Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5627, del 26-10-2007 (2007/12642)

RESOLUCIÓ de 17 d'octubre de 2007, del director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Consell, de la Conselleria de Presidència, per la qual es disposa la publicació de l'acord filial de col·laboració del protocol general entre el Ministeri de Foment i la Generalitat, de 15 de juny de 2001, entre la Direcció General de l'Institut Cartogràfic Nacional i l'Institut Cartogràfic Valencià, per a la realització dels treballs d'harmonització d'informació geogràfica necessaris per al Projecte Cartociudad en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5627

Data del DOGV
:   26-10-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/12642

CVE


Data del document
:   17-10-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Presidència

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Institut Cartogràfic Valencià](javascript:void(0))
    * [cooperació administrativa](javascript:void(0))
    * [administració central](javascript:void(0))
    * [cartografia](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 d'octubre de 2007, del director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Consell, de la Conselleria de Presidència, per la qual es disposa la publicació de l'acord filial de col·laboració del protocol general entre el Ministeri de Foment i la Generalitat, de 15 de juny de 2001, entre la Direcció General de l'Institut Cartogràfic Nacional i l'Institut Cartogràfic Valencià, per a la realització dels treballs d'harmonització d'informació geogràfica necessaris per al Projecte Cartociudad en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana. [2007/12642]  
La Direcció General de l'Institut Cartogràfic Nacional i l'Institut Cartogràfic Valencià, han subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, el 26 de setembre de 2007, l'acord filial de col·laboració del protocol general entre el Ministeri de Foment i la Generalitat de 15 de juny de 2001, per a la realització dels treballs d'harmonització d'informació geogràfica necessaris per al Projecte Cartociudad en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, i en compliment del que establix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, cal publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana l'acord esmentat, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis amb el número 1320/007, i que figura com a annex d'esta resolució.  
València, 17 d'octubre de 2007.- El director general de Relacions amb les Corts i Secretariat del Consell: Ángel Mompó Romero.   
Acord filial de col·laboració del protocol general entre el Ministeri de Foment i la Generalitat Valenciana, de 15 de juny de 2001, entre la direcció general de l'Institut Geogràfic Nacional i l'Institut Cartogràfic Valencià, per a la realització dels treballs d'harmonització d'informació geogràfica necessaris per al Projecte Cartociudad en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana  
Reunits  
D'una part, Fernando de Rosa Torner, conseller de Justícia i Administracions Públiques, com a president del Consell rector de l'Institut Cartogràfic Valencià, d'ara endavant ICV, organisme creat per la Llei 9/1997, de 9 de desembre, modificada pels articles 49 i 50 de la Llei 9/2001, de 27 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat Valenciana, i facultat per a este acte en virtut del que disposen els articles 5.2 i 8.a) de l'Esmentada Llei i en els articles 4.3 i 6.a) del Decret 186/2000, de 22 de desembre, que va aprovar el Reglament Orgànic i Funcional d'este Organisme Autònom, en relació amb el que establix l'article 21.f) de la Llei de Govern Valencià 5/1983, i article 2.2 del Decret 20/1993, de 8 de febrer, del Govern Valencià, pel qual es regula el Registre de Convenis i s'establix el règim pressupostari dels convenis que subscriga la Generalitat i especialment facultat per a la firma del present, per Acord del Govern Valencià, de 14 de setembre de 2007.  
I d'una altra part, Alberto Sereno Álvarez, director general de l'Institut Geogràfic Nacional, d'ara endavant IGN, i president del Centre Nacional d'Informació Geogràfica, d'ara endavant CNIG, en virtut del seu nomenament pel Reial Decret 1010/2002, de 27 de setembre (BOE núm. 233, de 28.09.2002), i d'acord amb el que disposa l'Orde de 19 d'octubre de 2004, de la ministra de Foment (BOE núm. 265, de 3 de novembre de 2004), per la qual es deleguen determinades competències en el director general de l'IGN, en nom i representació de l'administració general de l'estat, i del que establix el Reial Decret 1243/1990 (BOE núm. 249, de 17 d'octubre de 1990).  
Ambdues parts reconeixen mútuament, en la qualitat amb què cada un intervé, la capacitat legal necessària per a la subscripció d'este acord filial de col·laboració, i, a este efecte,  
Exposen  
Que l'IGN, entre altres funcions que li assigna l'article 13 del Reial Decret 1476/2004, de 18 de juny (BOE núm. 148, de 19.06.2004), pel que es desenvolupa l'estructura orgànica bàsica del Ministeri de Foment, té la de formació i actualització de les sèries cartogràfiques nacionals del Mapa Topogràfic Nacional a escales 1/25.000 i 1/50.000, i producció de la altres cartografia bàsica, tant digital com analògica, i derivada, així com la producció, conservació i explotació de la infraestructura nacional de dades espacials, i de bases cartogràfiques numèriques i models digitals del terreny, i disseny, manteniment i explotació del Sistema d'Informació Geogràfica Nacional.   
Que l'exigència actual de coherència de la informació geogràfica de referència, que ha d'actuar com a substrat de qualsevol informació geogràfica de caràcter temàtic que es realitze en l'àmbit territorial en què existisca aquella, obliga que es realitze un important esforç per a aconseguir primer la coherència i harmonització de tota la informació geogràfica de referència. Entre este tipus d'informació de referència tenen una importància fonamental, per a qualsevol sistema d'informació geogràfica, la continguda en la Base Cartogràfica Numèrica 1:25.000, d'ara endavant BCN25, especialment la referent a xarxes hidrogràfica i de transports i els assentaments humans i d'interés econòmic, la continguda en els cadastres immobiliaris, especialment en els corresponents a l'àmbit urbà que a més de subministrar la referència de la distribució de la propietat i del valor econòmic del territori, incorporen informació addicional a què aporta BCN25, i la referent a les adreces postals obtinguda del Cens Electoral, especialment per la seua contínua actualització, així com la disponible per Correus. Per això és de gran importància assegurar la coherència i harmonització d'estos tipus de dades de referència, que poden actuar com a substrat de quasi tots els sistemes d'informació geogràfica que es desenvolupen sobre el territori espanyol.  
Que l'ICV té com a finalitat, entre altres, la realització de les tasques tècniques de desenvolupament de la informació cartogràfica i de qualsevol altra tecnologia geogràfica en l'àmbit de les competències de la Generalitat Valenciana.  
Que l'ICV realitza i manté l'editor de guies de carrers que codifica de forma automàtica la cartografia original del cadastre d'urbana, per a la seua actualització i a fi de garantia la qualitat dels mapes guies de carrers.   
Que és d'interés d'ambdues parts procedir, en el marc de la col·laboració interadministrativa prevista en la legislació vigent, a coordinar el procés de producció dels treballs tècnics del projecte Cartociudad per a obtindre un producte que satisfaça les necessitats de les dues administracions, optimitzant d'esta manera la gestió i el gasto que comporta satisfer la demanda generada amb el projecte citat. per tot això, ambdós parts resolen, de mutu acord, subscriure el present conveni, d'acord amb les següents   
Clàusules  
Primera. Objecte de l'acord filial de col·laboració  
El present acord filial de col·laboració té com a objecte la realització dels treballs d'harmonització d'informació geogràfica necessària per a l'execució del Projecte Cartociudad, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
Segona. Realització del conveni  
Conforme a les especificacions que s'inclouen com a documentació tècnica en l'annex 1 d'este acord, l'IGN i l'ICV, conjuntament, duran a terme l'harmonització de la informació geogràfica aportada pel primer, constituïda per dades de BCN25, de la cartografia cadastral urbana, de seccions i districtes censals i guies de carrers estadístics i de districtes postals, constituint la base de dades oficials de xarxa viària, amb estructura topològica de SIG, de ciutats i nuclis de població de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, amb vials i informació textual que permetrà la navegació assistida i diversos usos temàtics, i amb continuïtat geogràfica assegurada, utilitzant com a base de referència la BCN25 de l'IGN, i desenvolupant, durant 2007, els treballs de realització del projecte en l'àmbit territorial dels municipis de la Comunitat Valenciana.  
El tipus de coordenades i sistema de referència espacial de les capes a entregar serà: coordenades geogràfiques amb Datum ETRS89.  
Tercera.Obligacions de l'ICV   
En desplegament del que establix la clàusula segona d'este conveni, l'ICV assumirà, pels seus propis mitjans o per mitjà de col·laboració o contractació amb tercers, conforme a les especificacions contingudes en la documentació tècnica de l'annex 1, la realització dels següents productes, per als àmbits territorials especificats en la clàusula anterior:  
- La capa intermèdia CALLES amb el llistat d'incidències detectades en la preparació de la capa amb els carrers enllaçats.  
- La capa intermèdia CARRETERAS amb el llistat d'incidències detectades en la preparació de la capa amb les vies de comunicacions enllaçades.  
- La capa intermèdia CALLCARR amb els eixos dels carrers/vies una vegada realitzats els ajustos geomètrics.   
- L'informe amb els resultats de l'ajust geomètric de les distintes fonts.   
- La capa intermèdia de PORTALES amb el llistat d'incidències detectades en la preparació dels portals i punts quilomètrics.  
- La capa final de TOPONIMIA i el llistat d'incidències detectades en la preparació de la toponímia.  
- La capa final PORTAL-PK, i el llistat amb les incidències detectades en l'assignació de tram als portals.  
- La capa TRAMO final associada als trams i la taula Vial de les vies de comunicacions, i el llistat amb les incidències detectades en l'assignació de les numeracions sobre els trams.  
- La capa CRUCE final amb els encreuaments de carrers i la taula CRUCES en què s'associa a cada encreuament de carrer amb els trams.  
- La capa MASA final una vegada reclassificada.  
- La capa final CONSTRU de polígons amb les construccions i una vegada reclassificades per la tipologia de construccions.  
- La capa final PARCELA de parcel·les una vegada reclassificada.  
- La capa final LIN\_AUX de línies auxiliars amb la classificació.  
- La capa final SSCC de polígons amb els districtes i seccions censals.  
- El llistat amb les incidències detectades en la creació dels districtes i seccions censals.  
- La capa final CCPP de polígons amb els districtes postals i el llistat amb les incidències detectades en la creació dels districtes postals.  
- El fitxer de text amb format XML i codificació ISO-8859-1 (Latin-1) que contindrà les metadades que descriuen el producte, les fonts, els processos i els responsables. El dit fitxer haurà de poder-se utilitzar des de l'aplicació CatMdEdit i conforme amb el Nucli Espanyol de Metadades (NEM).  
Tots els resultats s'entregaran en format digital, acompanyats d'una memòria tècnica en què descriguen els processos i tècniques utilitzades per a la realització de les distintes tasques.  
Les capes digitals s'entregaran almenys en format Shapefile amb el fitxer que conté la informació del sistema de coordenades (prj) i garantint que les accentuacions, apòstrofes, dièresi, enes palatals, etc. Apareguen correctament en la taula de base de dades (dbf) associada al format.   
Les taules de base de dades (VIAL, CRUCES) s'entregaran almenys en format dbf garantint que les accentuacions, apòstrofes, dièresi, enes palatals, etc. Apareguen correctament.  
Els llistats amb les incidències detectades s'entregaran almenys en fitxers de text enriquit RTF.  
L'ICV assumirà el vint-i-cinc per cent del gasto, especificat en la clàusula quinta, que suposarà la realització de l'acord filial de col·laboració, per mitjà del finançament dels treballs realitzats per tercers o per mitjà de la dedicació a estos treballs de mitjans propis, tot això a càrrec de l'aplicació econòmica corresponent als capítols I i VI del pressupost assignat a l'ICV.  
Quarta. Obligacions de l'IGN  
L'IGN aportarà la informació cartogràfica següent, que constituïx les dades de partida, necessària per a l'execució del projecte, que prèviament haurà gestionat i obtingut dels òrgans i organismes responsables d'ells:  
- Informació geogràfica de l'IGN   
· Capes d'informació de BCN25, en l'àmbit geogràfic dels municipis?, corresponents a les xarxes hidrogràfiques i de transport i a les entitats de població.  
· Ortofotografíes: Si existira disponibilitat d'ortofotografíes de 0,5 m de resolució, obtingudes en el Pla Nacional d'Ortofotografia Aèria (PNOA), de l'àmbit geogràfic objecte de la contractació, l'IGN entregarà còpia de les mateixes, per a ser utilitzades com a informació de referència.  
- Cartografia cadastral urbana de la Direcció General de Cadastre   
Capes d'informació cartogràfica, conforme a l'estructura especificada, de:   
· MASA (fitxer Shapefile): Polígons que delimiten les illes, amb la informació alfanumèrica associada a les dites geometries.  
· PARCELA (fitxer Shapefile): Polígons que delimiten cada una de les parcel·les en què es dividixen les illes, amb la informació alfanumèrica associada a les dites geometries.  
· CONSTRU (fitxer Shapefile): Polígons que definixen les edificacions, i zones de distints usos del sòl, etc.   
· EJES (fitxer Shapefile): Segments de Línies que definixen els eixos vials, amb la informació alfanumèrica associada a estes geometries.  
· CARVIA (fitxer dbf): Taula de base de dades que conté el nom de cada un dels vials associat a l'identificador de la via.   
· ELEMLIN (fitxer Shapefile): Línies corresponents a contorns de voreres, fonts, àrees esportives, etc.   
· ELEMTEX (fitxer Shapefile): Línies associades a la toponímia urbana, açò és, els números dels portals, els noms dels carrers, etc.   
· LIMITES (fitxer Shapefile): Línies corresponents als límits de les zones urbanitzades.  
S'haurà de disposar d'un document amb les codificacions (TTGGSS) usades per la DGC per a la cartografia urbana del Cadastre informatitzat.  
- Guia de carrers de vials de l'INE  
Capa d'informació corresponent als vials i la taula d'associació a estos dels noms corresponents:  
· Guia de carrers (fitxer Shapefile): Línies corresponents als vials segons el model de dades de l'INE. La informació alfanumèrica associada a les geometries, inclourà, entre una altra informació, el districte i la secció censal.  
· De forma addicional es proporcionarà el fitxer de text (TRAMPxx..txt), resultant d'un bolcat de dades amb ample fix d'una taula de base de dades que conté les relacions entre la denominació de la via (segons INE), número de via INE .  
- Districtes postals de correus  
Informació actualitzada dels districtes postals per carrers, organitzada en:  
· TRAMOS (fitxer Shapefile): Trams de línia que es correspon amb els eixos de carrers, sobre els quals estan associats els atributs següents: Identificador de tram, codi de via INE, codi de municipi INE, els números parells i imparells més baixos i més alts de cada tram i codi postal.  
· VIAL (fitxer dbf): Taula de base de dades que conté els següents atributs alfanumèrics: Identificador INE de la via, tipus de via, nom de la mateixa i codi postal.  
L'IGN designarà un director de Projecte designat a este efecte, que haurà de conéixer la planificació del projecte, i s'ocuparà del seguiment de les activitats, del control de qualitat i de l'acceptació dels resultats dels treballs objecte del present acord filial. Les seues missions principals seran la de resoldre dubtes en la interpretació de la Documentació Tècnica, assessorar en la modificació dels mètodes emprats, si estos no oferiren la qualitat i garantia exigides, i realitzar totes les inspeccions que crea necessàries durant el desenvolupament dels treballs.   
L'IGN facilitarà l'accés de l'ICV als servidors de dades necessàries per al correcte desenvolupament del Projecte.  
L'IGN rebrà els productes realitzats per l'ICV i els validarà per mitjà del control de qualitat que establisca, remetent per escrit a l'ICV els comentaris i correccions que a este efecte propose perquè l'ICV procedisca a la seua rectificació. En cas de discrepància entre els dos organismes firmants de l'acord filial quant a les correccions a realitzar, la Comissió de Seguiment establida en la clàusula 8, determinarà el procediment que s'ha de seguir.  
L'IGN assumirà el setanta-cinc per cent del gasto especificat en la clàusula cinquena que suposarà la realització d'este acord Filial.  
Cinquena. Despesa de realització de l'acord filial de col·laboració.  
Es fixa en un màxim de 294.000 euros per a la realització dels treballs objecte d'este acord filial de col·laboració.  
La Comissió de Seguiment que s'establix en la clàusula huitena d'este acord filial, fixarà el gasto efectiu establert pel preu d'adjudicació dels treballs, que haurà de ser igual o inferior al gasto màxim fixat anteriorment, que serà assumit per les parts firmants de l'acord filial conforme al que establixen les clàusules tercera i quarta del mateix.  
Sisena. Contribució de l'IGN a la coproducció  
A càrrec del concepte pressupostari 17.18.495A.620 del Pressupost General anual, i d'acord amb la realització dels productes, conforme al que establix la clàusula quarta l'IGN abonarà a l'ICV la quantitat corresponent al percentatge del gasto total establert en la Clàusula Quinta, que com a màxim ascendirà a dos-cents vint mil cinc-cents euros (220.500,00 €), amb IVA inclòs.  
L'IGN efectuarà l'abonament per mitjà de dos pagaments parcials del 50% de la quantitat total, un primer a la firma d'este acord Filial, i un altre segon i últim al concloure els mateixos i una vegada entregada per l'ICV a l'IGN les dades i documentació corresponents especificats en la Clàusula Tercera.  
Setena. Propietat de la informació   
Les dos parts firmants d'este acord filial de col·laboració seran copropietàries de la informació i productes resultants de la realització del mateix.  
Cada una de les parts podrà distribuir, en forma convencional o per internet, o comercialitzar, per si mateixos o per mitjà de tercers, la informació i els productes resultants de la realització d'este conveni, tant digitalment com en paper, ja siga directament o com a productes derivats dels originals.  
En el cas de comercialització onerosa de la informació i productes resultants de la realització d'este conveni, l'ICV i l'IGN, per mitjà de l'organisme autònom CNIG, harmonitzaran els preus públics establerts per cada un per a ells.  
La documentació aportada per l'IGN per a la realització d'este acord filial serà propietat, exclusivament de l'IGN o dels centre directius, organismes i institucions que l'hagueren cedit a l'IGN per a la realització del Projecte Cartociudad. En conseqüència l'ICV no podrà facilitar-la a tercers ni utilitzar-la per a fins propis.  
Així mateix, els informes, documents, informació de suport i qualsevol altra informació obtinguda com a conseqüència de l'execució dels treballs previstos en este plec de prescripcions tècniques seran propietat de l'AGE, no podent ser utilitzats per a fins diferents dels indicats en el dit document sense autorització prèvia.  
Huitena. Comissió de Seguiment  
A la firma de l'acord filial de col·laboració s'establirà una comissió de seguiment del mateix integrada per tres representants de cada una de les parts.  
D'acord amb el que preveu l'article 27 de la Llei 6/1997, d'Organització i Funcionament de l'administració General de l'Estat, la comissió haurà d'incloure a un representant del delegat de govern a la comunitat autònoma, que serà un dels tres representants de l'IGN.  
Esta comissió de seguiment s'encarregarà de:  
- Dirimir els conflictes o controvèrsies que pogueren sorgir en l'ús de l'execució, aplicació o interpretació d'este acord filial.  
- Establir el pla de treball, conforme als plans de treball de les dos parts firmants de l'acord filial.  
- Fixar el gasto efectiu, que hauran d'assumir les parts firmants de l'acord.  
- Redactar informes de la realització de l'acord filial dirigits a les parts firmants del mateix.  
- Seguir l'evolució de les tecnologies, tècniques, i mètodes d'aplicació a l'execució de l'acord filial, i proposar a les parts les modificacions en les especificacions que esta evolució aconselle.  
Novena. Vigència de l'acord filial  
L'acord tindrà vigència fins al 31 de desembre de 2007, podent prorrogar-se mitjançant un acord exprés per un altre període d'un any si les parts així ho acorden.  
Els treballs objecte del present acord filial de col·laboració hauran d'estar conclosos abans del 15 de desembre de 2007.   
Deu. Rescissió i resolució de l'acord filial de col·laboració.  
Serà causa de rescissió del present acord filial l'incompliment d'alguna de les seues clàusules.  
Per a això, serà necessària la denúncia per una de les parts, amb la qual cosa s'obrirà un termini d'un mes perquè l'altra part puga formular la seua rèplica i, a continuació, un altre termini semblant per a adoptar la decisió definitiva. L'acord que reflectisca esta, en el cas que implique rescissió, haurà de contemplar les condicions i terminis de resolució, i no ha de produir-se perjuí econòmic per a cap de les parts.  
Onze. Jurisdicció  
Segons disposa expressament l'article 3.2 del Text Refós de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques, aprovat per Reial Decret Legislatiu 2/2002, de 16 de juny, s'aplicaran els principis de la Llei de Contractes de les Administracions Públiques a la resolució dels dubtes i llacunes que poguera plantejar el compliment d'este acord filial de col·laboració.  
Les qüestions litigioses que puguen sorgir en la interpretació o incompliment de les obligacions que es deriven del present acord filial, i que no hagen pogut ser dirimides per la Comissió de Seguiment creada a este efecte, es resoldran per mitjà de la jurisdicció contenciosa administrativa en la manera regulada per la llei de l'esmentada jurisdicció.  
I en prova de conformitat, subscriuen el present acord filial de col·laboració, en dos exemplars.  
Madrid, 26 de setembre de 2007  
President del Consell Rector ICV. Fernando de Rosa Torner  
El director general de l'IGN. Alberto Sereno Álvarez   
Projecte Cartociudad  
   
1. Finalitat del Projecte Cartociudad   
La finalitat del Projecte Cartociudad és la creació de la base de dades oficials de xarxa viària, amb estructura topològica de SIG, de ciutats i nuclis de població espanyols, amb vials i informació textual que permetrà la navegació assistida i diversos usos temàtics, amb continuïtat geogràfica assegurada en tot el territori nacional, utilitzant com a entramat suport la BCN25 de l'IGN.   
El projecte Cartociudad, com a base de dades oficial-SIG de l'administració general de l'estat, part de les bases de dades cartogràfiques oficials de l'administració general de l'estat de les ciutats i entitats de població espanyoles amb l'estructura urbana de les mateixes, xarxes viàries, informació toponímica associada de noms de carrers, numeració de portals, districtes i seccions censals i codis postals, enllaçades en un tot continu del territori espanyol per les xarxes hidrogràfica i de transports, per a garantir el seu tractament i gestió sense solució de continuïtat.  
Esta estructura SIG, en l'àmbit territorial de La Comunitat Valenciana es realitzarà a partir de:   
- Informació cartogràfica extreta de la Direcció General de Cadastre (DGC), especialment en l'àmbit urbà.  
- Informació sobre noms de carrers i adreces postals obtinguda dels ajuntaments i arreplegada per l'Institut Nacional d'Estadística (INE).  
- Informació sobre districtes i seccions censals obtinguda dels ajuntaments i arreplegada per l'Institut Nacional d'Estadística (INE).  
- Informació sobre els districtes postals de la Societat Estatal Correus i Telègrafs (Correus).  
- Informació extreta de la Base Cartogràfica Numèrica a escala 1:25.000 (BCN25) de la Direcció General de l'Institut Geogràfic Nacional (IGN), especialment la referent a xarxes hidrogràfica i de transports i a les entitats de població, que actuarà com a base de referència per a donar continuïtat territorial al producte resultant.   
La Base de Dades Oficial-SIG, com a cartografia digital generada amb el Projecte Cartociudad, permetrà realitzar les següents operacions de consulta i navegació:   
Localització directa d'objectes (Geocoder).   
- Assignar una coordenada a una adreça postal.   
- Assignar coordenades a un districte postal (polígon).   
- Assignar coordenades a un districte o secció censal (polígon).   
- Assignar una coordenada a un topònim o a un punt d'interés (POI).   
Localització inversa d'objectes (Geocoder-Inverso).   
- Assignar una adreça postal a una coordenada.   
- Assignar un districte postal a una coordenada.  
- Assignar una secció censal a una coordenada.  
- Assignar un dada o dades toponímiques (textuals) o punt d'interés a una coordenada.   
Calcular itineraris a peu entre dos punts, definits per la connectivitat que entre ells establixen els eixos de vies i de vials.  
El programari necessari per a realitzar estes operacions no és part d'esta prescripció tècnica, i es mencionen les operacions únicament a títol il·lustratiu.  
Els continguts temàtics de Cartociudad hauran de distingir els següents elements geogràfics continguts en les fonts cartogràfiques de referència:   
- Illes, parcel·les, construccions i edificis singulars.   
- Zones verdes (parcs, jardins, boscos, etc.)   
- Làmines d'aigües (rius, embassaments, llacs naturals, fonts, estanys, piscines...)   
- Vials o zones públiques de trànsit.   
- Noms de vies urbanes diferenciat la seua importància o naturalesa (carrers, avingudes, places, camins, carreteres, etc.)   
- Textos de numeració de portals.   
- Textos amb la denominació de punts d'interés de servicis públics.  
- Textos amb la denominació de districtes postals i seccions censals.   
Com a últim objectiu per a Cartociudad es desitja disposar de la capacitat de simbolització dinàmica (independent del format d'emmagatzemament de la informació) per a les diferents entitats anteriorment citades, raó per la qual s'han de preveure les capacitats següents:   
Símbols dinàmics (patrons de línies, ombreigs i farciments, punts, tipografies, etc.).   
Simbolització temàtica per tipus d'element, nom, categoria, etc.   
Distints graus de generalització en la visualització en funció de l'escala.   
2. Àmbit geogràfic i extensió del treball   
El treball objecte d'este acord filial de col·laboració consistixen en l'adequació i adaptació de les distintes fonts cartogràfiques, de les que es nodrix el projecte, al model de dades que s'ha definit per al mateix en les zones urbanes i nuclis de població de tots els municipis i nuclis de població de la Comunitat Valenciana.   
3. Condicions inicials i fonts de dades de partida   
Tal com s'ha especificat en l'objecte de la contractació es pretén generar, la Base de Dades Oficial-SIG de xarxa viària, amb estructura topològica de SIG, de l'administració General de l'Estat, a partir de les fonts d'informació cartogràfica aportades per IGN, DGC, INE i Correus.   
Els resultats d'este treball, per tant, han d'estar basats en les fonts que se citen i descriuen en este apartat. Així mateix es podran utilitzar altres fonts de dades (ortofotografia digital, guies de carrers d'altres administracions públiques, cartografia dels municipis, guies de carrers no oficials, etc.) amb l'objecte de contrastar i investigar carències, errors o qualsevol altre tipus d'anomalies que es detecten sobre les fonts de dades; en estos casos s'ha de documentar la incidència i la solució proposada i adoptada amb tots els detalls necessaris per a poder reproduir la solució.   
L'IGN per la seua banda farà entrega a Comunitat Autònoma Valenciana la informació cartogràfica següent, que requerisca si és el cas, per a l'execució d'este acord filial:   
- Informació geogràfica de l'IGN:   
· Capes d'informació de BCN25, en l'àmbit geogràfic dels municipis objecte de la contractació, corresponents a les xarxes hidrogràfiques i de transport i a les entitats de població.   
· Ortofotografies: Si existira disponibilitat d'ortofotografies de 0,5 m de resolució, obtingudes en el Pla Nacional d'Ortofotografia Aèria (PNOA), de l'àmbit geogràfic objecte de la contractació, l'IGN entregarà còpia de les mateixes, per a ser utilitzades com a informació de referència.   
· Línies límit municipals: de tots els municipis, tenint com a atribut si la dita línia és només límit municipal o si també és provincial o regional. Seran necessàries per a tallar les carreteres per municipi i per a definir el límit dels expedients de l'assistència tècnica.   
· Reixeta de transformació oficial de datum ED50-ETRS89.  
- Cartografia cadastral urbana de la DGC de la Comunitat Valenciana, especialment en l'àmbit urbà:  
Capes d'informació cartogràfica, conforme a l'estructura especificada, de:  
· MASA (fitxer Shapefile): Polígons que delimiten els blocs de cases, amb la  
Informació alfanumèrica associada a les dites geometries.  
· PARCELA (fitxer Shapefile): Polígons que delimiten cada una de les parcel·les en les que es dividixen els blocs de cases, amb la informació alfanumèrica associada a dites geometries.  
· CONSTRU (fitxer Shapefile): Polígons que definixen les edificacions, i zones de distints usos del sòl, etc.  
· EJES (fitxer Shapefile): Segments de Línies que definixen els eixos vials, amb la informació alfanumèrica associada a estes geometries.  
· CARVIA (fitxer dbf): Taula de base de dades que conté el nom de cadasun dels vials associat a l'identificador de la via.  
· ELEMLIN (fitxer Shapefile): Línies corresponents a contorns de voreres,  
Fonts, àrees esportives, etc.  
· ELEMTEX (fitxer Shapefile): Línies associades a la toponímia urbana, açò és, els números dels portals, els noms dels carrers, etc.  
· LIMITES (fitxer Shapefile): Línies corresponents als límits de les zones urbanitzades.  
El contractista disposarà d'un document amb les codificacions (TTGGSS) usades pel RRTN per a la cartografia urbana del Cadastre informatitzat.  
- Guia de carrers de vials de l'INE:   
Capa d'informació corresponent als vials i la taula d'associació a estos dels noms corresponents:   
Fitxer Shapefile: Polígons que delimiten els districtes i seccions censals.  
Fitxer dbf: Taula de base de dades que conté la denominació oficial de la via, número de via INE, relacions entre identificadors DGC-INE.   
- Districtes postals de correus:   
Informació actualitzada dels districtes postals per carrers, organitzada en:   
· Taula CARTOCIUDAD\_CALLES: conté totes les vies de les poblacions de més de 50.000 habitants amb els seus corresponents codis postals.   
· Taula CARTOCIUDAD\_POB: inclou totes les poblacions postals objecte de l'estudi (tant de municipi com entitat singular). Les vies d'estes poblacions no estan incloses en la taula CARTOCIUDAD\_CALLES pel fet que les dites vies no tenen rellevància a efectes postals. S'entén que totes les vies existents en les dites poblacions tenen assignat el mateix codi postal.   
4. Fluxos de treball   
Els fluxos de treball a aplicar sobre les distintes fonts de dades per a dur a terme el projecte seran:   
4.1. Adequació geomètrica de les fonts de dades   
El primer tractament a què caldrà sotmetre a totes les fonts de dades proporcionades per a esta assistència tècnica és contrastar i garantir el case geomètric de les mateixes respecte de la BCN25 de l'IGN que serà adoptada com a font de referència per a les altres.   
L'operació de contrast s'iniciarà amb un anàlisi visual conjunt de les fonts de dades subministrades. Són admissibles xicotetes discrepàncies geomètriques en les zones urbanes (àrees comunes de les distintes cartografies) degudes fonamentalment a la diferència d'escales i per tant a les seues precisions.   
El segon pas d'esta adequació consistirà, si és necessari, a aplicar les transformacions geomètriques (ajusts polinòmics que minimitzen l'error) necessàries per a encaixar les distintes fonts de dades respecte a la BCN25, prenent com a punts de referència els extrems dels vials continguts en les cartografies a ajustar i els seus homòlegs en la BCN25.   
Davant d'anomalies geomètriques rellevants en alguna de les fonts s'ha de procedir d'acord al protocol següent:   
- contrast amb terceres fonts de dades, principalment ortofotos digitals procedents del Pla Nacional d'Ortofotografia Aèria (PNOA) o qualsevol altra font oficial de la mateixa naturalesa,   
- i comunicació immediata al responsable dels treballs per part de l'IGN qui prendrà les decisions i accions oportunes.   
El tercer i últim pas d'esta adequació consistirà a realitzar la transformació de coordenades origen (UTM i fus el que corresponga, Datum Europeu de 1950) a les coordenades finals objecte d'esta assistència tècnica (geogràfiques, Datum ETRS89).   
Ha d'emprar-se el model de transformació oficial de datum amb modelatge de distorsió per mitjà de superfície de mínima curvatura, definida per una reixeta en format NTV2, que proporciona l'IGN.   
4.2. Tractament de les capes inicials   
Part d'este apartat explica els processos que s'han dut a terme amb les capes proporcionades per la Direcció General del Cadastre, per a adaptar-les al model de dades de Cartociudad que haurà d'aplicar-se a la Comunitat Autònoma de València.   
4.2.1. Tractament de la capa ELEMTEX   
- Extracció de números de portals   
La capa ELEMTEX té una geometria de tipus lineal i conté tot tipus de rètols vinculats a les dites geometries. En esta primera fase el procés tindrà com a objecte extraure únicament els rètols que fan referència als números de portals i adaptar la geometria de les dites entitats al tipus punt. Per tant dos són els treballs inicials a realitzar amb esta font de dades:   
a. Triar únicament els rètols dels números de portals: Esta selecció s'ha de fer filtrant les entitats lineals de tal forma que només se seleccionen aquelles que adopten el valor 189401 en l'atribut TTGGSS (Tipus, Grup, Subgrup).  
b. Calcular el punt mitjà de l'entitat lineal a què està associat el rètol i assignar-se-la com a geometria i posició del número del portal.   
Un treball addicional a realitzar en este preprocessament consistix en la detecció i esmena d'algunes de les situacions que se citen a continuació:   
a. El número d'un portal no és un número sinó que a més del número hi ha una lletra. Esta situació és habitual i sorgix com a conseqüència de la divisió d'una parcel·la després de la numeració inicial. Davant d'esta situació s'ha de separar el número del portal de la lletra i emmagatzemar-la segons el model de dades de l'apartat 5.   
b. No apareix un número en el rètol sinó una referència: p.E. S/N gasolinera.   
Davant d'este tipus de situacions s'ha de reclassificar l'atribut TTGGSS a un altre tipus més coincident amb el rètol ja que este presumpte número de portal no s'adapta al model de dades; per a l'exemple proposat, este rètol hauria de ser tractat com un topònim segons es descriu a continuació per a la capa de Toponímia.  
Es transferiran els atributs de la capa ELEMTEX a la nova capa PORTALES per a les entitats seleccionades i revisades. Quant a la geometria, el punt representatiu del portal ha de ser el punt mitjà del segment a què estava associat el rètol corresponent en la capa ELEMTEX.   
- Extracció de toponímia urbana   
També es partirà de la capa ELEMTEX per a realitzar l'extracció de la toponímia urbana (possibles punts d'interés POI). L'extracció dels elements des de la capa ELEMTEX procedent de la font de la DGC consistirà en una selecció de les entitats l'atribut de la qual TTGGSS adopte el valor 189300: altres textos d'informació urbana o rústica, que aplica per a la toponímia.  
En este tema es codifiquen els següents tipus d'emplaçaments: esglésies, ermites, col·legis, supermercats, cines, zones verdes, parcs, gasolineres, fàbriques, etc. Igual que succeïx amb els números dels portals el resultat d'esta selecció serà un conjunt d'entitats lineals que contenen un rètol associat. Els processos previs a aplicar sobre les dites entitats són:   
a. Calcular el punt mitjà de l'entitat lineal a què està associat el rètol i assignar-li tant la geometria com la posició de la toponímia.   
b. Edició i neteja dels rètols que descriuen els POI. Esta operació de revisió és necessària ja que esta codificació de retolació conté informació que no respon a toponímia urbana, els rètols poden estar fragmentats en diversos trossos (associats a diverses geometries de tipus lineal), poden incloure espais en blanc entre dos lletres consecutives (p.E. N A U T I C C L U B) o simplement no són d'interés en este projecte (pistes, rampes, carrers privats, etc.).   
4.2.2. Tractament de la capa EJES   
El tramatge (terme pel qual es coneixerà a la capa que conté tots els segments de vials) prendrà EJES com a capa de referència de la DGC.   
El processament d'esta capa ha d'abordar les següents tasques successives:   
a. Processar la capa EJES per a obtindre una geometria lineal amb continuïtat, de manera que s'assegure la coincidència del final d'un tram, bé amb l'inici del següent per a una mateixa via, o bé amb el punt d'intersecció amb una altra via. Esta operació pot requerir la intervenció d'un operador que supervise el treball, enllaç manualment algun dels segments i inclús edite per complet aquells segments que falten en la font d'informació.   
b. Generar una única polilínea per cada carrer. En este pas s'ha d'aconseguir obtindre polilíneas que continguen un inici, un final i no tinguen ramals que intersequen formant agulles de ganxo.  
c. Calcular els punts d'intersecció de les línies generades. Com a resultat d'esta operació es deu crear una capa nova, amb geometria de tipus punt, que continga els encreuaments de carrers. Estos encreuaments de carrers no sols han de representar l'encreuament de dos carrers distints sinó que han de contindre les interseccions d'un carrer i un ramal de la mateixa.   
d. Dividir les polilínies dels carrers usant com a punts de tall les interseccions generades en l'apartat anterior (encreuaments de carrer). Amb este tractament es deu obtindre el tramer format pels trams de via que unixen dos punts d'encreuaments de carrer.   
e. Normalització (relació) del codi de DGC emmagatzemat en la taula Carvia amb el mateix codi en la taula d'INE. D'esta manera s'obté la correspondència entre ambdós codis: DGC i INE. Les correspondències entre estos codis que poden generar conflictes al no definir relacions un a un que exigisquen realitzar un procés de revisió i depuració de les dades prèvies a la normalització.  
f. Assignació del codi INE de la població sobre els eixos, trams i encreuaments generats en este tractament.  
g. Els eixos, trams i encreuaments generats contindran la informació oficial procedent de les distintes fonts. Quan s'afija informació procedent de Correus (noves vies o portals) seran codificades assignant com a atributs INE\_MUN-PROV el valor del codi de municipi-província i com INE\_VIA-Matricula el valor 99XXXXXXXX, de manera que s'assignen de forma seqüencial identificadors únics als vials no oficials. El camp DGC\_VIA es deixarà com 999999.   
4.2.3. Tractament de les vies de comunicacions de la BCN25  
Els trams de vies de comunicacions prendran com a capa de referència els elements del tema 06 que facen referència a les carreteres de la BCN25 de l'IGN. El processament d'esta capa ha d'abordar les següents tasques successives:   
a. Processar les geometries lineals contingudes en la BCN25 amb identificadors de TTGGSS: 0603XX, 0607XX, 0613XX, 0615XX i 0617XX (corresponents a les autopistes, autovies, carreteres de primer, segon i tercer orde respectivament) per a obtindre una geometria lineal amb continuïtat, de manera que s'assegure la coincidència del final d'un tram bé amb l'inici del següent per a una mateixa via o bé amb el punt d'intersecció amb una altra via. Esta operació pot requerir la intervenció d'un operador que supervise el treball, enllaç manualment algun dels segments i inclús edite per complet aquells segments que falten en la font d'informació.   
b. Generar una única polilínea per cada via de comunicació. En este pas s'ha d'aconseguir obtindre polilíneas que continguen un inici, un final.   
c. Calcular els punts d'intersecció de les línies generades. Els resultats d'esta operació s'han d'emmagatzemar en la capa encreuaments amb geometria de tipus punt, de manera que la dita taula contindrà els encreuaments de les vies de comunicacions i dels carrers.   
d. Dividir les polilíneas de les vies de comunicació usant com a punts de tall les interseccions generades en l'apartat anterior (encreuaments de vies). Amb este tractament s'ha d'obtindre el tramatge format pels trams de via que unixen dos interseccions de vies, una intersecció i el final de la via o finalment la unió d'una via de comunicació amb un carrer en els nuclis de poblacions.   
e. Normalització (relació) dels noms de les vies de comunicació per a extraure l'atribut tipus de via i el nom (matricula) de la mateixa. Este fet suposa que s'haja de realitzar un procés de revisió i depuració de les dades prèvies a la normalització.   
f. Assignació del codi INE de la província sobre els eixos, trams i encreuaments generats en este tractament per a formar l'identificador únic d'estos elements.   
Per a extraure el codi únic de municipi s'ha de tallar la via amb la capa de municipis que proporciona l'IGN.   
4.2.4. Tractament de les capes de fons urbà i rústic   
Per a obtindre la cartografia de referència sobre la qual representar els portals, la toponímia i els vials una vegada dividits en trams s'utilitzaran les següents capes de referència: MASA, PARCELA i CONSTRU.   
La capa MASA conté els límits de bloc de cases en què es dividix l'àrea urbana d'un municipi. Esta capa té interés a l'efecte de visualització en escales xicotetes.   
La capa de PARCELA conté les divisions de la capa MASA en parcel·les cadastrals, de la que es construïx un fons urbà basant-se en l'ús predominant del sòl per a cada parcel·la. Per a obtindre el valor de l'atribut USO\_SUELO en la capa de PARCELA s'utilitzarà un algoritme tipus dissolve que assignarà el valor d'USO\_SUELO de les construccions contingudes en la parcel·la de la capa CONSTRU pel camp generat en la dita capa, segons el criteri anteriorment indicat.   
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
Esta capa serà utilitzada a escales mitjanes per a ser visualitzada junt amb els trams dels carrers.   
La capa CONSTRU és la de més detall ja que té tipificada la subdivisió de la parcel·la segons el seu ús. L'ús del sòl s'obtindrà segons la següent taula que reclassifica els tipus originals de Cadastre. També es mantindrà l'atribut CONSTRU original de Cadastre:  
Fora de l'àmbit territorial urbà s'utilitzarà com a cartografia de referència la BCN25.  
4.2.5. Tractament dels districtes i seccions censals   
L'INE proporciona polígons amb els districtes i seccions censals.   
4.2.6. Tractament dels codis postals   
Correus proporciona dos taules dbf amb la informació de codis postals de cada portal. És necessari generar el polígon que embolica als portals que tenen un mateix codi postal. Posteriorment cal editar eixos polígons per a una visualització correcta.   
4.3. Generació de les capes de Cartociudad.   
4.3.1. Generació de les capes VIAL i PORTAL\_PK (nuclis de població)   
La generació de les capes de VIALES i PORTALES de Cartociudad s'obtindrà realitzant un processament conjunt de les capes EJES i PORTALES tractats anteriorment. Este procés ha de realitzar-se de forma conjunta per a poder satisfer les necessitats imposades en el model de dades del capítol 5. La capa PORTALES necessita els atributs: identificador de tram i codi de via segons INE. La capa de trams (EJES) no conté els números dels portals i s'han d'emmagatzemar com a atributs els números de portals parells i imparells més baixos i més alts respectivament. El procés a aplicar a ambdós fonts de forma conjunta és:   
a. Associació dels atributs de la capa EJES a la capa PORTALES. Esta associació es fa per proximitat, és a dir els atributs de l'eix més pròxim s'associen al portal.   
b. Associació dels atributs de la capa PORTALES a la capa EJES. Esta operació requerix un anàlisi de proximitat dels portals sobre els trams, de manera que es puga calcular la numeració parell i imparell (mínim i màxim) assignat a cada un dels trams.   
Cal tindre en compte que la numeració del tramatge s'obté a partir del portalero generat anteriorment i per tant este procés arrossega les possibles deficiències que en la generació d'este es produïsquen, que hauran de ser corregides com a part de l'execució del contracte. Les principals possibles anomalies a detectar i corregir són:  
- Trams a què no s'ha assignat numeració.   
- Trams amb buits en la numeració.   
- Trams amb numeració i sentit de digitalització invertit.   
Finalment, s'ha d'associar el portal al punt més pròxim de la parcel·la perquè no quede el portal com un punt aïllat. Este procés es pot formalitzar per mitjà d'una projecció dels portals des de la seua ubicació inicial (punt mitjà de la línia que contenia el rètol) al punt més pròxim de la parcel·la més pròxima.   
Com a resultat d'estos processos s'haurà d'obtindre:   
1. Capa de vials, que estarà formada per:   
a. Una taula de vials (capa VIAL) amb el codi únic de via (INE), el codi únic de via (DGC), el codi de municipi (INE), el nom (INE) i el tipus de la via (pertanyent a la llista tancada de denominacions aportada per l'INE i el seu identificador únic per a tot Cartociudad.   
b. Una capa de línies (capa TRAMO), que inclourà un codi únic de tram per a tot Cartociudad, el codi INE de la via i la numeració assignada (núm. pars i imparells més alts i més baixos) dels portals o els punts quilomètrics de les carreteres, la geometria del tram i l'identificador únic del vial a què pertany el tram.   
2. Capa PORTAL\_PK, formada per:   
Una capa de PUNTOS amb el codi únic de PORTAL, el codi de tram a què està assignat, el número de PORTAL i la seua lletra, l'identificador únic del vial a què pertany el tram i l'identificador únic del portal o PK per a tot Cartociudad.   
4.3.2. Generació de la capa VIAL i PORTAL\_PK (fora dels nuclis de població)   
a. Primer s'han d'unir tots els segments de línia que definixen les vies, s'ha de garantir la intersecció o unió de les vies entre si i s'han d'unir les vies que travessen els nuclis de població amb les vies contingudes en la capa de la DGC.   
b. A continuació s'ha d'extraure la toponímia referent a les mateixes per a assignar el nom de la via com a atribut. També s'han d'extraure de la toponímia els rètols que definixen els punts quilomètrics per a poder assignar als segments de vies una vegada tramificats el punt quilomètric menor i el major, de forma homòloga a com es fa amb els números de portals.   
La forma d'emmagatzemar la informació recuperada d'estos processos sobre les capes fins ara definides per a Cartociudad serà la següent:   
- Els noms de les vies de comunicacions s'emmagatzemaran en l'atribut INE\_VIA-MATRICULA de la taula Vial.   
- Els nodes d'intersecció de les vies o de les vies amb els carrers s'emmagatzemaran en la capa d'encreuaments assignant com a atribut INE\_MUN el codi INE del municipi i com a atribut INE\_TRAMO el tram a què pertany. Com a atributs número parell i imparell alt i davall s'emmagatzemaran els números parells i imparells més alts i més baixos continguts en el tram.   
- Els punts quilomètrics recuperats de la toponímia de la BCN25 s'emmagatzemaran en la capa PORTAL\_PK assignant sobre l'atribut NUM\_POR el dit número.   
4.3.3. Generació del límit Municipal   
De la capa LIMITES de la DGC s'obtindrà el polígon que definix el límit de nucli urbà del Municipi associant-li el seu codi.   
4.3.4. Generació de la capes de punts d'encreuament i d'encreuaments de carrers   
Cada un dels trams de vials és un segment de polilínea que unix dos interseccions de carrers. El conjunt d'estes interseccions constituïxen una capa amb els encreuaments. Esta capa serà utilitzada per a generar la capa d'encreuaments de Cartociudad. La dita capa estarà composta per:   
a. Una capa de punts (CRUCE) en la que s'identifica cada encreuament amb un codi únic generat de forma automàtica.   
b. Una taula (CRUCE\_CALLE) que contindrà el codi únic de l'encreuament per a tot Cartociudad (ID\_CRUCE) i el codi del tram, permetent d'esta manera identificar tots els trams que intersequen en este punt. Existiran tantes files com a nombre de vies diferents intersequen en l'encreuament.   
4.3.5. Generació de la capa de fons urbà  
Com es va indicar anteriorment es disposarà de tres capes per a representar el fons urbà, cada una d'elles serà usada segons l'escala de visualització.  
La capa MASA, de bloc de cases, per si mateixa pot ser considerada un fons urbà per a la seua visualització en escales molt xicotetes ja que tan sols serviria per a perfilar l'àrea urbana del municipi. Esta capa d'informació no ha de patir cap modificació excepte la rectificació geomètrica que s'hauria d'aplicar a totes les fonts per a ajustar la cartografia de la DGC, INE i Correus a la Cartografia de l'IGN.   
La capa de Parcel·la és la subdivisió dels blocs de cases de la capa MASA, en parcel·les cadastrals, d'esta capa s'extraurà un fons urbà en què es marca l'ús predominant del sòl en cada parcel·la comparant la superfície de les mateixes amb els tipus continguts de la capa CONSTRU (com s'ha explicat anteriorment).   
La capa CONSTRU és d'un gran detall, per la qual cosa la seua interpretació visual pot resultar complexa, per a evitar açò es realitzarà una reclassificació dels tipus definits en l'atribut CONSTRU, incorporant a la capa resultant un camp que el codifique (com s'ha explicat anteriorment).   
4.4. Generació de les metadades (documentació) de les fonts i els processos.  
Per a garantir o facilitar el manteniment i actualització de la informació continguda en Cartociudad s'han de generar les metadades que descriguen les característiques del producte, les fonts utilitzades per a la seua creació, els processos aplicats sobre les fonts, les entitats responsables de la seua elaboració, etc.   
L'objectiu d'esta fase és la documentació contínua de les fonts, processos i productes intermedis generats des de la primera tasca fins a l'última. Esta documentació ha de ser conforme amb l'estàndard internacional de metadades ISO 19115 i especialment ser conforme amb el Nucli Espanyol de Metadades (NEM) versió 1.0 (http://www.idee.es/resources/recomendacionesCSG/NEM.pdf). L'edició de dites metadades es podrà realitzar amb qualsevol eina informàtica dissenyada per a tals fins, sent necessari que els mateixos s'emmagatzemen en fitxers digitals XML que puguen ser incorporats a la eina gratuïta CatMdEdit que facilita l'IGN en el portal de la Infraestructura de Dades Espacials d'Espanya IDEE (http://www.idee.es).   
Es generarà un fitxer de metadades per a cada capa i taula de cada expedient.   
Els aspectes rellevants a documentar i mantindre actualitzats són:   
- Les dates de les distintes fonts utilitzades.   
- Les tècniques i metodologies aplicades en les distintes fases.   
- La documentació de totes les incidències detectades i les solucions adoptades.   
- Identificació del responsable dels treballs de producció.   
- Identificació del responsable dels treballs de documentació   
- L'informe sobre els resultats dels cases i correccions geomètriques entre les distintes fonts i la BCN25.   
- Informe sobre els resultats de les transformacions de coordenades.  
- Llistat dels errors detectats en cada una de les fonts d'informació, agrupats per capa, o si no n'hi ha declaració de no haver trobat errors.  
- Llistat de les correccions realitzades sobre els atributs, incloent canvis en les codificacions.   
- Descripció en llenguatge natural del procediment usat per a la creació de cada una de les capes, indicant explícitament les fonts d'informació utilitzades.   
- Descripció en llenguatge natural dels controls de qualitat a què s'han sotmés els resultats abans de ser entregats com a producte final, assenyalant els resultats dels mateixos, o si no n'hi ha declaració de no haver-ho aplicat.   
- Recompte del nombre d'objectes pertanyent a cada capa, discriminats per tipus.   
- La informació relativa als Sistemes de Referència Geodèsics i projeccions cartogràfiques.   
Una vegada que la licitació haja estat adjudicada, l'IGN proporcionarà al contractista un exemple pràctic de metadades, format pel metadato d'expedient i les metadades per cada una de les capes i taules finals de Cartociudad, omplit perquè puga utilitzar-lo com a referència per als seus treballs.   
5. Model de dades de Cartociudad   
En este apartat s'especifica el model de dades a què haurà d'ajustar-se el producte Cartociudad, resultant d'este acord filial.   
En primer lloc es definix el catàleg de capes d'informació que componen el producte.   
En segon lloc definix el model de dades amb les geometries de cada capa.   
En tercer i últim lloc es detalla el contingut de cada component del model de dades.   
5.1. Catàleg de capes de Cartociudad.   
Els elements cartogràfics a incloure seran els següents:  
1. Delimitació dels nuclis de població.   
2. Delimitació tancada de les bloc de cases urbanes.   
3. Delimitacions de les parcel·les urbanes.   
4. Delimitació de les construccions en els nuclis de població   
5. Línies auxiliars que representen rius, embassaments, llacs naturals, fonts, estanys, piscines, línies de ferrocarril, línies de costa, etc., continguts en la cartografia cadastral urbana de la DGC.   
6. Delimitació dels districtes postals.   
7. Delimitació dels districtes i seccions censals.   
8. Toponímia general del municipi (excepte noms de carrers). Es contemplen els noms dels edificis singulars i altres.   
9. Taula mestra dels vials.   
10. Taula de trams dels eixos de vials.   
11. Taula d'encreuament-tram.   
12. Encreuaments.   
13. Portalero i punts quilomètrics.   
5.2. Model de dades.   
  
  
  
  
5.3. Descripció del model de dades.   
Les següents taules descriuen de forma literal el model de dades de Cartociudad.   
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Capes intermèdies:   
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Capas intermedias:   
  
  
  
  
6. Especificacions tècniques sobre el model de dades i els treballs   
6.1. Especificacions tècniques per als portals   
- El punt que representa al Portal estarà ubicat en el costat del polígon de la Parcel·la més pròxima a la seua ubicació en la capa ELEMTEX.   
- Dels números de portals originals del RRTN es prendrà per separat el número i la lletra, emmagatzemant ambdós dades.   
- Tots els Portals tindran assignat el codi INE de la Via i l'identificador únic del tram de via a què es troba vinculat.   
6.2. Especificacions tècniques per als vials   
- Estaran formats per dos components: els eixos dels carrers i les vies de comunicacions, que conté la codificació oficial segons INE, DGC i IGN, i una taula que conté el nom de cada un dels vials. Cada tram de l'eix inclourà una tercera component d'informació constituïda pel rang de la numeració postal o punts quilomètrics de cada tram de carrer/via i la seua longitud.   
- Si el carrer encara no disposa de codificació oficial assignada per l'ajuntament, se li assignarà de forma provisional el nom que aparega en la capa de la DGC i com a codificació se li assignarà el codi de municipi de l'INE o IEN (INE\_MUN) i '99\*\*\*'per al codi de via INE i el de la DGC de manera que disposen d'un identificador únic.   
- El nom complet del carrer/via de comunicació es dividirà en dos camps: el tipus de la via i el nom de la mateixa.   
- Els noms dels carrers coincidiran amb el nom assignat per l'INE.   
- Els noms de les vies de comunicacions coincidiran amb el nom assignat per l'INE o, si no n'hi ha, per la BCN25.   
- El text i l'eix de la via estaran relacionats pel mateix i únic identificador: ID\_VIAL.   
- L'eix del carrer/via estarà format per una successió ordenada de polilíneas.   
6.3. Especificacions tècniques per als trams   
- L'orientació dels segments coincidirà amb l'orde creixent de la numeració postal del carrer o dels punts quilomètrics.   
- Al seu torn el sentit de cada segment (tram), serà també el de creixement dels números postals o els punts quilomètrics.   
- Tot segment estarà perfectament enllaçat amb els segments anterior i posterior del mateix carrer/via (coincidència analítica del valor de les coordenades dels extrems).   
- Cada vegada que la traça d'un carrer s'encreue o es talle amb la traça d'una altra(s) carrer(s)/vies s'originarà una nova polilínea per a cada uns dels carrers/vies a partir del punt de coincidència.   
- Cada tram de carrer/via incorporarà quatre atributs: els número parells i imparells superiors i inferiors respectivament. D'esta manera es disposa del rang de valors de la numeració postal o dels punts quilomètrics de cada tram. Estos rangs han de complir els requisits següent:   
· Els dos números superiors (parell i imparell) de cada tram seran, sense excepció, iguals o majors als números inferiors del dit tram.   
· Els números inferiors de cada tram seran sempre majors (i en general el següent corresponent) que els números superiors corresponents del tram anterior. Com a única excepció s'admetrà el cas d'un tram que no tinga numeració postal en qualsevol de les seues dos mans (parell i imparell), o en ambdós al mateix temps.  
· Sense números postals o punts quilomètrics: En este cas el dit tram, en la mà corresponent, tindrà un rang de numeració de "9998" a "9998" (parells) i de "9999" a "9999" (imparells).   
· En cap cas existirà un tram de carrer/via sense numerar.   
- Cada tram incorporarà la longitud del segment.   
- Les places amb numeració es resoldran com si foren un carrer, amb una traça oberta que podrà estar constituïda per un sol tram o per uns quants trams. El traçat s'ajustarà al perfil de la plaça.   
- El traçat general del viari constituïx, topològicament, un grafo connectat (xarxa), no podent-se donar el cas de vies que no estiguen connectades amb altres vies ja que això suposaria tindre carrers sense accés possible en la realitat.   
6.4. Especificacions tècniques per als encreuaments de carrers   
- Els encreuaments de carrers s'originaran per intersecció de dos trams de via. Cada vegada que la traça d'un carrer s'encreue o interseque amb la traça d'una altra(s) carrer(s)/vies s'originarà una nova polilínea per a cada uns dels carrers. També es crearà una geometria de tipus punt a què s'assignarà un identificador únic d'encreuament i es donaran d'alta en la taula CRUCE\_CALLE quatre entrades. Cada una d'elles contindran els identificadors d'encreuament i tram.   
6.5. Especificacions tècniques per a les construccions, parcel·les i la massa   
La capa d'informació que actuarà com a Cartografia de referència es basa en les tres fonts de dades enumerades: CONSTRU, PARCEL·LES i la MASA. Els condicionants tècnics d'estes capes són els següents:   
- Les entitats seran polígons geomètricament rectilinis i perfectament tancats, i en cap cas seran una successió de línies independents.   
- Els polígons estaran perfectament tancats de manera que els valors de les coordenades del primer i últim vèrtex coincidisquen analíticament.   
- Tot el sòl urbà del Municipi, a excepció del sòl ocupat pels vials, estarà classificat en algun tipus dels possibles per a este grup d'elements: Solar, Parcel·la, Zona Verda, Hidrografia i Zona esportiva. No podran existir buits o forats en la descripció cartogràfica del Municipi.   
- La capa serà la superfície que corresponga als sòls urbà i urbanitzable programat, no es consideraran els sòls no urbanitzable o rústics.   
6.6. Especificacions tècniques per a la toponímia   
- El punt que representa la toponímia estarà ubicat en el costat del polígon de la parcel·la més pròxima a la seua ubicació en la capa ELEMTEX.   
- A la toponímia original extreta de la DGC s'uniran els textos fragmentats que componen el rètol, s'eliminaran els espais en blanc i es classificaran segons un tipus i subtipus. S'assignarà un identificador textual de la font de les dades (que en este cas contindrà sempre "DGC"). S'assignarà un identificador textual que identifique l'idioma o dialecte del rètol (en principi, s'omplirà com "castellà" en les comunitats que tenen a este com a únic idioma, i es deixarà en blanc en les comunitats bilingües).   
- Els rètols que apareguen en diversos idiomes, es tractaran independentment uns d'altres i es crearan tantes entitats com a idiomes estiguen disponibles per al topònim.   
- Tots els topònims tindran assignat el codi INE del municipi i un identificador únic de topònim.   
6.7. Especificacions tècniques per als districtes i seccions censals   
- Estaran constituïts pel polígon que els delimite gràficament més el codi corresponent.   
- Serà un polígon geomètric rectilini perfectament tancat i no una successió de línies independents.   
- El codi s'inclourà com un camp d'informació.   
- Els codis seran estrictament els definits per l'INE quant als districtes i seccions censals (5 i 5 dígits numèrics).   
6.8. Especificacions tècniques per als districtes postals   
- Estaran constituïts pel polígon que els delimite gràficament més el codi corresponent.   
- Serà un polígon geomètric rectilini perfectament tancat i no una successió de línies independents.   
- El codi s'inclourà com un camp d'informació.   
- Els codis seran estrictament els definits per Correus quant als districtes postals (5 dígits numèrics).   
7. Resultats i documentació a entregar   
Almenys, la Comunitat Autònoma Valenciana, haurà d'entregar a l'IGN com a resultat final la documentació següent:   
- La capa intermedis CALLES amb els carrers perfectament enllaçats, una vegada solucionats els problemes de continuïtat i editats aquells segments absents en les fonts. Esta capa serà de tipus lineal i contindrà exclusivament els atributs heretats de la capa EJES.  
- Llistat d'incidències detectades en la preparació de la capa amb els carrers enllaçats.  
- La capa intermèdia CARRETERAS amb les vies de comunicacions perfectament enllaçades i una vegada solucionats els problemes de continuïtat i editats aquells segments absents en les fonts. Esta capa serà de tipus lineal i contindrà els atributs nom de la via i codi TTGGSS heretat de la BCN25.   
- Llistat d'incidències detectades en la preparació de la capa amb les vies de comunicacions enllaçades.   
- La capa intermèdia CALLCARR amb els eixos dels carrers/vies una vegada realitzats els ajustos geomètrics (si és que fóra necessari), units els segments no contigus, ordenada la digitalització en un únic sentit, ajustats els extrems perquè intersequen amb altres vials (si fóra necessari) i enllaçades els carrers de la DGC amb les carreteres de la BCN25. Esta capa ha de contindre els atributs originals de la capa EJES procedent de la DGC i els atributs equivalents de la BCN25 per a la xarxa de carreteres.   
- informe amb els resultats de l'ajust geomètric de les distintes fonts enfront de la BCN25 i de les transformacions de coordenades UTM amb el fus corresponent i Europeten Datum de 1950 a coordenades geogràfiques amb Datum ETRS89.   
- La capa intermèdia PORTALES amb els portals i els punts quilomètrics recuperats com a resultat de la fase de preparació amb geometria de tipus punt i amb els atributs heretats de la font de dades ELEMTEX i una vegada que s'ha revisat la numeració en els nuclis de població i els punts quilomètrics recuperats de la toponímia de la BCN25.   
- Llistat d'incidències detectades en la preparació dels portals i punts quilomètrics.   
- La capa final TOPONIMIA amb la toponímia resultat de l'extracció i revisió dels topònims una vegada classificats per tema i subtema, les fonts de dades i l'idioma dels rètols.   
- Llistat d'incidències detectades en la preparació de la toponímia.   
- La capa final PORTAL-PK associat als portals segons el model de dades.  
- Llistat amb les incidències detectades en l'assignació de tram als portals.  
- La capa TRAMO final associada als trams i la taula VIAL de les vies de comunicacions.   
- Llistat amb les incidències detectades en l'assignació de les numeracions sobre els trams.   
- La capa CRUCE final amb els encreuaments de carrers i la taula CRUCES en què s'associa a cada encreuament de carrer amb els trams.   
- La capa MASA final.   
- La capa final CONSTRU de polígons amb les construccions i una vegada reclassificades per la tipologia de construccions.   
- La capa final PARCELA de parcel·les una vegada reclassificada.   
- La capa final LIN\_AUX de línies auxiliars amb la classificació.   
- La capa final SSCC de polígons amb els districtes i seccions censals.   
- La capa final CCPP de polígons amb els districtes postals.   
- Llistat amb les incidències detectades en la creació dels districtes postals.   
- Fitxer de text amb format XML i codificació ISO-8859-1 (Latin-1) que contindrà les metadades que descriuen el producte, les fonts, els processos i els responsables. El dit fitxer haurà de poder-se utilitzar des de l'aplicació CatMdEdit i conforme amb el Nucli Espanyol de Metadades (NEM).   
Tots els resultats s'entregaran en format digital, acompanyats d'una memòria tècnica en què descriguen els processos i tècniques utilitzades per a la realització de les distintes tasques.   
Les capes digitals s'entregaran almenys en format Shapefile amb el fitxer que conté la informació del sistema de coordenades (prj) i garantint que les accentuacions, apòstrofes, dièresi, enes palatals, etc. Apareguen correctament en la taula de base de dades (dbf) sociada al format. Esta informació també pot ser entregada de forma addicional en format GML (Geographic Mark-Up Language) versió 2.0 usant com a conjunt de caràcters per a la codificació de el fitxer la codificació Latin-1 (ISO 8859-1).   
Les taules de base de dades (VIAL, CRUCES) s'entregaran almenys en format dbf garantint que les accentuacions, apòstrofes, dièresi, enes palatals, etc. Apareguen correctament.   
Els llistats amb les incidències detectades s'entregaran almenys en fitxers de text enriquit RTF.   
El tipus de coordenades i Sistema de Referència Espacial de les capes a entregar serà: coordenades geogràfiques amb Datum ETRS89.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5627, del 26-10-2007 (2007/12642)

RESOLUCIÓN de 17 de octubre de 2007, del director general de Relaciones con Les Corts y Secretariado del Consell, de la Conselleria de Presidencia, por la que se dispone la publicación del acuerdo filial de colaboración del protocolo general entre el Ministerio de Fomento y la Generalitat, de fecha 15 de junio de 2001 entre la Dirección General del Instituto Geográfico Nacional y el Instituto Cartográfico Valenciano, para la realización de los trabajos de armonización de información geográfica necesarios para el Proyecto Cartociudad en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5627

Fecha DOGV
:   26-10-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/12642

CVE


Fecha del documento
:   17-10-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Presidencia

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Instituto Cartográfico Valenciano](javascript:void(0))
    * [cooperación administrativa](javascript:void(0))
    * [administración central](javascript:void(0))
    * [cartografía](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de octubre de 2007, del director general de Relaciones con Les Corts y Secretariado del Consell, de la Conselleria de Presidencia, por la que se dispone la publicación del acuerdo filial de colaboración del protocolo general entre el Ministerio de Fomento y la Generalitat, de fecha 15 de junio de 2001 entre la Dirección General del Instituto Geográfico Nacional y el Instituto Cartográfico Valenciano, para la realización de los trabajos de armonización de información geográfica necesarios para el Proyecto Cartociudad en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana. [2007/12642]  
La Dirección General del Instituto Geográfico Nacional y el Instituto Cartográfico Valenciano han suscrito, previa tramitación reglamentaria, entre, el día 26 de septiembre de 2007, el acuerdo filial de colaboración del protocolo general entre el Ministerio de Fomento y la Generalitat, de 15 de junio de 2001, para la realización de los trabajos de armonización de información geográfica necesarios para el Proyecto Cartociudad en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, y en cumplimiento de lo establecido en el artículo 8.2 de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, procede la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de l'esmentat acord que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios con el número 1320/2007, y que figura como anexo de esta resolución.  
Valencia, 17 de octubre de 2007.- El director general de Relaciones con Les Corts y Secretariado del Consell: Ángel Mompó Romero.   
Acuerdo filial de colaboración del protocolo general entre el Ministerio de Fomento y la Generalitat Valenciana, de 15 de junio de 2001, entre la dirección general del Instituto Geográfico Nacional y el Instituto Cartográfico Valenciano para la realización de los trabajos de armonización de información geográfica necesarios para el Proyecto Cartociudad en el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana  
Reunidos  
De una parte, Fernando de Rosa Torner, conseller de Justicia y Administraciones Públicas, como presidente del Consejo Rector del Instituto Cartográfico Valenciano, en adelante ICV, organismo creado por la Ley 9/1997, de 9 de diciembre, modificada por los artículos 49 y 50 de la Ley 9/2001, de 27 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat Valenciana, y facultado para este acto en virtud de lo dispuesto en los artículos 5.2 y 8.a) de la citada ley y en los artículos 4.3 y 6.a) del Decreto 186/2000, de 22 de diciembre, que aprobó el Reglamento Orgánico y Funcional de este organismo autónomo, en relación con lo establecido en el artículo 21.f) de la Ley de Gobierno Valenciano 5/1983, y artículo 2.2 del Decreto 20/1993, de 8 de febrero, del Gobierno Valenciano, por el que se regula el Registro de Convenios y se establece el régimen presupuestario de los convenios que suscriba la Generalitat Valenciana y especialmente facultado para la firma del presente, por Acuerdo del Gobierno Valenciano, de 14 de septiembre de 2007.  
Y de otra parte, Alberto Sereno Álvarez, director general del Instituto Geográfico Nacional, en adelante IGN, y presidente del Centro Nacional de Información Geográfica, en adelante CNIG, en virtud de su nombramiento por el Real Decreto 1010/2002, de 27 de septiembre (BOE num. 233, de 28.09.2002), y de acuerdo con lo dispuesto en la Orden de 19 de octubre de 2004, de la Ministra de Fomento (BOE num. 265, de 3 de noviembre de 2004), por la que se delegan determinadas competencias en el director general del IGN, en nombre y representación de la administración General del Estado, y de lo establecido en el Real Decreto 1243/1990 (BOE num. 249, de 17 de octubre de 1990).  
Ambas partes reconocen mutuamente, en la calidad con que cada uno interviene, la capacidad legal necesaria para la suscripción de este acuerdo filial de colaboración, y, a tal efecto,  
Exponen  
Que el IGN, entre otras funciones que le asigna el artículo 13 del Real Decreto 1476/2004, de 18 de junio (BOE núm. 148, de 19.06.2004), por el que se desarrolla la estructura orgánica básica del Ministerio de Fomento, tiene la de formación y actualización de las series cartográficas nacionales del Mapa Topográfico Nacional a escalas 1/25.000 y 1/50.000, y producción de la demás cartografía básica, tanto digital como analógica, y derivada, así como la producción, conservación y explotación de la infraestructura nacional de datos espaciales, y de bases cartográficas numéricas y modelos digitales del terreno, y diseño, mantenimiento y explotación del Sistema de Información Geográfica Nacional.   
Que la exigencia actual de coherencia de la información geográfica de referencia, que debe actuar como sustrato de cualquier información geográfica de carácter temático que se realice en el ámbito territorial en el que exista aquélla, obliga a que se realice un importante esfuerzo para conseguir primero la coherencia y armonización de toda la información geográfica de referencia. Entre este tipo de información de referencia tienen una importancia fundamental, para cualquier sistema de información geográfica, la contenida en la Base Cartográfica Numérica 1:25.000, en adelante BCN25, especialmente la referente a redes hidrográfica y de transportes y los asentamientos humanos y de interés económico, la contenida en los catastros inmobiliarios, especialmente en los correspondientes al ámbito urbano que además de suministrar la referencia de la distribución de la propiedad y del valor económico del territorio, incorporan información adicional a la que aporta BCN25, y la referente a las direcciones postales obtenida del Censo Electoral, especialmente por su continua actualización, así como la disponible por Correos. Por eso es de gran importancia asegurar la coherencia y armonización de estos tipos de datos de referencia, que pueden actuar como sustrato de casi todos los sistemas de información geográfica que se desarrollan sobre el territorio español.  
Que el ICV tiene como finalidad, entre otras, la realización de las tareas técnicas de desarrollo de la información cartográfica y de cualquier otra tecnología geográfica en el ámbito de las competencias de la Generalitat Valenciana.  
Que el ICV realiza y mantiene el editor de callejeros que codifica de forma automática la cartografía original del catastro de urbana, para su actualización y a fin de garantía la calidad de los mapas callejeros.   
Que es de interés de ambas partes proceder, en el marco de la colaboración interadministrativa prevista en la legislación vigente, a coordinar el proceso de producción de los trabajos técnicos del Proyecto Cartociudad para obtener un producto que satisfaga las necesidades de las dos Administraciones, optimizando de esta manera la gestión y el gasto que comporta satisfacer la demanda generada con el proyecto citado. Por todo ello, ambas partes resuelven, de mutuo acuerdo, suscribir el presente convenio, con arreglo a las siguientes   
Cláusulas  
Primera. Objeto del acuerdo filial de colaboración  
El presente acuerdo filial de colaboración tiene por objeto la realización de los trabajos de armonización de información geográfica necesaria para la ejecución del Proyecto Cartociudad, en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.  
Segunda. Realización del convenio  
Conforme a las especificaciones que se incluyen como documentación técnica en el anexo 1 de este acuerdo, el IGN y el ICV, conjuntamente, llevarán a cabo la armonización de la información geográfica aportada por el primero, constituida por datos de BCN25, de la cartografía catastral urbana, de secciones y distritos censales y callejeros estadísticos y de distritos postales, constituyendo la base de datos oficial de red viaria, con estructura topológica de SIG, de ciudades y núcleos de población del ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, con viales e información textual que permitirá la navegación asistida y diversos usos temáticos, y con continuidad geográfica asegurada, utilizando como base de referencia la BCN25 del IGN, y desarrollando, durante 2007, los trabajos de realización del proyecto en el ámbito territorial de los municipios de la Comunitat Valenciana.  
El tipo de coordenadas y sistema de referencia espacial de las capas a entregar será: coordenadas geográficas con Datum ETRS89.  
Tercera. Obligaciones del ICV   
En desarrollo de lo establecido en la cláusula segunda de este convenio, el ICV asumirá, por sus propios medios o mediante colaboración o contratación con terceros, conforme a las especificaciones contenidas en la documentación técnica del Anexo 1, la realización de los siguientes productos, para los ámbitos territoriales especificados en la cláusula anterior:  
- La capa intermedia CALLES con el listado de incidencias detectadas en la preparación de la capa con las calles enlazadas.  
- La capa intermedia CARRETERAS con el listado de incidencias detectadas en la preparación de la capa con las vías de comunicaciones enlazadas.  
- La capa intermedia CALLCARR con los ejes de las calles/vías una vez realizados los ajustes geométricos.   
- El informe con los resultados del ajuste geométrico de las distintas fuentes.   
- La capa intermedia de PORTALES con el listado de incidencias detectadas en la preparación de los portales y puntos kilométricos.  
- La capa final de TOPONIMIA y el listado de incidencias detectadas en la preparación de la toponimia.  
- La capa final PORTAL-PK, y el listado con las incidencias detectadas en la asignación de tramo a los portales.  
- La capa TRAMO final asociada a los tramos y la tabla Vial de las vías de comunicaciones, y el listado con las incidencias detectadas en la asignación de las numeraciones sobre los tramos.  
- La capa CRUCE final con los cruces de calles y la tabla CRUCES en la que se asocia a cada cruce de calle con los tramos.  
- La capa MASA final una vez reclasificada.  
- La capa final CONSTRU de polígonos con las construcciones y una vez reclasificadas por la tipología de construcciones.  
- La capa final PARCELA de parcelas una vez reclasificada.  
- La capa final LIN\_AUX de líneas auxiliares con la clasificación.  
- La capa final SSCC de polígonos con los distritos y secciones censales.  
- El listado con las incidencias detectadas en la creación de los distritos y secciones censales.  
- La capa final CCPP de polígonos con los distritos postales y el listado con las incidencias detectadas en la creación de los distritos postales.  
- El archivo de texto con formato XML y codificación ISO-8859-1 (Latin-1) que contendrá los metadatos que describen el producto, las fuentes, los procesos y los responsables. Dicho archivo deberá poderse utilizar desde la aplicación CatMdEdit y conforme con el Núcleo Español de Metadatos (NEM).  
Todos los resultados se entregarán en formato digital, acompañados de una memoria técnica en la que describan los procesos y técnicas utilizadas para la realización de las distintas tareas.  
Las capas digitales se entregarán al menos en formato Shapefile con el archivo que contiene la información del sistema de coordenadas (prj) y garantizando que las acentuaciones, apóstrofes, diéresis, eñes, etc. aparezcan correctamente en la tabla de base de datos (dbf) asociada al formato.   
Las tablas de base de datos (VIAL, CRUCES) se entregarán al menos en formato dbf garantizando que las acentuaciones, apóstrofes, diéresis, eñes, etc. aparezcan correctamente.  
Los listados con las incidencias detectadas se entregarán al menos en archivos de texto enriquecido RTF.  
El ICV asumirá el veinticinco por ciento del gasto, especificado en la cláusula quinta, que supondrá la realización del acuerdo filial de colaboración, mediante la financiación de los trabajos realizados por terceros o mediante la dedicación a estos trabajos de medios propios, todo ello con cargo a la aplicación económica correspondiente a los capítulos I y VI del presupuesto asignado al ICV.  
Cuarta. Obligaciones del IGN  
El IGN aportará la información cartográfica siguiente, que constituye los datos de partida, necesaria para la ejecución del proyecto, que previamente habrá gestionado y obtenido de los órganos y organismos responsables de ellos:  
- Información geográfica del IGN   
· Capas de información de BCN25, en el ámbito geográfico de los municipios?, correspondientes a las redes hidrográficas y de transporte y a las entidades de población.  
· Ortofotografías: Si existiera disponibilidad de ortofotografías de 0,5 m de resolución, obtenidas en el Plan Nacional de Ortofotografía Aérea (PNOA), del ámbito geográfico objeto de la contratación, el IGN entregará copia de las mismas, para ser utilizadas como información de referencia.  
- Cartografía catastral urbana de la Dirección General de Catastro:   
Capas de información cartográfica, conforme a la estructura especificada, de:   
· MASA (archivo Shapefile): Polígonos que delimitan las manzanas, con la información alfanumérica asociada a dichas geometrías.  
· PARCELA (archivo Shapefile): Polígonos que delimitan cada una de las parcelas en las que se dividen las manzanas, con la información alfanumérica asociada a dichas geometrías.  
· CONSTRU (archivo Shapefile): Polígonos que definen las edificaciones, y zonas de distintos usos del suelo, etc.   
· EJES (archivo Shapefile): Segmentos de Líneas que definen los ejes viales, con la información alfanumérica asociada a estas geometrías.  
· CARVIA (archivo dbf): Tabla de base de datos que contiene el nombre de cada uno de los viales asociado al identificador de la vía.   
· ELEMLIN (archivo Shapefile): Líneas correspondientes a contornos de aceras, fuentes, áreas deportivas, etc.   
· ELEMTEX (archivo Shapefile): Líneas asociadas a la toponimia urbana, esto es, los números de los portales, los nombres de las calles, etc.   
· LIMITES (archivo Shapefile): Líneas correspondientes a los límites de las zonas urbanizadas.  
Se deberá disponer de un documento con las codificaciones (TTGGSS) usadas por la DGC para la cartografía urbana del Catastro informatizado.  
- Callejero de viales del INE  
Capa de información correspondiente a los viales y la tabla de asociación a estos de los nombres correspondientes:  
· Callejero (archivo Shapefile): Líneas correspondientes a los viales según el modelo de datos del INE. La información alfanumérica asociada a las geometrías, incluirá, entre otra información, el distrito y la sección censal.  
· De forma adicional se proporcionará el archivo de texto (TRAMPxx..txt), resultante de un volcado de datos con ancho fijo de una tabla de base de datos que contiene las relaciones entre la denominación de la vía (según INE), número de vía INE .  
- Distritos postales de correos  
Información actualizada de los distritos postales por calles, organizada en:  
· TRAMOS (archivo Shapefile): Tramos de línea que se corresponde con los ejes de calles, sobre los que están asociados los siguientes atributos: Identificador de tramo, código de vía INE, código de municipio INE, los números pares e impares más bajos y más altos de cada tramo y código postal.  
· VIAL (archivo dbf): Tabla de base de datos que contiene los siguientes atributos alfanuméricos: Identificador INE de la vía, tipo de vía, nombre de la misma y código postal.  
El IGN designará un director de proyecto designado al efecto, que deberá conocer la planificación del proyecto, y se ocupará del seguimiento de las actividades, del control de calidad y de la aceptación de los resultados de los trabajos objeto del presente acuerdo filial. Sus misiones principales serán la de resolver dudas en la interpretación de la documentación técnica, asesorar en la modificación de los métodos empleados, si éstos no ofreciesen la calidad y garantía exigidas, y realizar cuantas inspecciones que crea necesarias durante el desarrollo de los trabajos.   
El IGN facilitará el acceso del ICV a los servidores de datos necesarios para el correcto desarrollo del Proyecto.  
El IGN recibirá los productos realizados por el ICV y los validará mediante el control de calidad que establezca, remitiendo por escrito al ICV los comentarios y correcciones que a tal efecto proponga para que el ICV proceda a su rectificación. En caso de discrepancia entre los dos organismos firmantes del acuerdo filial en cuanto a las correcciones a realizar, la Comisión de Seguimiento establecida en la cláusula 8, determinará el procedimiento a seguir.  
El IGN asumirá el setenta y cinco por ciento del gasto especificado en la cláusula quinta que supondrá la realización de este acuerdo filial.  
Quinta. Gasto de realización del acuerdo filial de colaboración  
Se fija en un máximo de 294.000 euros para la realización de los trabajos objeto de este acuerdo filial de colaboración.  
La Comisión de Seguimiento que se establece en la cláusula octava de este acuerdo filial, fijará el gasto efectivo establecido por el precio de adjudicación de los trabajos, que deberá ser igual o inferior al gasto máximo fijado anteriormente, que será asumido por las partes firmantes del acuerdo filial conforme a lo establecido en las cláusulas tercera y cuarta del mismo.  
Sexta. Contribución del IGN a la coproducción  
Con cargo al concepto presupuestario 17.18.495A.620 del Presupuesto General Anual, y de acuerdo a la realización de los productos, conforme a lo establecido en la cláusula cuarta el IGN abonará al ICV la cantidad correspondiente al porcentaje del gasto total establecido en la Cláusula Quinta, que como máximo ascenderá a doscientos veinte mil quinientos euros (220.500,00 €), con IVA incluido.  
El IGN efectuará el abono mediante dos pagos parciales del 50% de la cantidad total, uno primero a la firma de este acuerdo Filial, y otro segundo y último al concluir los mismos y una vez entregada por el ICV al IGN los datos y documentación correspondientes especificados en la cláusula tercera.  
Séptima. Propiedad de la información   
Las dos partes firmantes de este acuerdo filial de colaboración serán copropietarias de la información y productos resultantes de la realización del mismo.  
Cada una de las partes podrá distribuir, en forma convencional o por internet, o comercializar, por si mismos o mediante terceros, la información y los productos resultantes de la realización de este Convenio, tanto digitalmente como en papel, ya sea directamente o como productos derivados de los originales.  
En el caso de comercialización onerosa de la información y productos resultantes de la realización de este convenio, el ICV y el IGN, mediante el organismo autónomo CNIG, armonizarán los precios públicos establecidos por cada uno para ellos.  
La documentación aportada por el IGN para la realización de éste acuerdo filial será propiedad, exclusivamente del IGN o de los centro directivos, organismos e instituciones que la hubieran cedido al IGN para la realización del Proyecto Cartociudad. En consecuencia el ICV no podrá facilitarla a terceros ni utilizarla para fines propios.  
Asimismo, los informes, documentos, información de apoyo y cualquier otra información obtenida como consecuencia de la ejecución de los trabajos previstos en este pliego de prescripciones técnicas serán propiedad de la AGE, no pudiendo ser utilizados para fines distintos a los indicados en dicho documento sin autorización previa.  
Octava. Comisión de Seguimiento  
A la firma del acuerdo filial de colaboración se establecerá una Comisión de Seguimiento del mismo integrada por tres representantes de cada una de las partes.  
Conforme a lo previsto en el artículo 27 de la Ley 6/1997, de Organización y Funcionamiento de la administración General del Estado, la Comisión deberá incluir a un representante del delegado de gobierno en la Comunidad Autónoma, que será uno de los tres representantes del IGN.  
Esta Comisión de Seguimiento se encargará de:  
- Dirimir los conflictos o controversias que pudieran surgir en el uso de la ejecución, aplicación o interpretación de este acuerdo filial.  
- Establecer el plan de trabajo, conforme a los planes de trabajo de las dos partes firmantes del acuerdo filial.  
- Fijar el gasto efectivo, que deberán asumir las partes firmantes del acuerdo.  
- Redactar informes de la realización del acuerdo filial dirigidos a las partes firmantes del mismo.  
- Seguir la evolución de las tecnologías, técnicas, y métodos de aplicación a la ejecución del acuerdo filial, y proponer a las partes las modificaciones en las especificaciones que esta evolución aconseje.  
Novena. Vigencia del acuerdo filial  
El acuerdo tendrá vigencia hasta el 31 de diciembre de 2007, pudiendo prorrogarse mediante acuerdo expreso por otro periodo de un año si las partes así lo acuerdan.  
Los trabajos objeto del presente acuerdo filial de colaboración deberán estar concluidos antes del 15 de diciembre de 2007.   
Diez. Rescisión y resolución del acuerdo filial de colaboración  
Será causa de rescisión del presente acuerdo filial el incumplimiento de alguna de sus cláusulas.  
Para ello, será necesaria la denuncia por una de las partes, con lo cual se abrirá un plazo de un mes para que la otra parte pueda formular su réplica y, a continuación, otro plazo similar para adoptar la decisión definitiva. El acuerdo que refleje esta, en caso de que implique rescisión, deberá contemplar las condiciones y plazos de resolución, y no debe producirse perjuicio económico para ninguna de las partes.  
Once. Jurisdicción  
Según dispone expresamente el artículo 3.2 del Texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, aprobado por Real Decreto Legislativo 2/2002, de 16 de junio, se aplicarán los principios de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas a la resolución de las dudas y lagunas que pudiera plantear el cumplimiento de este acuerdo filial de colaboración.  
Las cuestiones litigiosas que puedan surgir en la interpretación o incumplimiento de las obligaciones que se deriven del presente acuerdo filial, y que no hayan podido ser dirimidas por la Comisión de Seguimiento creada al efecto, se resolverán mediante la jurisdicción contencioso-administrativa en la manera regulada por la ley de la citada jurisdicción.  
Y en prueba de conformidad, suscriben el presente acuerdo filial de colaboración, por duplicado.  
Madrid, 26 de septiembre de 2007  
Presidente del Consejo Rector ICV. Fernando de Rosa Torner  
El director general del IGN. Alberto Sereno Álvarez   
Proyecto Cartociudad  
1. Finalidad del Proyecto Cartociudad   
La finalidad del Proyecto Cartociudad es la creación de la base de datos oficial de red viaria, con estructura topológica de SIG, de ciudades y núcleos de población españoles, con viales e información textual que permitirá la navegación asistida y diversos usos temáticos, con continuidad geográfica asegurada en todo el territorio nacional, utilizando como entramado soporte la BCN25 del IGN.   
El Proyecto Cartociudad, como base de datos oficial-SIG de la administración general del estado, parte de las bases de datos cartográficas oficiales de la administración general del estado de las ciudades y entidades de población españolas con la estructura urbana de las mismas, redes viarias, información toponímica asociada de nombres de calles, numeración de portales, distritos y secciones censales y códigos postales, enlazadas en un todo continuo del territorio español por las redes hidrográfica y de transportes, para garantizar su tratamiento y gestión sin solución de continuidad.  
Esta estructura SIG, en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana se realizará a partir de:   
- Información cartográfica extraída de la Dirección General de Catastro (DGC), especialmente en el ámbito urbano.  
- Información sobre nombres de calles y direcciones postales obtenida de los ayuntamientos y recogida por el Instituto Nacional de Estadística (INE).  
- Información sobre distritos y secciones censales obtenida de los ayuntamientos y recogida por el Instituto Nacional de Estadística (INE).  
- Información sobre los distritos postales de la Sociedad Estatal Correos y Telégrafos (Correos).  
- Información extraída de la Base Cartográfica Numérica a escala 1:25.000 (BCN25) de la Dirección General del Instituto Geográfico Nacional (IGN), especialmente la referente a redes hidrográfica y de transportes y a las entidades de población, que actuará como base de referencia para dar continuidad territorial al producto resultante.   
La Base de Datos Oficial-SIG, como cartografía digital generada con el Proyecto Cartociudad, permitirá realizar las siguientes operaciones de consulta y navegación:   
Localización directa de objetos (Geocoder).   
- Asignar una coordenada a una dirección postal.   
- Asignar coordenadas a un distrito postal (polígono).   
- Asignar coordenadas a un distrito o sección censal (polígono).   
- Asignar una coordenada a un topónimo o a un punto de interés (POI).   
Localización inversa de objetos (Geocoder-Inverso).   
- Asignar una dirección postal a una coordenada.   
- Asignar un distrito postal a una coordenada.   
- Asignar una sección censal a una coordenada.   
- Asignar un dato o datos toponímicos (textuales) o punto de interés a una coordenada.   
Calcular itinerarios a pie entre dos puntos, definidos por la conectividad que entre ellos establecen los ejes de vías y de viales.  
El software necesario para realizar estas operaciones no es parte de esta prescripción técnica, y se mencionan las operaciones únicamente a título ilustrativo.  
Los contenidos temáticos de Cartociudad deberán distinguir los siguientes elementos geográficos contenidos en las fuentes cartográficas de referencia:   
- Manzanas, parcelas, construcciones y edificios singulares.   
- Zonas verdes (parques, jardines, bosques, etc.)   
- Láminas de aguas (ríos, embalses, lagos naturales, fuentes, estanques, piscinas...)   
- Viales o zonas públicas de tránsito.   
- Nombres de vías urbanas diferenciado su importancia o naturaleza (calles, avenidas, plazas, caminos, carreteras, etc.)   
- Textos de numeración de portales.   
- Textos con la denominación de puntos de interés de servicios públicos.   
- Textos con la denominación de distritos postales y secciones censales.   
Como último objetivo para Cartociudad se desea disponer de la capacidad de simbolización dinámica (independiente del formato de almacenamiento de la información) para las diferentes entidades anteriormente citadas, razón por la cual se deben prever las siguientes capacidades:   
Símbolos dinámicos (patrones de líneas, sombreados y rellenos, puntos, tipografías, etc.).   
Simbolización temática por tipo de elemento, nombre, categoría, etc.   
Distintos grados de generalización en la visualización en función de la escala.   
2. Ámbito geográfico y extensión del trabajo   
El trabajo objeto de este acuerdo filial de colaboración consisten en la adecuación y adaptación de las distintas fuentes cartográficas, de las que se nutre el proyecto, al modelo de datos que se ha definido para el mismo en las zonas urbanas y núcleos de población de todos los municipios y núcleos de población de la Comunitat Valenciana.   
3. Condiciones iniciales y fuentes de datos de partida   
Tal y como se ha especificado en el objeto de la contratación se pretende generar, la Base de Datos Oficial-SIG de red viaria, con estructura topológica de SIG, de la administración General del Estado, a partir de las fuentes de información cartográfica aportadas por IGN, DGC, INE y Correos.   
Los resultados de este trabajo, por tanto, han de estar basados en las fuentes que se citan y describen en este apartado. Así mismo se podrán utilizar otras fuentes de datos (ortofotografía digital, callejeros de otras Administraciones Públicas, cartografía de los municipios, callejeros no oficiales, etc.) con el objeto de contrastar e investigar carencias, errores o cualquier otro tipo de anomalías que se detecten sobre las fuentes de datos; en estos casos se ha de documentar la incidencia y la solución propuesta y adoptada con todos los detalles necesarios para poder reproducir la solución.   
El IGN por su parte hará entrega a la comunidad autónoma Valenciana la información cartográfica siguiente, que requiera en su caso, para la ejecución de este acuerdo filial:   
- Información geográfica del IGN:   
· Capas de información de BCN25, en el ámbito geográfico de los municipios objeto de la contratación, correspondientes a las redes hidrográficas y de transporte y a las entidades de población.   
· Ortofotografías: si existiera disponibilidad de ortofotografías de 0,5 m de resolución, obtenidas en el Plan Nacional de Ortofotografía Aérea (PNOA), del ámbito geográfico objeto de la contratación, el IGN entregará copia de las mismas, para ser utilizadas como información de referencia.   
· Líneas límite municipales: de todos los municipios, teniendo como atributo si dicha línea es sólo límite municipal o si también es provincial o regional. Serán necesarias para cortar las carreteras por municipio y para definir el límite de los expedientes de la asistencia técnica.   
· Rejilla de transformación oficial de datum ED50-ETRS89.  
- Cartografía catastral urbana de la DGC de la Comunitat Valenciana, especialmente en el ámbito urbano:  
Capas de información cartográfica, conforme a la estructura especificada, de:  
· MASA (archivo Shapefile): Polígonos que delimitan las manzanas, con la  
información alfanumérica asociada a dichas geometrías.  
· PARCELA (archivo Shapefile): Polígonos que delimitan cada una de las parcelas en las que se dividen las manzanas, con la información alfanumérica asociada a dichas geometrías.  
· CONSTRU (archivo Shapefile): Polígonos que definen las edificaciones, y zonas de distintos usos del suelo, etc.  
· EJES (archivo Shapefile): Segmentos de Líneas que definen los ejes viales, con la información alfanumérica asociada a estas geometrías.  
· CARVIA (archivo dbf): Tabla de base de datos que contiene el nombre de cada uno de los viales asociado al identificador de la vía.  
· ELEMLIN (archivo Shapefile): Líneas correspondientes a contornos de aceras,  
fuentes, áreas deportivas, etc.  
· ELEMTEX (archivo Shapefile): Líneas asociadas a la toponimia urbana, esto es, los números de los portales, los nombres de las calles, etc.  
· LIMITES (archivo Shapefile): Líneas correspondientes a los límites de las zonas urbanizadas.  
El contratista dispondrá de un documento con las codificaciones (TTGGSS) usadas por el RRTN para la cartografía urbana del Catastro informatizado.  
- Callejero de viales del INE:   
Capa de información correspondiente a los viales y la tabla de asociación a estos de los nombres correspondientes:   
Archivo Shapefile: Polígonos que delimitan los distritos y secciones censales.  
Archivo dbf: Tabla de base de datos que contiene la denominación oficial de la vía, número de vía INE, relaciones entre identificadores DGC-INE.   
- Distritos postales de correos:   
Información actualizada de los distritos postales por calles, organizada en:   
· Tabla CARTOCIUDAD\_CALLES: contiene todas las vías de las poblaciones de más de 50.000 habitantes con sus correspondientes códigos postales.   
· Tabla CARTOCIUDAD\_POB: incluye todas las poblaciones postales objeto del estudio (tanto municipio como entidad singular). Las vías de estas poblaciones no están incluidas en la tabla CARTOCIUDAD\_CALLES debido a que dichas vías no tienen relevancia a efectos postales. Se entiende que todas las vías existentes en dichas poblaciones tienen asignado el mismo código postal.   
4. Flujos de trabajo   
Los flujos de trabajo a aplicar sobre las distintas fuentes de datos para llevar a cabo el proyecto serán:   
4.1. Adecuación geométrica de las fuentes de datos   
El primer tratamiento al que habrá que someter a todas las fuentes de datos proporcionadas para esta asistencia técnica es contrastar y garantizar el case geométrico de las mismas respecto de la BCN25 del IGN que será adoptada como fuente de referencia para las demás.   
La operación de contraste se iniciará con un análisis visual conjunto de las fuentes de datos suministradas. Son admisibles pequeñas discrepancias geométricas en las zonas urbanas (áreas comunes de las distintas cartografías debidas fundamentalmente a la diferencia de escalas y por tanto a sus precisiones.   
El segundo paso de esta adecuación consistirá, si es necesario, en aplicar las transformaciones geométricas (ajustes polinómicos que minimicen el error) necesarias para encajar las distintas fuentes de datos respecto a la BCN25, tomando como puntos de referencia los extremos de los viales contenidos en las cartografías a ajustar y sus homólogos en la BCN25.   
Ante anomalías geométricas relevantes en alguna de las fuentes se ha de proceder de acuerdo al siguiente protocolo:   
- contraste con terceras fuentes de datos, principalmente ortofotos digitales procedentes del Plan Nacional de Ortofotografía Aérea (PNOA) o cualquier otra fuente oficial de la misma naturaleza,   
- y comunicación inmediata al responsable de los trabajos por parte del IGN quien tomará las decisiones y acciones oportunas.   
El tercer y último paso de esta adecuación consistirá en realizar la transformación de coordenadas origen (UTM y huso el que corresponda, Datum Europeo de 1950) a las coordenadas finales objeto de esta asistencia técnica (geográficas, Datum ETRS89).   
Ha de emplearse el modelo de transformación oficial de datum con modelado de distorsión mediante superficie de mínima curvatura, definida por una rejilla en formato NTV2, que proporciona el IGN.   
4.2. Tratamiento de las capas iniciales   
Parte de este apartado explica los procesos que se han llevado a cabo con las capas proporcionadas por la Dirección General del Catastro, para adaptarlas al modelo de datos de Cartociudad que deberá aplicarse a la comunidad autónoma de Valencia.   
4.2.1. Tratamiento de la capa ELEMTEX   
- Extracción de números de portales   
La capa ELEMTEX tiene una geometría de tipo lineal y contiene todo tipo de rótulos vinculados a dichas geometrías. En esta primera fase el proceso tendrá por objeto extraer únicamente los rótulos que hacen referencia a los números de portales y adaptar la geometría de dichas entidades al tipo punto. Por tanto dos son los trabajos iniciales a realizar con esta fuente de datos:   
a. Elegir únicamente los rótulos de los números de portales: esta selección se debe hacer filtrando las entidades lineales de tal forma que sólo se seleccionen aquellas que adoptan el valor 189401 en el atributo TTGGSS (tipo, grupo, subgrupo).  
b. Calcular el punto medio de la entidad lineal a la que está asociado el rótulo y asignársela como geometría y posición del número del portal.   
Un trabajo adicional a realizar en este preprocesamiento consiste en la detección y subsanación de algunas de las situaciones que se citan a continuación:   
a. El número de un portal no es un número sino que además del número existe una letra. Esta situación es habitual y surge como consecuencia de la división de una parcela con posterioridad a la numeración inicial. Ante esta situación se ha de separar el número del portal de la letra y almacenarla según el modelo de datos del apartado 5.   
b. No aparece un número en el rótulo sino una referencia: p.e. S/N gasolinera.   
Ante este tipo de situaciones se ha de reclasificar el atributo TTGGSS a otro tipo más acorde con el rótulo ya que este presunto número de portal no se adapta al modelo de datos; para el ejemplo propuesto, este rótulo debería ser tratado como un topónimo según se describe a continuación para la capa de toponimia.  
Se transferirán los atributos de la capa ELEMTEX a la nueva capa PORTALES para las entidades seleccionadas y revisadas. En cuanto a la geometría, el punto representativo del portal debe ser el punto medio del segmento al que estaba asociado el rótulo correspondiente en la capa Elemtex.   
- Extracción de toponimia urbana   
También se partirá de la capa ELEMTEX para realizar la extracción de la toponimia urbana (posibles puntos de interés POI). La extracción de los elementos desde la capa ELEMTEX procedente de la fuente de la DGC consistirá en una selección de las entidades cuyo atributo TTGGSS adopte el valor 189300: otros textos de información urbana o rústica, que aplica para la toponimia.  
En este tema se codifican los siguientes tipos de emplazamientos: iglesias, ermitas, colegios, supermercados, cines, zonas verdes, parques, gasolineras, fábricas, etc. Al igual que sucede con los números de los portales el resultado de esta selección será un conjunto de entidades lineales que contienen un rótulo asociado. Los procesos previos a aplicar sobre dichas entidades son:   
a. Calcular el punto medio de la entidad lineal a la que está asociado el rótulo y asignarle tanto la geometría como la posición de la toponimia.   
b. Edición y limpieza de los rótulos que describen los POI. Esta operación de revisión es necesaria ya que esta codificación de rotulación contiene información que no responde a toponimia urbana, los rótulos pueden estar fragmentados en varios trozos (asociados a varias geometrías de tipo lineal), pueden incluir espacios en blanco entre dos letras consecutivas (p.e. N A U T I C C L U B) o simplemente no son de interés en este proyecto (pistas, rampas, calles privadas, etc.).   
4.2.2. Tratamiento de la capa EJES   
El tramero (término por el que se conocerá a la capa que contiene todos los segmentos de viales) tomará Ejes como capa de referencia de la DGC.   
El procesamiento de esta capa debe abordar las siguientes tareas sucesivas:   
a. Procesar la capa EJES para obtener una geometría lineal con continuidad, de modo que se asegure la coincidencia del final de un tramo, bien con el inicio del siguiente para una misma vía, o bien con el punto de intersección con otra vía. Esta operación puede requerir la intervención de un operador que supervise el trabajo, enlace manualmente alguno de los segmentos e incluso edite por completo aquellos segmentos que falten en la fuente de información.   
b. Generar una única polilínea por cada calle. En este paso se debe conseguir obtener polilíneas que contengan un inicio, un final y no tengan ramales que intersequen formando horquillas.  
c. Calcular los puntos de intersección de las líneas generadas. Como resultado de esta operación se debe de crear una capa nueva, con geometría de tipo punto, que contenga los cruces de calles. Estos cruces de calles no solo tienen que representar el cruce de dos calles distintas sino que deben contener las intersecciones de una calle y un ramal de la misma.   
d. Dividir las poli líneas de las calles usando como puntos de corte las intersecciones generadas en el apartado anterior (cruces de calle). Con este tratamiento se debe de obtener el tramero formado por los tramos de vía que unen dos puntos de cruces de calle.   
e. Normalización (relación) del código de DGC almacenado en la tabla Carvia con el mismo código en la tabla de INE. De esta forma se obtiene la correspondencia entre ambos códigos: DGC e INE. Las correspondencias entre estos códigos que pueden generar conflictos al no definir relaciones uno a uno que exijan realizar un proceso de revisión y depuración de los datos previa a la normalización.   
f. Asignación del código INE de la población sobre los ejes, tramos y cruces generados en este tratamiento.  
g. Los ejes, tramos y cruces generados contendrán la información oficial procedente de las distintas fuentes. Cuando se añada información procedente de Correos (nuevas vías o portales) serán codificadas asignando como atributos INE\_MUN-PROV el valor del código de municipio-provincia y como INE\_VIA-Matricula el valor 99XXXXXXXX, de forma que se asignen de forma secuencial identificadores únicos a los viales no oficiales. El campo DGC\_VIA se dejará como 999999.   
4.2.3. Tratamiento de las vías de comunicaciones de la BCN25   
Los tramos de vías de comunicaciones tomarán como capa de referencia los elementos del tema 06 que hagan referencia a las carreteras de la BCN25 del IGN. El procesamiento de esta capa debe abordar las siguientes tareas sucesivas:   
a. Procesar las geometrías lineales contenidas en la BCN25 con identificadores de TTGGSS: 0603XX, 0607XX, 0613XX, 0615XX y 0617XX (correspondientes a las autopistas, autovías, carreteras de primero, segundo y tercer orden respectivamente) para obtener una geometría lineal con continuidad, de modo que se asegure la coincidencia del final de un tramo bien con el inicio del siguiente para una misma vía o bien con el punto de intersección con otra vía. Esta operación puede requerir la intervención de un operador que supervise el trabajo, enlace manualmente alguno de los segmentos e incluso edite por completo aquellos segmentos que falten en la fuente de información.   
b. Generar una única polilínea por cada vía de comunicación. En este paso se debe conseguir obtener polilíneas que contengan un inicio, un final.   
c. Calcular los puntos de intersección de las líneas generadas. Los resultados de esta operación se deben almacenar en la capa cruces con geometría de tipo punto, de modo que dicha tabla contendrá los cruces de las vías de comunicaciones y de las calles.   
d. Dividir las polilíneas de las vías de comunicación usando como puntos de corte las intersecciones generadas en el apartado anterior (cruces de vías). Con este tratamiento se debe obtener el tramero formado por los tramos de vía que unen dos intersecciones de vías, una intersección y el final de la vía o finalmente la unión de una vía de comunicación con una calle en los núcleos de poblaciones.   
e. Normalización (relación) de los nombres de las vías de comunicación para extraer el atributo tipo de vía y el nombre (matricula) de la misma. Este hecho supone que se tenga que realizar un proceso de revisión y depuración de los datos previa a la normalización.   
f. Asignación del código INE de la provincia sobre los ejes, tramos y cruces generados en este tratamiento para formar el identificador único de estos elementos.  
Para extraer el código único de municipio se ha de cortar la vía con la capa de municipios que proporciona el IGN.   
4.2.4. Tratamiento de las capas de fondo urbano y rústico   
Para obtener la cartografía de referencia sobre la que representar los portales, la toponimia y los viales una vez divididos en tramos se utilizarán las siguientes capas de referencia: MASA, PARCELA y CONSTRU.   
La capa MASA contiene los límites de manzanas en los que se divide el área urbana de un municipio. Esta capa tiene interés a efectos de visualización en escalas pequeñas.   
La capa de PARCELA contiene las divisiones de la capa MASA en parcelas catastrales, de la que se construye un fondo urbano en base al uso predominante del suelo para cada parcela. Para obtener el valor del atributo Uso\_Suelo en la capa de PARCELA se utilizará un algoritmo tipo dissolve que asignará el valor de Uso\_Suelo de las construcciones contenidas en la parcela de la capa CONSTRU por el campo generado en dicha capa, según el criterio anteriormente indicado.   
  
\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*\*  
  
Esta capa será utilizada a escalas medias para ser visualizada junto a los tramos de las calles.   
La capa CONSTRU es la de más detalle ya que tiene tipificada la subdivisión de la parcela según su uso. El uso del suelo se obtendrá según la siguiente tabla que reclasifica los tipos originales de Catastro. También se mantendrá el atributo CONSTRU original de catastro:  
Fuera del ámbito territorial urbano se utilizará como cartografía de referencia la BCN25.   
4.2.5. Tratamiento de los distritos y secciones censales   
El INE proporciona polígonos con los distritos y secciones censales.   
4.2.6.Tratamiento de los códigos postales   
Correos proporciona dos tablas dbf con la información de códigos postales de cada portal. Es necesario generar el polígono que envuelve a los portales que tienen un mismo código postal. Posteriormente hay que editar esos polígonos para una visualización correcta.   
4.3. Generación de las capas de Cartociudad   
4.3.1. Generación de las capas VIAL y PORTAL\_PK (núcleos de población)   
La generación de las capas de VIALES y PORTALES de Cartociudad se obtendrá realizando un procesamiento conjunto de las capas EJES y PORTALES tratados anteriormente. Este proceso debe realizarse de forma conjunta para poder satisfacer las necesidades impuestas en el modelo de datos del capítulo 5. La capa PORTALES necesita los atributos: identificador de tramo y código de vía según INE. La capa de tramos (EJES) no contiene los números de los portales y se deben almacenar como atributos los números de portales pares e impares más bajos y más altos respectivamente. El proceso a aplicar a ambas fuentes de forma conjunta es:   
a. Asociación de los atributos de la capa EJES a la capa PORTALES. Esta asociación se hace por proximidad, es decir los atributos del eje más cercano se asocian al portal.   
b. Asociación de los atributos de la capa PORTALES a la capa EJES. Esta operación requiere un análisis de proximidad de los portales sobre los tramos, de modo que se pueda calcular la numeración par e impar (mínimo y máximo) asignado a cada uno de los tramos.   
Hay que tener en cuenta que la numeración del tramero se obtiene a partir del portalero generado anteriormente y por lo tanto este proceso arrastra las posibles deficiencias que en la generación de éste se produzcan, que deberán ser corregidas como parte de la ejecución del contrato. Las principales posibles anomalías a detectar y corregir son:   
- Tramos a los que no se ha asignado numeración.   
- Tramos con huecos en la numeración.   
- Tramos con numeración y sentido de digitalización invertido.   
Finalmente, se debe asociar el portal al punto más próximo de la parcela para que no quede el portal como un punto aislado. Este proceso se puede formalizar mediante una proyección de los portales desde su ubicación inicial (punto medio de la línea que contenía el rótulo) al punto más cercano de la parcela más próxima.   
Como resultado de estos procesos se deberá obtener:   
1. Capa de viales, que estará formada por:   
a. Una tabla de viales (capa VIAL) con el código único de Vía (INE), el código único de Vía (DGC), el código de Municipio (INE), el Nombre (INE) y el Tipo de la Vía (perteneciente a la lista cerrada de denominaciones aportada por el INE y su identificador único para todo Cartociudad.   
b. Una capa de líneas (capa TRAMO), que incluirá un código único de tramo para todo Cartociudad, el código INE de la Vía y la numeración asignada (nº pares e impares más altos y más bajos) de los portales o los puntos kilométricos de las carreteras, la geometría del tramo y el identificador único del vial al que pertenece el tramo.   
2. Capa Portal\_PK, formada por:   
Una capa de PUNTOS con el código único de PORTAL, el código de tramo al que está asignado, el número de PORTAL y su letra, el identificador único del vial al que pertenece el tramo y el identificador único del portal o PK para todo Cartociudad.   
4.3.2. Generación de la capa VIAL y PORTAL\_PK (fuera de los núcleos de población)   
a. Primero se deben unir todos los segmentos de línea que definen las vías, se ha de garantizar la intersección o unión de las vías entre sí y se han de unir las vías que atraviesan los núcleos de población con las vías contenidas en la capa de la DGC.   
b. A continuación se ha de extraer la toponimia referente a las mismas para asignar el nombre de la vía como atributo. También se han de extraer de la toponimia los rótulos que definen los puntos kilométricos para poder asignar a los segmentos de vías una vez tramificados el punto kilométrico menor y el mayor, de forma homóloga a como se hace con los números de portales.   
La forma de almacenar la información recuperada de estos procesos sobre las capas hasta ahora definidas para Cartociudad será la siguiente:   
- Los nombres de las vías de comunicaciones se almacenarán en el atributo INE\_VIA-MATRICULA de la tabla Vial.   
- Los nodos de intersección de las vías o de las vías con las calles se almacenarán en la capa de cruces asignando como atributo INE\_MUN el código INE del municipio y como atributo INE\_TRAMO el tramo al que pertenece. Como atributos número par e impar alto y bajo se almacenarán los números pares e impares más altos y más bajos contenidos en el tramo.   
- Los puntos kilométricos recuperados de la toponimia de la BCN25 se almacenarán en la capa PORTAL\_PK asignando sobre el atributo Num\_Por dicho número.   
4.3.3. Generación del límite municipal   
De la capa LIMITES de la DGC se obtendrá el polígono que define el límite de casco urbano del Municipio asociándole su código.   
4.3.4. Generación de la capas de puntos de cruce y de cruces de calles   
Cada uno de los tramos de viales es un segmento de polilínea que une dos intersecciones de calles. El conjunto de estas intersecciones constituyen una capa con los cruces. Esta capa será utilizada para generar la capa de cruces de Cartociudad. Dicha capa estará compuesta por:   
a. Una capa de puntos (CRUCE) en la que se identifica cada cruce con un código único generado de forma automática.   
b. Una tabla (CRUCE\_CALLE) que contendrá el código único del cruce para todo Cartociudad (ID\_CRUCE) y el código del tramo, permitiendo de esta forma identificar todos los tramos que intersecan en este punto. Existirán tantas filas como número de vías diferentes intersequen en el cruce.   
4.3.5. Generación de la capa de fondo urbano   
Como se indicó anteriormente se dispondrá de tres capas para representar el fondo urbano, cada una de ellas será usada según la escala de visualización.  
La capa MASA, de manzanas, por sí misma puede ser considerada un fondo urbano para su visualización en escalas muy pequeñas ya que tan sólo serviría para perfilar el área urbana del municipio. Esta capa de información no debe sufrir ninguna modificación salvo la rectificación geométrica que se debería aplicar a todas las fuentes para ajustar la cartografía de la DGC, INE y Correos a la Cartografía del IGN.   
La capa de PARCELA es la subdivisión de las manzanas de la capa MASA, en parcelas catastrales, de esta capa se extraerá un fondo urbano en el que se marca el uso predominante del suelo en cada parcela comparando la superficie de las mismas con los tipos contenidos de la capa CONSTRU (como se ha explicado anteriormente).   
La capa CONSTRU es de un gran detalle por lo que su interpretación visual puede resultar compleja, para evitar esto se realizará una reclasificación de los tipos definidos en el atributo CONSTRU, incorporando a la capa resultante un campo que lo codifique (como se ha explicado anteriormente).  
4.4. Generación de los Metadatos (documentación) de las fuentes y los procesos  
Para garantizar o facilitar el mantenimiento y actualización de la información contenida en Cartociudad se han de generar los metadatos que describan las características del producto, las fuentes utilizadas para su creación, los procesos aplicados sobre las fuentes, las entidades responsables de su elaboración, etc.   
El objetivo de esta fase es la documentación continua de las fuentes, procesos y productos intermedios generados desde la primera tarea hasta la última. Esta documentación debe ser conforme con el estándar internacional de metadatos ISO 19115 y especialmente ser conforme con el Núcleo Español de Metadatos (NEM) versión 1.0 (http://www.idee.es/resources/recomendacionesCSG/NEM.pdf). La edición de dichos metadatos se podrá realizar con cualquier herramienta informática diseñada para tales fines, siendo necesario que los mismos se almacenen en ficheros digitales XML que puedan ser incorporados a la herramienta gratuita CatMdEdit que facilita el IGN en el portal de la Infraestructura de Datos Espaciales de España IDEE (http://www.idee.es).   
Se generará un archivo de metadatos para cada capa y tabla de cada expediente.   
Los aspectos relevantes a documentar y mantener actualizados son:   
- Las fechas de las distintas fuentes utilizadas.   
- Las técnicas y metodologías aplicadas en las distintas fases.   
- La documentación de todas las incidencias detectadas y las soluciones adoptadas.   
- Identificación del responsable de los trabajos de producción.   
- Identificación del responsable de los trabajos de documentación   
- El informe sobre los resultados de los cases y correcciones geométricas entre las distintas fuentes y la BCN25.   
- Informe sobre los resultados de las transformaciones de coordenadas.   
- Listado de los errores detectados en cada una de las fuentes de información, agrupados por capa, o en su defecto declaración de no haber encontrado errores.   
- Listado de las correcciones realizadas sobre los atributos, incluyendo cambios en las codificaciones.   
- Descripción en lenguaje natural del procedimiento usado para la creación de cada una de las capas, indicando explícitamente las fuentes de información utilizadas.   
- Descripción en lenguaje natural de los controles de calidad a los que se han sometido los resultados antes de ser entregados como producto final, señalando los resultados de los mismos, o en su defecto declaración de no haberlo aplicado.   
- Conteo del número de objetos perteneciente a cada capa, discriminados por tipo.   
- La información relativa a los Sistemas de Referencia Geodésicos y proyecciones cartográficas.   
Una vez que la licitación haya sido adjudicada, el IGN proporcionará al contratista un ejemplo práctico de metadatos, formado por el metadato de expediente y los metadatos por cada una de las capas y tablas finales de Cartociudad, cumplimentado para que pueda utilizarlo como referencia para sus trabajos.   
5. Modelo de datos de Cartociudad   
En este apartado se especifica el modelo de datos al que deberá ajustarse el producto Cartociudad, resultante de este acuerdo filial.   
En primer lugar se define el catálogo de capas de información que componen el producto.   
En segundo lugar define el modelo de datos con las geometrías de cada capa.   
En tercer y último lugar se detalla el contenido de cada componente del modelo de datos.   
5.1. Catálogo de capas de Cartociudad   
Los elementos cartográficos a incluir serán los siguientes:  
1. Delimitación de los núcleos de población.   
2. Delimitación cerrada de las manzanas urbanas.   
3. Delimitaciones de las parcelas urbanas.   
4. Delimitación de las construcciones en los núcleos de población   
5. Líneas auxiliares que representan ríos, embalses, lagos naturales, fuentes, estanques, piscinas, líneas de ferrocarril, líneas de costa, etc., contenidos en la cartografía catastral urbana de la DGC.   
6. Delimitación de los distritos postales.   
7. Delimitación de los distritos y secciones censales.   
8. Toponimia general del municipio (excepto nombres de calles). Se contemplan los nombres de los edificios singulares y otros.   
9. Tabla maestro de los viales.   
10. Tabla de tramos de los ejes de viales.   
11. Tabla de cruce-tramo.   
12. Cruces.   
13. Portalero y puntos kilométricos.   
5.2. Modelo de datos   
  
  
  
  
5.3. Descripción del modelo de datos   
Las siguientes tablas describen de forma literal el modelo de datos de Cartociudad.   
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Capes intermèdies:   
  
  
  
  
\* \* \* \* \*  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
  
Capas intermedias:   
  
  
  
  
6. Especificaciones técnicas sobre el modelo de datos y los trabajos   
6.1. Especificaciones técnicas para los portales   
- El punto que representa al Portal estará ubicado en el lado del polígono de la Parcela más próxima a su ubicación en la capa ELEMTEX.   
- De los números de portales originales del RRTN se tomará por separado el número y la letra, almacenando ambos datos.   
- Todos los Portales tendrán asignado el código INE de la vía y el identificador único del tramo de vía al que se encuentra vinculado.   
6.2. Especificaciones técnicas para los viales   
- Estarán formados por dos componentes: los ejes de las calles y las vías de comunicaciones, que contiene la codificación oficial según INE, DGC e IGN, y una tabla que contiene el nombre de cada uno de los viales. Cada tramo del eje incluirá una tercera componente de información constituida por el rango de la numeración postal o puntos kilométricos de cada tramo de calle/vía y su longitud.   
- Si la calle aún no dispone de codificación oficial asignada por el ayuntamiento, se le asignará de forma provisional el nombre que aparezca en la capa de la DGC y como codificación se le asignará el código de municipio del INE o IEN (INE\_MUN) y '99\*\*\*'para el código de vía INE y el de la DGC de forma que dispongan de un identificador único.   
- El nombre completo de la calle/vía de comunicación se dividirá en dos campos: el tipo de la vía y el nombre de la misma.   
- Los nombres de las calles coincidirán con el nombre asignado por el INE.   
- Los nombres de las vías de comunicaciones coincidirán con el nombre asignado por el INE o, en su defecto, por la BCN25.   
- El texto y el eje de la vía estarán relacionados por el mismo y único identificador: ID\_VIAL.   
- El eje de la calle/vía estará formado por una sucesión ordenada de polilíneas.   
6.3. Especificaciones técnicas para los tramos   
- La orientación de los segmentos coincidirá con el orden creciente de la numeración postal de la calle o de los puntos kilométricos.   
- A su vez el sentido de cada segmento (tramo), será también el de crecimiento de los números postales o los puntos kilométricos.   
- Todo segmento estará perfectamente enlazado con los segmentos anterior y posterior de la misma calle/vía (coincidencia analítica del valor de las coordenadas de los extremos).   
- Cada vez que la traza de una calle se cruce o se corte con la traza de otra(s) calle(s)/vías se originará una nueva polilínea para cada una de las calles/vías a partir del punto de coincidencia.   
- Cada tramo de calle/vía incorporará cuatro atributos: los número pares e impares superior e inferior respectivamente. De esta forma se dispone del rango de valores de la numeración postal o de los puntos kilométricos de cada tramo. Estos rangos deben cumplir los siguiente requisitos:   
· Los dos números superiores (par e impar) de cada tramo serán, sin excepción, iguales o mayores a los números inferiores de dicho tramo.   
· Los números inferiores de cada tramo serán siempre mayores (y en general el siguiente correspondiente) que los números superiores correspondientes del tramo anterior. Como única excepción se admitirá el caso de un tramo que no tenga numeración postal en cualquiera de sus dos manos (par e impar), o en ambas a la vez.   
· Sin números postales o puntos kilométricos: en tal caso dicho tramo, en la mano correspondiente, tendrá un rango de numeración de 9998 a 9998 (pares) y de 9999 a 9999 (impares).   
· En ningún caso existirá un tramo de calle/vía sin numerar.   
- Cada tramo incorporará la longitud del segmento.   
- Las plazas con numeración se resolverán como si fueran una calle, con una traza abierta que podrá estar constituida por un solo tramo o por varios tramos. El trazado se ajustará al perfil de la plaza.   
- El trazado general del viario constituye, topológicamente, un grafo conectado (red), no pudiéndose dar el caso de vías que no estén conectadas con otras vías ya que ello supondría tener calles sin acceso posible en la realidad.   
6.4. Especificaciones técnicas para los cruces de calles   
- Los cruces de calles se originarán por intersección de dos tramos de vía. Cada vez que la traza de una calle se cruce o interseque con la traza de otra(s) calle(s)/vías se originará una nueva polilínea para cada una de las calles. También se creará una geometría de tipo punto al que se asignará un identificador único de cruce y se darán de alta en la tabla CRUCE\_CALLE cuatro entradas. Cada una de ellas contendrán los identificadores de cruce y tramo.   
6.5. Especificaciones técnicas para las construcciones, parcelas y la masa   
La capa de información que actuará como cartografía de referencia se basa en las tres fuentes de datos enumeradas: CONSTRU, PARCELAS y la MASA. Los condicionantes técnicos de estas capas son los siguientes:   
- Las entidades serán polígonos geométricamente rectilíneos y perfectamente cerrados, y en ningún caso serán una sucesión de líneas independientes.   
- Los polígonos estarán perfectamente cerrados de manera que los valores de las coordenadas del primer y último vértice coincidan analíticamente.   
- Todo el suelo urbano del municipio, con excepción del suelo ocupado por los viales, estará clasificado en algún tipo de los posibles para este grupo de elementos: Solar, Parcela, Zona Verde, Hidrografía y Zona deportiva. No podrán existir huecos o agujeros en la descripción cartográfica del municipio.   
- La capa será la superficie que corresponda a los suelos urbano y urbanizable programado, no se considerarán los suelos no urbanizables o rústicos.   
6.6. Especificaciones técnicas para la toponimia   
- El punto que representa la toponimia estará ubicado en el lado del polígono de la parcela más próxima a su ubicación en la capa ELEMTEX.   
- A la toponimia original extraída de la DGC se unirán los textos fragmentados que componen el rótulo, se eliminarán los espacios en blanco y se clasificarán según un tipo y subtipo. Se asignará un identificador textual de la fuente de los datos (que en este caso contendrá siempre DGC). Se asignará un identificador textual que identifique el idioma o dialecto del rótulo (en principio, se rellenará como castellano en las comunidades que tienen a éste como único idioma, y se dejará en blanco en las comunidades bilingües).   
- Los rótulos que aparezcan en varios idiomas, se tratarán independientemente unos de otros y se crearán tantas entidades como idiomas estén disponibles para el topónimo.   
- Todos los topónimos tendrán asignado el código INE del municipio y un identificador único de topónimo.   
6.7. Especificaciones técnicas para los distritos y secciones censales   
- Estarán constituidos por el polígono que los delimite gráficamente más el código correspondiente.   
- Será un polígono geométrico rectilíneo perfectamente cerrado y no una sucesión de líneas independientes.   
- El código se incluirá como un campo de información.   
- Los códigos serán estrictamente los definidos por el INE en lo relativo a los distritos y secciones censales (5 y 5 dígitos numéricos).   
6.8. Especificaciones técnicas para los distritos postales   
- Estarán constituidos por el polígono que los delimite gráficamente más el código correspondiente.   
- Será un polígono geométrico rectilíneo perfectamente cerrado y no una sucesión de líneas independientes.   
- El código se incluirá como un campo de información.   
- Los códigos serán estrictamente los definidos por Correos en lo relativo a los Distritos Postales (5 dígitos numéricos).   
7. Resultados y documentación a entregar   
Al menos, la Comunidad Autónoma Valenciana, deberá entregar al IGN como resultado final la siguiente documentación:   
- La capa intermedia CALLES con las calles perfectamente enlazadas, una vez solucionados los problemas de continuidad y editados aquellos segmentos ausentes en las fuentes. Esta capa será de tipo lineal y contendrá exclusivamente los atributos heredados de la capa EJES.   
- Listado de incidencias detectadas en la preparación de la capa con las calles enlazadas.   
- La capa intermedia CARRETERAS con las vías de comunicaciones perfectamente enlazadas y una vez solucionados los problemas de continuidad y editados aquellos segmentos ausentes en las fuentes. Esta capa será de tipo lineal y contendrá los atributos nombre de la vía y código TTGGSS heredado de la BCN25.   
- Listado de incidencias detectadas en la preparación de la capa con las vías de comunicaciones enlazadas.   
- La capa intermedia CALLCARR con los ejes de las calles/vías una vez realizados los ajustes geométricos (si es que fuese preciso), unidos los segmentos no contiguos, ordenada la digitalización en un único sentido, ajustados los extremos para que intersequen con otros viales (si fuese necesario) y enlazadas las calles de la DGC con las carreteras de la BCN25. Esta capa debe contener los atributos originales de la capa EJES procedente de la DGC y los atributos equivalentes de la BCN25 para la red de carreteras.   
- Informe con los resultados del ajuste geométrico de las distintas fuentes frente a la BCN25 y de las transformaciones de coordenadas UTM con el huso correspondiente y European Datum de 1950 a coordenadas geográficas con Datum ETRS89.   
- La capa intermedia PORTALES con los portales y los puntos kilométricos recuperados como resultado de la fase de preparación con geometría de tipo punto y con los atributos heredados de la fuente de datos ELEMTEX y una vez que se ha revisado la numeración en los núcleos de población y los puntos kilométricos recuperados de la toponimia de la BCN25.   
- Listado de incidencias detectadas en la preparación de los portales y puntos kilométricos.   
- La capa final TOPONIMIA con la toponimia resultado de la extracción y revisión de los topónimos una vez clasificados por tema y subtema, las fuentes de datos y el idioma de los rótulos.   
- Listado de incidencias detectadas en la preparación de la toponimia.   
- La capa final PORTAL-PK asociada a los portales según el modelo de datos.  
- Listado con las incidencias detectadas en la asignación de tramo a los portales.  
- La capa TRAMO final asociada a los tramos y la tabla VIAL de las vías de comunicaciones.   
- Listado con las incidencias detectadas en la asignación de las numeraciones sobre los tramos.   
- La capa CRUCE final con los cruces de calles y la tabla CRUCES en la que se asocia a cada cruce de calle con los tramos.   
- La capa MASA final.   
- La capa final CONSTRU de polígonos con las construcciones y una vez reclasificadas por la tipología de construcciones.   
- La capa final PARCELA de parcelas una vez reclasificada.   
- La capa final LIN\_AUX de líneas auxiliares con la clasificación.   
- La capa final SSCC de polígonos con los distritos y secciones censales.   
- La capa final CCPP de polígonos con los distritos postales.   
- Listado con las incidencias detectadas en la creación de los distritos postales.   
- Archivo de texto con formato XML y codificación ISO-8859-1 (Latin-1) que contendrá los metadatos que describen el producto, las fuentes, los procesos y los responsables. Dicho archivo deberá poderse utilizar desde la aplicación CatMdEdit y conforme con el Núcleo Español de Metadatos (NEM).   
Todos los resultados se entregarán en formato digital, acompañados de una memoria técnica en la que describan los procesos y técnicas utilizadas para la realización de las distintas tareas.   
Las capas digitales se entregarán al menos en formato Shapefile con el archivo que contiene la información del sistema de coordenadas (prj) y garantizando que las acentuaciones, apóstrofes, diéresis, eñes, etc. aparezcan correctamente en la tabla de base de datos (dbf) sociada al formato. Esta información también puede ser entregada de forma adicional en formato GML (Geographic Mark-Up Language) versión 2.0 usando como conjunto de caracteres para la codificación del archivo la codificación Latin-1 (ISO 8859-1).   
Las tablas de base de datos (VIAL, CRUCES) se entregarán al menos en formato dbf garantizando que las acentuaciones, apóstrofes, diéresis, eñes, etc. Aparezcan correctamente.   
Los listados con las incidencias detectadas se entregarán al menos en archivos de texto enriquecido RTF.   
El tipo de coordenadas y Sistema de Referencia Espacial de las capas a entregar será: coordenadas geográficas con Datum ETRS89.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML