Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6294, del 22-06-2010 (2010/6643)

ACORD de 26 d'abril del 2010, de la Comissió Territorial d'Urbanisme, relatiu a l'aprovació definitiva del Pla especial per a la creació de sòl dotacional destinat a infraestructures públiques de sanejament i depuració remés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (d'ara endavant EPSAR), al municipi de Sueca (València).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6294

Data del DOGV
:   22-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/6643

CVE


Data del document
:   26-04-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Sueca](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

ACORD de 26 d'abril del 2010, de la Comissió Territorial d'Urbanisme, relatiu a l'aprovació definitiva del Pla especial per a la creació de sòl dotacional destinat a infraestructures públiques de sanejament i depuració remés per l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (d'ara endavant EPSAR), al municipi de Sueca (València). [2010/6643]  
«Vist l'expedient de referència i de conformitat amb els següents,  
Antecedents  
Primer. Tramitació  
El projecte es va sotmetre a informació pública, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis en el DOCV núm. 6019, de data 22 de maig de 2009, i en els periòdics La Razón de 2 de juny de 2009 i Las Provincias de 2 de juny de 2009.  
En data 8 de juliol de 2009 i 6 d'agost de 2009 s'emeten certificats per l'EPSAR i l'Ajuntament de Sueca, respectivament, en els quals s'indica que no s'han presentat al·legacions.  
En data 29 de setembre de 2009 té entrada en el registre de la Comissió Territorial d'Urbanisme una sol·licitud de declaració de compatibilitat amb l'ordenació urbanística i territorial, d'acord amb els articles 98.3 i 98.4 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, urbanística valenciana (d'ara endavant LUV).  
Segon. Documentació del projecte  
La documentació inclou Pla especial, estudi d'impacte ambiental i estudi cultural del projecte de construcció, estudi d'integració paisatgística i projectes constructius.  
Tercer. Objecte  
L'objecte del Pla especial és la creació de sòl dotacional destinat a infraestructures públiques de sanejament i depuració que empare el projecte de construcció de les obres de reforma i tractament terciari per a l'EDAR del Perelló.  
Quart. Determinacions del projecte  
L'àmbit del Pla especial se situa al terme de Sueca, a les parcel·les 117 i 101 del polígon 27 del cadastre de rústica, amb una superfície de 2.584 m² i 7.758 m² respectivament.  
Les parcel·les es troben dins del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera i afectades pel Parc Natural de l'Albufera.  
La parcel·la 117 està subjecta a la normativa de sòl no urbanitzable protegit i inclosa en l'àrea d'ús agrícola arrossar. La parcel·la 101 es troba subjecta a la normativa de sòl no urbanitzable protegit i inclosa en l'àrea d'equipaments i serveis de dotacions públiques segons la zonificació del Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera.  
El Pla especial pretén modificar la qualificació de sòl no urbanitzable a sòl dotacional d'equipaments, per tal d'executar les reformes i la construcció de tractament terciari en l'EDAR del Perelló.  
Ja que l'EDAR del Perelló es troba dins de l'àmbit territorial de l'Albufera de València, es planteja la necessitat aconseguir una eliminació eficient dels nutrients que entren amb l'aigua residual a la planta, ja que ni el procés original ni la línia de tractament fisicoquímic han sigut concebuts amb aquest objecte. Per tant, s'ha de fer una reforma de l'EDAR actual per a obtenir processos d'eliminació de nutrients, mantenint l'actual línia de tractament fisicoquímic com a possible tractament terciari addicional, i ampliar-la amb dues noves línies de tractament amb la inclusió d'un tractament terciari per a l'adequació de l'efluent procedent del procés biològic als paràmetres exigits legalment.  
L'actual infraestructura ha quedat infradimensionada ja que no hi ha un tractament adequat per la falta d'un procés d'eliminació de nutrients i el tractament insuficient de les aigües en la línia de tractament fisicoquímic   
La ubicació triada es justifica per ser les parcel·les limítrofes amb la que acull l'actual depuradora.  
Cinqué. Informes sectorials  
En la tramitació de l'expedient s'han sol·licitat els informes següents:  
Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera.  
Ajuntament de Sueca.  
Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Servei de Paisatge de la Direcció General de Territori i Paisatge.  
Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Territori i Paisatge.  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No s'han emés els informes següents:  
Ajuntament de Sueca.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés, en data 23 de desembre de 2009, informe favorable en les matèries de la seua competència.  
La resta d'organismes han emés informes favorables, o favorables condicionats, condicions que estan recollides en la valoració global.  
Sisé. Planejament vigent  
El municipi de Sueca disposa de Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 2 de maig de 2001 i publicat en el BOP de 15 d'agost de 2001. El Pla general, quant al règim urbanístic de les zones de protecció especial agrícola, integral i ecològica del parc natural, remet al règim urbanístic contingut en el Pla especial del Parc Natural de l'Albufera, per tant ha de tenir-se en compte per a aquest expedient el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (d'ara endavant PORN), i el Decret 259/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de l'Albufera (d'ara endavant PRUG).  
Seté. Informe de la Comissió Informativa  
La Comissió Informativa de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en sessió celebrada el 19 d'abril del 2010, per unanimitat, va emetre un informe relatiu al projecte que ens ocupa, complint així el que preceptua l'art. 11 del Decret 162/2007, de 21 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat.  
Fonaments jurídics  
Primer. Aspectes formals  
L'article 97.1 de la LUV estableix que «la realització material de tota obra pública de la Generalitat, els seus organismes, entitats i societats dependents, o concessionaris, exigeix verificar, prèviament, la compatibilitat amb l'ordenació territorial i urbanística". L'apartat 2 de l'article 97 indica com ha de realitzar-se aquesta verificació: com a regla general, aquesta verificació s'efectua mitjançant la llicència d'obres; però «quan l'obra no estiga sotmesa a llicència" la verificació es farà «sotmetent el projecte bàsic als tràmits propis del procediment d'aprovació dels plans especials", això segons les regles que després es detallen en l'article 98 de la LUV.  
L'article 9.1 de la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana (precepte redactat per l'article 30 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre) estableix el següent:  
"L'execució d'obres i d'instal·lacions d'infraestructura per a l'abastiment d'aigües de caràcter general i de tractament i depuració a què fa referència aquesta llei, per a constituir infraestructures d'interés comunitari, no estan sotmeses a l'obtenció de llicència municipal. L'adequació entre les obres i el planejament es verificarà d'acord amb el que disposa la legislació urbanística".  
Així, el projecte d'obra pública que ara s'analitza no està subjecte a llicència urbanística municipal.  
No està subjecte tampoc a autorització ambiental integrada o a llicència ambiental. La disposició addicional segona de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, preveu que el Consell pot acordar que determinades categories d'activitats, obres i infraestructures de titularitat pública legalment declarades d'interés general queden excloses de l'autorització ambiental integrada o de la llicència ambiental. D'aquesta facultat s'ha fet ús mitjançant l'article 1 del Decret 201/2008, de 12 de desembre, pel qual es regula la intervenció ambiental en les instal·lacions públiques de sanejament d'aigües residuals, que estableix el següent:  
"Queden excloses de l'aplicació del règim d'autorització ambiental integrada o del de llicència ambiental, segons corresponga, les activitats, obres i infraestructures públiques d'evacuació, de tractament, de depuració i, si és procedent, de reutilització d'aigües residuals, com també les obres públiques d'infraestructures per a l'abastiment d'aigües de caràcter general, que hagen sigut o siguen declarades legalment d'interés comunitari, i llevat que es tracte d'activitats o instal·lacions referides en l'article 2 i l'annex 1 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, de conformitat amb el que estableixen els articles següents".  
Així, el que l'EPSAR sol·licita de la Direcció General d'Urbanisme és que es dicte la resolució que declare la compatibilitat d'aquestes obres públiques amb l'ordenació urbanística i territorial a què fa referència l'article 98 de la LUV, atés que les obres no estan subjectes a llicència urbanística municipal. En concret, l'article 98 de la LUV disposa el següent:  
"Article 98. Tramitació dels projectes d'obra pública de la Generalitat amb incidència en l'ordenació urbanística  
1. Quan l'obra no estiga subjecta a llicència, s'ha de procurar que els tràmits, fins i tot el de sotmetiment a informació pública, coincidisquen amb els exigibles per a l'aprovació del projecte, amb compliment simultani del que exigeix aquest precepte i la legislació d'obres públiques o d'expropiació forçosa.  
2. La competència per a sotmetre el projecte a informació pública la té l'òrgan promotor del projecte. Si modifica el planejament urbanístic, s'haurà de completar amb els documents característics del Pla especial.  
3. La resolució de l'òrgan promotor que done la conformitat al projecte bàsic o la sol·licitud de declaració de la conselleria competent en urbanisme sobre la compatibilitat amb l'ordenació, equival a l'aprovació provisional dels plans especials i en legitimarà la completa realització.  
4. La competència per a declarar la compatibilitat de l'obra pública amb l'ordenació urbanística i territorial la té la conselleria competent en urbanisme, sense perjudici del que disposa la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge respecte als projectes d'infraestructura d'especial rellevància. En el cas de discrepància entre l'òrgan promotor i l'òrgan competent per a atorgar la declaració de compatibilitat, resoldrà el Consell.  
5. Quan l'obra no revista especial interés per a la comunitat local s'han preveure les oportunes compensacions per a rescabalar al municipi del cost dels serveis que aquest preste per a possibilitar-ne la construcció.  
6. Quan es tracte de projectes d'obra pública per a la mera reparació, renovació o introducció de millores ordinàries en obres o serveis ja existents, sense alterar la destinació urbanística del sòl, cal seguir la tramitació prevista en aquest article".  
En aquest sentit, la previsió continguda en l'article 2 del ja esmentat Decret 201/2008, del 12 de desembre, segons la qual «les activitats, obres i infraestructures referides en l'article 1 d'aquest decret s'han de tramitar com a pla especial", ha de considerar-se com una remissió a la tramitació prevista en els articles 97.2.c i 98 de la LUV.  
Quan el projecte d'obra pública modifique el planejament urbanístic, segons el que assenyala l'article 98.2 de la LUV, aquest s'ha de completar «amb els documents característics del Pla especial". Per tant, només en aquest cas existirà, juntament amb la resolució que declare la compatibilitat de l'obra amb l'ordenació urbanística, una resolució aprovatòria d'un vertader pla urbanístic: el pla especial que acompanye el projecte d'obra.  
En aquest cas, la resolució autonòmica no es limitarà a declarar compatible el projecte d'obra pública amb l'ordenació territorial i urbanística, sinó que s'ha d'aprovar definitivament el pla especial que s'adjunta. Així mateix, l'acord d'aprovació ha de determinar que el control de mesures correctores correspon a la conselleria competent en medi ambient, d'acord amb l'últim incís de l'article 2 del Decret 201/2008, del 12 de desembre.  
Segons l'art. 75 de la LUV poden formular-se plans especials com a complement, desenvolupament o millora del planejament general, l'objecte del qual siga satisfer els fins públics taxativament previstos en l'art. 38. d) de la LUV.  
L'article 38 d) indica que els plans especials s'han de formular per al compliment de diverses comeses, entre els quals s'inclou literalment «crear i ampliar reserves de sòl dotacional". L'article 177.1.a) del ROGTU desenvolupa aquest precepte en el sentit d'indicar que una de les funcions dels plans especials és «la reserva de sòl quan tinga com a objecte crear o ampliar reserves de sòl per a dotacions, actuacions d'interés públic, patrimonis públics de sòl i actuacions de gestió i explotació del domini públic".   
Segon. El Pla especial i la incidència d'aquest en el PORN i el PRUG de l'Albufera.  
En data 9 de juny de 2009 el Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera emet un informe favorable en què s'indica que la parcel·la 117 es troba subjecta a la normativa del sòl no urbanitzable protegit i inclosa en l'àrea d'ús agrícola arrossar, i la parcel·la 101 es troba subjecta a la normativa de sòl no urbanitzable protegit i inclosa en l'àrea d'equipaments i serveis - dotacions públiques.  
D'acord amb l'article 36 del PRUG, relatiu a les normes generals sobre l'edificació en sòl no urbanitzable, no es permet l'edificació de nova planta fora de la categoria d'ordenació denominada àrees edificades (E), amb les excepcions següents amb un informe previ favorable, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del parc natural:  
(...)  
c) Edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del parc o amb les activitats de gestió dels recursos naturals ambientals, incloent en aquest últim concepte les instal·lacions de prevenció i lluita contra els incendis forestals i les vinculades al sanejament i depuració de les aigües residuals.  
D'acord amb l'article 92 del PRUG relatiu a usos permesos a les àrees d'ús agrícola s'estableix en l'apartat 3 que «també es permeten les activitats compatibles o complementàries amb l'ús agrari que a continuació es relacionen:... g) Actuacions en relació amb la protecció, conservació i millora de la flora, la fauna i els hàbitats... h) Actuacions en relació amb la protecció dels recursos hídrics, dels ambients humits i dels llits... j) Altres activitats, instal·lacions i equipaments d'interés públic que han sigut informats favorablement pel Consell Directiu del parc natural i conformes amb les normes generals.  
De conformitat amb les directrius d'execució i amb el programa d'actuacions del PRUG, es preveu la conclusió de les iniciatives programades en la conca sobre sanejament i depuració d'abocaments, i es proposen així mateix algunes mesures per a la millora de tècniques dels sistemes de sanejament. Es preveuen en el programa, així mateix, les iniciatives en curs per a la reutilització d'efluents depurats (sotmesos a tractament terciari) contribuint amb això a l'increment dels cabals disponibles al parc. El programa inclou, entre altres, l'actuació que s'enumera a continuació: conclusió de les actuacions de sanejament i depuració a la conca de l'Albufera. Aquesta actuació està basada en el II Pla de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana. Les actuacions previstes en el II Pla de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana que afecten el medi hídric del parc natural són les següents: (...) - Millora o ampliació en les EDAR següents: Perelló (Sueca).  
L'article 17 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable (d'ara endavant LSNU), estableix que en sòl no urbanitzable protegit, sense perjudici de les limitacions derivades de la legislació o planejament sectorial que determina la seua protecció, només es poden realitzar instal·lacions, construccions o obres que tinga previstes el planejament si són necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels recursos naturals o per al gaudi públic i aprofitament col·lectiu. Igualment, es poden portar a cap les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés general i per a la minoració dels riscos que van motivar-ne l'especial protecció. L'article 16 de la mateixa llei legitima la tramitació del pla especial. Així mateix, l'article 5 del PORN, directrius i normes d'aplicació directa, regula en l'apartat 4 la qualitat i depuració de les aigües residuals en l'àmbit del PORN i inclou: la introducció de tractaments terciaris en la depuració d'aigües residuals; millora dels actuals nivells de qualitat i l'ampliació dels usos possibles sobre els elements del domini públic hidràulic i la dotació als nuclis urbans de sistemes de depuració d'aigües residuals més idonis segons el seu volum de població.  
D'acord amb l'informe del Consell Directiu del Parc Natural l'objectiu perseguit amb el tractament terciari dissenyat és garantir que l'efluent de la planta complisca les exigències de qualitat per a l'ús previst, en aquest cas la reutilització agrícola. A més, i entenent que l'abocament de l'aigua es produeix a la Gola del Perelló, considerada zona sensible per trobar-se en l'interior del Parc Natural de l'Albufera, el tractament permetrà aconseguir una gran millora en la qualitat de les aigües del medi receptor.  
De tot el que s'ha exposat es deriva que les obres són compatibles amb les previsions dels instruments urbanístics que regulen el sòl en què s'ubiquen.  
Tercer. Valoració global  
1. La tramitació ha sigut correcta.  
2. D'acord amb les determinacions contingudes en el PORN i PRUG de l'Albufera les obres són compatibles, des del punt de vista urbanístic, amb els usos previstos en aquests i per a la zona objecte del Pla especial.  
3. La declaració de compatibilitat sol·licitada per l'EPSAR requereix l'aprovació prèvia del Pla especial.  
4. Dels informes sectorials emesos s'han de complir els següents condicionants, els quals s'han d'incloure com a condicions d'execució i desenvolupament derivats de la declaració d'impacte ambiental acceptable i de l'informe favorable del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera:  
De l'estimació d'impacte ambiental:   
(.......) «L'execució de l'esmentat projecte ha d'atenir-se als següents condicionants:  
1. Cal ajustar-se al que dispose l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció de patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer.  
Si durant l'execució de les obres es troben restes arqueològiques, el fet s'ha de comunicar a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació de les restes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
2. S'han de tenir en compte les consideracions de l'informe sobre l'estudi d'integració paisatgística que emeta la Direcció General de Territori i Paisatge, en compliment de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, i del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana.  
3. S'han de tenir en compte totes les indicacions de l'informe del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera de data 9 de juny de 2009 i, en especial, les següents:  
- S'han de mantenir especialment les condicions que permeten l'adequat desenvolupament i conservació del lliri groc (Iris pseudacorus), per tractar-se d'una espècie tradicional amb gran capacitat de subjecció dels marges, motes i séquies, i en queda prohibida l'eliminació. En el cas de ser necessària la realització d'actuacions o obres que puguen comportar l'eliminació d'aquesta espècie, s'ha de trasplantar al lloc que indique l'Oficina de Gestió Tècnica del parc i en les condicions assenyalades per aquesta.  
- Les actuacions de defensa als marges de la séquia han d'afectar únicament els trams necessaris. Les pedres d'escullera han de tenir un diàmetre mitjà mínim de 20 cm per a facilitar la deposició de sediments a les juntes.  
- En tant que siga possible, l'obra d'escullera al marge de la séquia ha de formar escalons en sentit descendent cap al curs de l'aigua, i facilitar amb això la implantació de la vegetació.  
- S'ha d'efectuar una aportació de terra vegetal sobre la superfície superior i el talús de l'escullera que permeta l'arrelament i desenvolupament de la vegetació de ribera de forma estable i permanent. S'ha d'aprofitar la terra extreta del lloc durant les obres, la qual s'ha de retirar i conservar.  
- Per a minimitzar l'impacte paisatgístic produït per la construcció de l'EDAR, s'ha de realitzar una revegetació perimetral de la parcel·la resultant mitjançant les següents espècies autòctones: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus i Kosteletzkia pentacarpos; com també altres espècies que acompanyen les anteriors en les comunitats vegetals palustres i de ribera.  
- Cal posar especial atenció en les activitats de dragatge per a evitar qualsevol afecció a la fauna i flora existent al llit de la séquia, i s'ha de supervisar el fang dragat per a comprovar la no-existència de fauna a sobre o per a la devolució d'aquesta al llit de la séquia.  
- Les actuacions de dragatge han de realitzar-se en el període comprés entre octubre i febrer.  
- Respecte a la il·luminació: els llums han de ser de vapor de sodi de baixa pressió o semblants; el llum ha d'orientar-se de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10% des del suport i s'han d'instal·lar sense cap inclinació respecte del sòl; s'ha de procurar evitar l'emissió de llum cap amunt amb la utilització de pantalles adequades que eviten aquest efecte.  
- No es pot utilitzar cap fossa sèptica durant l'execució de les obres; la gestió de les aigües residuals s'han de realitzar bé en la mateixa EDAR amb connexió a clavegueram, bé mitjançant depòsit impermeabilitzat que garantisca la no-filtració d'aigües residuals al subsòl.  
- La Guarderia del Parc Natural de l'Albufera durà a terme una revisió de les actuacions realitzades.  
4. S'ha de comprovar la presència o absència de l'espècie vulnerable Kosteletzkia pentacarpos i cal ajustar-se al que disposa el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
5. Cal comunicar a la Direcció del Parc Natural de l'Albufera l'inici de l'execució de les obres amb la finalitat de comprovar si aquestes s'ajusten al projecte.  
6. Els paràmetres d'abocament de l'efluent de l'EDAR s'han d'adaptar al que disposen els annexos 1 i 2 per a les aigües ciprinícoles de la Directiva 2006/44/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 6 de setembre de 2006, relativa a la qualitat de les aigües continentals que requereixen protecció o millora per a ser aptes per a la vida dels peixos amb el condicionant següent: si del seguiment que es realitze de la qualitat de l'aigua en aquesta zona en l'àmbit territorial del Parc Natural de l'Albufera es detecta que amb aquesta qualitat de l'aigua no es poden aconseguir els objectius perseguits pel Decret 265/2004, de 3 de desembre, pel qual s'aprova el Pla de recuperació del samaruc, s'ha de presentar una proposta de millora de l'efluent d'abocament, la qual ha de ser informada pel Servei corresponent de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
7. En l'execució de les obres han d'observar-se els requisits establits en el PRUG del Parc Natural de l'Albufera, especialment els indicats en l'article 53 (respecte a les obres de la séquia de la Loteria), en l'article 55 (respecte a abocaments directes o indirectes, superficials o subterranis d'aigües residuals que puguen alterar negativament les condicions ecològiques), en l'article 65 (respecte a les condicions estètiques i requeriments paisatgístics de les construccions i instal·lacions al medi rural), i en els articles 69 i 70 respecte a la realització d'infraestructures.  
8. Durant l'explotació de la instal·lació, els llots generats en el procés de depuració s'han de gestionar d'acord amb els resultats de la caracterització d'aquests, d'acord amb la normativa sectorial en matèria de residus. En el cas que la destinació siga l'ús agrícola, s'han de complir les prescripcions de la Directiva 82/278/CEE, transposició a la nostra normativa a través del Reial decret 1310/1990, i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre utilització de llots de depuració en el sector agrari.  
9. Cal buscar la ubicació adequada per a les instal·lacions auxiliars durant l'execució de les obres, i intentar allunyar-les del nucli urbà i d'acord amb els vents dominants, i sense ocupar zones protegides.   
10. Els materials de rebliment que siguen necessaris per a l'execució de les obres s'han d'obtenir de préstecs o de pedreres existents i legalment autoritzades. En el cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
11. El programa de vigilància ambiental s'ha de completar amb indicadors que permeten avaluar totes les mesures proposades. El programa de vigilància ambiental s'ha d'incloure en el Pla d'obra, i adequar-se i reestructurar-se amb el desenvolupament d'aquesta. El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals.  
12. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ho ha d'informar a la Conselleria de Cultura i Esport, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
13. S'han de pressupostar en el projecte tant les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental com les que s'estableixen en aquest condicionat.  
14. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen a través de les autoritzacions preceptives o els que es deriven de la normativa sectorial específica."  
De l'informe del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera València, recollides parcialment en la declaració d'impacte ambiental:   
VII. De conformitat amb l'article 53 del PRUG, relatiu a «actuacions als llits, riberes i marges dels cursos d'aigua.  
(?)  
3. En la tramitació d'autoritzacions i concessions, com també en els expedients per a la realització d'obres, amb qualsevol finalitat, incloent la correcció de conques, que puguen afectar els llits i les seues zones de protecció, s'exigeix la presentació d'un estudi d'impacte ambiental, en el qual es justifique que no es produiran conseqüències que afecten adversament la qualitat de les aigües i dels hàbitats.  
4. Les riberes dels canals, séquies i barrancs s'han de dedicar preferentment a ús de caràcter forestal, bé mitjançant la regeneració amb espècies apropiades, bé mitjançant la conservació de les espècies autòctones existents.  
5. Cal parar especial atenció a mantenir les condicions adequades que permeten el desenvolupament apropiat i la conservació del lliri groc (Iris pseudacorus), per tractar-se d'una espècie tradicional amb gran capacitat de subjecció dels marges, motes i séquies, i queda prohibida la seua eliminació. En el cas de ser necessària la realització d'actuacions o obres que puguen comportar l'eliminació d'aquesta espècie vegetal es trasplantarà al lloc que indique l'Oficina de Gestió Tècnica del parc i en les condicions assenyalades per aquesta.  
(?)  
8. En l'àmbit per sota del nivell de «perellonada" està prohibida la canalització d'obra de les séquies. Únicament es poden permetre, supeditades a un informe previ favorable, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del parc, i amb el seguiment de l'Oficina de Gestió Tècnica, actuacions de defensa en marges de séquies efectuades mitjançant pedra d'escullera amb els següents requisits mínims:  
Les actuacions han d'afectar únicament els trams de séquia necessaris per a la protecció o defensa dels marges de séquia o de les vies de comunicació.  
Les pedres d'escullera han de tenir un diàmetre mitjà mínim de 20 cm, per a facilitar la deposició de sediments entre les juntes.  
En tant que siga possible, segons l'amplària del llit, l'obra d'escullera al marge de les séquies ha de formar escalons en sentit descendent cap al curs d'aigua, facilitant amb això la implantació de la vegetació i el trànsit de la fauna entre el llit i la vora.  
S'ha d'efectuar una aportació de terra vegetal sobre la superfície superior i el talús de l'escullera, en la quantitat i la disposició adequades per a permetre l'arrelament i el desenvolupament de la vegetació de ribera de forma estable i permanent. Per a això s'ha d'aprofitar la terra extreta del lloc durant les obres, la qual s'ha de retirar i conservar en les condicions indicades en l'apartat 7 d'aquest article, el qual allista així mateix les espècies vegetals que s'han d'emprar en la revegetació.  
Les espècies vegetals que s'han d'emprar en la revegetació són les següents: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus i Kosteletzkia pentacarpos, com també altres espècies que acompanyen característicament les anteriors en les comunitats vegetals palustres i de ribera.  
Les obres de canalització i els treballs de restauració subsegüents es realitzaran sota el seguiment de l'Oficina de Gestió Tècnica del parc  
9. Les obres de construcció, reparació, adequació o millora de séquies i canals amb els seus marges, com també les actuacions de manteniment d'aquests com ara neteja, escurada, desbrossament, dragatge, dallat, reconstrucció de motes i defensa de marges, s'han de realitzar d'acord amb les tècniques i amb els períodes d'execució tradicionals a la zona.  
10. L'òrgan competent sobre espais naturals protegits, a través de l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural de l'Albufera, pot limitar, amb caràcter excepcional per a evitar danys als hàbitats o a la fauna, els períodes o les zones d'execució de les actuacions indicades en l'apartat anterior, amb comunicació prèvia a l'entitat promotora d'aquestes i justificació de la necessitat tècnica d'aquesta limitació."  
VIII. De conformitat amb l'article 65 del PRUG, relatiu a «condicions estètiques i requeriments paisatgístics de les construccions i instal·lacions al medi rural  
Addicionalment a les disposicions sobre edificació al sòl no urbanitzable que estableix el capítol V d'aquestes normes generals, s'estableix la següent regulació específica per a assegurar la integració paisatgística de les instal·lacions i edificacions en l'entorn:  
a) Els valors paisatgístics es consideren un dels criteris determinants per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos al sòl no urbanitzable. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats capaces de generar impacte paisatgístic, com també la reforma o adequació d'aquestes, han de realitzar-se de manera que se'n minimitze l'efecte negatiu sobre el paisatge natural o humanitzat, i incorporar les mesures d'integració paisatgística que siguen necessàries.  
b) A aquest respecte, l'execució de les esmentades activitats ha de tenir en compte expressament l'efecte de la implantació sobre els valors paisatgístics del parc, podent supeditar-se els preceptius informes favorables al compliment de determinats requisits en els elements constructius, en els materials utilitzats, en els enjardinaments, en els tancaments i en l'entorn de les actuacions. Quan l'envergadura o les característiques d'aquestes així ho aconsellen, pot exigir-se als promotors l'aportació d'un estudi de visualització del paisatge que analitzarà l'impacte esperat, tenint en compte l'estat actual del paisatge i el resultat final després de la intervenció.  
c) Les construccions i les edificacions de nova planta, igual que les actuacions de rehabilitació i reconstrucció, han d'adoptar com a criteri general les tipologies característiques de la zona. S'han de protegir especialment les construccions històriques i tradicionals, i evitar la importació de tipologies alienes i la pèrdua dels límits de definició entre el nucli històric i la nova edificació.  
(?)  
g) En la resta del sòl no urbanitzable del parc, els tancaments de parcel·les poden ser massissos fins una altura màxima d,1,20 m des de la rasant. Els murs han d'estar pintats, però mai en tons diferents dels del paisatge mineral o vegetal en què es localitzen. No es permeten els murs de formigó o rajola cara vista, ni els tancaments construïts sobre pilastres de formigó i fil d'aram espinós.  
h) Per a la delimitació de parcel·les a les zones d'horta es propiciarà l'ús de tancaments vegetals tradicionals, principalment de baladre (Neriun oleander) i de ciprer (Cupresus sempervirens), com també els elaborats amb canyes. El titular ha de realitzar un manteniment adequat d'aquests tancaments.  
i) La protecció parcial mitjançant tallavents d'àrees sotmeses a aprofitament agrícola no es pot realitzar amb malles metàl·liques, plastificades o no, o bandes i malles plàstiques."  
IX. De conformitat amb l'article 69 del PRUG, relatiu a «normes generals sobre obres d'infraestructura  
La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus, tant d'iniciativa pública com privada, ha d'atenir-se, a més de a les disposicions de les normatives sectorials aplicables i del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, als següents requisits genèrics:  
a) Els traçats i emplaçaments d'aquestes han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües, com també l'alteració de vessants i llits i la degradació dels hàbitats o el paisatge.  
b) Durant la realització de les obres s'han de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i els sòls, per tant, una vegada finalitzades les obres cal restaurar el sòl i la vegetació afectats. Així mateix, s'ha d'evitar la realització d'obres en aquells períodes en què puguen afectar-se negativament els processos ecològics i, en particular, els cicles vitals de la fauna.  
c) Els preceptius informes del Consell Directiu del parc natural, requerits en forma vinculant per a l'execució de determinades obres d'infraestructura, han d'obtenir-se amb caràcter previ a l'atorgament de la corresponent llicència urbanística.  
(?)"  
X. De conformitat amb l'article 70 del PRUG, relatiu a «normes específiques  
1. Àmbits de protecció i àmbits d'activitat específics  
Addicionalment a les normes genèriques previstes en l'article anterior, la instal·lació, el manteniment i la remodelació d'infraestructures que afecten els àmbits de protecció o d'activitat que es defineixen en els distints capítols d'aquestes normes generals, com ara activitat agrícola, costes, llits, sòls, paisatge i altres, s'han d'atenir a les normes específiques que es determinen en els esmentats capítols. Incloent, quan així siga el cas, l'informe previ favorable, preceptiu i vinculant del Consell Directiu del parc per a les actuacions d'instal·lació o remodelació d'infraestructures.  
(?)  
3. Instal·lacions d'il·luminació  
a) La contaminació lumínica es defineix com la brillantor o resplendor de llum en el cel nocturn produït per la reflexió i la difusió de llum artificial en els gasos i en les partícules de l'aire a causa de llums inadequats o a l'incorrecte apantallament d'aquests. A fi de reduir aquesta contaminació en l'àmbit del parc, les instal·lacions de llums públics que puguen afectar directament les àrees de reserva (R), les àrees d'ús restringit (UR) i les àrees d'ús agrícola (A), tant per estar ubicades dins d'aquestes zones com per situar-se en les proximitats d'aquestes, han de complir els requisits mínims següents:  
- Els llums han de ser de vapor de sodi de baixa pressió o semblants.  
- Els llums han d'orientar-se de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10% des del suport.  
(?)  
- Els llums s'han d'instal·lar sense cap inclinació respecte al sòl, especialment les de vidre corb.  
(?)  
- En qualsevol cas s'ha de procurar evitar l'emissió de llum cap amunt, per tant, s'ha de procurar la utilització de pantalles adequades que eviten aquest efecte.  
(?)  
c) L'òrgan competent sobre espais naturals protegits pot, en cas necessari, establir els nivells d'intensitat lumínica recomanables per a les zones sensibles del parc. No obstant això, s'han de tenir en compte en aquest supòsit les necessitats bàsiques d'enllumenat dels enclavaments urbà i d'altres instal·lacions existents que requerisquen nivells d'il·luminació determinats.  
d) La reglamentació sobre el control de la contaminació lumínica s'estableix sense perjudici de les competències en la matèria de les respectives administracions municipals, les quals, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent sobre espais naturals protegits, poden establir les pròpies regulacions sobre aquesta matèria en l'àmbit territorial del parc, amb l'única limitació que aquestes han de ser concordants o compatibles amb la normativa del PRUG ja que suposen un nivell de protecció ambiental comparable o superior a l'oferit per aquest article.  
4. Línies elèctriques i telefòniques  
a) A fi d'evitar l'alteració del paisatge i els riscos sobre l'avifauna, les noves línies elèctriques i telefòniques que s'instal·len en l'àmbit del sòl no urbanitzable del parc han de ser subterrànies.  
(?)"  
XVI. El llit de la séquia s'ha de fer seguint les condicions exposades en el punt VII, o mitjançant l'aportació de terra vegetal. Així mateix cal revegetar la mota de conformitat amb l'apartat anterior. A més d'això, cal parar especial atenció en les activitats de dragatge, per a evitar qualsevol afecció a la fauna i flora existent al llit de la séquia. Les actuacions de dragatge s'han de supervisar per a comprovar la no-existència de fauna en el fang dragat o per a la devolució al llit de la séquia. Així mateix, les actuacions de dragatge han de realitzar-se en el període comprés entre octubre i febrer.  
XVII. D'altra banda, no es pot utilitzar cap fossa sèptica per al campament d'obra. La gestió de les aigües residuals s'ha de fer bé en la mateixa EDAR, amb connexió a clavegueram general, bé mitjançant un depòsit impermeabilitzat que garantisca la no-filtració d'aigües residuals al subsòl.  
XVIII. Per a minimitzar l'impacte paisatgístic produït per la construcció de l'EDAR, cal fer una revegetació perimetral de la parcel·la resultant mitjançant espècies autòctones.  
XIX. Qualsevol alteració sobre la sol·licitud original ha de ser notificada a aquesta oficina de Gestió Tècnica abans de l'execució.  
XX. La Guarderia del Parc Natural de l'Albufera ha de dur a terme una revisió de les actuacions realitzades.  
XXI. A més d'això, aquest informe no eximeix el sol·licitant de l'obtenció de les corresponents autoritzacions, llicències o permisos que es requerisquen per a l'execució de l'actuació sol·licitada."  
Quart. Òrgan competent  
Segons el que estableix l'article 10.a del Reglament dels òrgans territorials i urbanístics de la Generalitat, la Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta del director general d'Urbanisme, és l'òrgan competent per a resoldre l'aprovació definitiva del planejament urbanístic (inclosos els plans especials) de municipis de menys de 50.000 habitants. Per això, es conclou també que en aquest cas la declaració de compatibilitat, atés que afecta un municipi de menys de 50.000 habitants, correspon, en els mateixos termes, a la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
D'acord amb el que antecedeix, la Comissió Territorial d'Urbanisme, per unanimitat, acorda:   
Aprovar definitivament el Pla especial per a la creació de sòl dotacional destinat a infraestructures públiques de sanejament i depuració per tal d'executar el projecte de construcció de les obres de reforma i tractament terciari per a l'EDAR del Perelló, i declarar la compatibilitat amb l'ordenació urbanística i territorial del projecte d'obra pública sempre que es complisquen les condicions d'execució i desenvolupament del projecte d'obra continguts en la declaració d'impacte ambiental acceptable i en l'informe favorable del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera, assenyalats en el fonament jurídic tercer.  
Contra l'instrument de planejament aprovat pot interposar-se recurs contenciós administratiu davant del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la publicació, de conformitat amb el que preveu l'article 46.1 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, reguladora de la jurisdicció contenciosa administrativa.  
Tot això sense perjudici que es puga exercir qualsevol altre recurs o acció que es considere oportú.»  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (LRJAP-PAC).  
València, 26 d'abril del 2010.- El secretari de la Comissió Territorial d'Urbanisme: Juan Ramón Castaño Martínez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6294, del 22-06-2010 (2010/6643)

ACUERDO de 26 de abril de 2010, de la Comisión Territorial de Urbanismo, relativo a la aprobación definitiva del Plan especial para la creación de suelo dotacional destinado a infraestructuras públicas de saneamiento y depuración remitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (en adelante EPSAR), en el municipio de Sueca (Valencia).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6294

Fecha DOGV
:   22-06-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/6643

CVE


Fecha del documento
:   26-04-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Sueca](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

ACUERDO de 26 de abril de 2010, de la Comisión Territorial de Urbanismo, relativo a la aprobación definitiva del Plan especial para la creación de suelo dotacional destinado a infraestructuras públicas de saneamiento y depuración remitido por la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (en adelante EPSAR), en el municipio de Sueca (Valencia). [2010/6643]  
«Visto el expediente de referencia y de conformidad con los siguientes:  
Antecedentes  
Primero. Tramitación.  
El proyecto se sometió a información pública, por el plazo de un mes, mediante anuncios en el DOCV núm. 6019 de fecha 22 de mayo de 2009 y periódicos La Razón de 2 de junio de 2009 y Las Provincias de 2 de junio de 2009.  
En fecha 8 de julio de 2009 y 6 de agosto de 2009 se emiten certificado por la EPSAR y el Ayuntamiento de Sueca, respectivamente, en los que se indican que no se han presentado alegaciones.  
En fecha 29 de septiembre de 2009 tiene entrada en el registro de la Comisión Territorial de Urbanismo solicitud de declaración de compatibilidad con la ordenación urbanística y territorial, de acuerdo con el artículo 98.3 y 98.4 de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, urbanística valenciana (en adelante LUV).  
Segundo. Documentación del proyecto.   
La documentación incluye Plan especial, estudio de impacto ambiental y estudio cultural del proyecto de construcción, estudio de integración paisajística y proyectos constructivos.  
Tercero. Objeto.  
El objeto del Plan especial es la creación de suelo dotacional destinado a infraestructuras públicas de saneamiento y depuración, que ampare el proyecto de construcción de las obras de reforma y tratamiento terciario para la EDAR de el Perelló.  
Cuarto. Determinaciones del proyecto.  
El ámbito del Plan especial se sitúa en el término de Sueca en las parcelas 117 y 101 del polígono 27 del catastro de rústica, con una superficie de 2.584 m² y 7.758 m² respectivamente.  
Las parcelas se encuentran dentro del Plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera y afectadas por el Parque Natural de L'Albufera.  
La parcela 117 se halla sujeta a la normativa de suelo no urbanizable protegido e incluida en el area de uso agrícola-arrozal. La parcela 101 se halla sujeta a la normativa de suelo no urbanizable protegido e incluida en el area de equipamientos y servicios-dotaciones públicas según la zonificación del Plan rector de uso y gestión del Parque Natural de L'Albufera.  
El Plan especial pretende modificar la calificación de suelo no urbanizable a suelo dotacional de equipamientos, con el objeto de ejecutar reformas y construcción de tratamiento terciario en la EDAR de el Perelló.  
Puesto que la EDAR de El Perelló se encuentra dentro del ámbito territorial de la Albufera de Valencia, se plantea la necesidad de conseguir una eliminación eficiente de los nutrientes que entran con el agua residual a la planta ya que, ni el proceso original, ni la línea de tratamiento físico-químico han sido concebidos con ese objeto. Por tanto se ha de realizar una reforma de la EDAR actual para obtener procesos de eliminación de nutrientes, manteniendo la actual línea de tratamiento físico-químico como posible tratamiento terciario adicional, y la ampliación con dos nuevas líneas de tratamiento con la inclusión de un tratamiento terciario para la adecuación del efluente procedente del proceso biológico a los parámetros exigidos legalmente.  
La actual infraestructura ha quedado infradimensionada debido a la carencia de un tratamiento adecuado por la falta de un proceso de eliminación de nutrientes y el tratamiento insuficiente de las aguas en la línea de tratamiento físico-químico   
La ubicación elegida se justifica por ser las parcelas colindantes con la que aloja la actual depuradora.  
Quinto. Informes sectoriales.   
En la tramitación del expediente se han solicitado los siguientes informes:  
Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera.  
Ayuntamiento de Sueca.  
Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Servicio de Paisaje de la Dirección General de Territorio y Paisaje  
Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Territorio y Paisaje.  
Confederación Hidrográfica del Júcar.  
No se han emitido los siguientes informes:  
Ayuntamiento de Sueca.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar ha emitido, en fecha 23 de diciembre de 2009, informe favorable en las materias de su competencia.  
Por el resto de organismo se han emitido informes favorables, o favorables condicionados, condiciones que se recogen en la valoración global.  
Sexto. Planeamiento vigente.  
El municipio de Sueca cuenta con Plan general de ordenación urbana aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo el 2 de mayo de 2001 y publicado en el BOP de 15 de agosto de 2001. El Plan general en cuanto al régimen urbanístico de las zonas de protección especial agrícola, integral y ecológica del Parque Natural remite al régimen urbanístico contenido en el Plan especial del Parque Natural de la Albufera, por tanto deberá tenerse en cuenta al objeto de este expediente el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera (en adelante PORN), y el Decreto 259/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan rector de uso y gestión del Parque Natural de la Albufera (en adelante PRUG).  
Séptimo. Informe de la Comisión Informativa.  
La Comisión Informativa de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, en sesión celebrada el 19 de abril de 2010, por unanimidad, emitió informe relativo al proyecto que nos ocupa, cumpliendo así lo preceptuado en el art. 11 del Decreto 162/2007, de 21 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento de los órganos territoriales y urbanísticos de la Generalitat.  
Fundamentos jurídicos  
Primero. Aspectos formales  
El artículo 97.1 de la LUV establece que «la realización material de toda obra pública de la Generalitat, sus organismos, entidades y sociedades dependientes, o concesionarios, exige verificar, previamente, su compatibilidad con la ordenación territorial y urbanística". El apartado 2 del artículo 97 indica cómo ha de realizarse esa verificación: como regla general, esa verificación se efectúa mediante la licencia de obras; pero «cuando la obra no esté sometida a licencia" la verificación se hará «sometiendo su proyecto básico a los trámites propios del procedimiento de aprobación de los Planes especiales", ello según las reglas que luego se detallan en el artículo 98 de la LUV.  
El artículo 9.1 de la Ley 2/1992, de 26 de marzo, de saneamiento de las aguas residuales de la Comunitat Valenciana (precepto redactado por el artículo 30 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre) establece lo siguiente:  
"La ejecución de obras e instalaciones de infraestructura para abastecimiento de aguas de carácter general y de tratamiento y depuración a que se refiere esta Ley, por constituir infraestructuras de interés comunitario, no estarán sometidas a la obtención de licencia municipal. La adecuación entre las obras y el planeamiento se verificará conforme a lo dispuesto en la legislación urbanística".  
Así, el proyecto de obra pública que ahora se analiza no está sujeto a licencia urbanística municipal.  
Tampoco está sujeto a autorización ambiental integrada o a licencia ambiental. La disposición adicional segunda de la Ley 2/2006, de 5 de mayo de prevención de la contaminación y calidad ambiental, preveía que el Consell pudiera acordar que determinadas categorías de actividades, obras e infraestructuras de titularidad pública legalmente declaradas de interés general quedasen excluidas de la autorización ambiental integrada o de la licencia ambiental. De esa facultad se ha hecho uso a través del artículo 1 del Decreto 201/2008, de 12 de diciembre, por el que se regula la intervención ambiental en las instalaciones públicas de saneamiento de aguas residuales, que establece lo siguiente:  
"Quedan excluidas de la aplicación del régimen de autorización ambiental integrada o del de licencia ambiental, según corresponda, las actividades, obras e infraestructuras públicas de evacuación, tratamiento, depuración y, en su caso, reutilización de aguas residuales, así como las obras públicas de infraestructuras para el abastecimiento de aguas de carácter general, que hayan sido o sean declaradas legalmente de interés comunitario, y salvo que se trate de actividades o instalaciones referidas en el artículo 2 y el anexo 1 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrado de la contaminación, de conformidad con lo establecido en los artículos siguientes".  
Así, lo que la EPSAR solicita de la Dirección General de Urbanismo es que se dicte la resolución declarando la compatibilidad de estas obras públicas con la ordenación urbanística y territorial a que se refiere el artículo 98 de la LUV, ello puesto que las obras no están sujetas a licencia urbanística municipal. En concreto, el artículo 98 de la LUV lo que dispone es lo siguiente:  
"Artículo 98. Tramitación de los proyectos de obra pública de la Generalitat con incidencia en la ordenación urbanística.  
1. Cuando la obra no esté sujeta a licencia, se procurará que los trámites, incluso el de sometimiento a información pública, coincidan con los exigibles para la aprobación del proyecto, con simultáneo cumplimiento de lo exigido en este precepto y en la legislación de obras públicas o de expropiación forzosa.  
2. La competencia para someter el proyecto a información pública la ostenta el órgano promotor del proyecto. Si modificase el planeamiento urbanístico, se deberá completar con los documentos característicos del Plan especial.  
3. La resolución del órgano promotor dando su conformidad al proyecto básico o la solicitud de declaración de la conselleria competente en urbanismo sobre su compatibilidad con la ordenación, equivale a la aprobación provisional de los planes especiales y legitimará su completa realización.  
4. La competencia para declarar la compatibilidad de la obra pública con la ordenación urbanística y territorial la ostenta la conselleria competente en urbanismo, sin perjuicio de lo que dispone la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje respecto a los proyectos de infraestructura de especial relevancia. En caso de discrepancia entre el órgano promotor y el órgano competente para otorgar la declaración de compatibilidad, resolverá el Consell.  
5. Cuando la obra no revista especial interés para la comunidad local se preverán las oportunas compensaciones para resarcir al municipio del coste de los servicios que éste preste en orden a posibilitar su construcción.  
6. Cuando se trate de proyectos de obra pública para la mera reparación, renovación o introducción de mejoras ordinarias en obras o servicios ya existentes, sin alterar el destino urbanístico del suelo, será innecesario seguir la tramitación prevista en este artículo".  
En este sentido, la previsión contenida en el artículo 2 del ya citado Decreto 201/2008, del 12 de diciembre, según la cual «las actividades, obras e infraestructuras referidas en el artículo 1 del presente Decreto se tramitarán como plan especial", debe considerarse como una remisión a la tramitación prevista en los artículos 97.2.c y 98 de la LUV.  
Cuando el proyecto de obra pública modifique el planeamiento urbanístico, según lo que señala el artículo 98.2 de la LUV, éste se debe completar !con los documentos característicos del Plan especial". Por lo tanto, sólo en ese caso existirá, junto a la resolución que declare la compatibilidad de la obra con la ordenación urbanística, una resolución aprobatoria de un verdadero Plan urbanístico: el Plan especial que acompañe al proyecto de obra.  
En este caso la resolución autonómica no va a limitarse a declarar compatible el proyecto de obra pública con la ordenación territorial y urbanística, sino que deberá aprobarse definitivamente el Plan especial que se acompaña. Así mismo el acuerdo de aprobación deberá determinar que el control de medidas correctoras corresponde a la Conselleria competente en medio ambiente, de acuerdo con el último inciso del artículo 2 del Decreto 201/2008, del 12 de diciembre.  
Según el art. 75 LUV podrán formularse Planes especiales como complemento, desarrollo o mejora del planeamiento general, cuyo objeto sea satisfacer los fines públicos taxativamente previstos en el art. 38 d) LUV.  
El art. 38 d) indica que los planes especiales se formularán para el cumplimiento de diversos cometidos, entre los que se incluye literalmente «crear y ampliar reservas de suelo dotacional». El art. 177.1.a) ROGTU desarrolla este precepto en el sentido de indicar que una de las funciones de los Planes especiales es «la reserva de suelo cuando tenga por objeto crear o ampliar reservas de suelo para dotaciones, actuaciones de interés público, patrimonios públicos de suelo y actuaciones de gestión y explotación del dominio público".   
Segundo. El Plan especial y su incidencia en el PORN y el PRUG de la Albufera.  
En fecha 9 de junio de 2009 se emite informe favorable por el Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera en el que se indica que la parcela 117 se halla sujeta a la normativa del suelo no urbanizable protegido e incluida en el área de uso agrícola arrozal y la parcela 101 se halla sujeta a la normativa de suelo no urbanizable protegido e incluida en el área de equipamientos y servicios -dotaciones públicas.  
De acuerdo con el artículo 36 del PRUG, relativo a normas generales sobre edificación en el suelo no urbanizable, no se permite la edificación de nueva planta fuera de la categoría de ordenación denominada áreas edificadas (E), con las siguientes excepciones previo informe favorable, preceptivo y vinculante, del Consejo Directivo del Parque Natural:  
(...)  
c) Edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del Parque o con las actividades de gestión de los recursos naturales ambientales, incluyendo en este último concepto las instalaciones de prevención y lucha contra los incendios forestales y las vinculadas al saneamiento y depuración de las aguas residuales.  
De acuerdo con el artículo 92 del PRUG relativo a usos permitidos en las áreas de uso agrícola se establece en su apartado 3 que «también se permiten las actividades compatibles o complementarias con el uso agrario que a continuación se relacionan:...g) Actuaciones en relación con la protección, conservación y mejora de la flora, la fauna y los hábitats,... h) actuaciones en relación con la protección de los recursos hídricos, de los ambientes húmedos y de los cauces...j) Otras actividades, instalaciones y equipamientos de interés público informados favorablemente por el Consejo Directivo del Parque Natural y conformes con las normas generales.  
De conformidad con las directrices de ejecución y con el programa de actuaciones del PRUG, se contempla la conclusión de las iniciativas programadas en la cuenca sobre saneamiento y depuración de vertidos, proponiendo así mismo algunas medidas para la mejora técnicas de los sistemas de saneamiento. Se contemplan en el programa, asimismo, las iniciativas en curso para la reutilización de efluentes depurados (sometidos a tratamiento terciario) contribuyendo con ello al incremento de los caudales disponibles en el Parque. El programa incluye, entre otras, la actuación que se enumera a continuación: conclusión de las actuaciones de saneamiento y depuración en la cuenca de l'Albufera. Esta actuación está basada en el II Plan de saneamiento y depuración de la Comunitat Valenciana. Las actuaciones previstas en el II Plan de saneamiento y depuración de la Comunitat Valenciana que afectan al medio hídrico del parque natural son la siguientes: (...) - Mejora y/o ampliación en las siguientes EDARS: Perelló (Sueca).  
El artículo 17 de la Ley 10/2004 de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable (en adelante LSNU), establece que en el suelo no urbanizable protegido, sin perjuicio de las limitaciones derivadas de su legislación o planeamiento sectorial determinante de su protección, sólo se podrán realizar instalaciones, construcciones u obras que tenga previstas el planeamiento por ser necesarias y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los recursos naturales o para el disfrute público y aprovechamiento colectivo. Igualmente, se podrán llevar a cabo las obras e instalaciones necesarias para la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general y para la minoración de los riesgos que motivaron su especial protección. El artículo 16 de la misma ley legitima la tramitación del Plan especial. Así mismo el artículo 5 del PORN, directrices y normas de aplicación directa, regula en su apartado 4 la calidad y depuración de las aguas residuales en el ámbito del PORN incluyendo: la introducción de tratamientos terciarios en la depuración de aguas residuales; mejora de los actuales niveles de calidad y la ampliación de los usos posibles sobre los elementos del dominio público hidráulico y dotar a los núcleos urbanos de sistemas de depuración de aguas residuales más idóneos según su volumen de población.  
De acuerdo con el informe del Consejo Directivo del Parque Natural el objetivo perseguido con el tratamiento terciario diseñado es garantizar que el efluente de la planta cumpla con las exigencias de calidad para el uso previsto, en este caso la reutilización agrícola. Además, y entendiendo que el vertido del agua se produce en la Gola del Perelló, considerada zona sensible por encontrarse en el interior del Parque Natural de la Albufera, el tratamiento permitirá conseguir una gran mejora en la calidad de las aguas del medio receptor.  
De todo lo expuesto se deriva que las obras son compatibles con las previsiones de los instrumentos urbanísticos que regulan el suelo en el que se ubican.  
Tercero. Valoración global.  
1. La tramitación ha sido correcta.  
2. De acuerdo con las determinaciones contenidas en el PORN y PRUG de la Albufera las obras son compatibles, desde el punto de vista urbanístico, con los usos previstos en los mismos y para la zona objeto del Plan especial.  
3. La declaración de compatibilidad solicitada por la EPSAR requiere la previa aprobación del Plan especial.  
4. De los informes sectoriales emitidos deberán cumplirse los siguientes condicionantes, que se incluirán como condiciones de ejecución y desarrollo derivados de la declaración de impacto ambiental aceptable y del informe favorable del Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera:  
De la estimación de impacto ambiental:   
(...) «La ejecución del citado proyecto atenderá los siguientes condicionantes:  
1. Se estará a lo que disponga el informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección de patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano, modificada por la Ley 5/2007, de 9 de febrero.  
Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
2. Se tendrán en cuenta las consideraciones del informe sobre el estudio de integración paisajística, que emita la Dirección General de Territorio y Paisaje, en cumplimiento de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje, y del Reglamento de paisaje de la Comunitat Valenciana.  
3. Se tendrán en cuenta todas las indicaciones del informe del Consejo Directivo del Parque Natural de l'Albufera de fecha 9 de junio de 2009 y, en especial, las siguientes:  
- Se tendrá especial cuidado en mantener las condiciones que permitan el adecuado desarrollo y conservación de los lirios de marjal (Iris pseudacorus), por tratarse de una especie tradicional con gran capacidad de sujeción de los márgenes, motas y acequias, quedando prohibida su eliminación. En caso de ser necesaria la realización de actuaciones u obras que pudiese comportar la eliminación de esta especie, se transplantará al lugar y en las condiciones que indique la Oficina de Gestión Técnica del Parque.  
- Las actuaciones de defensa en los márgenes de la acequia afectarán únicamente a los tramos necesarios. Las piedras de escollera tendrán un diámetro medio mínimo de 20 cm para facilitar la deposición de sedimentos en las juntas.  
- Dentro de lo posible, la obra de escollera en el margen de la acequia, formará escalones en sentido descendente hacia el curso del agua, facilitando con ello la implantación de la vegetación.  
- Se efectuará un aporte de tierra vegetal sobre la superficie superior y el talud de la escollera que permita el arraigo y desarrollo de la vegetación de ribera de forma estable y permanente. Se aprovechará la tierra extraída del lugar durante las obras, que se retirará y conservará.  
- Para minimizar el impacto paisajístico producido por la construcción de la EDAR, se procederá a realizar una revegetación perimetral de la parcela resultante mediante las siguientes especies autóctonas: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus y Kosteletzkia pentacarpos; así como otras especies que acompañen a las anteriores en las comunidades vegetales palustres y de ribera.  
- Se tendrá especial cuidado en las actividades de dragado para evitar cualquier afección a la fauna y flora existente en el lecho de la acequia y se supervisarán para comprobar la no existencia de fauna sobre el fango dragado o para su devolución al cauce de la acequia.  
- Las actuaciones de dragado deberán realizarse en el periodo comprendido entre octubre y febrero.  
- Respecto a la iluminación: las luminarias deberán ser de vapor de sodio de baja presión o similares; la luminaria deberá orientarse de forma que el haz de luz se proyecte sobre el suelo con un ángulo inferior al 10% desde el soporte y se instalarán sin inclinación alguna respecto del suelo; se procurará evitar la emisión de luz hacia arriba con la utilización de pantallas adecuadas que eviten dicho efecto.  
- No se podrá utilizar ninguna fosa séptica durante la ejecución de las obras, debiendo realizar la gestión de las aguas residuales, bien en la propia EDAR con conexión a alcantarillado, bien mediante depósito impermeabilizado que garantice la no filtración de aguas residuales en el subsuelo.  
- Por parte de la Guardería del Parc Natural de l'Albufera se llevará a cabo una revisión de las actuaciones realizadas.  
4. Se comprobará la presencia o ausencia de la especie Vulnerable Kosteletzkia pentacarpos y se estará a lo dispuesto en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.  
5. Deberá comunicarse a la Dirección del Parque Natural de l'Albufera el inicio de la ejecución de las obras con la finalidad de comprobar si las mismas se ajustan al proyecto.  
6. Los parámetros de vertido del efluente de la EDAR se adaptarán a lo dispuesto en los Anexos 1 y 2 para las aguas ciprinícolas de la Directiva 2006/44/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 6 de septiembre de 2006, relativa a la calidad de las aguas continentales que requieren protección o mejora para ser aptas para la vida de los peces con el siguiente condicionante: si del seguimiento que se realice de la calidad del agua en esta zona en el ámbito territorial del Parque Natural de l'Albufera, se detectase que con esta calidad del agua no se pueden conseguir los objetivos perseguidos por el Decreto 265/2004, de 3 de diciembre, por el que se aprueba el Plan de recuperación del samaruc, se deberá presentar una propuesta de mejora de su efluente de vertido, para que se informe por el Servicio correspondiente de la Conselleria de Medio Ambiente, Aigua, Urbanismo y Vivienda.  
7. En la ejecución de las obras deberán observarse los requisitos establecidos en el PRUG del Parque Natural de l'Albufera, especialmente los indicados en el artículo 53 (respecto a las obras en la acequia de la Lotería), en el artículo 55 (respecto a vertidos directos o indirectos, superficiales o subterráneos de aguas residuales que puedan alterar negativamente las condiciones ecológicas), en el artículo 65 (respecto a las condiciones estéticas y requerimientos paisajísticos de las construcciones e instalaciones en el medio rural), y en los artículos 69 y 70 respecto a la realización de infraestructuras.  
8. Durante la explotación de la instalación, los fangos generados en el proceso de depuración se gestionarán de acuerdo con los resultados de la caracterización de los mismos, debiendo dar cumplimiento a la normativa sectorial en materia de residuos. En el caso de que el destino sea el uso agrícola, se deberán cumplir las prescripciones de la Directiva 82/278/CEE, traspuesta a nuestra normativa a través del Real decreto 1310/1990, y la Orden de 26 de octubre de 1993, sobre utilización de lodos de depuración en el sector agrario.  
9. Se buscará la ubicación adecuada para las instalaciones auxiliares durante la ejecución de las obras, intentando alejarlas del núcleo urbano y de acuerdo con los vientos dominantes y sin ocupar zonas protegidas.   
10. Los materiales de relleno que fuesen necesarios para la ejecución de las obras, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.   
11. El programa de vigilancia ambiental se completará con indicadores que permitan evaluar todas las medidas propuestas. El programa de vigilancia ambiental se incluirá en el Plan de obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma. El director de las obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales.  
12. Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura y Deporte, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
13. Se presupuestarán en el proyecto, tanto las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental, como las que se establecen en el presente condicionado.  
14. Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan a través de las autorizaciones preceptivas o los que se deriven de la normativa sectorial específica."  
Del informe del Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera Valencia, recogidas parcialmente en la declaración de impacto ambiental:   
VII. De conformidad con el artículo 53 del PRUG, relativo a «actuaciones en los cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua.  
(?)  
3. En la tramitación de autorizaciones y concesiones, así como en los expedientes para la realización de obras, con cualquier finalidad, incluyendo la corrección de cuencas, que puedan afectar a los cauces y sus zonas de protección, se exigirá la presentación de un estudio de impacto ambiental, en el que se justifique que no se producirán consecuencias que afecten adversamente a la calidad de las aguas y de los hábitats.  
4. Las riberas de los canales, acequias y barrancos se dedicarán preferentemente a uso de carácter forestal, bien mediante su regeneración con especies apropiadas, bien mediante la conservación de las especies autóctonas existentes.  
5. Se tendrá especial cuidado en mantener las condiciones adecuadas que permitan el adecuado desarrollo y conservación de los lirios de marjal (Iris pseudacorus), por tratarse de una especie tradicional con gran capacidad de sujeción de los márgenes, motas y acequias, quedando prohibida su eliminación. En caso de ser necesaria la realización de actuaciones u obras que pudiese comportar la eliminación de esta especie vegetal se trasplantará al lugar y en las condiciones que indique la Oficina de Gestión Técnica del parque.  
(?)  
8. En el ámbito por debajo del nivel de «perellonà", está prohibida la canalización de obra de las acequias. Únicamente podrán permitirse, supeditadas al previo informe favorable, preceptivo y vinculante, del Consejo Directivo del Parque, y con el seguimiento de la Oficina de Gestión Técnica, actuaciones de defensa en márgenes de acequias efectuadas mediante piedra de escollera con los siguientes requisitos mínimos:  
Las actuaciones afectarán únicamente a los tramos de acequia necesarios para la protección o defensa de los márgenes de acequia o de las vías de comunicación.  
Las piedras de escollera tendrán un diámetro medio mínimo de 20 cm, para facilitar la deposición de sedimentos entre las juntas.  
Dentro de lo posible según la anchura del cauce, la obra de escollera en el margen de las acequias formará escalones en sentido descendente hacia el curso de agua, facilitando con ello la implantación de la vegetación y el tránsito de la fauna entre el cauce y la orilla.  
Se efectuará un aporte de tierra vegetal sobre la superficie superior y el talud de la escollera, en cantidad y disposición adecuadas para permitir el arraigo y el desarrollo de la vegetación de ribera en forma estable y permanente. Para ello se aprovechará la tierra extraída del lugar durante las obras, que se retirará y conservará en las condiciones indicadas en el apartado 7 de este artículo, el cual relaciona asimismo las especies vegetales que se emplearan en la revegetación.  
Las especies vegetales que se emplearán en la revegetación serán las siguientes: Iris pseudacorus, Phragmites australis, Cladium mariscus y Kosteletzkia pentacarpos, así como otras especies que acompañen característicamente a las anteriores en las comunidades vegetales palustres y de ribera.  
Las obras de canalización y los trabajos de restauración subsiguientes se realizarán bajo el seguimiento de la Oficina de Gestión Técnica del Parque  
9. Las obras de construcción, reparación, adecuación o mejora de acequias y canales con sus márgenes, así como las actuaciones de mantenimiento de los mismos tales como limpieza, monda, desbroce, dragado, dallado, reconstrucción de motas y defensa de márgenes, se realizarán de acuerdo con las técnicas y con los periodos de ejecución tradicionales en la zona.  
10. El órgano competente sobre espacios naturales protegidos, a través de la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural de l'Albufera, podrá limitar, con carácter excepcional para evitar daños a los hábitats o a la fauna, los periodos o las zonas de ejecución de las actuaciones indicadas en el apartado anterior, previas comunicación a la entidad promotora de las mismas y justificación de la necesidad técnica de dicha limitación."  
VIII. De conformidad con el artículo 65 del PRUG, relativo a «condiciones estéticas y requerimientos paisajísticos de las construcciones e instalaciones en el medio rural  
Adicionalmente a las disposiciones sobre edificación en el suelo no urbanizable que establece el capítulo V de estas normas generales, se establece la siguiente regulación específica para asegurar la integración paisajística de las instalaciones y edificaciones en el entorno:  
a) Los valores paisajísticos se consideran uno de los criterios determinantes para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos en el suelo no urbanizable. En consecuencia, la implantación de usos o actividades capaces de generar impacto paisajístico, así como la reforma o adecuación de las mismas, deberán realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje natural o humanizado, incorporando las medidas de integración paisajística que sean necesarias.  
b) A este respecto, la ejecución de dichas actividades deberá tener en cuenta expresamente los efectos de su implantación sobre los valores paisajísticos del Parque, pudiendo supeditarse los preceptivos informes favorables al cumplimiento de determinados requisitos en los elementos constructivos, en los materiales utilizados, en los ajardinamientos, en los cerramientos y en el entorno de las actuaciones. Cuando la envergadura o las características de las mismas así lo aconsejen, podrá exigirse a los promotores la aportación de un estudio de visualización del paisaje que analizará el impacto esperado, contemplando el estado actual del paisaje y el resultado final tras la intervención.  
c) Las construcciones y edificaciones de nueva planta, al igual que las actuaciones de rehabilitación y reconstrucción, deberán adoptar como criterio general las tipologías características de la zona. Se protegerán especialmente las construcciones históricas y tradicionales, evitando la importación de tipologías ajenas y la pérdida de los límites de definición entre el casco histórico y la nueva edificación.  
(?)  
g) En el resto del suelo no urbanizable del Parque, los cerramientos de parcelas podrán ser macizos hasta una altura máxima de 1,20 m desde la rasante. Los muros deberán estar pintados, pero nunca en tonos diferentes a los del paisaje mineral y/o vegetal en el que se localizan. No se permiten los muros de hormigón o ladrillo visto, ni los cerramientos construidos sobre pilastras de hormigón y alambre de espino.  
h) Para la delimitación de parcelas en las zonas de huerta se propiciará el empleo de cerramientos vegetales tradicionales, principalmente de adelfa o «baladre" (Neriun oleander) y de ciprés (Cupresus sempervirens), así como los elaborados con cañas. El titular deberá realizar un mantenimiento adecuado de dichos cerramientos.  
i) La protección parcial mediante cortavientos de áreas sometidas a aprovechamiento agrícola no se podrá realizarse con mallas metálicas, plastificadas o no, y/o bandas y mallas plásticas."  
IX. De conformidad con el artículo 69 del PRUG, relativo a «normas generales sobre obras de infraestructura  
La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo, tanto de iniciativa pública como privada, deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables y del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, a los siguientes requisitos genéricos:  
a) Los trazados y emplazamientos de las mismas deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas, así como la alteración de vertientes y cauces y la degradación de los hábitats o el paisaje.  
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal y los suelos, debiéndose proceder una vez finalizadas las obras a la restauración del suelo y vegetación afectados. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan afectarse negativamente los procesos ecológicos y, en particular, los ciclos vitales de la fauna.  
c) Los preceptivos informes del Consejo Directivo del Parque Natural, requeridos en forma vinculante para la ejecución de determinadas obras de infraestructura, deberán obtenerse con carácter previo al otorgamiento de la correspondiente licencia urbanística.  
(?)"  
X. De conformidad con el artículo 70 del PRUG, relativo a «normas específicas  
1. Ámbitos de protección y ámbitos de actividad específicos:  
Adicionalmente a las normas genéricas contempladas en el artículo anterior, la instalación, el mantenimiento y la remodelación de infraestructuras afectando a los ámbitos de protección o de actividad que se definen en los distintos capítulos de estas normas generales, tales como actividad agrícola, costas, cauces, suelos, paisaje y otros, se atendrán a las normas específicas que se determinan en dichos capítulos. Incluyendo, cuando así sea el caso, el previo informe favorable, preceptivo y vinculante, del Consejo Directivo del parque para las actuaciones de instalación o remodelación de infraestructuras.  
(?)  
3. Instalaciones de iluminación:  
a) La contaminación lumínica se define como el brillo o resplandor de luz en el cielo nocturno producido por la reflexión y la difusión de luz artificial en los gases y en las partículas del aire debidas al uso de luminarias inadecuadas o al incorrecto apantallamiento de las mismas. Con el fin de reducir dicha contaminación en el ámbito del Parque, las instalaciones de alumbrado público que puedan afectar directamente a las áreas de reserva (R), las áreas de uso restringido (UR) y las áreas de uso agrícola (A), tanto por estar ubicadas dentro de dichas zonas como por situarse en las proximidades de las mismas, deberán cumplir los requisitos mínimos siguientes:  
- Las lámparas deberán ser de vapor de sodio de baja presión o similares.  
- La luminaria deberá orientarse de forma que el haz de luz se proyecte sobre el suelo con un ángulo inferior al 10% desde el soporte.  
(?)  
- Las luminarias se instalarán sin inclinación alguna respecto al suelo, especialmente las de vidrio curvo.  
(?)  
- En cualquier caso se procurará evitar la emisión de luz hacia arriba, para lo cual, se procurará la utilización de pantallas adecuadas que eviten dicho efecto.  
(?)  
c) El órgano competente sobre espacios naturales protegidos podrá, en caso necesario, establecer los niveles de intensidad lumínica recomendables para las zonas sensibles del Parque. No obstante, se tendrán en cuenta en dicho supuesto las necesidades básicas de alumbrado de los enclaves urbano y de otras instalaciones existentes que requieran niveles de iluminación determinados.  
d) La reglamentación sobre control de la contaminación lumínica se establece sin perjuicio de las competencias en la materia de las respectivas administraciones municipales. Las cuales, previo informe favorable del órgano competente sobre espacios naturales protegidos, podrán establecer sus propias regulaciones sobre la misma en el ámbito territorial del Parque, con la única limitación de que las mismas deberán ser concordantes o compatibles con la normativa del PRUG en tanto que supongan un nivel de protección medioambiental comparable o superior al ofrecido por este artículo.  
4. Tendidos eléctricos y telefónicos:  
a) Con el fin de evitar la alteración del paisaje y los riesgos sobre la avifauna, los nuevos tendidos eléctricos y telefónicos que se instalen en el ámbito del Suelo no urbanizable del Parque, deberán ser subterráneos.  
(?)"  
XVI. El cauce de la acequia se realizará siguiendo las condiciones expuestas en el punto VII, o mediante el aporte de tierra vegetal Asimismo se procederá a la revegetación de la mota de conformidad con el apartado anterior. Además de ello, se tendrá especial cuidado en las actividades de dragado, para evitar cualquier afección a la fauna y flora existente en el lecho de la acequia. Las actuaciones de dragado se supervisaran para comprobar la no existencia de fauna sobre el fango dragado o para su devolución al cauce de la acequia. Asimismo las actuaciones de dragado deberán realizarse en el periodo comprendido entre octubre y febrero.  
XVII. Por otra parte, no se podrá utilizar ninguna fosa séptica para el campamento de obra, debiendo realizar la gestión de las aguas residuales bien en la propia EDAR, con conexión a alcantarillado general o mediante depósito impermeabilizado que garantice la no filtración de aguas residuales al subsuelo.  
XVIII. Para minimizar el impacto paisajístico producido por la construcción de la EDAR, se procederá a realizar una revegetación perimetral de la parcela resultante mediante especies autóctonas.  
XIX. Cualquier alteración sobre la solicitud original deberá ser notificada a esta oficina de Gestión Técnica con anterioridad a su ejecución.  
XX. Por parte de la Guardería del Parc Natural de l'Albufera se llevará a cabo una revisión de las actuaciones realizadas.  
XXI. Además de ello, el presente informe no exime al solicitante de la obtención de las correspondientes autorizaciones, licencias y/o permisos que se requieran para la ejecución de la actuación solicitada."  
Cuarto. Órgano competente.  
Según lo establecido en el artículo 10.a del reglamento de los órganos territoriales y urbanísticos de la Generalitat, la Comisión Territorial de Urbanismo, a propuesta del director general de Urbanismo, es el órgano competente para resolver sobre la aprobación definitiva del planeamiento urbanístico (incluidos los Planes especiales) de municipios de menos de 50.000 habitantes. Por ello ha de concluirse también que en este caso la declaración de compatibilidad, al afectar a un municipio de menos de 50.000 habitantes, corresponde, en los mismo términos, a la Comisión Territorial de Urbanismo.  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión Territorial de Urbanismo, por unanimidad, acuerda:  
Aprobar definitivamente el Plan especial para la creación de suelo dotacional destinado a infraestructuras públicas de saneamiento y depuración con objeto de ejecutar el proyecto de construcción de las obras de reforma y tratamiento terciario para la EDAR de el Perelló y declarar la compatibilidad con la ordenación urbanística y territorial del proyecto de obra pública, debiéndose cumplir las condiciones de ejecución y desarrollo del proyecto de obra contenidos en la declaración de impacto ambiental aceptable y en el informe favorable del Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera, señalados en el fundamento jurídico tercero.  
Contra el instrumento de planeamiento aprobado podrá interponerse recurso contencioso administrativo ante el Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, en el plazo de dos meses a contar desde el día siguiente de su publicación, de conformidad con lo previsto en el artículo 46.1 de la Ley 29/1998, de 13 de julio, reguladora de la jurisdicción contencioso administrativa.  
Todo ello sin perjuicio de que se puedan ejercitar cualquier otro recurso o acción que estime oportuno.»  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27-5 de la Ley 30/92, de 26 de noviembre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común (LRJAP-PAC).  
Valencia, 26 de abril de 2010.- El secretario de la Comisión Territorial de Urbanismo. Juan Ramón Castaño Martínez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML