, maons i atovons  
Promotor: Ceràmica La Escandella SA  
Localització: Ctra. Novelda, km 2,6; sector La Escandella, parcel·les A i B (equivalents a la parcel·la cadastral 3763101YH0536S0001GL); terme municipal d'Agost (Alacant)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Ceràmica La Escandella SA és una indústria del sector ceràmic dedicada a la fabricació de teules, maons i atovons ceràmics.   
El projecte presentat es referex a la instal·lació sítia en el ctra. Novelda, km 2,6; sector La Escandella, del terme municipal d'Agost (Alacant) i consisteix en una ampliació de les instal·lacions existents, a fi de duplicar la capacitat actual de fabricació de teules (fins a 350.000 t/any), mantenir la producció anual de bards i atovons 50.000 t/any) i començar a fabricar teula esmaltada (4.500 t/any).  
Amb l'ampliació, la indústria ocuparà 249.901 m² de sòl i tindrà un total de 48.591 m² construïts.   
Característiques més rellevants de l'activitat  
En l'actualitat, la instal·lació es troba en funcionament, i es preveu, amb l'ampliació, arribar a quasi duplicar la producció anual. Amb aquest fi, se substituirà maquinària i es construiran noves naus industrials limítrofes amb les existents per a albergar nova maquinària, redissenyant així el conjunt total.   
L'activitat està organitzada de la manera següent:  
- Escandella 1: instal·lacions existents de fabricació de maons i atovons. Està dotada d'un forn túnel, i un assecador túnel, a més de maquinària complementària.  
- Escandella 2: instal·lacions existents de fabricació de teula d'argila cuita. Està dotada d'equip de mòlta, premses, assecador, preforn i forn túnel i maquinària auxiliar.   
- Escandella 3: instal·lacions noves associades a Escandella 3. S'engloba en aquesta part de la instal·lació maquinària auxiliar de transport i emmagatzemament de matèries primeres, filtres de depuració i equips de mòlta i mescla. Es projecta una nova línia de fabricació de teula d'argila cuita.  
- Escandella 4: instal·lacions noves de fabricació de teula esmaltada. Disposa de pastadores, premses, un forn continu, una línia d'esmalt i maquinària auxiliar.  
- Escandella 5: instal·lacions noves de transport i sitges d'emmagatzemament de matèries primeres.  
La instal·lació disposa d'un equip de cogeneració, que va ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental i que disposa d'estimació d'impacte ambiental favorable de 18.05.1999. Els gasos de la instal·lació de cogeneració s'empren en els assecadors per a l'assecada de les peces.  
Les instal·lacions es troben situades en el sector industrial-1, parcel·les A1-A2 i B de les normes subsidiàries d'Agost, amb qualificació I.AS-1 (indústries aïllades), segons consta en el certificat emés per l'Ajuntament d'Agost. Les tres parcel·les es corresponen amb la parcel·la cadastral 3763101YH0536S0001GL. No obstant això, s'indica que s'està tramitant la declaració d'interés comunitari necessària per a l'ús d'una zona limítrofa per a emmagatzemament.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila, aigua i esmalts. L'energia emprada és principalment gas natural (combustible emprat per al funcionament dels assecadors i forns) i en menor grau, electricitat.   
El proveïment d'aigua es realitza des de la xarxa municipal. En aquest sentit, s'aporta informe d'AquaGest Levante pel qual s'acredita la suficiència de recursos hídrics. Es disposa d'un pou amb concessió d'aigües subterrànies de poca importància per a ús agrícola, encara que s'indica que no s'emprarà per al procés industrial.  
Els residus generats són gestionats convenientment per empreses autoritzades, segons s'acredita amb els corresponents documents d'acceptació. La indústria està inscrita com a xicotet productor de residus perillosos amb número 03-11689.  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 de juliol de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental va remetre el projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi, com també un annex de documentació referents al projecte avaluat.  
Amb data 20 d'abril de 2005, l'Àrea de Qualitat Ambiental va remetre documentació complementària i va comunicar la finalització del tràmit d'informació pública, sense que s'hagueren rebut al·legacions.  
Amb data 24 d'agost de 2005 i amb data 10 de març de 2006, es va sol·licitar a l'Àrea de Qualitat Ambiental informació addicional sobre diversos extrems que van ser degudament aclarits pel promotor de l'activitat.  
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, en particular teules, rajoles (...), amb una capacitat de producció superior a 75 t/dia (...)). La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està recollida com una activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener. El titular de l'activitat haurà de comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i si és el cas, quedarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Un detall important a l'hora de valorar la instal·lació és tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que s'està en procés d'adaptació a la nova normativa.  
La fabricació de taulellets ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, i origina al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
L'emplaçament està a uns 2 km del municipi d'Agost, a la vora de la carretera. Les instal·lacions se situen sobre sòl industrial, però l'entorn està qualificat com a sòl no urbanitzable.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat baixa-mitjana d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Així, els principals impactes que la instal·lació té associats són l'emissió de partícules i fums de combustió, la generació de sorolls i la generació d'aigües de procés. A fi de minimitzar aquests impactes, es plantegen les següents mesures preventives i correctores:  
- Els emmagatzemaments d'argiles, amb les noves instal·lacions projectades, passaran a realitzar-se en sitges i sota sostre. Si augmenten les necessitats d'emmagatzemament, s'ampliaran els tancaments per a poder contenir-los. En el cas que haja de fer-se algun emmagatzemament temporal d'argila a la intempèrie, es regarà per a eliminar la formació de pols. Les cintes transportadores d'argiles són tancades per a evitar la dispersió.  
- Per a reduir les emissions de partícules de focus puntuals (mòlta, càrrega i descàrrega de sitges, etc), s'instal·len filtres de mànegues. Així mateix, en la zona d'esmaltada, s'instal·la un hidrofiltre per a depurar les emissions.   
- Per a evitar la transmissió de sorolls, es procedirà a encapsular els equips que ho permeten (com els compressors) i en general, la maquinària es col·locarà sobre sabates de goma per a evitar les vibracions.  
- Els residus generats, seran convenientment gestionats i lliurats a empreses autoritzades. Existeixen amb aquest fi contenidors degudament etiquetats per a l'emmagatzemament temporal dels residus. Les zones d'emmagatzemament de residus es condicionaran dotant-les de sostre i de sòl hidròfug amb canaleta i arqueta de recollida de vessaments o possibles lixiviats.  
- Les aigües residuals sanitàries són abocades al clavegueram, per a la qual cosa es disposa de permís concedit per l'Ajuntament d'Agost. Les aigües residuals generades en el procés industrial (inclòs l'abocament generat en l'hidrofiltre) són acumulades en una bassa impermeabilitzada i posteriorment reutilitzades en l'esmentat procés (abocament zero). Per a facilitar-ne la reutilització, es preveu la instal·lació d'un filtre premsa a l'entrada de la bassa.  
- Per a reduir l'impacte, s'indica que les construccions que es realitzen seran acords amb el paisatge i que es plantaran espècies autòctones en els marges del camí.  
Es presenta un programa de vigilància ambiental preveient les actuacions següents:  
- Anàlisi d'aigües abocades al clavegueram.  
- Anàlisi de les emissions de gasos.  
- Revisar el rebliment dels filtres de mànegues.  
- Revisar la col·locació d'arquetes de recollida de lixiviats.  
- Comprovació de l'adequat funcionament del filtre premsa.  
- Comprovació de les emissions de soroll.  
- Comprovació de les instal·lacions d'emmagatzemament de residus: estanquitat, neteja i control sobre la recollida de residus i la destinació dels residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte, per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'ampliació d'una indústria per a la fabricació de teules, maons i atovons per Cerámica La Escandella SA, situada en la ctra. Novelda, km 2,6; sector La Escandella del terme municipal d'Agost (Alacant), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les que segueixen:  
1. L'ús industrial de l'aigua del pou requerirà la modificació de la concessió actual, a l'efecte d'obtenir la concessió d'aigües subterrànies de poca importància per a ús industrial concedida per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
2. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats en les zones d'emmagatzemament de residus, han de ser estanques i impedir l'abocament a la xarxa de clavegueram, i s'haurà de procedir, si és el cas, a la gestió d'aquest per una empresa autoritzada.  
3. En el cas que s'amplien els emmagatzemaments de matèries primeres per a proveir la indústria, haurà de fer-se en les mateixes condicions que es proposen per als emmagatzemaments projectats en l'ampliació: tots ells es realitzaran sota coberta i amb tancaments que impedisquen la dispersió de partícules.   
4. El programa de vigilància ambiental inclourà la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, almenys, anualment.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 62/05-AIA  
Títol: Ampliació de granja porcina d'engreixament  
Promotor: Miguel Mateu Sales  
Autoritat substantiva: Ajuntament de les Coves de Vinromà (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació porcina   
Localització: Partida Balaguera, polígon 502, parcel·la 105, del terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una granja porcina d'encebament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació d'11.080 m², situada a 5 km del nucli urbà, consta de dues naus amb superfície total de 2.448 m² capacitat per a uns 2.400 porcs; i es vol ampliar l'esmentada activitat mitjançant l'ampliació d'una de les naus, la qual cosa comportaria augmentar la capacitat total fins als 2.990 porcs; i es dotaria cada animal de 120 kg d'una superfície de 1m², tal com s'estableix en la normativa vigent.   
Els porcs entren en la granja amb uns 18-20 kg de pes, i hi romanen fins que arriben al pes requerit pel mercat, de 100 a 120 kg; es realitzen dues operacions a l'any.   
L'ampliació consisteix en la construcció d'una nau per a encebament adossada a una de les existents; de planta rectangular i amb una longitud de 42.20 m i una amplària de 12.80 m; sent per tant, la superfície que s'ha de construir de 540,16 m².  
L'aigua que s'utilitzarà en la granja procedeix de la xarxa d'aigües potables de les Coves de Vinromà (aportant-se documentació acreditativa de la connexió a la xarxa de proveïment municipal).  
L'Ajuntament té subscrit un contracte amb el centre d'aprofitament de cadàvers situat a la localitat d'Almassora, que passarà a retirar els animals morts una vegada per setmana, els quals estaran localitzats en dipòsits estancs, subministrats per l'empresa.   
Es disposa de llatzaret, constituït per deu departaments, situat en un extrem d'una de les naus existents, per a allotjar-hi els animals malalts. Les portes d'accés, independents i separades de la resta de la nau, amb una envà lateral que arriba fins el sostre de la nau formant un bloc independent, permet un maneig per separat amb l'objecte d'evitar contagis.   
El sistema triat per a l'eliminació de fems serà l'evacuació hidràulica, és a dir, l'arrossegament de les dejeccions pel corrent líquid d'orins i aigua de neteja conjuntament, amb el tractament posterior d'aquestes i la seua utilització com a adob orgànic en les finques agrícoles de la zona (s'hi aporta autorització dels propietaris on accepten els purins com a adob orgànic). Atés les 2.990 places d'encebament, s'estima com a producció mitjana 3.103.620 litres de purí anual. Així mateix, estimant una mitjana de 5 kg de nitrogen per m³ de purí, la quantitat amb què es pot adobar per a no sobrepassar els 170 kg de N, està en 34 m³/ha/any; indicant-se en l'estudi d'impacte ambiental presentat, que per a més seguretat s'emprarà una mitjana de 33 m³ de purí per hectàrea i any; i són necessàries 94, 05 ha.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 22 d'abril de 2005, amb la remissió per la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.   
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 136, d'11 de novembre de 2004, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 17 de maig de 2005, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació relativa als apartats següents:   
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 47/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En data 15 de maig de 2006, el promotor remet l'ampliació de documentació sol·licitada, composta per:  
- Informe de Patrimoni Cultural de la conselleria de Cultura, Educació i Esport; en el qual es manifesta:  
- La no-existència de jaciments arqueològics inventariats en la parcel·la afectada, ni pròxims a ella.  
- Que la incidència sobre el patrimoni paleontològic serà nul·la.   
- No hi ha elements etnològics afectats.   
- Informe municipal en què se certifica l'autorització de la connexió a la xarxa de proveïment d'aigua potable, de titularitat municipal. No obstant això, l'esmentada certificat està expedit fent referència a una granja porcina localitzada a la partida Racons, 25; no coincidint amb les dades de localització de l'explotació objecte d'aquesta declaració: partida Balaguera, polígon 502, parcel·la 105; per la qual cosa haurà d'aclarir-se l'esmentada contradicció aportant un nou informe que justifique la connexió a l'esmentada xarxa, com també la no-repercussió en el normal subministrament de la resta d'usuaris de la xarxa municipal.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'Alcaldia  
- Informe favorable del veterinari d'àrea  
- Informe del tècnic municipal en què s'indica:   
- L'edifici on es pretén situar l'activitat sol·licitada no s'ajusta al planejament vigent. La nau se situa a menys de 14,00 metres de l'eix del camí segons ordenança SUNU-2   
- Les característiques constructives del local, les instal·lacions contra incendis projectades i els materials d'acabament i decoració, com també les característiques de l'entorn que permeten l'accessibilitat dels mitjans d'auxili, que figuren en el projecte aportat sí s'adapten a la norma bàsica de l'edificació NBE-CPI/96, Reglament d'instal·lacions de protecció contra incendis, eurocodis i ordenances municipals, com també les altres normes vigents d'aplicació.   
- Informe favorable de la COPUT  
- Informe favorable de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en el qual s'indica que l'informe favorable està condicionat al compliment de les condicions següents:  
- L'ampliació sol·licitada incompleix els requisits pel que fa a distàncies mínimes a altres explotacions porcines. No obstant això, segons estableix la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana per a aquest cas, les instal·lacions d'ampliació han de disposar-se de manera que no es reduïsca la distància respecte a les explotacions porcines existents en el radi de 1.000 metres.  
- Segons el que disposa l'article 5 del RD 324/2000 i l'article únic del RD 3483/2000 s'haurà de dotar el conjunt de les instal·lacions (existents més ampliació) de:  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.  
- Tancament de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).   
- Disposició d'utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.   
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre.  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, i assegurar que s'impedisquen pèrdues per desembassament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que en permeta la gestió adequada.  
- Disposició de les instal·lacions del global de l'explotació de manera que es complisquen els requisits de benestar animal establit pel Reial decret 1135/2002 relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs.   
Per això, s'emet informe favorable de l'ampliació sol·licitada, supeditant aquesta al compliment dels requisits indicats en el paràgraf anterior.   
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat de manera general, sense distingir entre la fase de construcció i la de funcionament, les accions del projecte susceptibles de generar impacte, sent els elements ambientals més destacables:  
- Les aigües superficials i freàtiques: per la contaminació procedent dels purins, la qual cosa es produeix per percolació fins al nivell freàtic en terrenys saturats o per escorriment fins als llits. En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou de manera molt general una referència a paràmetres que poden considerar-se com a significatius a l'hora d'avaluar la càrrega contaminant dels purins respecte als recursos hídrics, destacant:  
- Els elements nutritius, particularment fòsfor i nitrogen, com a causes responsables de l'eutrofització.  
- Gèrmens patògens capaços de sobreviure en l'aigua.  
- Mesura del consum d'oxigen.  
- La lixiviació del nitrogen sota la forma de nitrats (no estant presents com a tals en els purins, sinó que es produeixen per oxidació microbiològica del sòl).  
- La percolació de microorganismes patògens (bacteris i virus).  
No obstant això, sobre les aigües superficials no es considera que vaja a produir-se cap efecte, ja que en la zona d'influència de l'explotació (contornada de la granja), no hi ha cap curs d'aigua i els barrancs que estan prop tenen el llit sec.  
- Sòl: la seua porositat implica la major o menor absorció dels fems, especialment els líquids. Però, encara que en l'estudi s'inclou un apartat fent referència a l'impacte que comporta la incorporació al sòl dels elements continguts en el purí (nitrogen, calci, magnesi, sodi i metalls pesants), aquesta constitueix una mera descripció, sense fer referència concreta a l'impacte que comportarien en la zona d'actuació, per la qual cosa cal indicar que no comporta una valoració adequada, sinó una mera identificació molt generalista.  
- Sorolls: en l'explotació no es produiran sorolls perceptibles des de l'exterior, i tenint en compte la ubicació de l'activitat en zona rústica i allunyada d'habitatges i construccions, el tipus de molèstia susceptible de produir-se és mínim.   
- Fauna exterior: amb la instal·lació de la granja es podrien produir contactes amb els animals exteriors, sobretot amb gossos, gats, rosegadors, insectes, etc., amb la possible transmissió de malalties contagioses.   
No obstant això, en la identificació i valoració dels impactes, no sols no s'ha realitzat una valoració d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, sinó que també s'han obviat elements i aspectes fonamentals com ara: les olors susceptibles de generar-se (però sí s'han establit mesures protectores i correctores respecte a aquests en l'apartat corresponent), la vegetació existent en la parcel·la i que resultaria eliminada com a conseqüència de l'execució de les obres, l'emissió de partícules sòlides (pols), i com podria afectar-se les característiques hidrogeològiques de la zona (especialment pel que fa a la vulnerabilitat dels aqüífers, i conseqüentment, la possible afecció a aquests).  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han agrupat les mesures en un únic apartat, sense establir una distinció entre les fases de construcció i la de funcionament; incloent-se les següents:  
- Al voltant de les naus, en la part del tanca s'executaran elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals i arbratge, a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.  
- Es procedirà a l'aïllament dels murs i del sostre de la nau, per a evitar que el soroll transcendisca a l'exterior de la nau.  
- Utilitzar els purins a les dosis recomanades per a evitar concentracions excessives que puguen contaminar aigües freàtiques i productes agrícoles.  
- Mitjançant el soterrament del purí després de l'aplicació d'aquest per mitjà d'una labor, o incorporant-lo al terreny amb una grada adequada que el situe a una profunditat de 5-10 cm, i evitant-ne la incorporació en les proximitats de la població, es minimitzaran les possibles males olors.   
- Les corts s'hauran de netejar diàriament i s'haurà d'efectuar una neteja exhaustiva i desinfecció a fons de les naus i instal·lacions després de cada cicle d'engreixament, i serà necessària la combinació de la desinfecció amb el buit sanitari, deixant les naus buides i obertes de 7 a 10 dies perquè penetre la llum i l'aire.   
- Els buits de la nau estan protegits de tela metàl·lica galvanitzada de 2 cm de diàmetre de buit, que impedeix l'entrada d'aus i rosegadors  
- Per al control dels rosegadors s'efectuarà una desratificació anual, preferiblement en els mesos d'estiu, per mitjà de raticides anticoagulants basats en warfalina o semblants. A banda s'efectuarà una protecció de canalitzacions i portes.   
- Per al control dels insectes s'efectuaran mesures de prevenció, mesures d'higiene general de les instal·lacions i tractaments de desinsectació amb utilització d'insecticides biodegradables persistents, que creen poques resistències i d'escassa toxicitat, intensificant-se sobretot en els mesos càlids.   
- El llatzaret té portes d'accés independent i separats totalment de la resta de la nau, formant un bloc independent que permet un maneig per separat per a evitar contagis. Els menjadors i abeuradors no s'alimenten amb la cadena general, si no que són independents, de manera que no puga existir cap tipus de contagi.   
- Per a l'eliminació de cadàvers de l'explotació, el municipi de Coves ha subscrit un contracte amb el centre d'aprofitament de cadàvers situat en la localitat d'Almassora, on s'assenyala que la recollida d'animals morts s'efectua en l'esmentada localitat diàriament, estant situats en depòsits estancs subministrats per l'empresa.   
- Per a impedir l'entrada d'animals estranys tota l'explotació està vallada amb un muret de formigó de 0,30 m d'alçària i fins a 2 m per tanca metàl·lica de fil d'aram galvanitzat.  
En el programa de vigilància s'estableixen alguns dels continguts que aquest ha de presentar, però de manera molt general, sense adaptar-los a les característiques concretes de l'explotació, constituint un mer apartat enfocat cap a la descripció de controls i mesures que s'han d'efectuar en qualsevol explotació porcina; i han de destacar-se els que segueixen:   
- Controlar l'execució i vigilància de les mesures correctores proposades, i si fóra necessari, s'ajustaran o modificaran per al funcionament correcte d'aquestes.  
- S'haurà de controlar la producció adequada dels purins, de manera que garantisca que la posterior utilització d'aquests com a adob orgànic no presente problemes sanitaris.  
- Qualsevol canvi en el sistema d'explotació i tractament dels purins ha de ser comunicat a la conselleria d'Agricultura.  
- Amb periodicitat anual es presentarà en la conselleria d'Agricultura el volum de purins produït i la destinació d'aquests, indicant el tipus de cultiu sobre els quals s'ha aplicat, i la conformitat dels propietaris, si són diferents del titular de l'explotació.  
- S'haurà de realitzar anàlisi dels purins per a garantir que el tractament adoptat produeix l'efecte desitjat per a poder usar els purins com a adob orgànic.   
Per això, les mesures correctores recollides en l'estudi hauran d'ampliar-se amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació avícola, situada al terme municipal de les Coves de Vinromà (Castelló) promoguda pel Sr. Miguel Mateu Sales, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
- Haurà de complir als condicionants establits per la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Prèviament a concessió de la llicència d'activitat, haurà de disposar-se de justificació legal referent a la disponibilitat d'aigua potable procedent de la xarxa de proveïment municipal, presentant davant d'aquesta Direcció General contracte de proveïment.  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir en una cubeta els lixiviats generats, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració. Així mateix, tal com s'exigeix en l'article 5.B.b. del Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, l'explotació ha de disposar d'una autonomia d'emmagatzemament de purins d'almenys tres mesos com a mínim.   
- Encara que en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte d'activitat es fa referència a què l'Ajuntament té subscrit un contracte amb el centre d'aprofitament de cadàvers d'Almassora, haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i el Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà; i presentar còpia del contracte subscrit amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus, el qual haurà d'estar vigent i firmat per ambdues parts.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.   
- Per a minimitzar l'impacte sobre l'aigua i el sòl, el purí s'utilitzarà a una dosi que no supere els 170 kg de N/ha. I en cap cas en parcel·les que no s'exploten agrícolament. Així mateix, haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cadascuna de les parcel·les en què s'aplica el purí, per a no provocar problemes derivats de la contaminació per excés d'adob orgànic o mineral.  
- El purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que en millore les propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament, si se n'observa la ineficàcia. Amb aquest fi, s'haurà de dur a terme una anàlisi abans de començar el tractament per a comprovar els nivells de què es parteix. Aquestes anàlisis hauran de ser presentades davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament.   
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat. Els olis lubricants usats de motors i màquines de l'explotació, es portaran a centres especialitzats per al reciclatge d'aquests.  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 118/2006-AIA  
Títol: Subestació transformadora 220/20 KV. ST Albal  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de València de la conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Parcel·la núm. 10 del polígon núm. 1, del cadastre rústic del terme municipal d'Albal.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és la construcció d'una nova subestació transformadora denominada ST Albal amb relació de tensió elèctrica 220/20 KV, a fi de permetre'n la distribució als centres de consum millorant, així, els nivells de qualitat del subministrament i alliberar la pressió actual existent sobre les subestacions elèctriques de Torrent i de Massanassa que atenen la demanda elèctrica de la zona amb l'assistència, en cas de necessitat, de la subestació de Silla.  
La nova subestació elèctrica s'alimentarà mitjançant doble circuit a 220 KV, des de la línia elèctrica Catadau -Torrent. La distribució d'energia als actuals mercats de consum es realitzarà en gran manera a través de la xarxa de mitjana tensió existent, que quedarà interconnectada amb la nova subestació. S'escometran nous desenvolupaments de la xarxa de distribució necessaris per a fer front als requeriments de potència motivats, exclusivament, pel creixement urbanístic de la zona o per raons de millora dels actuals subministraments.  
La ST Albal se situarà en un terreny localitzat al paratge de Santa Anna, a l'oest del terme municipal d'Albal i pròxim al municipi d'Alcàsser, a la província de València. El terreny per a l'establiment de la subestació forma part de la parcel·la núm. 10 del polígon 1, del cadastre de rústica del municipi d'Albal segons el qual, té una superfície de 19.169 m², dels quals la subestació ocuparà uns 7.800 m² que seran segregats amb aquest fi. La classificació del sòl ocupat correspon a sòl no urbanitzable comú.  
La nova ST Albal constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 220 KV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a dues de línia, tres de transformador, dos de reserva i una d'adaptació de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 KV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 47 posicions de les quals trenta seran eixides de línia, tres de transformador, dues de mesurament, dues de serveis auxiliars, tres de bateria de condensadors, dues d'enllaç de barres, una de partició i remuntada, i quatre d'unió. Aquest sistema es completa amb la dotació de tres bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb tres transformadors de potència de 50 MVA cadascun i relació 220/20 KV, amb les corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntaran dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 KV i 250 KVA de potència cadascun.  
- Un edifici en què quedaran integrats els sistemes elèctrics i equips de transformació assenyalats, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és, conforme la Llei 10/1998, de residus, i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, productora de residus perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient o inscripció en el registre de productors de residus de la Comunitat Valenciana.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, en el seu annex I, recull l'activitat de producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). Això comporta que el titular de l'activitat, comprovada la inclusió d'aquest en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, tal com recull l'article 3.1. de l'esmentada reglamentació.  
La Llei 4/1998, de 3 de juny, del patrimoni cultural valencià, que en l'article 11 exigeix incorporar l'estudi de la possible afecció sobre el patrimoni històric i cultural i el corresponent informe de la conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental es consideren els diversos impactes ambientals que es considera que podrien donar-se tant durant la fase de construcció com durant la fase d'explotació de la subestació. Els principals són:  
- L'afecció sobre els canvis en el relleu del terreny ocupat i la pèrdua del valor agrícola del sòl.  
- La contaminació provocada per la pols procedent del moviment de terres i del rodament dels vehicles i maquinària, durant la fase de construcció.  
- L'alteració de les séquies de reg pròximes a la parcel·la durant les labors de construcció.  
- Augment dels nivells sonors originats durant els treballs de construcció i transport de material.  
- Contaminació del sòl per fuites accidentals d'oli dels transformadors elèctrics.   
- Canvis en la qualitat de l'aire durant la fase de funcionament per una eventual pèrdua del SF6, emprat com a aïllant dielèctric en les cel·les dels sistemes elèctrics.  
- Augment del nivell sonor de fons durant el funcionament dels transformadors de potència en la fase d'explotació.  
- Possible modificació dels camps elèctrics i magnètics als voltants de la subestació, en el funcionament d'aquesta.  
- Pel que fa a la fauna i la flora l'afecció esperada serà mínima, i l'actuació es limitarà a la pèrdua del valor agrícola i a l'afecció a l'emplaçament de la parcel·la.  
- La intrusió visual de la subestació en l'entorn, amortida amb altres elements antròpics com la relativa proximitat de vies de comunicació o el traçat ferroviari del futur AVE.   
Tots els impactes han sigut valorats com a compatibles a excepció de l'impacte respecte a la pèrdua de l'ús agrícola del sòl que s'ha valorat com a moderat.  
2. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en el projecte, d'acord amb els impactes ambientals valorats són:  
- S'hauran d'instal·lar contenidors per a l'allotjament dels residus de les obres I ES traslladaran, posteriorment, fins a abocadors autoritzats. S'evitarà realitzar manteniments o reparacions de maquinària en la zona de treball.  
- Durant els treballs en obra durant construcció s'evitaran els moviments de terra innecessaris per a minimitzar les emissions de pols, s'apilaran els materials més pulverulents en zones desprotegides del vent i es regarà el sòl, si és el cas, en la zona d'accessos.  
- S'hauran de restaurar les superfícies i l'entorn afectat per les obres, cobrint les àrees de la parcel·la no ocupades per les instal·lacions amb la terra vegetal extreta de la tala i el desbrossament inicial del terreny.  
- S'haurà de garantir el trànsit pels camins d'accés que discorren cap a la parcel·la i es tancarà perimetralment aquesta durant el període que duren les obres, amb senyalització dels possibles perills, a fi d'impedir l'accés a personal no autoritzat.  
- S'haurà de disposar sistemes de recollida de fuites d'olis mitjançant cubeta solidària amb la bancada de formigó que serveix de fixació dels transformadors, disposant de conduccions cap a un depòsit d'emmagatzemament de vessaments.  
- El funcionament de la subestació es controlarà per telecomandament, inclosa la detecció automàtica mitjançant senyal d'alarma, d'eventuals fuites de gas SF6 emprat com a dielèctric en les cel·les dels sistemes elèctrics.  
El programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental inclou:  
- La comprovació que les afeccions sobre el sòl de les diverses actuacions durant les obres siguen les estrictament necessàries.  
- S'haurà de comprovar que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació de la subestació es realitzen en l'interior de la parcel·la on es projecta l'actuació.  
- S'haurà de comporvar que el parc de maquinària d'obres, abassegament de materials, etc., com també, la seua posada al punt es realitza en els llocs autoritzats.  
- S'haurà de vigilar que no s'abasseguen substàncies perilloses (olis, combustibles, etc.) prop de séquies i corrents d'aigua.  
- S'haurà de vetlar, en tot moment, pel compliment de la legislació vigent sobre sorolls.  
- S'haurà de controlar que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són gestionats segons la normativa aplicable.  
- S'haurà de controlar que els olis procedents dels transformadors són gestionats convenientment.  
- S'haurà de verificar l'aparició de restes paleontològiques o arqueològiques en els treballs que impliquen moviments de terres i se n'ordenarà, si és el cas, la suspensió i la notificació immediata d'aquestes a la conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
Tramitació administrativa  
Amb data 11 d'abril de 2006, se sol·licita declaració d'impacte ambiental des de Servei Territorial d'Energia de València de la conselleria d'Infraestructures i Transport i es remet la documentació següent:  
- Avantprojecte de la subestació elèctrica  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Estudi de patrimoni historicocultural  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre l'afecció del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni.  
- Resultat d'informació pública i de no-al·legacions.  
L'Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de data 9 de gener de 2006, significava que no es detecten afeccions d'índole paleontològica ni és necessari cap tipus d'actuació prèvia per a la salvaguarda d'aquest concret patrimoni, sense perjudici de justificar el compliment de les exigències que es deriven de la protecció del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic present en l'àrea d'actuació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de la subestació transformadora 220/20 KV ST Albal, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU en la parcel·la núm. 10 del polígon núm. 1, del cadastre rústic del terme municipal d'Albal, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. S'hauran de restaurar, a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats. S'haurà d'evitar, en tot moment, l'aterrament o l'obstaculització de les séquies de reg pròximes a la parcel·la durant els treballs de construcció.  
2. Les operacions de buidatge i emplenament del gas SF6, emprat com a mitjà aïllant dielèctric en les cel·les dels sistemes, s'haurà de realitzar mitjançant equips que en permeten la recuperació i impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la subestació transformadora caldrà ajustar-se al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, aquestes s'hauran de mantenir per sota dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 KV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la subestació transformadora es realitzaran mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i magnètic), i els resultats del qual s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
4. Una vegada en funcionament la subestació transformadora, s'hauran de mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també, si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 127/05-AIA  
Títol: Indústria per a la fabricació i comercialització de taulellets.  
Promotor: Roig Cerámica SA  
Localització: Camí les Foyes Ferraes s/n CP 12110, l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Roig Cerámica és una indústria del sector ceràmic dedicada a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics. El projecte presentat es refereix a la instal·lació sítia al camí les Foyes Ferraes del terme municipal de l'Alcora (Castelló), i consisteix en l'ampliació de les instal·lacions existents, a fi d'arribar a triplicar la capacitat actual de fabricació.   
En l'actualitat, s'ocupa un terreny de 58.773 m² i hi ha construïts 20.281 m². Amb l'ampliació, està previst adquirir 12.499 m² i construir 24.854 m² de nau, que comporta un total de 71.272 m² i una superfície construïda de 45.135 m². La producció actual de 3.300.000 m²/any i s'estima que s'augmente fins a 10.160.000 m²/any.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
La instal·lació es troba en funcionament, preveient amb l'ampliació arribar a triplicar la producció anual. Amb aquest fi, se substituirà maquinària i es construiran noves naus industrials limítrofes amb les existents per a albergar nova maquinària, redissenyant així el conjunt total.   
La nau existent es troba situada en sòl urbà industrial, mentre que la major part de l'ampliació es realitzarà sobre sòl no urbanitzable, sobre el qual està prevista una modificació del planejament. Tal com s'indica en l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, correspon esperar a l'aprovació de l'esmentada modificació per a executar l'ampliació o sol·licitar una declaració d'interés comunitari.   
La capacitat de producció anual projectada és de 10.160.000 m²/any, per a la qual cosa es projecten un total de 13 línies de premsa, assecador i esmaltada, 4 forns de cocció i les seues instal·lacions auxiliars, com ara filtres de depuració, mescladores, sitges d'emmagatzemament, equips de selecció, classificació i embalatge. Les operacions bàsiques en el procés de fabricació són: magatzem d'argila atomitzada, premsat de pols atomitzada, seguit de l'assecada del taulell conformat, esmaltada (prèviament preparat i mesclat en la mateixa instal·lació) i serigrafia de la cara vista, cocció en forn de gas natural, i refredament. Finalment, se seleccionen, classifiquen, empaqueten i paletitzen els taulells.   
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són argila atomitzada, aigua i esmalts i colorants ceràmics. L'energia emprada és principalment gas natural (combustible emprat per al funcionament dels assecadors i forns) i en menor grau, electricitat. Es disposa també d'un dipòsit de gasoil per a la maquinària mòbil.  
El proveïment d'aigua es realitza des del pou de l'Esperança. Es presenta certificat de la comunitat de regants, que avala el subministrament d'aigua sense més limitació que la capacitat de disponibilitat del pou. S'indica que es disposa dels permisos per a pou propi, encara que no s'usa (no s'hi aporten els esmentats permisos).  
Es consideren tres tipus d'aigües residuals generades. Les aigües residuals generades pel procés industrial es canalitzen fins a una bassa de recepció situada en la indústria veïna (terra atomitzada) qui les gestiona mitjançant atomització per a recuperar l'argila. Les aigües generades en les dutxes com també les aigües pluvials recollides es canalitzen també a les basses de l'esmentada indústria, ja que el procés d'atomització consumeix molt aigua. Les aigües fecals es dipositen en dues fosses sèptiques que són buidades regularment per un camió cisterna que trasllada l'abocament a una depuradora. A aquest respecte es presenta còpia de l'autorització d'abocament a depuradora, com també informe de suficiència de documentació de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a l'absència d'abocament d'aigües residuals a domini públic hidràulic (abocament zero).  
Atés que amb l'ampliació de la indústria es redueixen els emmagatzemaments de producte acabat, la major part de la producció serà emmagatzemada en el centre logístic que l'empresa posseeix a Vila-real.  
Tramitació administrativa  
Amb data 16 de febrer de 2005 l'Àrea de Qualitat Ambiental va remetre el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
En data 16 d'agost de 2005 l'Àrea de Qualitat Ambiental va remetre el certificat acreditatiu de la informació pública de l'expedient (DOGV núm. 5029) sense que s'hi hagen rebut al·legacions. Mitjançant el mateix escrit es remet una còpia del certificat emés per l'Ajuntament de l'Alcora sobre la no-existència d'al·legacions.  
Sol·licitada a l'Àrea de Qualitat Ambiental informació addicional sobre diversos extrems, aquests van ser degudament aclarits pel promotor de l'activitat. En considerar suficient la documentació remesa, s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...). La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està recollida com una activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener. El titular de l'activitat haurà de comprovar-ne la inclusió en l'esmentat annex i si és el cas, quedarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escau obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
A l'hora de valorar la instal·lació, cal tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que s'està en procés d'adaptació a la nova normativa. A més, es troba en zona altament antropitzada caracteritzada per la presència de multitud d'indústries del sector ceràmic.  
La fabricació de taulellets ceràmics requereix elevats consums d'aigua i energia, originant al mateix temps emissions atmosfèriques, soroll, abocaments, residus sòlids i líquids.   
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B en l'epígraf 2.10.2 Fabricació de productes d'argila per a la construcció, taulellets, material refractari i articles de porcellana.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, i amb vulnerabilitat baixa d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
L'emplaçament està àmpliament ocupat per la indústria, en un entorn industrial totalment antropitzat, per la qual cosa els elements ambientals més directament afectats pel seu desenvolupament podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, ja que el medi biòtic, perceptual i social es veuran molt lleugerament afectats. Hi ha alguns habitatges pròxims dispersos, per la qual cosa hauran d'extremar-se les exigències de control de la contaminació.  
Pel que fa als residus, es generen més de 10 t/any de residus no perillosos, per la qual cosa se sol·licita autorització com a productor. Es preveu la construcció d'un magatzem de 170 m², on s'emmagatzemaran els residus temporalment. S'especifica a quin gestor s'entrega cada residu. Els llots amb suspensions ceràmiques són canalitzats fins a les instal·lacions de terra atomitzada (limítrofa) i gestionats per aquesta.  
Així, els principals impactes que la instal·lació té associats són l'emissió de partícules i fums de combustió, la generació de sorolls i la generació d'aigües de procés. A fi de minimitzar aquests impactes, es plantegen les següents mesures preventives i correctores:  
- L'ampliació projectada inclou un nou magatzem de residus perillosos, consistent en un recinte aïllat dins de la nau industrial de 170 m². Disposarà de solera de formigó impermeable, murs estancs perimetrals i canaletes per a recollida de vessaments en arqueta. Els envasos i recipients s'emmagatzemaran en cubetes estanques. Els residus generats, seran convenientment gestionats i lliurats a empreses autoritzades.   
- Amb l'ampliació projectada, els emmagatzemaments d'argiles, es realitzaran en sitges situades en l'interior de la nau, amb la qual cosa es reduirà l'emissió d'emissió de partícules. A més, les matèries primeres es traslladaran mitjançant cintes.   
- Per a reduir les emissions de partícules de focus puntuals (aspiració de les zones de recepció, mòlta, etc.), s'instal·len filtres de mànegues.   
- Si dels mesuraments en les xemeneies dels forns es detecta l'emissió de nivells elevats de fluor, s'instal·laran filtres amb reactius.  
- Respecte a l'emissió de sorolls, no es considera necessari adoptar mesures de protecció addicionals perquè realitzat un estudi acústic, es comprova el compliment dels nivells sonors establits.   
- Tal com s'ha exposat, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa que no hi ha abocament al domini públic hidràulic. Totes les aigües residuals industrials són conduïdes a l'empresa atomitzadora veïna per a la reutilització d'aquestes.   
S'indica que el programa de vigilància ambiental haurà de conduir a la consecució dels objectius següents:  
- Comprovar el correcte emmagatzemament i etiquetatge dels residus i el lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
- Assegurar la correcta gestió interna dels residus i evitar les mescles.  
- Realització d'auditories acústiques per a comprovar el compliment dels nivells establits.  
- Correcte manteniment de la maquinària.  
- Facilitar la gestió ambiental, verificant els impactes previstos i permetent controlar els no previstos, i imposar, si és el cas, mesures correctores.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat l) del grup 4 de l'annex I de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'ampliació d'una indústria per a la fabricació i comercialització de taulellets, promogut per Roig Cerámica SA situada al camí les Foyes Ferraes s/n del terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental, i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les que segueixen:  
1. L'ampliació de les instal·lacions requerirà l'aprovació de la modificació del planejament vigent o, si no n'hi ha, l'obtenció d'una declaració d'interés comunitari.   
2. En el moment en què s'aprove i execute la modificació del planejament, es considerarà requisit imprescindible la connexió a la xarxa de sanejament.  
3. Les arquetes de recollida de vessaments i lixiviats en les zones d'emmagatzemament de residus, han de ser estanques i impedir l'abocament a la xarxa de clavegueram, i procedir, si és el cas, a la gestió d'aquest per una empresa autoritzada.  
4. Una vegada completada l'ampliació, s'haurà de procedir al mesurament de les emissions de tots els forns, a l'efecte de comprovar el compliment dels nivells establits i en especial els nivells d'emissió de fluor, procedint-se immediatament en cas de superació a la instal·lació de filtres amb reactius adequats.   
5. El programa de vigilància ambiental inclourà la comprovació documental de l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, almenys, anualment. Així mateix, s'haurà de disposar d'acreditació documental dels controls i autocontrols realitzats.   
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 70/2006-AIA  
Títol: Subestació transformadora de 220/132/20 KV ST Montebello  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Partida l'Alberca, parcel·la núm. 2, polígon 14, terme municipal de la Nucia  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és la instal·lació d'una subestació transformadora (ST Montebello) que s'alimentarà des de la ST de Xixona mitjançant un doble circuit. Des de la ST Montebello s'alimentarà la xarxa a 132 kV mitjançant 6 circuits. Així mateix, s'alimentarà la zona de la Nucia mitjançant connexions a 20 kV. En un futur, podria ampliar-se la ST Montobello amb 2 noves connexions a 220 kV. Dos dels circuits de 132 kV es connectaran a la línia que sobrevola la parcel·la.  
La STR Torrevieja constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 10 posicions corresponents a 4 de línia, 5 de transformadors i l'adaptament de barres.  
- Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, i 9 posicions corresponents a 6 de línia, 2 de transformat i l'enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per 3 mòduls de cel·les amb un total de 47 posicions de què 30 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de serveis auxiliars, 2 de mesura, 2 d'enllaç de barres, 4 d'unió, 1 de partició i remuntament i 3 de bateria de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació de 3 bateries de condensadors (BC).  
- Una transformació dotada amb 2 transformadors de potència 225 MVA cada un i relació 220/132 kV i altres 3 de relació 220/20 kV i 50 MVA de potència cadascun, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntaran 2 transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20 kV/380-220 V i 250 KVA de potència cadascun.  
- Un edifici en què se situaran les cel·les de 220 kV, 132 kV i 20 kV, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també dues xicotetes dependències per a lavabo i vestidor, una en cada sala de control.   
La parcel·la escollida té una superfície de 8.278 m² i se situa prop del polígon industrial l'Alberca, en sòl no urbanitzable de protecció agrícola. Disposa d'accés rodat des del polígon a través d'un camí asfaltat en part.  
La ST serà un edifici de disseny interior, és a dir, tot l'equipament elèctric queda en l'interior de l'edifici. Les connexions de 220 kV seran subterrànies.  
El tancament es farà mitjançant una tanca de malla metàl·lica de 2,30 m sobre el terreny. Els lavabos que s'hi instal·len es proveiran d'aigua a través de la xarxa de proveïment municipal i estaran connectats a la xarxa de clavegueram. Les aigües pluvials recollides es canalitzaran també a la xarxa municipal de clavegueram.  
Es justifica la realització d'aquesta infraestructura en la falta d'infraestructures elèctriques en la zona i el creixement urbanístic en la zona (Costa Blanca). Es valora únicament la solució adoptada.   
Afeccions legals  
En relació amb el planejament general del municipi, la zona d'estudi es troba classificada com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola, segons se cita en el projecte i segons s'indica en la Cartografia Temàtica de la conselleria de Territori i Habitatge. No obstant això, aquest tipus d'instal·lació poden situar-se en sòl no urbanitzable protegit, segons la normativa vigent en la matèria (Llei 10/2004, de 9 de desembre)  
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I d'aquest, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de l'activitat, comprovada la seua inclusió en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1. de l'esmentada norma.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació.  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera que les accions següents poden generar impactes ambientals:  
- Durant la fase de construcció, el transport i recollida de materials, el condicionament dels accessos i preparació del terreny, i el muntatge de les instal·lacions i estesa de les canalitzacions elèctriques.  
- Durant la fase de funcionament, l'ocupació de l'espai, els processos de transformació d'electricitat i possible generació de residus d'operació.  
La zona està dedicada principalment al cultiu d'espècies de secà. En la parcel·la considerada hi ha cultius d'ametla. La transformació antròpica a camps de cultiu ha fet desaparéixer la vegetació original de la zona. S'hi identifiquen diverses espècies de fauna.   
A pesar que la parcel·la no es trobar inclosa en cap espai natural protegit, s'hi indica que està inclosa en una zona considerada d'importància per a les aus, aspecte que ha de tenir-se en compte especialment en el disseny, traçat i característiques de les línies que escometen la ST.  
No s'han detectat jaciments ni altres béns patrimonials, encara que tramitats els pertinents informes davant de la conselleria de Cultura, aquesta ha destacat l'existència d'elements etnològics que hauran de respectar-se: el camí Vell de la Vila Joiosa, uns murs de pedra en sec i una bassa de reg. Hi ha una assagador a les proximitats però discorre a més de 35 m de l'emplaçament.  
La qualitat paisatgística de la zona és molt baixa per l'alta antropització i la proximitat de diversos nuclis residencials i industrials. No obstant això, l'accessibilitat visual de la ST des de l'entorn és baixa.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
A causa de les mesures de protecció i seguretat per a prevenir accidents que la instal·lació ha de complir, en general els impactes han sigut considerats com a no significatius.   
No obstant això, els possibles efectes significatius relacionats amb el projecte són:  
- Les accions que s'han de dur a terme per a la construcció de la ST repercutiran en l'alteració de la morfologia del relleu i de les característiques del sòl, com també l'emissió de pols i gasos. L'eliminació de sòl pot portar associada l'eliminació d'invertebrats i micromamífers. En tots els casos, es consideren de magnitud baixa i no significatius.  
- La generació de sorolls durant la fase de funcionament repercutirà en un increment del nivell de fons. En les condicions més extremes de funcionament (plena càrrega dels transformadors i ventiladors en marxa) s'estima en 37 dB(A) el nivell sonor generat, per la qual cosa es complirien els nivells sonors vigents.  
- L'ús de SF6 com dielèctric en les cel·les, pot ocasionar fuites fortuïtes d'aquest gas, que malgrat ser inert i no tòxic, té un alt efecte hivernacle.   
- En els transformadors s'empra oli mineral, confinat en una cisterna hermètica. Es tracta d'oli amb una vida molt llarga, i la seua qualitat es controla periòdicament. No s'emmagatzema oli en les instal·lacions de la ST en cap cas. Un abocament accidental podria causar contaminació dels sòls, encara que això és quasi impossible. Una vegada esgotada la seua vida útil, es gestiona com un residu, i es lliura a una empresa autoritzada.  
- La instal·lació genera camps electromagnètics que poden repercutir sobre l'entorn immediat. S'ha realitzat un estudi predictiu mitjançant models matemàtics que prediu el compliment dels nivells recomanats.  
- El paisatge no es veurà afectat significativament a causa de l'antropització de la zona i al disseny de tipus interior de la subestació.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i preventives i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures adoptades durant la fase de construcció són, entre altres:  
- No es realitzaran en la zona canvis d'oli, reparacions ni llavades de maquinària que puguen provocar contaminació del sòl. Si es produeixen abocaments, s'hauran de recollir juntament amb la part afectada de terreny per a la correcta gestió d'aquests.  
- Instal·lació de contenidors per a allotjar residus d'obra i l'eliminació d'aquests segons normativa.  
- Revisió periòdica de la maquinària d'obra.  
- Ús de maquinària adaptada als valors límit d'emissió vigents.  
- Evitar l'emissió de pols regant, si cal, les àrees de treball.  
- Limitar l'àrea d'afecció a la parcel·la d'actuació.  
- En el cas que hi apareguen restes arqueològiques o paleontològiques durant el desenvolupament de les obres, se suspendran els treballs, es delimitarà el perímetre d'afecció de la troballa i es notificarà immediatament a la conselleria de Cultura.  
- S'adoptaran mesures per a evitar afeccions al camí Vell de la Vila Joiosa i es conservaran sense afectar els murs de maçoneria en sec. En cas d'afecció, es repararà.  
- Finalitzada l'obra, es restauraran els terrenys afectats per les obres.   
Les mesures correctores més destacables durant la fase de funcionament són les que segueixen:  
- El disseny de la subestació és tancat, i queda tot l'equipament elèctric en l'interior d'un edifici. A més, la parcel·la està separada de les zones de trànsit per xicotetes llomes. D'aquesta manera queda reduït l'impacte paisatgístic i el perill d'electrocució.  
- Les connexions de les línies de transport de 220 kV són subterrànies.  
- Per a eliminar el risc accidental d'abocament d'oli mineral, tots els transformadors disposen d'una cisterna solidària amb la bancada de cada un d'ells, connectada a un conducte d'evacuació cap al dipòsit estanc de recollida.  
- S'empra com a gas dielèctric el SF6. Es tracta d'un gas sintètic, no inflamable, inert, no tòxic i més dens que l'aire.  
- Els únics abocaments van associats a l'ús dels lavabos instal·lats en la STR. La instal·lació està connectada a la xarxa de proveïment i aboca a la xarxa pública de sanejament.  
- Els transformadors van disposats sobre carrils en una llosa de formigó, de manera independent i aïllada de la resta de la instal·lació, a aquest efecte d'evitar la transmissió de vibracions.  
Les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental són les que segueixen:  
- Es vigilarà l'aparició de restes paleontològiques o arqueològiques i l'absència d'afecció al camí Vell a la Vila Joiosa i als murs de maçoneria.  
- Finalitzades les obres, s'efectuarà neteja general de la zona, es retiraran els residus i es gestionaran degudament.  
- Es comprovarà que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària i que es restringeix a l'interior de la parcel·la.  
- Es comprovarà que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, llavada i posada al punt de maquinària es localitzen en els llocs autoritzats.  
- Es comprovarà que el nivell de soroll produït no supera els límits màxims establits en la legislació vigent.  
- Es controlarà la correcta gestió dels residus i olis.  
- Es comprovarà el compliment de les mesures preventives i correctores proposades.  
Tramitació administrativa  
Amb data 6 de març de 2006, va tenir entrada en els Serveis Centrals de la conselleria de Territori i Habitatge escrit del Servei Territorial de Medi Ambient de València, pel qual es traslladava escrit del Servei Territorial d'Energia que sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent:  
- Avantprojecte de nova subestació transformadors de 220/132/20 kV, ST Montebello.   
- Estudi d'impacte ambiental en format paper i electrònic.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci en el DOGV, sense que s'hi hagen formulat al·legacions.  
Amb data 20 de març de 2006, el promotor va remetre un annex addicional al projecte contenint els informes de la DG de Patrimoni Cultural Valencià i un estudi predictiu del camp electromagnètic generat per la ST.   
Consideracions jurídiques  
La subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de subestació transformadora de 220/132/20 kV ST Montebello, promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica SAU al terme municipal de la Nucia, partida l'Alberca, parcel·la núm. 2, polígon 14, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'avantprojecte i l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Addicionalment, s'hi estableixen les condicions següents:  
1. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats.  
2. Les operacions de buidatge i l'emplenament amb gas SF6, es realitzarà mitjançant equips que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la conselleria de Cultura, Educació i Esport, tal com s'estableix en l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny. En tot cas, caldrà ajustar-se al que dispose l'informe definitiu emés per l'esmentat òrgan.  
4. Atés que es troba en una àrea d'interés per a les aus (IBA), el disseny de les línies de 20 kV que escometen la subestació serà tal que s'elimine el possible risc d'electrocució.  
5. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST caldrà ajustar-se al que s'ha disposat per la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, aquestes es mantindran per sota dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la ST, es realitzaran mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i camp magnètic), i els resultats del qual s'incorporaran al programa de vigilància ambiental.  
6. A la posada en marxa de la subestació transformadora, es mesuraran els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i s'incorporaran els resultats al programa de vigilància a mbiental.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de maig de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5736, del 07-04-2008 (2008/3911)

RESOLUCIÓN de 5 de marzo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Traiguera, Segorbe, Sinarcas, Agost, Les Coves de Vinromà, Albal, L'Alcora y La Nucia.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5736

Fecha DOGV
:   07-04-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/3911

CVE


Fecha del documento
:   05-03-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Albal](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Nucia, la](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Coves de Vinromà, les](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de marzo de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de Traiguera, Segorbe, Sinarcas, Agost, Les Coves de Vinromà, Albal, L'Alcora y La Nucia. [2008/3911]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Cominitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 148/04-AIA y 312/04-AIA Traiguera, 060/03-AIA Segorbe, 270/04-AIA Sinarcas, 068/05-AIA Agost, 062/05-AIA Les Coves de Vinromà, 118/06-AIA Albal, 127/05-AIA L'Alcora y 070/06-AIA La Nucia, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 5 de marzo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente :148/04 y 312/04-AIA.  
Título del proyecto: Explotación de la cantera de gravas, sección A) denominada Traiguera I y restauración mediante vertedero controlado de residuos inertes.  
Promotor: Áridos Les Planes, SA y Traimed 21, SL.  
Autoridad Sustantiva Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de la conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia y Servicio de Residuos Urbanos de la conselleria de Territorio y Vivienda.   
Ubicación Parcelas 12,13,16,18,19,20 y 21 del polígono nº 104, del catastro municipal del t.m. de Traiguera (Castellón)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la apertura de una explotación minera de gravas tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas, con una superficie aproximada de 6 has y un volumen de extracción previsto en unos 609.500 m³. Se estima una explotación anual de 121.900 m³ y una vida útil aproximada de 5 años.  
El hueco minero generado por la extracción de áridos se acondicionará y se restituirá mediante el vertido controlado de residuos inertes procedentes de la gestión de los residuos de la Zona I del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.   
Una vez alcanzada la topografía final de vertido, el vertedero se sellará y se acondicionará para ser revegetado mediante especies arbustivas y arbóreas de carácter foresta.  
Las obras consisten básicamente en:  
Retirada y acopio del suelo edáfico.  
Arranque y carga de material mediante medios mecánicos y transporte en camionesa a planta de tratamiento.  
Configuración de un hueco minero con una superficie aproximada de 6 has y una profundidad de 10 m.  
Vallado perimetral y puerta de acceso.  
Construcción de una caseta de Control y báscula de pesaje  
Acondicionamiento del vaso de vertido: impermeabilización artificial del hueco y construcción de la red de drenaje y recogida de lixiviados.  
Vertido y compactación de los residuos en tongadas no superiors a 0.5m.  
Sellado del vaso de vertido con tierras, capa de 0.5 m. de arcilla y capa de 0.3 m. de material drenante.  
Extensión de tierra vegetal y revegetación.  
2. Alternativas y justificación de la solución adoptada.  
De las posibles alternativas de restauración existentes, se ha planteado la restitución del hueco minero mediante el vertido de residuos inertes procedentes de las plantas de clasificación y reciclaje de residuos de la construcción y demolición que la empresa adjudicataria del Plan Zonal de Residuos de la Zona I dispone en municipios de la comarca.  
De este modo las dos empresas promotoras del proyecto consiguen por una parte, disponer de un hueco minero para acondicionarlo y verter residuos inertes y por otra parte conseguir la restitución y restauración de un hueco minero.  
Tramitación administrativa  
3. Información pública.  
Actividad extractiva MIEXPA/2004/5  
En fecha 17 de diciembre de 2004, el Servicio territorial de Industria y Seguridad Industrial remite el proyecto de explotación (visado abril 2004), plan de restauración y Estudio de Impacto Ambiental (diciembre 2004) del proyecto de referencia.  
En fecha 17 de enero de 2005, el Área de Evaluación de Impacto Ambiental comunica al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial el estado del expediente, indicando la necesidad de ampliar la documentación tramitada en lo referente a:  
- Certificación del resultado del trámite de información pública, al que han sido sometidos la totalidad de los documentos tramitados.  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Presupuesto actualizado y ajustado a las actuaciones propuestas, en concreto al proyecto de restauración mediante vertedero controlado de residuos inertes.  
En fecha 4 de mayo de 2005, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite el certificado del resultado de la información pública del expediente donde se indica que tras haberse publicado el expediente en el DOGV nº 4.864 de fecha 18.10.04 no se presentaron alegaciones.  
En fecha 15 de noviembre de 2005, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite informe del director general de Patrimonio Cultural Valenciano donde se indica que una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo correspondiente.  
En fecha 2 de febrero de 2006, la conselleria de Cultura, Educación y deporte remite el informe vinculante favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio del Patrimonio cultural Valenciano.  
Vertedero de residuos inertes nº expte 2004/098/E/RNP  
En fecha 11 de junio de 2004, el Área de Residuos de la conselleria de Territorio y Vivienda remite proyecto de vertedero de residuos inertes y estudio de impacto ambiental promovido por Atecma, SL. solicitando la correspondiente evaluación de impacto ambiental.  
Se adjunta informe técnico en el que se indican que el proyecto tramitado cumple con los condicionantes establecidos en el Real Decreto 1481/2001, de 27 de diciembre, por lo que se informa favorablemente el proyecto siempre y cuando se subsanen ciertos aspectos requeridos al promotor.  
En fecha 2 de noviembre de 2004, el Área de residuos remite documentación de subsanación e informe técnico en el que se indica que han sido subsanados los aspectos técnicos requeridos y se informa favorablemente el proyecto a los efectos del cumplimiento del Real Decreto 1481/2001.  
En fecha 16 de septiembre de 2004, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, comunica a la empresa promotora el estado del expediente y solicita aclaraciones respecto al proyecto y estudio de impacto ambiental. En mayo de 2005, la empresa promotora aporta las aclaraciones solicitadas.  
En febrero de 2006, el servicio de residuos urbanos remite escrito indicando que la empresa Aplicacions Tècniques Mediambiental, SL. (Atecma) ha cedido la concesión relativa al contrato de gestión de residuos de Construcción y Demolición de la Zona I a la empresa Traimed 21.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El acceso a las parcelas puede realizarse desde la carretera CV-11 de Traiguera a San Rafael del Río y desde la carretera Vinaròs-Ulldecona. En ambos casos antes de cruzar el río se toma un camino de tierra que nos conduce a las parcelas.  
La zona en la cual se pretende implantar la explotación y su entorno, presenta una topografía completamente llana, con una mínima pendiente hacia el este, en torno a un 2%. El único accidente geográfico a destacar es la presencia del río Cénia que limita la explotación por el nordeste.  
Los materiales geológicos a explotar y sobre los que se asentará el vaso de vertido están constituidos por grandes acumulaciones de cantos rodados de naturaleza caliza con matriz arenoso-arcillosa de edad Cuaternario formando una terraza aluvial del río Cenia. Estos materiales son de origen detrítico continental (gravas, arcillas y arenas principalmente).  
La permeabilidad de los materiales es alta por porosidad pero no llegan a constituir ningún acuífero de interés.   
El clima de la zona es termomediterráneo seco con precipitaciones medias anuales comprendidas entre 400-600 mm y temperaturas medias anuales superiores a 17ºC. Las lluvias son irregulares tanto en cantidad como en duración. En otoño suelen darse episodios de fuertes lluvias en poco espacio de tiempo que coinciden con el fenómeno de gota fría.  
Los suelos presentes en la zona son fluvisoles calcáreos. En general son suelos poco evolucionados asociados a la existencia de aportes irregulares de materiales aluviales y con poca materia orgánica.  
La vegetación existente en las parcelas objeto de explotación y en las de fincas de alrededor se corresponde con un cultivo de secano: almendros, olivos y algarrobos. Las fincas de secano son reemplazadas en las cercanías de la explotación por fincas de regadío donde se cultivan cítricos (naranjas, limones y mandarinas). Además de los cultivos, se desarrolla una vegetación natural con un matorral de porte bajo que aparece en las fincas semiabandonadas y en los márgenes de caminos.  
La fauna que podemos encontrar en la zona es la asociada a este tipo de vegetación donde abunda la avifauna y los pequeños mamíferos.   
El paisaje se caracteriza por la uniformidad en las tonalidades marrones y ocres, en la topografía regular y en el cultivo de fincas de secano llegando a tener una calidad buena pero sin elementos naturales valiosos excepto claro está el propio río. También hay destacar la presencia de explotaciones de áridos a lo largo del camino de acceso que marcan un carácter antropizado a la zona.  
Desde el punto de vista socioeconómico, el incremento de la población en los pueblos del interior y el desarrollo del sector industrial supone un crecimiento económico que se ve reflejado en el sector de la construcción. Por otra parte, la agricultura de secano y regadío así como la ganadería son sectores tradicionales que se siguen manteniendo.  
2. Afecciones legales.  
No se afectan vías pecuarias ni espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPA's designadas para formar parte de la Red Natura 2000.   
Parte de la explotación, se proyecta dentro de la zona de policía de dominio público hidráulico del río Cenia. Esta zona incluye un límite de 100 m. desde del borde exterior del cauce actual del río.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano ha emitido al proyecto de referencia informe vinculante favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
3. Identificación y valoración de los impactos.  
El proyecto tramitado afectará directamente al paisaje, el suelo, la geomorfología, la hidrología, el aire, la vegetación y la fauna.  
Las acciones susceptibles de generar impactos son el vallado de las parcelas, el arranque y desbroce de los cultivos existentes, la retirada del suelo edáfico, el arranque, carga y transporte del material en la fase de explotación, la circulación de camiones, la producción y acumulación de estériles, el acondicionamiento del hueco de vertido, la producción de ruido y vibraciones por la maquinaria, la descarga y extensión de los residuos en el vertedero, la generación de residuos peligrosos procedentes del mantenimiento de la maquinaria, el deterioro de caminos, la restitución del hueco minero, el sellado y revegetación de las parcelas, la creación de empleo y la correcta gestión de los residuos inertes.  
4. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Como medidas correctoras el proyecto propone vallar la parcela para evitar la entrada de animales y personas ajenas a la obra, explotar el material por encima de la cota del nivel freático, clasificar y lavar el árido en planta externa, diseñar la explotación y restauración del total del área a explotar de forma simultánea, acondicionar el hueco para el vertido controlado de residuos inertes, llevar control del tipo de residuos que entran en el vertedero, sellar el vaso de vertido y revegetar con vegetación natural las parcelas afectadas, llevar el control y vigilancia del proyecto a lo largo de la vida del proyecto y durante un tiempo después de haber sellado y clausurado el vertedero.  
El conjunto de medidas correctoras propuestas en el proyecto se consideran adecuadas, sin embargo es necesario introducir una serie de mejoras encaminadas a eliminar afecciones sobre el paisaje, la integración de la actuación al entorno, la reducción y/o eliminación de polvo en las tareas de arranque, carga y transporte de áridos, correcta gestión de los residuos, eliminar la posible afección a aguas subterráneas y superficiales y ajustarse a lo contemplado en el RD 1.481/2001 en lo que respecta al Plan de Vigilancia Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.  
A la vista de todo lo anterior y en base a las competencias que tengo legalmente atribuidas, se formula la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la gravera denominada Traiguera I en las parcelas 12, 13, 16, 18, 19, 20 y 21 del polígono nº 104, del catastro municipal del t.m. de Traiguera (Castellón) y su restauración mediante vertedero controlado de residuos inertes, en el término municipal de Traiguera (Castellón), promovido por Áridos Les Planes, SA y Traimed 21, SL siempre que la actividad se desarrolle de acuerdo a la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el apartado siguiente así como las modificaciones introducidos por éstos:  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Los acopios de tierra vegetal dispuestos a lo largo de todo el perímetro de la explotación se acopiarán en montículos no superiores a los 1.5-2 m. de altura y se sembrarán con especies herbáceas para mantenerlos en óptimas condiciones para su uso posterior.  
2. A lo largo de toda la actividad los caminos de acceso y demás infraestructuras utilizadas se mantendrán en óptimas condiciones alcanzando un estado equivalente al de antes de iniciar la actividad.  
3. Se asfaltaran los 25 m. últimos del camino antes de salir a las carreteras de acceso.  
4. Los caminos y fincas vecinas se mantendrán limpios de residuos.  
5. Se mantendrán en condiciones de humedad los frentes de explotación, las escombreras temporales, los caminos de acceso, pistas interiores así como la zona de acopios y trituración de pétreos.  
6. Se garantizará el mantenimiento y control periódico de la red de desvío de aguas superficiales y de la red de recogida de lixiviados.  
7. Deberá realizarse el saneamiento e impermeabilización progresiva de las paredes del vaso de vertido a medida que aumente la cota de residuos vertidos, mediante la disposición de una capa mineral con unas condiciones de permeabilidad al menos equivalentes a un coeficiente de permeabilidad k (1,0 x 10-7 m/s en un espesor (1 m, con estabilidad suficiente para evitar deslizamientos y asentamientos.  
8. Si se estimase adecuado, la revegetación de las parcelas podría modificarse y plantar cultivos de secano (olivos, almendros y algarrobos)  
9. Para la obtención de licencia de actividad, la empresa promotora deberá adjuntar además los siguientes documentos: informe favorable o autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la realización de las labores de explotación y circulación de camiones en zona de dominio público hidráulico e inscripción en el registro de pequeños productores de residuos peligrosos de la Comunidad Valenciana.  
10. El Programa de Vigilancia Ambiental del vertedero incluirá los procedimientos de control y vigilancia especificados en el Anexo III del Real Decreto 1481/2001. Con este fin, deberá realizarse un seguimiento de datos meteorológicos, datos de emisión, control de aguas y lixiviados, protección de las aguas subterráneas y topografía de la zona: datos sobre el vaso de vertido.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 24 de febrero de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 60/03-AIA  
Título: Proyecto de Ampliación para la obtención de la Licencia de Actividad en la Concesión Minera La Hoya.  
Promotor: BPB Iberplaco SA.  
Autoridad sustantiva: Trámite iniciado por el Ayuntamiento de Segorbe  
Objeto del proyecto: Licencia de Actividad para la explotación de yesos.  
Localización: Polígonos 43, 46 y 54 del Municipio de Segorbe.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
BPB Iberplaco SA tiene otorgada la concesión de explotación de los yesos situados en La Hoya. La superficie de la concesión es de unas 117,6 ha, pero solamente se extraerá yeso en 38,96 ha, con una ocupación del 33,13%.  
Se explotan dos zonas, denominadas A y B, que se encuentran situadas adyacentemente al cerro La Buitrera en las laderas sur y norte respectivamente.  
Las poblaciones más cercanas son Soneja y Gátova que distan unos 5,2 km y 4,3 km respectivamente.  
La zona se ubica en la Unidad Hidrogeológica nº 20 denominada Medio Palancia, cuyo acuífero subyacente es el de Segorbe-Soneja.  
El sistema de explotación es mediante cantera, con bancos de 10 metros de altura, bermas de 6 metros y taludes individuales inclinados 70º respecto de la horizontal.  
Los taludes de las laderas restauradas se remodelan con bancos de 5 metros de altura, bermas de 3 metros y talud individual de 45º de inclinación respecto de la horizontal. Parte de los bancos creados están constituidos por estériles vertidos sobre los bancos de explotación.   
El volumen de todouno es de unos 3.116.800 m³, los estériles representan 87.270 m³. La producción mensual estimada es de 55.328 m³, la anual de 663.936 m³ y la vida prevista de la explotación es de unos 4,7 años.  
El arranque es mediante perforación y voladura.  
La maquinaria empleada está formada por un bulldozer Caterpillar D-9 de 300 CV, dos cargadoras frontales: de 18 m³ y 9 m³, una retroexcavadora de 9 m³ y 7 camiones de 25 m³.  
El recorrido total desde la fábrica es de unos 7 km, que transcurre sobre una vía de 4 metros de ancho; utiliza 1 km del camino asfaltado denominado Camino de Cabrera del Portillo y circula seguidamente unos 900 metros por el cauce del Barranco de Satarra. La intensidad de circulación media es de unos 45 camiones al día y la carga total máxima de 30 toneladas por camión. El camino de tierra se acondiciona con una capa de zahorras de 20 cm de espesor, se compacta y se extiende una capa de rodadura de mezcla bituminosa densa tipo D de 5 cm de espesor.  
2. Alternativas  
El promotor ha considerado la buena ubicación y accesos, la calidad del yeso y que "[...] en cualquier caso el proceso de extracción y transporte se realizará de tal manera que el impacto producido sea el menor posible, introduciendo las medidas correctoras necesarias para ello".  
Tramitación Administrativa  
El 4.3.2003 el Ayuntamiento de Segorbe remite el estudio de impacto ambiental para iniciar la tramitación.  
Se informa al promotor sobre el estado del expediente el 13-3-03.  
El promotor remite dos copias adicionales del estudio de impacto ambiental el 24-3-03.  
El 31-3-03 se solicita un informe a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón y otro al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial.  
El 24-4-03 se pide un informe a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
El 13 de agosto de 2003 se envía una solicitud de informe a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano (conselleria de Cultura, Educación y Deportes).  
Con fecha 14-3-05 se requiere al promotor, a través del Servicio Territorial de Industria, para que aporte documentación adicional.  
El Servicio Territorial de Industria el 7-4-05 devuelve el requerimiento anterior por no ser el órgano administrativo sustantivo.  
Se requiere al promotor la ampliación de documentación, con fecha 15-4-05, a través del Ayuntamiento de Segorbe.  
El 1 de junio de 2005 se efectúa una consulta al Ayuntamiento de Segorbe sobre la compatibilidad de los usos del suelo.  
El 2 de junio de 2005 Se solicita a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda información medioambiental.  
El 10 de junio de 2005 se requiere al promotor una documentación adicional, a través del Ayuntamiento de Segorbe y se le remite copia de la misma.  
El promotor aporta directamente el informe de Patrimonio Cultural Valenciano el 24 de junio de 2005.  
El 17 de agosto de 2005 se le reitera al promotor, vía Ayuntamiento de Segorbe, una ampliación de documentación anteriormente requerida. En igual fecha se le envía copia del requerimiento al promotor.  
El Ayuntamiento de Segorbe remite los días 10 y 22 de noviembre de 2005 la ampliación de documentación que aporta el promotor.  
El Ayuntamiento de Segorbe remite, el día 12 de diciembre de 2005, los certificados de información pública de varios expedientes solicitados, entre ellos ampliación La Hoya, así como un informe técnico.  
El 14 de diciembre de 2005 se efectúa una consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
El 11 de enero de 2006 se reitera al promotor, vía Ayuntamiento de Segorbe, la ampliación de documentación de La Hoya y ampliación La Hoya.  
Se solicita al Ayuntamiento de Segorbe, el día 11 de enero de 2006, copia de las alegaciones presentadas por Juan Orero Vargues y Dolores Zarzoso Rueda.  
El 16 de enero de 2006 se solicita información al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio.  
El 8 de febrero de 2006 se recibe una copia de las alegaciones solicitadas al Ayuntamiento de Segorbe.  
En fecha 7 de febrero de 2006 se solicita al promotor una modificación y ampliación de documentación, a través del Ayuntamiento de Segorbe.  
El 3 de marzo de 2006 se reitera la información solicitada al Área de Planificación del Territorio.  
Se realiza una consulta al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial en fecha 31 de marzo de 2006.  
1. Información pública  
El Ayuntamiento de Segorbe sometió el expediente a información pública, en el tablón de anuncios del Ayuntamiento y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia número 32, de fecha 15 de marzo de 2003, y lo notificó a los propietarios de las fincas colindantes de la totalidad de los terrenos, presentándose dos escritos de alegaciones.  
2. Resumen de las alegaciones  
Alegaciones de Juan Orero Vargues, como consejero delegado de la entidad Viveros Orero, SA.  
Expone que con su escrito de alegaciones provisionales ya manifestó la rotunda oposición a la concesión de la explotación solicitada por BPB Iberplaco SA, por los perjuicios que podrían derivarse de su concesión, denunciando defectos formales, y anunciando que serían ampliadas cuando se dispusiera del correspondiente informe técnico. Posteriormente aportó el mencionado informe elaborado por el Ingeniero Técnico de Minas Francisco Menéndez Carril y visado por el Colegio Oficial.  
Para evitar repetir innecesariamente las alegaciones las dan por reproducidas, si bien deben destacar de nuevo:  
a) Que en el proyecto y solicitud impugnados no constan de forma real las explotaciones agrícolas que lo rodean, omitiéndose las instalaciones hortofrutícolas en regadío de Viveros Orero SA.  
b) El informe elaborado por Francisco Menéndez Carril explica que la explotación de la zona sur de la concesión minera, dada la proximidad de las explotaciones agrícolas de Viveros Orero SA. y las medidas correctoras previstas, hace prácticamente inviable la compatibilidad de las explotaciones minera y agrícola en las condiciones establecidas en el proyecto de explotación.  
Alegaciones de Dolores Zarzoso Rueda   
Esta vecina de Segorbe expone que se encuentra cultivando olivos a pleno rendimiento en terrenos que se encuentran ubicados dentro de la zona de afección del parque natural de la Sierra Calderona, en donde es incompatible la actividad minera, más aún si se pretende ampliar la superficie de explotación a una mayor cantidad de parcelas.  
La actividad que se pretende ampliar es susceptible de producir un impacto negativo sobre el medio ambiente. Además el escaso pinar autóctono que existe se halla en la susodicha zona.  
La actividad minera, si no se encuentra a unos mínimos de distancia de las explotaciones agrícolas, mata el arbolado existente a corto plazo.  
Como propietaria no desea ceder derecho alguno, de paso o cualquier servidumbre a dicha mercantil.  
Con fecha 3 de octubre de 2001 cursó al Excmo. Ayuntamiento de Segorbe (Negociado de Industria) la contestación a la comunicación que, sin registro de salida, se le remitió sobre este tema, manifestándose totalmente en contra. Dichas alegaciones ruega se hagan suyas.  
La Ley del Suelo no Urbanizable Común establece, como facultades y deberes de los propietarios de suelo no urbanizable sujeto a especial protección, lo siguiente: «Se daría una afección real y restrictiva de los aprovechamientos efectiva y legítimamente implantados y realizados; constituyendo un supuesto de lesión determinante de responsabilidad de la administración que hubiera aprobado las aludidas normas, en los términos que proceda, conforme al régimen general de dicha responsabilidad».  
Finalmente, solicita el informe desfavorable por parte del Excmo. Ayuntamiento a la Licencia de Apertura sobre la ampliación de extracción de yeso de la mercantil BPB Iberplaco SA en sus parcelas.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Informes sectoriales  
- Informe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de fecha 15-4-2003  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón informa que la concesión La Hoya fue otorgada el 27-8-01, con declaración de impacto ambiental favorable, emitida por la conselleria de Territorio y Vivienda.  
- Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano emite un informe favorable en los siguientes términos:  
No se conoce inmueble alguno declarado bien de interés cultural en el ámbito de influencia de la cantera. Confirma el hallazgo de la cista de la Buitrera.  
Con anterioridad al inicio de la primera fase de la explotación, deberá balizarse y señalarse el perímetro de protección de La Buitrera, según la topografía adjunta al estudio de impacto ambiental, donde no podrán realizarse labores de acopio, vertido, colocación de casetas, almacenaje de maquinaria, apertura de caminos o cualquier otra actividad que suponga una afección al patrimonio arqueológico.  
Desde el punto de vista del patrimonio etnológico, no se aprecian inconvenientes para la autorización de la actuación, siempre que se cumplan las medidas correctoras establecidas en el propio estudio.  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda  
Remite un plano de vías pecuarias de todo el Municipio de Segorbe.  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
Este Servicio manifiesta, en relación con las competencias que le son propias, que no conocen la existencia de especie de flora o fauna alguna de interés que se pudiera ver afectada por la explotación minera.  
El único problema previsible es el derivado del tamaño de la explotación que puede causar un grave impacto al medio circundante, tanto paisajístico, como derivado de la explotación y el transporte del material, por lo que deberían ponerse condiciones muy cuidadosas para que la cantera no afecte a la flora y fauna de su entorno. Por otra parte, las canteras se situarían sobre terrenos afectados por el PORN de la Sierra Calderona, por lo que será necesario tener en cuenta las disposiciones del PORN al respecto.  
- Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
El Servicio de Ordenación Sostenible del Medio informa que el proyecto se encuentra en el ámbito territorial del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Sierra Calderona, aprobado mediante el Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano.  
Según la zonificación del PORN, regulada por el artículo 64, el proyecto se ubica dentro de la zona de Influencia y afectaría a áreas de predominio agrícola y áreas de regeneración, distribuidas de manera irregular.  
Aunque buena parte de la zona se clasifica como área de regeneración, sobre el terreno parte de dichas parcelas están cubiertas por vegetación arbórea, apreciándose una discrepancia entre la delimitación cartográfica efectuada por el PORN y la realidad física que se presenta.  
Así, la realidad física de la mayor parte de La Hoya se corresponde con la descripción dada por el PORN de Áreas de Predominio Forestal, definidas en el apartado 1 del artículo 66. Dicha discrepancia se pone en evidencia asimismo en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (PGOF), aprobado mediante el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat que, si bien no es de aplicación, incluye buena parte de la superficie ocupada por las parcelas cartografiadas en el PORN como agrícolas o de regeneración, sobre las que se pretende realizar la explotación minera, como terreno forestal arbolado natural, que el mismo Decreto define en su artículo 10, como: «agrupación de árboles en espesura con una fracción de cabida cubierta superior al 5% y uso netamente forestal. El origen del mismo es natural o de repoblación netamente integrada».  
El capítulo II del PORN, artículo 28.2, establece lo siguiente: «Queda prohibido el otorgamiento de nuevas autorizaciones en el ámbito para el que se propone la declaración del parque natural (Zona de Protección), en las áreas de predominio forestal de la zona de influencia y en los montes que, de acuerdo con los términos previstos en la legislación forestal, sean declarados montes de dominio público, de utilidad pública o montes protectores».  
La zona -en un ámbito que básicamente coincide con el ámbito del PORN- fue recientemente incluida por Acuerdo del Consell de 10 de Julio de 2001, entre los Lugares de Interés Comunitario (LIC) de la Comunidad Valenciana, en virtud de la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de Mayo de 1992, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Fauna y Flora. Éste LIC destaca por albergar una serie de hábitats naturales, en virtud de la Directiva de Hábitats (Directiva 92/43/CEE, de 14 de abril relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y la Fauna Silvestres, adaptada y amparada por el Real Decreto 1997/1995, modificado posteriormente por el Real Decreto 1193/1998) que se encuentran incluidos en el Anexo I (Tipos de Hábitats Naturales de Interés Comunitario para cuya conservación es necesario designar Zonas Especiales de conservación) y que son los siguientes:  
- Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi, O. Bolòs 1957,   
- Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing, Peris & Costa 1989   
- Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer, G. Br.Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936.   
El primero de estos tres hábitats tiene la consideración de prioritario.  
El artículo 7 del PORN establece que «en caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas». En su punto 3 establece que «en la aplicación del PORN prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del PORN».  
El informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio incluye la siguiente conclusión final:  
«La zona de ubicación del proyecto es, en su mayoría, de naturaleza forestal y atendiendo a la cartografía del PORN, se corresponde con áreas de regeneración, si bien están presentes en menor medida áreas de predominio agrícola. Buena parte de las zonas que el PORN clasifica como agrícolas o de regeneración en la cartografía se corresponden con lo que el PORN describe en su artículo 66 como áreas de predominio forestal, clasificación que a su vez viene corroborada -si bien no le es de aplicación- por el PGOF, al clasificarlos como forestal arbolado natural. Concurren en la zona asimismo notables valores derivados de la presencia de hábitats de interés comunitario, para cuya conservación es necesario designar zonas especiales de conservación, en virtud de la Directiva de Hábitats (Directiva 92/43/CEE), de 14 de abril, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y la Fauna Silvestres, adaptada y amparada por el Real Decreto 1997/1995, modificado posteriormente por el Real Decreto 1193/1998). La normativa del PORN establece en su artículo 28.2, la prohibición de las actividades extractivas y mineras en aquellas superficies que tengan la consideración de Predominio Forestal de la Zona de Influencia. Por todo ello, se informa desfavorablemente del proyecto de explotación minera de La Hoya».  
Afecciones Legales  
Para acceder desde la fábrica de Soneja hasta la cantera se ha de cruzar la vía pecuaria Nº 1 denominada Vereda Real del Collado - Arguinas.  
En la colina denominada La Buitrera se ha descubierto un yacimiento arqueológico de la edad del bronce, denominado con el mismo nombre y declarado bien de interés cultural. En esta zona no pueden acopiarse o verterse materiales, colocar casetas, almacenar maquinaria, abrir caminos o realizar cualquier otra actividad que suponga una afección al patrimonio arqueológico. A tal efecto la conselleria de Cultura, Educación y Deportes declara un perímetro de protección por encima de la cota de 460 metros, la explotación de los yesos se diseña consecuentemente a cotas inferiores a los 460 metros.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
Los bancos de restauración situados en el extremo suroeste de la zona A no se integran geomorfológicamente con las formas del relieve existente, sino que las truncan en ángulo recto.  
Se inicia la explotación de la zona B por el norte y desde las cotas más bajas, es decir, ascendentemente. El sistema de explotación ascendente no permite restaurar seguidamente y con garantías cada banco que se agota, pues en caso de llevar a cabo su restauración, esta se dañaría con la circulación de maquinaria, la revegetación se vería afectada por las emisiones de polvo y sería más vulnerable a los impactos de las proyecciones de las voladuras, el suelo se podría cubrir de depósitos de sedimentos y podría resultar erosionado por la escorrentía.   
Los bancos de restauración se diseñan con taludes de 45º, este valor favorece la erosión hídrica y resulta excesivo para garantizar el arraigo de la revegetación.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
No se han tenido en cuenta las alegaciones, es decir, los impactos que la explotación minera causa a las instalaciones hortofrutícolas de Viveros Orero SA. y las plantaciones de olivos de doña Dolores Zarzoso Rueda.  
El Estudio de Impacto Ambiental no menciona el impacto a la vía asfaltada denominada Camino de Cabrera del Portillo, se desconoce si puede soportar el paso de camiones cargados con 30 toneladas.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
La documentación no prevé eliminar los sólidos transportados por la escorrentía, tanto durante la explotación como durante los trabajos de restauración o una vez concluida la restauración de los dos huecos mineros. Las partículas que arrastra la escorrentía se pueden acumular en el cauce de los Barrancos del Águila y Rodana causando represamientos y aumentando el poder erosivo de la corriente.  
No existen medidas para frenar el poder erosivo del agua.   
No han sido tratadas en la memoria las medidas correctoras de los impactos sobre las instalaciones de Viveros Orero SA y sobre las plantaciones de Dolores Zarzoso Rueda y resto de explotaciones que pudieran verse afectadas.  
Se desconoce el calendario de restauración, en consecuencia no existe un orden relativo de restauración de los bancos agotados respecto de los bancos en producción.   
La revegetación propuesta consiste en tres únicas especies: Pinus halepensis, Quercus coccifera y Pistacia lentiscus; la primera en bermas y plazas, las restantes en los taludes de los bancos. En el medio existen otras especies arbustivas y herbáceas abundantes que no han sido seleccionadas, la selección de especies no contempla la diversidad ni explica las razones de tal decisión.  
El estudio de los vientos dominantes toma los datos de la estación meteorológica de Almassora, que se encuentra distante y situada en las proximidades de la costa, por lo que la información no es representativa del lugar que nos ocupa. La superficie que ocupan las concesiones mineras de BPB Iberplaco SA. se acerca a las 4.000 hectáreas, tal extensión justificaría un estudio de las direcciones e intensidades de los vientos dentro de la demarcación.   
En la prevención de las emisiones de polvo y su control, se propone el empleo de muestreos en el perímetro de las canteras y también en puntos alejados de éstas, siguiendo principalmente la dirección de los vientos dominantes, que se desconocen. No se concreta la frecuencia de muestreo, el tipo de tomamuestras y la forma de contrarrestar los efectos de las emisiones de polvo superiores al umbral y que afecten zonas exteriores a la explotación y áreas adyacentes a los caminos de acceso.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a declaración de impacto ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de ampliación para la obtención de la Licencia de Actividad en la Concesión Minera La Hoya y su Plan de Restauración, por ser la zona de ubicación del proyecto, en su mayoría, de naturaleza forestal que se corresponden con lo que el PORN describe en su artículo 66 como Áreas de Predominio Forestal, clasificación que a su vez viene corroborada -si bien no le es de aplicación- por el PGOF, al clasificarlos como Forestal Arbolado Natural. La normativa del PORN establece en su artículo 28.2, la prohibición de las actividades extractivas y mineras en aquellas superficies que tengan la consideración de Predominio Forestal de la Zona de Influencia. Concurren en la zona asimismo notables valores derivados de la presencia de tres hábitats de interés comunitario que se encuentran incluidos en el Anexo I (Tipos de Hábitats Naturales de Interés Comunitario para cuya conservación es necesario designar Zonas Especiales de Conservación), entre ellos destaca el hábitat formado por la comunidad Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi, O. Bolòs 1957 que tiene la consideración de prioritario.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 270/04-AIA  
Título Construcción de explotación avícola de engorde de pollos  
Promotor Clemente Lloria, C.B.   
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Sinarcas (Valencia)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la construcción de una explotación avícola de engorde de pollos  
Localización: Paraje Las Covatillas, polígono 11, parcela 189, del término municipal de Sinarcas (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la construcción y puesta en funcionamiento de una explotación avícola de engorde de pollos, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
El objeto del presente proyecto es la construcción de una explotación, granja avícola de engorde de pollos (explotación de broilers para carne) en una parcela en la que ya existe una explotación porcina de engorde de cerdos de transición; que estará constituida por tres naves con capacidad para 35.000 aves cada una, por ello, la capacidad prevista de la explotación será de 105.000 pollos; con una densidad prevista de 20 aves/m², manteniendo en todo momento una adecuada regulación de la ventilación y la temperatura.   
La granja estará ubicada en la parcela 189 del polígono 11, del catastro de rústica del término municipal de Sinarcas (Valencia), y aproximadamente a unos 1750 metros del casco urbano de dicho municipio.   
La parcela tiene una superficie total de 46.031 m² y su calificación urbanística es de suelo no urbanizable común con aptitud ganadera; lindando con las siguientes parcelas del polígono 11:   
- Norte: 186  
- Sur: 190, 192, 193 y 417  
- Este: 188  
- Oeste: 148, 416, 147 y 145  
La explotación estará formada por tres naves iguales, de forma rectangular y 1.790,25m²; adosada a cada nave habrá un local técnico de 27,5 m², habiendo, a su vez, junto a la primera, un aseo de 2,25 m², disponiéndose en el exterior del mismo una fosa séptica para la recogida de las aguas sanitarias generadas en éste; siendo por tanto, la superficie total de las construcciones en la parcela de 5.455,5 m².  
Los animales se reciben en la nave con un día. Se alojan sobre una cama de viruta, dispuesta en el suelo de la nave; la alimentación es a base de piensos compuestos, siendo el ciclo de crianza del orden de 50-52 días; posteriormente, alcanzado el peso óptimo, se trasladan al matadero. Tras ello, se procede a la limpieza y desinfección de la nave así como de los equipos. Se efectúa un vacío sanitario de 2 semanas, tras el cual se inicia un nuevo ciclo. Se prevé que se realicen entre 5 y 6 ciclos/año. Con una producción aproximada, por 5 ciclos, de 525.000 pollos/año. (105.000 pollos/ciclo).  
La explotación dispondrá de instalación de agua potable procedente de la red municipal de aguas potables de Sinarcas, y de un pozo de la propiedad ubicado en las cercanías de la explotación, la cual es potabilizada antes de ser consumida por las aves.  
La actividad no generará efluentes líquidos, ya que el agua de limpieza y el exceso de humedad de las deyecciones se elimina por evaporación, quedando el residuo sólido de éstas como parte del estiércol producido.   
La explotación dispondrá de una fosa séptica y un pozo filtrante para la evacuación de las aguas residuales domésticas, procedentes del aseo situado en una de las naves.  
La gallinaza producida será retirada al final de cada ciclo (adjuntándose en la memoria copia del contrato para la retirada de la gallinaza); para facilitar la recogida de este estiércol, y poder almacenarlo en el caso de que no se pudiese realizar su retirada inmediata, se construirá, al final de cada nave, un estercolero totalmente estanco, provisto de solera de aproximadamente 200 m², con pendientes hacia una fosa de recogida de lixiviados   
La explotación dispondrá de un seguro de recogida y destrucción de cadáveres. Para su recogida deberá disponerse de un contenedor homologado para depositar los animales muertos, de capacidad mínima de 800 a 1.000 litros, con tapa y un mecanismo que permita cargarlo con grúa desde un camión. El contenedor estará ubicado fuera de la zona de actividad ganadera.   
La explotación se encuentra a 1.750 metros del casco urbano de Sinarcas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública  
El expediente se inició el 29 de octubre de 2004, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de Actividades Calificadas de la conselleria de Territorio y Vivienda, de copia del proyecto de actividad, del estudio de impacto ambiental y del expediente municipal.  
La información pública se realizó mediante la publicación en el BOP nº 107, de 6 de mayo de 2004, sin que se haya presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
- Informe favorable del Arquitecto Técnico Municipal.  
- Informe favorable del Ingeniero Industrial Municipal.   
- Informe favorable del Inspector Veterinario de Área, en el que se indica:   
- Que no existe la posibilidad de alteración de las condiciones normales de salubridad e higiene del medio ambiente si se cumplen las medidas correctoras que figuran en el proyecto presentado.  
- Que las medidas correctoras que se describen en la memoria que acompaña al Proyecto parecen suficientes salvo que:  
- Falta contrato de retirada de cadáveres (aunque sí se hace mención a él en la memoria).  
- Falta vallado perimetral.  
- El estercolero deberá estar cubierto o ser retirado inmediatamente a su extracción de la nave.  
- Autorización previa de la COPUT  
- Informe favorable de la conselleria de Agricultura, en el que se indica: "El informe de la conselleria de Agricultura es favorable, siempre que haya separación física (vallado) y accesos independientes de la explotación porcina incluida en la misma parcela y además no existan solicitudes de otros interesados, en cuyo caso se tendrá por caducada (tras requerimiento previo) su autorización transcurrido un año sin ejercer su derecho"   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable agrícola (zona XIII), en base a las normas subsidiarias y complementarias de Sinarcas.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado las acciones del proyecto susceptibles de generar impacto, tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento, y posterior abandono y finalización de la actividad productiva; incluyéndose, asimismo, una descripción de la situación preoperacional referente al clima, edafología, geología, hidrogeología, flora y fauna, paisaje y medio socio-económico.  
En cuanto a la identificación de los factores del medio susceptibles de verse impactados, se ha incluido, entre otros:  
- El aire, por contaminación física (emisión de gases, de partículas sólidas en suspensión), así como contaminación química.  
- El agua; por alteración de las características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea, como consecuencia de la presencia de materiales sueltos fácilmente erosionables y vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos.  
- El suelo; por alteración de las características físicas, químicas y biológicas, que pueden verse afectadas por fenómenos como la compactación, la erosión, y pérdida de permeabilidad, entre otros.  
- La vegetación; por pérdida de la vegetación existente.  
- La fauna; por degradación de hábitats y alteración de pautas de comportamiento.   
- El paisaje; por alteración del paisaje original.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, en la que se establece una relación entre las acciones y los factores ambientales susceptibles de ser afectados por éstas. Se ha obtenido como resultado, una valoración positiva del impacto global que se derivaría de la instalación de la explotación avícola. Considerando por lo tanto, viable la actuación desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental se han agrupado las medidas en tres fases, la de diseño, construcción, y la fase de funcionamiento. En éstas dos últimas se incluyen las siguientes medidas correctoras:   
- Fase de construcción:  
- En la fase de replanteo no se ocupará más terreno que el imprescindible.  
- Al término del proyecto se aplicarán técnicas de extendido e incorporación al entorno de los sobrantes si los hubiese.  
- El tipo de construcción, los materiales a utilizar, así como los colores a emplear, serán en todo momento del tipo que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona, con el objeto de aminorar en lo posible el impacto en el paisaje.  
- La maquinaria utilizada será seleccionada de forma que los impactos que su utilización ocasione sean los menores posibles.  
- Para aminorar aún más el impacto en el medio perceptual se realizarán plantaciones para generar una barrera vegetal; concretamente, se plantarán cipreses, al ser una especie con gran adaptabilidad, rápido crecimiento y que armoniza con el medio donde se ubicará la explotación.  
- Fase de funcionamiento:  
- Para evitar la proliferación de malos olores, las naves estarán dotadas de sistemas de ventilación forzada, mediante 9 extractores en un lateral de la nave.  
- La gallinaza producida se cargará sobre camión con remolque para su transporte a una planta de producción de estiércol para su posterior utilización como abono orgánico. Una empresa se encargará de realizar estas operaciones.  
- Para facilitar la recogida del estiércol y poder almacenarlo en el caso de que no pudiese realizarse su retirada inmediata, se construirá, en un extremo de cada nave, un estercolero totalmente estanco; provisto de solera y pendientes hacia una fosa de recogida de lixiviados.   
- La explotación se rodeará con un vallado perimetral que recoja todas las instalaciones, impidiendo el libre acceso a las mismas a toda persona ajena. Este vallado será de tela metálica con una altura de 2 metros.   
- A final de cada ciclo, y cuando se considere conveniente, se realizará una limpieza total mediante productos desinfectantes con productos de uso habitual en este tipo de actividades, desinfectantes y detergentes, consistentes en una combinación de tensoactivos y aldehidos.  
- Se dispondrá de un sistema a presión para la desinfección de las ruedas de los vehículos encargados del transporte de los pollos y el pienso, basado en el uso de una mochila con desinfectante. En las puertas de entrada a la granja se colocarán pediluvios.  
- En los huecos de las ventanas de la nave se colocará una tela pajarera para evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
- Para la recogida de los cadáveres se deberá disponer de un contenedor homologado para depositar los animales muertos, de capacidad mínima de 800 a 1.000 litros, con tapa y con un mecanismo que permita cargarlo con grúa desde un camión.   
- Con respecto al almacenamiento de productos, se almacenará el pienso compuesto para la alimentación, que se transportará en vehículos especializados (cubas) que los depositarán en los silos cerrados y aislados del suelo, no implicando por tanto, ningún tipo de contaminación en el suelo.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda la disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.  
En el programa de vigilancia ambiental se indica que se considerarán especialmente las siguientes cuestiones:  
- Revisión del estado del vallado perimetral y puertas de acceso a la explotación.  
- Asegurar la correcta y constante ventilación y renovación del aire del interior de la nave.  
- Comprobación del estado y posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el fin de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación avícola, situada en el término municipal de Sinarcas (Valencia), promovida por Clemente Lloria C.B., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Previo a concesión de la Licencia de Actividad, deberá disponerse de justificación legal referente a la disponibilidad de agua potable procedente de la red de abastecimiento municipal, presentando ante esta Dirección General contrato de abastecimiento; asi como la presentación de la pertinente concesión de aprovechamiento del pozo de abastecimiento de agua existente en las cercanías de la explotación.  
- Deberá disponerse, previo a la concesión de Licencia de Actividad, del Informe favorable de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte; debiendo ser presentado ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo.  
- Tendrá que darse cumplimiento a los condicionantes establecidos por el Inspector Veterinario de Área y por la conselleria de Agricultura.  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
- El estudio de impacto ambiental explica que se suscribió contrato con empresa especializada que retiraba la gallinaza de la explotación; incluyéndose una copia del contrato en el proyecto de actividad. Sin embargo, está suscrito a fecha de 15 de marzo de 2004, teniendo una duración de dos años; por lo que, a día de hoy, ya no presenta ninguna vigencia; por lo cual, deberá presentarse un nuevo contrato de compra-venta, vigente y firmado por ambos contratantes.   
- Deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; presentándose copia del contrato suscrito con empresa autorizada para gestionar este tipo de residuos, debiendo estar vigente y firmado por ambas partes.  
- Según la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda, y el plano referente a los riesgos geológicos que se adjunta en el proyecto de actividad, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo clasificado con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media; dado que la zona donde se ubica la explotación (perteneciente al acuífero 53 Utiel- Requena, Sistema de Medio Turia, Mesozoico Septentrional Valenciano, Unidad Hidrogeológica 08.24), está constituida por terrenos permeables con posibilidad de infiltración a acuíferos subterráneos, por estar formados por materiales cuaternarios, tales como gravas, arenas y areniscas. Por lo que deberá aplicarse medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos; sobretodo, en caso de modificar la gestión de residuos destinándolos como abono orgánico en campos de cultivo de la zona.  
- Para el control de roedores se efectuará una desratificación anual, preferiblemente en los meses de verano.  
- Para el control de los insectos se llevarán a cabo medidas de prevención, medidas de higiene general de las instalaciones y tratamientos de desinsectación a base de insecticidas biodegradables, y de escasa toxicidad; intensificándose su uso en los meses de verano.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 68/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación de tejas, bardos y atobas  
Promotor: Cerámica la Escandella SA.  
Localización: Ctra. Novelda, km 2,6; sector La Escandella, parcelas A y B (equivalentes a la parcela catastral 3763101YH0536S0001GL); término municipal de Agost (Alicante)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
   
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto   
Cerámica La Escandella SA es una industria del sector cerámico dedicada a la fabricación de tejas, bardos y atobas cerámicos.   
El proyecto presentado se refiere a la instalación sita en el Ctra. Novelda, km 2,6; Sector La Escandella, del término municipal de Agost (Alicante) y consiste en una ampliación de las instalaciones existentes, al objeto de duplicar la capacidad actual de fabricación de tejas (hasta 350.000 ton/año), mantener la producción anual de bardos y atobas (50.000 ton/año) y comenzar a fabricar teja esmaltada (4.500 ton/año).  
Con la ampliación, la industria ocupará 249.901 m² de suelo y tendrá un total de 48.591 m² construidos.   
Características más relevantes de la actividad  
En la actualidad, la instalación se encuentra en funcionamiento, previendo con la ampliación llegar a casi duplicar la producción anual. Para ello, se sustituirá maquinaria y se construirán nuevas naves industriales colindantes con las existentes para albergar nueva maquinaria, rediseñando así el conjunto total.   
La actividad está organizada del siguiente modo:  
- Escandella 1: instalaciones existentes de fabricación de bardos y atobas. Está dotada de un horno túnel, y un secadero túnel, además de maquinaria complementaria.  
- Escandella 2: instalaciones existentes de fabricación de teja de arcilla cocida. Está dotada de equipo de molienda, prensas, secadero, prehorno y horno túnel y maquinaria auxiliar.  
- Escandella 3: instalaciones nuevas asociadas a Escandella 3. Se engloba en esta parte de la instalación maquinaria auxiliar de transporte y almacenamiento de materias primas, filtros de depuración y equipos de molienda y mezcla. Se proyecta una nueva línea de fabricación de teja de arcilla cocida.  
- Escandella 4: instalaciones nuevas de fabricación de teja esmaltada. Dispone de amasadoras, prensas, un horno continuo, una línea de esmalte y maquinaria auxiliar.  
- Escandella 5: instalaciones nuevas de transporte y silos de almacenamiento de materias primas.  
La instalación cuenta con un equipo de cogeneración, que fue sometido a evaluación de impacto ambiental y que cuenta con estimación de impacto ambiental favorable de 18.05.1999. Los gases de la instalación de cogeneración se emplean en los secaderos para el secado de las piezas.  
Las instalaciones se encuentran ubicadas en el sector industrial-1, parcelas A1-A2 y B de las normas subsidiarias de Agost, con calificación I.AS-1 (industrias aisladas), según consta en el certificado emitido por el Ayuntamiento de Agost. Las tres parcelas se corresponden con la parcela catastral 3763101YH0536S0001GL. No obstante, se indica que se está tramitando la declaración de interés comunitario necesaria para el uso de una zona colindante para almacenamiento.  
Las materias primas empleadas en el proceso productivo son arcilla, agua y esmaltes. La energía empleada es principalmente gas natural (combustible empleado para el funcionamiento de los secaderos y hornos) y en menor medida, electricidad.   
El abastecimiento de agua se realiza desde la red municipal. En este sentido, se aporta informe de AquaGest Levante por el que se acredita la suficiencia de recursos hídricos. Se dispone de un pozo con concesión de aguas subterráneas de escasa importancia para uso agrícola, aunque se indica que no va a emplearse para el proceso industrial.  
Los residuos generados son gestionados convenientemente por empresas autorizadas, según se acredita con los correspondientes documentos de aceptación. La industria está inscrita como pequeño productor de residuos peligrosos con número 03-11689.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 26 de julio de 2004, el Área de Calidad Ambiental remitió el proyecto básico, el estudio de impacto ambiental y el documento de síntesis, así como un anexo de documentación referentes al proyecto evaluado.  
Con fecha 20 de abril de 2005, el Área de Calidad Ambiental remitió documentación complementaria y comunicó la finalización del trámite de información pública, sin que se hubiesen recibido alegaciones.  
Con fecha 24 de agosto de 2005 y con fecha 10 de marzo de 2006, se solicitó al Área de Calidad Ambiental información adicional sobre diversos extremos que fueron debidamente aclarados por el promotor de la actividad.  
Afecciones legales  
El proyecto está afectado por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular tejas, ladrillos (...), con una capacidad de producción superior a 75 Tm/día (...)). La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está recogida como una actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero. El titular de la actividad deberá comprobar su inclusión en dicho anexo y en su caso, quedará obligado a remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1. de dicha norma.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Un detalle importante a la hora de valorar la instalación es tener en cuenta que se trata de una industria existente y en funcionamiento, que se está en proceso de adaptación a la nueva normativa.  
La fabricación de azulejos cerámicos requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
El emplazamiento está a unos 2 km del municipio de Agost, junto a la carretera. Las instalaciones se sitúan sobre suelo industrial, pero el entorno está calificado como suelo no urbanizable.   
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con vulnerabilidad baja-media de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Así pues, los principales impactos que la instalación tiene asociados son la emisión de partículas y humos de combustión, la generación de ruidos y la generación de aguas de proceso. Con objeto de minimizar estos impactos, se plantean las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
- Los almacenamientos de arcillas, con las nuevas instalaciones proyectadas, pasarán a realizarse en silos y bajo techo. Si aumentan las necesidades de almacenamiento, se ampliarán los cerramientos para poder contenerlos. En el caso que deba hacerse algún almacenamiento temporal de arcilla a la intemperie, se regará para eliminar la formación de polvo. Las cintas transportadoras de arcillas son cerradas para evitar la dispersión.  
- Para reducir las emisiones de partículas de focos puntuales (molienda, carga y descarga de silos, etc), se instalan filtros de mangas. Asimismo, en la zona de esmaltado, se instala un hidrofiltro para depurar las emisiones.   
- Para evitar la transmisión de ruidos, se procederá a encapsular los equipos que lo permitan (como los compresores) y en general, la maquinaria se colocará sobre tacos de goma para evitar las vibraciones.  
- Los residuos generados, serán convenientemente gestionados y entregados a empresas autorizadas. Existen a tal fin contenedores debidamente etiquetados para el almacenamiento temporal de los residuos. Las zonas de almacenamiento de residuos se acondicionarán dotándolas de techo y de suelo hidrófugo con canaleta y arqueta de recogida de derrames o posibles lixiviados.  
- Las aguas residuales sanitarias son vertidas al alcantarillado, para lo cual se dispone de permiso concedido por el Ayuntamiento de Agost. Las aguas residuales generadas en el proceso industrial (incluido el vertido generado en el hidrofiltro) son acumuladas en una balsa impermeabilizada y posteriormente reutilizadas en dicho proceso (vertido cero). Para facilitar su reutilización, se prevé la instalación de un filtro prensa a la entrada de la balsa.  
- Para reducir el impacto, se indica que las construcciones que se realicen serán acordes con el paisaje y que se plantarán especies autóctonas en los márgenes del camino.  
Se presenta un programa de vigilancia ambiental contemplando las siguientes actuaciones:  
- Análisis de aguas vertidas al alcantarillado  
- Análisis de las emisiones de gases  
- Revisar la colmatación de los filtros de mangas  
- Revisar la colocación de arquetas de recogida de lixiviados.  
- Comprobación del adecuado funcionamiento del filtro prensa.  
- Comprobación de las emisiones de ruido.  
- Comprobación de las instalaciones de almacenamiento de residuos: estanqueidad, limpieza y control sobre la recogida de residuos y el destino de los residuos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la ampliación de una industria para la fabricación de tejas, bardos y atobas por Cerámica La Escandella SA., ubicada en la Ctra. Novelda, km 2,6; Sector La Escandella del término municipal de Agost (Alicante), en los términos que establece el proyecto, el estudios de impacto ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. El uso industrial del agua del pozo requerirá la modificación de la concesión actual, a efectos de obtener la concesión de aguas subterráneas de escasa importancia para uso industrial concedida por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
2. Las arquetas de recogida de derrames y lixiviados en las zonas de almacenamiento de residuos, deben ser estancas e impedir el vertido a la red de alcantarillado, procediéndose en su caso, a la gestión de éste por empresa autorizada.  
3. En el caso que se proceda a ampliar los almacenamientos de materias primas para abastecer a la industria, deberá hacerse en las mismas condiciones que se proponen para los almacenamientos proyectados en la ampliación: todos ellos se realizarán bajo cubierta y con cerramientos que impidan la dispersión de partículas.   
4. El programa de vigilancia ambiental incluirá la comprobación documental de la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas, al menos, anualmente.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 62/05-AIA  
Título: Ampliación de granja porcina de engorde  
Promotor: Miguel Mateu Sales  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Les Coves de Vinromà (Castellón)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la explotación porcina   
Localización: Partida Balaguera, polígono 502, parcela 105, del término municipal de Les Coves de Vinromà (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de una granja porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación de 11.080 m², situada a 5 km. del casco urbano, consta de dos naves con superficie total de 2.448 m² y capacidad para unos 2.400 cerdos; queriéndose ampliar dicha actividad mediante la ampliación de una de las naves, lo que supondría aumentar la capacidad total hasta los 2.990 cerdos; dotándose a cada animal de 120 kg. de una superficie de 1m², tal y como se establece en la normativa vigente.  
Los cerdos entran en la granja con unos 18-20 kg. de peso, y permanecen en ella hasta que alcanzan el peso requerido por el mercado, de 100 a 120 Kg.; realizándose dos operaciones al año.   
La ampliación consiste en la construcción de una nave para cebo adosada a una de las existentes; de planta rectangular y con una longitud de 42.20 m. y una anchura de 12.80 m.; siendo por tanto, la superficie a construir de 540,16 m².  
El agua que se utilizará en la granja procede de la red de aguas potables de Cuevas de Vinroma (aportándose documentación acreditativa de la conexión a la red de abastecimiento municipal).  
El Ayuntamiento tiene suscrito un contrato con el centro de aprovechamiento de cadáveres situado en la localidad de Almazora, que pasará a retirar los animales muertos una vez por semana, que estarán localizados en depósitos estancos, suministrados por la empresa.   
Se dispone de lazareto, constituido por diez departamentos, situado en un extremo de una de las naves existentes, para alojar en ellos a los animales enfermos. Las puertas de acceso, independientes y separadas del resto de la nave, con una tabicación lateral que llega hasta el techo de la nave formando un bloque independiente, permite un manejo por separado con el objeto de evitar contagios.   
El sistema elegido para la eliminación de estiércoles será la evacuación hidráulica, es decir, el arrastre de las deyecciones por la corriente líquida de orines y agua de limpieza conjuntamente, con su posterior tratamiento y su utilización como abono orgánico en las fincas agrícolas de la zona (se aporta autorización de los propietarios aceptando los purines como abono orgánico). Considerando las 2.990 plazas de cebo, se estima como producción media 3.103.620 litros de purín anual. Asimismo, estimando una media de 5 kg. de Nitrógeno por m³ de purín, la cantidad con la que se puede abonar para no sobrepasar los 170 kg de N, está en 34 m³/Ha/año; indicándose en el estudio de impacto ambiental presentado, que para mayor seguridad se empleará una media de 33m³ de purín por hectárea y año; siendo necesarias 94, 05 Ha.   
Tramitación Administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El expediente se inició el 22 de abril de 2005, con la remisión por la Comisión de Calificación de Actividades de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.   
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº136, de 11 de noviembre de 2004, sin que se hayan presentado alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 17 de mayo de 2005, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación a la documentación relativa a los siguientes apartados:   
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 47/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
En fecha 15 de mayo de 2006, el promotor remite la ampliación de documentación solicitada, compuesta por:  
- Informe de Patrimonio Cultural de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte; en el que se manifiesta:  
- La no existencia de yacimientos arqueológicos inventariados en la parcela afectada, ni próximos a ella.  
- Que la incidencia sobre el patrimonio paleontológico será nula.   
- No existen elementos etnológicos afectados.   
- Informe municipal en el que se certifica la autorización de la conexión a la red de abastecimiento de agua potable, de titularidad municipal. Sin embargo, dicho certificado está expedido haciendo referencia a una granja porcina localizada en la Partida Racons, 25; no coincidiendo con los datos de localización de la explotación objeto de la presente declaración: Partida Balaguera, polígono 502, parcela 105; por lo que deberá aclararse dicha contradicción aportando un nuevo informe que justifique la conexión a dicha red, asi como la no repercusión en el normal suministro del resto de usuarios de la red municipal.   
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable de la Alcaldía  
- Informe favorable del Veterinario de Área  
- Informe del Técnico Municipal en el que se indica:   
- El edificio donde se pretende ubicar la actividad solicitada no se ajusta al planeamiento vigente. La nave se sitúa a menos de 14,00 metros del eje del camino según ordenanza SUNU-2.   
- Las características constructivas del local, las instalaciones contra incendios proyectadas y los materiales de acabado y decoración, así como las caraterísticas del entorno que permiten la accesibilidad de los medios de auxilio, que figuran en el proyecto aportado sí se adaptan a la Norma Básica de la Edificación NBE-CPI/96, Reglamento de Instalaciones de Protección contra Incendios, Eurocódigos y Ordenanzas Municipales, así como las demás normas vigentes de aplicación.   
- Informe favorable de la COPUT  
- Informe favorable de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, en el que se indica que el informe favorable está condicionado al cumplimiento de las siguientes condiciones:  
- La ampliación solicitada incumple los requisitos en cuanto a distancias mínimas a otras explotaciones porcinas. No obstante, según establece la Ley 6/2003 de Ganadería de la Comunidad Valenciana para este caso, las instalaciones de ampliación deben disponerse de forma que no se reduzca la distancia respecto a la/s explotación/es porcina/s existente/s en el radio de 1000 metros  
- Según lo dispuesto en el Artículo 5 del RD 324/2000 y el Art. Único del RD 3483/2000 se deberá dotar al conjunto de las instalaciones (existentes más ampliación) de:  
- Sistema eficaz de desinfección (vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en los accesos a la misma así como sistema apropiado para desinfección del resto del vehículo.  
- Cercado de la explotación (vallado perimetral) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).   
- Disposición de utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.  
- Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente.   
- Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.  
- Medidas higienico-sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.  
- Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo en la explotación.  
- Pediluvios u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.  
- Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número.  
- Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número de las matrículas de los vehículos que hayan entrado en la explotación.  
- Disponer de balsas de estiércol cercadas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.  
- Disposición de las instalaciones del global de la explotación de forma que se cumplan los requisitos de bienestar animal establecido por el RD 1135/2002 relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos.  
Por ello, se informa favorablemente de la ampliación solicitada, supeditando la misma al cumplimiento de los requisitos indicados en el párrafo anterior.   
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable según la normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado de forma general, sin distinguir entre la fase de construcción y la de funcionamiento, las acciones del proyecto susceptibles de generar impacto, siendo los elementos ambientales más destacables:  
- Las aguas superficiales y freáticas: por la contaminación procedente de los purines, lo que se produce por percolación hasta el nivel freático en terrenos saturados o por escorrentía hasta los cauces. En el estudio de impacto ambiental se incluye de forma muy general una referencia a parámetros que pueden considerarse como significativos a la hora de evaluar la carga contaminante de los purines con respecto a los recursos hídricos, destacando:  
- Los elementos nutritivos, particularmente fósforo y nitrógeno, como causas responsables de la eutrofización.  
- Gérmenes patógenos capaces de sobrevivir en el agua.  
- Medida del consumo de oxígeno.  
- La lixiviación del nitrógeno bajo la forma de nitratos (no estando presentes como tales en los purines, sino que se producen por oxidación microbiológica del suelo).  
- La percolación de microorganismos patógenos (bacterias y virus).  
Sin embargo, sobre las aguas superficiales no se considera que vaya a producirse ningún efecto, ya que en la zona de influencia de la explotación (alrededores de la granja), no existe ningún curso de agua y los barrancos que están cerca tienen el cauce seco.  
- Suelo: Su porosidad implica la mayor o menor absorción de los estiércoles, especialmente los líquidos. Pero, aunque en el estudio se incluye un apartado haciendo referencia al impacto que supone la incorporación al suelo de los elementos contenidos en el purín (Nitrógeno, Calcio, Magnesio, Sodio y Metales pesados), ésta constituye una mera descripción, sin hacer referencia concreta al impacto que supondrían en la zona de actuación, por lo que cabe indicar que no supone una valoración adecuada, sino una mera identificación muy generalista.  
- Ruidos: En la explotación no se producirán ruidos perceptibles desde el exterior, y teniendo en cuenta la ubicación de la actividad en zona rústica y alejada de viviendas y construcciones, el tipo de molestia susceptible de producirse es mínimo.   
- Fauna exterior: Con la instalación de la granja se podrían producir contactos con los animales exteriores, sobre todo con perros, gatos, roedores, insectos, etc., con la posible transmisión de enfermedades contagiosas.  
Sin embargo, en la identificación y valoración de los impactos, no sólo no se ha realizado una valoración de impactos rigurosa, en base a métodos de valoración establecidos, sino que también se han obviado elementos y aspectos fundamentales tales como: los olores susceptibles de generarse (pero sí se han establecido medidas protectoras y correctoras respecto a éstos en el apartado correspondiente), la vegetación existente en la parcela y que resultaría eliminada como consecuencia de la ejecución de las obras, la emisión de partículas sólidas (polvo), y cómo podría afectarse a las características hidrogeológicas de la zona (especialmente por lo que respecta a la vulnerabilidad de los acuíferos, y consecuentemente, la posible afección a los mismos).  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental se han agrupado las medidas en un único apartado, sin establecer una distinción entre las fases de construcción y la de funcionamiento; incluyéndose las siguientes:  
- Alrededor de las naves, en la parte del vallado se ejecutarán elementos de mimetización natural, tales como barreras vegetales y arbolado, con el fin de minimizar el impacto paisajístico creado.  
- Se procederá al aislamiento de los muros y del techo de la nave, para evitar que el ruido trascienda al exterior de la nave.  
- Utilizar los purines a las dosis recomendadas para evitar concentraciones excesivas que puedan contaminar aguas freáticas y productos agrícolas.  
- Mediante el enterramiento del purín después de su aplicación por medio de una labor, o incorporándolo al terreno con una grada adecuada que lo sitúe a una profundidad de 5-10 cm., y evitando su incorporación en las proximidades de la población, se minimizarán los posibles malos olores.   
- Las cochiqueras se limpiarán diariamente y se efectuará una limpieza exhaustiva y desinfección a fondo de las naves e instalaciones después de cada ciclo de engorde, siendo necesaria la combinación de la desinfección con el vacío sanitario, dejando las naves vacías y abiertas de 7 a 10 días para que penetre la luz y el aire.   
- Los huecos de la nave están protegidos de tela metálica galvanizada de 2 cm. De diámetro de hueco, que impide la entrada de aves y roedores  
- Para el control de los roedores se efectuará una desratificación anual, preferiblemente en los meses de verano, por medio de raticidas anticoagulantes a base de warfalina o similares. Aparte se efectuará una protección de canalizaciones y puertas.   
- Para el control de los insectos se efectuarán medidas de prevención, medidas de higiene general de las instalaciones y tratamientos de desinsectación a base de insecticidas biodegradables persistentes, que creen pocas resistencias y de escasa toxicidad, intensificándose sobre todo en los meses cálidos.  
- El lazareto tiene puertas de acceso independiente y separados totalmente del resto de la nave, formando un bloque independiente que permite un manejo por separado para evitar contagios. Los comederos y bebederos no se alimentan con la cadena general, si no que son independientes, de forma que no pueda existir ningún tipo de contagio.   
- Para la eliminación de cadáveres de la explotación, el municipio de Cuevas ha suscrito un contrato con el centro de aprovechamiento de cadáveres situado en la localidad de Almazora, señalándose que la recogida de animales muertos se efectúa en dicha localidad diariamente, estando situados en depósitos estancos suministrados por la empresa.   
- Para impedir la entrada de animales extraños toda la explotación está vallada con un murete de hormigón de 0,30 m. de altura y hasta 2 m. por valla metálica de alambre galvanizado.  
En el programa de vigilancia se establecen algunos de los contenidos que éste debe presentar, pero de forma muy general, sin adaptarlos a las características concretas de la explotación, constituyendo un mero apartado enfocado hacia la descripción de controles y medidas a efectuar en cualquier explotación porcina; debiendo destacarse los siguientes:   
- Controlar la ejecución y vigilancia de las medidas correctoras propuestas, y si fuese necesario, se ajustarán o modificarán para su correcto funcionamiento.  
- Se deberá controlar la adecuada producción de los purines, de forma que garantice que su posterior utilización como abono orgánico no presente problemas sanitarios.  
- Cualquier cambio en el sistema de explotación y tratamiento de los purines debe ser comunicado a la conselleria de Agricultura.  
- Con periodicidad anual se presentará en la conselleria de Agricultura el volumen de purines producido y el destino de los mismos, indicando el tipo de cultivo sobre los que se ha aplicado, y la conformidad de los propietarios, si son diferentes del titular de la explotación.  
- Se realizará análisis de los purines para garantizar que el tratamiento adoptado produce los efectos deseados para poder usar los purines como abono orgánico.   
Por ello, las medidas correctoras recogidas en el estudio deberán ampliarse con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación avícola, situada en el término municipal de Les Coves de Vinromà (Castellón) promovida por D. Miguel Mateu Sales, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Tendrá que darse cumplimiento a los condicionantes establecidos por la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
- Previo a concesión de la Licencia de Actividad, deberá disponerse de justificación legal referente a la disponibilidad de agua potable procedente de la red de abastecimiento municipal, presentando ante esta Dirección General contrato de abastecimiento.  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger en una poceta los lixiviados generados, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración. Asimismo, tal y como se exige en el Artículo 5.B.b. del Real Decreto 324/00 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, la explotación debe disponer de una autonomía de almacenamiento de purines de al menos tres meses como mínimo.   
- Aunque en el estudio de impacto ambiental y en el proyecto de actividad se hace referencia a que el Ayuntamiento tiene suscrito un contrato con el centro de aprovechamiento de cadáveres de Almazora, deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano; presentándose copia del contrato suscrito con empresa autorizada para gestionar este tipo de residuos, debiendo estar vigente y firmado por ambas partes.  
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.   
- Para minimizar el impacto sobre el agua y el suelo, el purín se utilizará a una dosis que no supere los 170 kg de N/ha. Y en ningún caso en parcelas que no se exploten agrícolamente. Asimismo, deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica el purín, para no provocar problemas derivados de la contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.  
- El purín será tratado con complejo bacteriano, de forma que mejore sus propiedades como abono orgánico, al tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento, si se observa la ineficacia del mismo. Para ello, se deberá llevar a cabo un análisis antes de comenzar el tratamiento para comprobar los niveles de los que se parte. Estos análisis deberán ser presentados ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiendo aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado. Los aceites lubricantes usados de motores y máquinas de la explotación, se llevarán a centros especializados para su reciclado.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 118/2006-AIA  
Título: Subestación Transformadora 220/20 Kv. S.T. Albal  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SA.U  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Valencia de la conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Localización: Parcela nº 10 del polígono nº 1, del catastro rústico del término municipal de Albal.  
Descripción del Proyecto  
El objeto del proyecto presentado es la construcción de una nueva subestación transformadora denominada S.T. Albal con relación de tensión eléctrica 220/20 Kv., a fin de permitir su distribución a los centros de consumo mejorando, así, los niveles de calidad del suministro y liberar la presión actual existente sobre las subestaciones eléctricas de Torrente y de Massanassa que atienden la demanda eléctrica de la zona con la asistencia, en caso de necesidad, de la subestación de Silla.  
La nueva subestación eléctrica se alimentará mediante doble circuito a 220 Kv., desde la línea eléctrica Catadau -Torrente. La distribución de energía a los actuales mercados de consumo se realizará en gran medida a través de la red de media tensión existente, que quedará interconectada con la nueva subestación. Se acometerán nuevos desarrollos de la red de distribución necesarios para hacer frente a los requerimientos de potencia motivados, exclusivamente, por el crecimiento urbanístico de la zona o por razones de mejora de los actuales suministros.  
La ST Albal se ubicará en un terreno localizado en el Paraje de Santa Ana, al oeste del término municipal de Albal y próximo al municipio de Alcácer, en la provincia de Valencia. El terreno para el establecimiento de la subestación forma parte de la parcela nº 10 del polígono 1, del catastro de rústica del municipio de Albal según el cual, tiene una superficie de 19.169 m², de los que la subestación ocupará unos 7.800 m² que serán segregados a tal fin. La clasificación del suelo ocupado corresponde a suelo no urbanizable común.  
La nueva ST Albal constará de las siguientes instalaciones:  
- Un sistema eléctrico de 220 Kv. con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 8 posiciones correspondientes a dos de línea, tres de transformador, dos de reserva y una de acoplamiento de barras.  
- Un sistema eléctrico de 20 Kv. con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento SF6, conformado por tres módulos de celdas con un total de 47 posiciones de las que treinta serán salidas de línea, tres de transformador, dos de medida, dos de servicios auxiliares, tres de batería de condensadores, dos de enlace de barras, una de partición y remonte, y cuatro de unión. Este sistema se completa con la dotación de tres baterías de condensadores (BC).  
- Una transformación dotada con tres transformadores de potencia de 50 MVA. cada uno y relación 220/20 Kv., con sus correspondientes reactancias trifásicas limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los equipos y servicios propios de la subestación se montarán dos transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20/0,380-0,220 Kv. y 250 KVA. de potencia cada uno.  
- Un edificio en el que quedarán integrados los sistemas eléctricos y equipos de transformación señalados, equipos de control, protección, comunicación, alimentación en B.T., etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, productora de residuos peligrosos, por lo queda sometida a autorización administrativa de la conselleria competente en medio ambiente o inscripción en Registro de Productores de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades Potencialmente Contaminantes del Suelo, en su anexo I, recoge la actividad de producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). Esto supone que el titular de la actividad, comprobada su inclusión en dicho anexo, estará obligado a remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el Órgano Autonómico Competente, tal y como recoge el artículo 3.1. de dicha reglamentación.  
La Ley 4/1998, de 3 de junio, del patrimonio Cultural Valenciano, que en su artículo 11 exige incorporar el estudio de la posible afección sobre el patrimonio histórico y cultural y el correspondiente informe de la conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos  
En el estudio de impacto ambiental se consideran los diversos impactos ambientales que se estiman podrían darse tanto durante la fase de construcción como durante la fase de explotación de la subestación. Los principales son:  
- La afección sobre los cambios en el relieve del terreno ocupado y la pérdida del valor agrícola del suelo.  
- La contaminación provocada por el polvo procedente del movimiento de tierras y de la rodadura de los vehículos y maquinaria, durante la fase de construcción.  
- La alteración de las acequias de riego próximas a la parcela durante las labores de construcción.  
- Aumento de los niveles sonoros originados durante los trabajos de construcción y transporte de material.  
- Contaminación del suelo por fugas accidentales de aceite de los transformadores eléctricos.   
- Cambios en la calidad del aire durante la fase de funcionamiento por una eventual pérdida del SF6, empleado como aislante dieléctrico en las celdas de los sistemas eléctricos.  
- Aumento del nivel sonoro de fondo durante el funcionamiento de los transformadores de potencia en la fase de explotación.  
- Posible modificación de los campos eléctricos y magnéticos en el entorno de la subestación, en su funcionamiento  
- En cuanto a la fauna y la flora la afección esperada será mínima, limitándose la actuación a la pérdida del valor agrícola y a la afección al emplazamiento de la parcela.  
- La intrusión visual de la subestación en el entorno, amortiguada con otros elementos antrópicos como la relativa proximidad de vías de comunicación o el trazado ferroviario del futuro A.V.E   
Todos los impactos han sido valorados como compatibles con excepción del impacto respecto a la pérdida del uso agrícola del suelo que se ha valorado como moderado.  
2. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el proyecto, en consonancia con los impactos ambientales valorados son:  
- Se instalarán contenedores para el alojamiento de los residuos de las obras transladándose, posteriormente, hasta vertederos autorizados. Se evitará realizar mantenimientos o reparaciones de maquinaria en la zona de trabajo.  
- Durante los trabajos en obra durante construcción se evitarán los movimientos de tierra innecesarios para minimizar las emisiones de polvo, se apilarán los materiales más pulvurentos en zonas desprotegidas del viento y se regará el suelo, en su caso, en la zona de accesos.  
- Se restaurarán las superficies y el entorno afectado por las obras, cubriendo las áreas de la parcela no ocupadas por las instalaciones con la tierra vegetal extraída de la tala y el desbroce inicial del terreno.  
- Se garantizará el tránsito por los caminos de acceso que discurren hacia la parcela y se vallará perimetralmente ésta, durante el periodo que duren las obras, con señalización de los posibles peligros, a fin de impedir el acceso a personal no autorizado.  
- Se dispondrán sistemas de recogida de fugas de aceites mediante cubetas solidarias con la bancada de hormigón que sirve de fijación de los transformadores, disponiendo de conducciones hacia un depósito de almacenamiento de derrames.  
- El funcionamiento de la subestación se controlará por telemando, incluido la detección automática mediante señal de alarma, de eventuales fugas de gas SF6 empleado como dieléctrico en las celdas de los sistemas eléctricos.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental incluye:  
- La comprobación de que las afecciones sobre el suelo de las diversas actuaciones durante las obras sean las estrictamente necesarias.  
- Se comprobará que todas las actuaciones necesarias para la instalación de la subestación se realicen en el interior de la parcela donde se proyecta la actuación.  
- Se comprobará que el parque de maquinaria de obras, acopio de materiales, etc., así como, su puesta a punto se realizará en los lugares autorizados.  
- Se vigilará que no se acopien sustancias peligrosas (aceites, combustibles, etc.) cerca de acequias y corrientes de agua.  
- Se velará, en todo momento, por el cumplimiento de la legislación vigente sobre ruidos.  
- Se controlará que los residuos o cualquier otro material sobrante de la obra son gestionados según la normativa aplicable.  
- Se controlará que los aceites procedentes de los transformadores son gestionados convenientemente.  
- Se verificará la aparición de restos paleontológicos o arqueológicos en los trabajos que impliquen movimientos de tierras y se ordenará, en su caso, la suspensión de los mismos y su notificación inmediata a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 11 de abril de 2006, se solicita declaración de impacto ambiental desde Servicio Territorial de Energía de Valencia de la conselleria de Infraestructuras y Transporte remitiéndose la siguiente documentación:  
- Anteproyecto de la subestación eléctrica  
- Estudio de impacto ambiental  
- Estudio de Patrimonio Histórico-Cultural  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano sobre la afección del proyecto con la normativa de protección del patrimonio.  
- Resultado de información pública y de no alegaciones.  
El Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 9 de enero de 2006, significaba que no se detectan afecciones de índole paleontológica ni es necesaria ningún tipo de actuación previa para la salvaguardia de ese concreto patrimonio, sin perjuicio de justificar el cumplimiento de las exigencias que se deriven de la protección del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico presente en el área de actuación.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de la Subestación Transformadora 220/20 Kv "S.T. Albal" promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica, SA.U en la parcela nº 10 del polígono nº 1, del catastro rústico del término municipal de Albal, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental.  
Segundo  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Se restaurarán, a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados. Se evitará, en todo momento, el aterramiento o la obstaculización de las acequias de riego próximas a la parcela durante los trabajos de construcción.  
2. Las operaciones de vaciado y llenado del gas SF6, empleado como medio aislante dieléctrico en las celdas de los sistemas, se realizará mediante equipos que permitan su recuperación e impidan la emisión libre del gas a la atmósfera.  
3. Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la subestación transformadora se estará a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 junio. En todo caso, éstas se mantendrán por debajo de los límites establecidos por la Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), fijados en 5 Kv/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético. A la puesta en marcha de la Subestación transformadora se realizarán mediciones para garantizar el cumplimiento de ambos límites (campo eléctrico y magnético), y cuyos resultados se incorporarán al programa de vigilancia ambiental.  
4. Una vez en funcionamiento la Subestación Transformadora, se procederá a medir los niveles sonoros generados al objeto de verificar el cumplimiento de las condiciones establecidas en la legislación vigente.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de mpacto ambiental.  
Valencia, 19 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 127/05-AIA  
Título: Industria para la fabricación y comercialización de azulejos.  
Promotor: Roig Cerámica S. A.  
Localización: Camí les Foyes Ferraes s/n CP 12110, Alcora (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Roig Cerámica es una industria del sector cerámico dedicada a la fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos. El proyecto presentado se refiere a la instalación sita en el Camino Foyes Ferraes del término municipal de Alcora (Castellón), y consiste en la ampliación de las instalaciones existentes, al objeto de llegar a triplicar la capacidad actual de fabricación.   
En la actualidad, se ocupa un terreno de 58.773 m² y hay construidos 20.281 m². Con la ampliación, está previsto adquirir 12.499 m² y construir 24.854 m² de nave, suponiendo un total de 71.272 m² y una superficie construida de 45.135 m². La producción actual de 3.300.000 m²/año y se estima que se aumente hasta 10.160.000 m²/año.  
Características más relevantes de la actividad  
La instalación se encuentra en funcionamiento, previendo con la ampliación llegar a triplicar la producción anual. Para ello, se sustituirá maquinaria y se construirán nuevas naves industriales colindantes con las existentes para albergar nueva maquinaria, rediseñando así el conjunto total.   
La nave existente se encuentra ubicada en suelo urbano industrial, mientras que la mayor parte de la ampliación se realizará sobre suelo no urbanizable, sobre el cual está prevista una modificación del planeamiento. Tal y como se indica en el informe de compatibilidad urbanística emitido por el ayuntamiento, corresponde esperar a la aprobación de dicha modificación para ejecutar la ampliación o solicitar una declaración de interés comunitario.   
La capacidad de producción anual proyectada es de 10.160.000 m²/año, para lo cual se proyectan un total de 13 líneas de prensa, secadero y esmaltado, 4 hornos de cocción y sus instalaciones auxiliares, como filtros de depuración, mezcladoras, silos de almacenamiento, equipos de selección, clasificación y embalaje. Las operaciones básicas en el proceso de fabricación son: almacén de arcilla atomizada, prensado de polvo atomizado, seguido del secado de la baldosa conformada, esmaltado (previamente preparado y mezclado en la propia instalación) y serigrafiado de la cara vista, cocción en horno de gas natural, y enfriamiento. Finalmente, se seleccionan, clasifican, empaquetan y paletizan las baldosas.   
Las materias primas empleadas en el proceso productivo son arcilla atomizada, agua y esmaltes y colorantes cerámicos. La energía empleada es principalmente gas natural (combustible empleado para el funcionamiento de los secaderos y hornos) y en menor medida, electricidad. Se dispone también de un depósito de gasóleo para la maquinaria móvil.  
El abastecimiento de agua se realiza desde el pozo de la Esperanza. Se presenta certificado de la Comunidad de Regantes, que avala el suministro de agua sin más limitación que la capacidad de disponibilidad del pozo. Se indica que se dispone de los permisos para pozo propio, aunque no se usa (no se aportan dichos permisos).  
Se consideran tres tipos de aguas residuales generadas. Las aguas residuales generadas por el proceso industrial se canalizan hasta una balsa de recepción situada en la industria vecina (tierra atomizada) quien las gestiona mediante atomización para recuperar la arcilla. Las aguas generadas en las duchas así como las aguas pluviales recogidas se canalizan también a las balsas de dicha industria, puesto que el proceso de atomización consume mucho agua. Las aguas fecales se depositan en dos fosas sépticas que son vaciadas regularmente por un camión cuba que traslada el vertido a una depuradora. A este respecto se presenta copia de la autorización de vertido a depuradora, así como informe de suficiencia de documentación de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la ausencia de vertido de aguas residuales a dominio público hidráulico (vertido cero).  
Dado que con la ampliación de la industria se reducen los almacenamientos de producto acabado, la mayor parte de la producción será almacenada en el centro logístico que la empresa posee en Villarreal.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 16 de febrero de 2005 el Area de Calidad Ambiental remitió el proyecto básico y el estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia.  
En fecha 16 de agosto de 2005 el Área de Calidad Ambiental remitió el certificado acreditativo de la información pública del expediente (DOGV nº 5.029) sin que se hayan recibido alegaciones. Mediante el mismo escrito se remite copia del certificado emitido por el Ayuntamiento de Alcora sobre la no existencia de alegaciones.  
Solicitada al Área de Calidad Ambiental información adicional sobre diversos extremos, estos fueron debidamente aclarados por el promotor de la actividad. Considerando suficiente la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
El proyecto está afectado por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...). La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está recogida como una actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero. El titular de la actividad deberá comprobar su inclusión en dicho anexo y en su caso, quedará obligado a remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1. de dicha norma.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
A la hora de valorar la instalación, hay que tener en cuenta que se trata de una industria existente y en funcionamiento, que se está en proceso de adaptación a la nueva normativa. Además, se encuentra en zona altamente antropizada caracterizada por la presencia de multitud de industrias del sector cerámico.  
La fabricación de azulejos cerámicos requiere elevados consumos de agua y energía, originando a la vez emisiones atmosféricas, ruido, vertidos, residuos sólidos y líquidos.   
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo II del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B en el epígrafe 2.10.2 Fabricación de productos de arcilla para la construcción, azulejos, material refractario y artículos de porcelana.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, y con vulnerabilidad baja de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
El emplazamiento está ampliamente ocupado por la industria, en un entorno industrial totalmente antropizado, por lo que los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, ya que el medio biótico, perceptual y social se verán muy ligeramente afectados. Hay algunas viviendas cercanas dispersas, por lo que deberán extremarse las exigencias de control de la contaminación.  
En cuanto a los residuos, se generan más de 10 ton/año de residuos no peligrosos, por lo que se solicita autorización como productor. Se prevé la construcción de un almacén de 170 m², donde se almacenarán los residuos temporalmente. Se especifica a qué gestor se entrega cada residuo. Los lodos con suspensiones cerámicas son canalizados hasta las instalaciones de tierra atomizada (colindante) y gestionados por ésta.  
Así pues, los principales impactos que la instalación tiene asociados son la emisión de partículas y humos de combustión, la generación de ruidos y la generación de aguas de proceso. Con objeto de minimizar estos impactos, se plantean las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
- La ampliación proyectada incluye un nuevo almacén de residuos peligrosos, consistente en un recinto aislado dentro de la nave industrial de 170 m². Dispondrá de solera de hormigón impermeable, muros estancos perimetrales y canaletas para recogida de derrames en arqueta. Los envases y recipientes se almacenarán en cubetos estancos. Los residuos generados, serán convenientemente gestionados y entregados a empresas autorizadas.   
- Con la ampliación proyectada, los almacenamientos de arcillas, se realizarán en silos situados en el interior de la nave, con lo que se reducirá la emisión de emisión de partículas. Además, las materias primas se trasladarán mediante cintas.   
- Para reducir las emisiones de partículas de focos puntuales (aspiración de las zonas de recepción, molienda, etc.), se instalan filtros de mangas.   
- Si de las mediciones en las chimeneas de los hornos se detectase la emisión de niveles elevados de flúor, se procedería a la instalación de filtros con reactivos.  
- Respecto a la emisión de ruidos, no se considera necesario adoptar medidas de protección adicionales porque realizado un estudio acústico, se comprueba el cumplimiento de los niveles sonoros establecidos.   
- Tal y como se ha expuesto, la Confederación Hidrográfica del Júcar informa que no existe vertido al dominio público hidráulico. Todas las aguas residuales industriales son conducidas a la empresa atomizadora vecina para su reutilización.   
Se indica que el programa de vigilancia ambiental deberá conducir a la consecución de los siguientes objetivos:  
- Comprobar el correcto almacenamiento y etiquetado de los residuos y su entrega a gestor autorizado.  
- Asegurar la correcta gestión interna de los residuos y evitar las mezclas.  
- Realización de auditorías acústicas para comprobar el cumplimiento de los niveles establecidos.  
- Correcto mantenimiento de la maquinaria.  
- Facilitar la gestión ambiental, verificando los impactos previstos y permitiendo controlar los no previstos, imponiendo en su caso medidas correctoras.  
Consideraciones jurídicas   
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989 de 3 de marzo de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la ampliación de una industria para la fabricación y comercialización de azulejos, promovido por Roig Cerámica SA. ubicada en Camí les Foyes Ferraes s/n del término municipal de Alcora (Castellón), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. La ampliación de las instalaciones requerirá la aprobación de la modificación del planeamiento vigente o en su defecto, la obtención de una declaración de interés comunitario.   
2. En el momento en que se apruebe y ejecute la modificación del planeamiento, se considerará requisito imprescindible la conexión a la red de saneamiento.  
3. Las arquetas de recogida de derrames y lixiviados en las zonas de almacenamiento de residuos, deben ser estancas e impedir el vertido a la red de alcantarillado, procediéndose en su caso, a la gestión de éste por empresa autorizada.  
4. Una vez completada la ampliación, se deberá proceder a la medición de las emisiones de todos los hornos, a efectos de comprobar el cumplimiento de los niveles establecidos y en especial los niveles de emisión de flúor, procediéndose inmediatamente en caso de superación a la instalación de filtros con reactivos adecuados.  
5. El programa de vigilancia ambiental incluirá la comprobación documental de la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas, al menos, anualmente. Asimismo, se deberá disponer de acreditación documental de los controles y autocontroles realizados.  
6. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 70/2006-AIA  
Título: Subestación Transformadora de 220/132/20 KV ST Montebello  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U.   
Autoridad sustantiva: conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Localización: Partida La Alberca, parcela nº 2, polígono 14, término municipal de La Nucia  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto presentado es la instalación de una Subestación Transformadora (ST Montebello) que se alimentará desde la ST de Jijona mediante un Doble Circuito. Desde la ST Montebello se alimentará la red a 132 kV mediante 6 circuitos. Asimismo, se alimentará la zona de La Nucia mediante conexiones a 20 kV. En un futuro, podría ampliarse la ST Montobello con 2 nuevas acometidas a 220 kV. Dos de los circuitos de 132 kV se conectarán a la línea que sobrevuela la parcela.  
La STR Torrevieja constará de las siguientes instalaciones:  
- Un sistema eléctrico de 220 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 10 posiciones correspondientes a 4 de línea, 5 de transformadores y el acoplamiento de barras.  
- Un sistema eléctrico de 132 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6, y 9 posiciones correspondientes a 6 de línea, 2 de transformados y el enlace de barras.  
- Un sistema eléctrico de 20 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6, conformado por 3 módulos de celdas con un total de 47 posiciones de las que 30 serán salidas de línea, 3 de transformador, 2 de servicios auxiliares, 2 de medida, 2 de enlace de barras, 4 de unión, 1 de partición y remonte y 3 de batería de condensadores. Este sistema se completa con la dotación de 3 baterías de condensadores (BC).  
- Una transformación dotada con 2 transformadores de potencia 225 MVA cada uno y relación 220/132 kV y otros 3 de relación 220/20 kV y 50 MVA de potencia cada uno, con sus correspondientes reactancias trifásicas limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los equipos y servicios propios de la subestación se montarán 2 transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20 kV/380-220 V y 250 KVA de potencia cada uno.  
- Un edificio en el que se ubicarán las celdas de 220 kV, 132 kV y 20 kV, equipos de control, protección, comunicación, alimentación en BT, etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación, así como dos pequeñas dependencias para aseo y vestuario, una en cada sala de control.   
La parcela elegida tiene una superficie de 8.278 m² y se sitúa cerca del polígono industrial La Alberca, en suelo no urbanizable de protección agrícola. Dispone de acceso rodado desde el polígono a través de un camino asfaltado en parte.  
La ST será un edificio de diseño interior, es decir, todo el equipamiento eléctrico queda en el interior del edificio. Las acometidas de 220 KV serán subterráneas.  
El cerramiento se hará mediante valla de malla metálica de 2,30 m sobre el terreno. Los aseos que se instalen se abastecerán de agua a través de la red de abastecimiento municipal y estarán conectados a la red de alcantarillado. Las aguas pluviales recogidas se canalizarán también a la red municipal de alcantarillado.  
Se justifica la realización de esta infraestructura en la falta de infraestructuras eléctricas en la zona y el crecimiento urbanístico en la zona (Costa Blanca). Se valora únicamente la solución adoptada.   
Afecciones legales  
En relación con el planeamiento general del municipio, la zona de estudio se encuentra clasificada como suelo no urbanizable de protección agrícola, según se cita en el proyecto y según se indica en la cartografía temática de la conselleria de Territorio y Vivienda. No obstante, este tipo de instalación pueden ubicarse en suelo no urbanizable protegido, según la normativa vigente en la materia (Ley 10/2004, de 9 de diciembre)  
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de la actividad, comprobada su inclusión en dicho anexo, estará obligado a remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1. de dicha norma.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
En el estudio de impacto ambiental se considera que las siguientes acciones pueden generar impactos ambientales:  
- Durante la fase de construcción, el transporte y acopio de materiales, el acondicionamiento de los accesos y preparación del terreno, y el montaje de las instalaciones y tendido de las canalizaciones eléctricas.  
- Durante la fase de funcionamiento, la ocupación del espacio, los procesos de transformación de electricidad y posible generación de residuos de operación.  
La zona está dedicada principalmente al cultivo de especies de secano. En la parcela considerada existen cultivos de almendra. La transformación antrópica a campos de cultivo ha hecho desaparecer la vegetación original de la zona. Se identifican diversas especies de fauna.   
Pese a no encontrarse la parcela incluida en ningún espacio natural protegido, se indica que está incluida en una zona considerada de importancia para las aves, aspecto que debe tenerse en cuenta especialmente en el diseño, trazado y características de las líneas que acometan la ST.  
No se han detectado yacimientos ni otros bienes patrimoniales, aunque tramitados los pertinentes informes ante la conselleria de Cultura, esta ha destacado la existencia de elementos etnológicos que deberán respetarse: el Camí Vell de la Vila Joiosa, unos muros de piedra en seco y una balsa de riego. Hay una colada en las cercanías pero discurre a más de 35 m del emplazamiento.  
La calidad paisajística de la zona es muy baja por la alta antropización y la cercanía de diversos núcleos residenciales e industriales. No obstante, la accesibilidad visual de la ST desde el entorno es baja.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Debido a las medidas de protección y seguridad para prevenir accidentes que la instalación debe cumplir, en general los impactos han sido considerados como no significativos.   
No obstante, los posibles efectos significativos relacionados con el proyecto son:  
- Las acciones a llevar a cabo para la construcción de la ST repercutirán en la alteración de la morfología del relieve y de las características del suelo, así como la emisión de polvo y gases. La eliminación de suelo puede llevar asociada la eliminación de invertebrados y micromamíferos. En todos los casos, se consideran de magnitud baja y no significativos.  
- La generación de ruidos durante la fase de funcionamiento repercutirá en un incremento del nivel de fondo. En las condiciones más extremas de funcionamiento (plena carga de los transformadores y ventiladores en marcha) se estima en 37 dB(A) el nivel sonoro generado, por lo que se cumplirían los niveles sonoros vigentes.  
- El uso de SF6 como dieléctrico en las celdas, puede ocasionar fugas fortuitas de este gas, que pese a ser inerte y no tóxico, tiene un alto efecto invernadero.   
- En los transformadores se emplea aceite mineral, confinado en una cuba hermética. Se trata de aceite con una vida muy larga, y su calidad se controla periódicamente. No se almacena aceite en las instalaciones de la ST en ningún caso. Un vertido accidental podría causar contaminación de los suelos, aunque esto es casi imposible. Una vez agotada su vida útil, se gestiona como un residuo, entregándose a empresa autorizada.  
- La instalación genera campos electromagnéticos que pueden repercutir sobre el entorno inmediato. Se ha realizado un estudio predictivo mediante modelos matemáticos que predice el cumplimiento de los niveles recomendados.  
- El paisaje no se verá afectado significativamente debido a la antropización de la zona y al diseño de tipo interior de la subestación.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y preventivas y el programa de vigilancia ambiental  
Las medidas adoptadas durante la fase de construcción son, entre otras:  
- No se realizarán en la zona cambios de aceite, reparaciones ni lavados de maquinaria que puedan provocar contaminación del suelo. Si se produjeran vertidos, se procederá a recogerlos junto con la parte afectada de terreno para su correcta gestión.  
- Instalación de contenedores para alojar residuos de obra y su eliminación según normativa.  
- Revisión periódica de la maquinaria de obra.  
- Uso de maquinaria adaptada a los valores límite de emisión vigentes.  
- Evitar la emisión de polvo regando, si fuese necesario, las áreas de trabajo.  
- Limitar el área de afección a la parcela de actuación.  
- En el caso que aparezcan restos arqueológicos o paleontológicos durante el desarrollo de las obras, se suspenderán los trabajos, se delimitará el perímetro de afección del hallazgo y se notificará inmediatamente a la conselleria de Cultura.  
- Se adoptarán medidas para evitar afecciones al Camí Vell de la Vila Joiosa y se conservarán sin afecta los muros de mampostería en seco. En caso de afección, se reparará.  
- Finalizada la obra, se restaurarán los terrenos afectados por las obras.   
Las medidas correctoras más destacables durante la fase de funcionamiento son las siguientes:  
- El diseño de la subestación es cerrado, quedando todo el equipamiento eléctrico en el interior de un edificio. Además, la parcela está separada de las zonas de tránsito por pequeñas lomas. De este modo queda reducido el impacto paisajístico y el peligro de electrocución.  
- Las acometidas de las líneas de transporte de 220 kV son subterráneas.  
- Para eliminar el riesgo accidental de vertido de aceite mineral, todos los transformadores disponen de una cuba solidaria con la bancada de cada uno de ellos, conectada a un conducto de evacuación hacia el depósito estanco de recogida.  
- Se emplea como gas dieléctrico el SF6. Se trata de un gas sintético, no inflamable, inerte, no tóxico y más denso que el aire.  
- Los únicos vertidos van asociados al uso de los aseos instalados en la STR. La instalación está conectada a la red de abastecimiento y vierte a la red pública de saneamiento.  
- Los transformadores van dispuestos sobre carriles en una losa de hormigón, de forma independiente y aislada del resto de la instalación, al efecto de evitar la transmisión de vibraciones.  
Las actuaciones propuestas en el programa de vigilancia ambiental son las siguientes:  
- Se vigilará la aparición de restos paleontológicos o arqueológicos y la ausencia de afección al Camí Vell a la Vila Joiosa y a los muros de mampostería.  
- Finalizadas las obras, se efectuará limpieza general de la zona y se retirarán los residuos gestionándose debidamente.  
- Se comprobará que la afección de terrenos es la estrictamente necesaria y que se restringe al interior de la parcela.  
- Se comprobará que el parque de maquinaria, almacén de aceites y combustibles, lavado y puesta a punto de maquinaria se localizan en los lugares autorizados.  
- Se comprobará que el nivel de ruido producido no supera los límites máximos establecidos en la legislación vigente.  
- Se controlará la correcta gestión de los residuos y aceites.  
- Se comprobará el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 6 de marzo de 2006, tuvo entrada en los Servicios Centrales de la conselleria de Territorio y Vivienda escrito del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, por el que se trasladaba escrito del Servicio Territorial de Energía que solicitaba la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Anteproyecto de Nueva Subestación Transformadores de 220/132/20 kV, ST Montebello.   
- Estudio de impacto ambiental en formato papel y electrónico.  
- Documento de síntesis del estudio de impacto ambiental.  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante anuncio en el DOGV, sin que se hayan formulado alegaciones.  
Con fecha 20 de marzo de 2006, el promotor remitió un anexo adicional al proyecto conteniendo los informes de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano y un estudio predictivo del campo electromagnético generado por la ST.   
Consideraciones jurídicas  
La subestación transformadora se ha sometido al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Subestación Transformadora de 220/132/20 kV ST Montebello promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U. en el término municipal de La Nucia, Partida La Alberca, parcela nº 2, polígono 14, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del anteproyecto y el estudio de impacto ambiental.  
Segundo  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
2. Las operaciones de vaciado y llenado con gas SF6, se realizará mediante equipos que impidan la emisión libre del gas a la atmósfera.  
3. La aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la conselleria de Cultura, Educación y Deporte, tal y como se establece en el informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, en aplicación de la Ley 4/98, de 11 de junio. En todo caso, se estará a lo que disponga el informe definitivo emitido por dicho órgano.  
4. Dado que se encuentra en un área de interés para las aves (IBA), el diseño de las líneas de 20 kV que acometan la subestación será tal que se elimine el posible riesgo de electrocución.  
5. Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la ST se estará a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 junio. En todo caso, éstas se mantendrán por debajo de los límites establecidos por la Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), fijados en 5 kV/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético. A la puesta en marcha de la ST, se realizarán mediciones para garantizar el cumplimiento de ambos límites (campo eléctrico y campo magnético), y cuyos resultados se incorporarán al programa de vigilancia ambiental.  
6. A la puesta en marcha de la Subestación Transformadora, se procederá a medir los niveles sonoros generados al objeto de verificar el cumplimiento de las condiciones establecidas en la legislación vigente, incorporándose los resultados al programa de vigilancia ambiental.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 25 de mayo de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML