Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8954, del 17-11-2020 (2020/9355)

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 35/19-AIA Sant Mateu.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8954

Data del DOGV
:   17-11-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/9355

CVE


Data del document
:   23-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 35/19-AIA Sant Mateu. [2020/9355]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 35/19-AIA Sant Mateu.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Núm. expedient: 35/19-AIA  
Promotor: Querol Ferrer TCEA (titularitat compartida explotacions agràries)  
Objecte del projecte: Ampliació d'explotació avícola d'engreix a 80.600 pollastres  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sant Mateu  
Localització: Polígon 3, parcel·la 404, Sant Mateu (Castelló)  
  
Descripció del projecte:  
1. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, la descripció del projecte és la següent:  
Aquest projecte consisteix en l'ampliació d'una explotació existent destinada a engreix d'aus perquè passe d'una capacitat de 14.000 a 80.600 pollastres d'engreix (broilers).  
La ubicació cadastral és el polígon 3, parcel·la 404, municipi de Sant Mateu, província de Castelló. En concret, l'explotació estarà situada a la partida dels Plans, aproximadament a 3 km a l'oest del nucli urbà de la localitat de Sant Mateu. Correspon a sòl no urbanitzable sense protecció, d'acord amb el que s'indica en l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament.  
La distància a altres explotacions de la mateixa espècie és superior a 500 m, i superior a 1 km respecte al nucli de població de Sant Mateu, que és el més pròxim a la instal·lació.  
A la parcel·la s'accedeix des de la carretera CV-130 (Sant Mateu-Tírig).  
La nau existent, d'acord amb la informació aportada, té unes dimensions de 117 × 12 m (1.404 m²) (segons la informació cadastral, la superfície construïda és de 1.641 m²) amb una capacitat actual de 14.000 pollastres d'engreix (broilers). L'ampliació prevista consistirà en la construcció d'una nova nau de 210 × 16 m (3.360 m²), la qual cosa suposa una superfície total construïda total de 4.764 m². Amb això es projecta aconseguir una capacitat total de 80.600 animals per cicle. Es preveuen 6 cicles a l'any.  
Per a permetre una neteja fàcil de la nau, es disposarà en cadascun dels frontals d'una porta gran de 3,45 × 3 m, a més de l'existència de quatre portes laterals d'1,2 m, per a la càrrega i descàrrega dels animals. En el local tècnic s'instal·laran dues portes d'1 × 2 m, una per a accedir des de l'exterior al local tècnic i una altra que comunique el local tècnic amb l'interior de la nau.  
El sistema de calefacció que es preveu emprar consisteix en la instal·lació de diverses unitats convectores de gas, que empraran propà com a combustible.  
Es tracta d'una explotació d'engreix de pollastres broilers. El sistema productiu que seguirà l'explotació és el de la integració, és a dir, una empresa productora facilitarà els pollets per a engreixar-los i al final del cicle la mateixa empresa integradora serà la que els retire per traslladar-los posteriorment a un escorxador. El règim del procés productiu serà intensiu i seguirà el sistema «tot dins - tot fora».  
Els pollastres d'engreix arribaran a la granja amb un dia d'edat i seran retirats aproximadament als 45 o 50 dies, amb un pes d'entre 2 i 2,5 kg. Una vegada es retiren els animals, es procedirà a la neteja i desinfecció de les naus. Aquest procés durarà entre 10 i 15 dies.  
El nombre de cicles que es pretén dur a terme és de 6 a l'any, ja que cal tindre en compte que entre cada cicle s'hauran de fer tasques de neteja, desinfecció i condicionament de les naus. Tenint en compte aquests condicionants, juntament amb una mortaldat d'un 5 %, s'estima una producció anual de 459.420 pollastres d'engreix.  
Es dotarà l'explotació d'un clos perimetral a fi de controlar l'entrada de possibles vectors de malalties infectocontagioses.  
Les matèries primeres utilitzades per a la totalitat de la instal·lació després de l'ampliació seran les següents:  
- Pinso (4 kg/m²/cicle): 1.934,4 t  
- Borumballa (4 kg/m²/cicle): 112,8 t  
- Desinfectant zoosanitari 50 l per mòdul: 100 l  
  
Altres recursos naturals:  
Aigua: el subministrament procedeix de la xarxa pública de proveïment d'aigua potable de la localitat. En aquest aspecte, presenta un certificat de l'Ajuntament en el qual indica la possibilitat de subministrar-ne fins a 4.700 m³  
Els consums previstos són els següents:  
  
 Previst per a l'ampliació Previst per a la Totalitat de l'explotació  
Consum animals (54 l/plaça/any) 3.596,4 m³ 4.352 m³  
Consum d'aigua de neteja (0,06 m³ l/plaça/any) 201,6 m³ 285,84 m³  
TOTAL 3.798 m³ 4.638,24 m³  
  
  
No obstant això, en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX) s'indica en matèria de disponibilitat de recursos hídrics que les dotacions de 54 l/plaça/any difereixen dels 0,08 m³/cap/any de dotació de referència considerada per a pollastres de carn en l'annex XI, apèndix 10.4: «Dotacions de referència per a la ramaderia del Pla hidrològic del Xúquer (2015-2021)». A això s'afig, a més, que com que es planteja per a una explotació de 84.999 pollastres d'engreix, s'estima que la demanda podria ascendir a uns 6.800 m³.  
També cal indicar que, segons el certificat de l'Ajuntament, s'informa de la possibilitat de subministrar fins a 4.700 m³ per a aquesta explotació.  
A continuació, la CHX exposa els antecedents que figuren en aquest organisme pel que fa als drets d'ús privatiu de l'aigua de què disposa l'Ajuntament de Sant Mateu:  
- Expedient 1988IP2088: es tracta d'un aprofitament d'aigües subterrànies que consta d'una captació situada a la partida del Pontet del terme municipal de Sant Mateu, que es troba inscrit en el Registre d'aigües (secció C, tom 18, foli 42) per un volum de 26.300 m³/any amb una destinació de proveïment de la població.  
- Expedient 1988ip0021: es tracta d'un aprofitament d'aigües subterrànies que consta d'una captació situada a la partida del Bovalar del terme municipal de Sant Mateu, que es troba inscrit en el registre d'aigües (secció A, tom 21, foli 94) per un volum de 310.000 m³/any amb una destinació de proveïment de la població i ús ramader.  
  
- Expedient 2006R58693: Es tracta d'un aprofitament d'aigües subterrànies que consta d'una captació que deriva les seues aigües de la Font Coberta del terme municipal de Sant Mateu, que es troba inscrit en el Registre d'aigües (secció A, tom 34, foli 11) per un volum de 1.000 m³/any amb una destinació de proveïment de la població per a abeurador de bestiar.  
Una vegada vist l'informe emés per la CHX, se'n desprén que la documentació de la qual disposa aquest organisme difereix en nombre de places (84.999) respecte al que figura en la documentació presentada a aquest òrgan ambiental (80.600) i més concretament en l'estudi d'impacte ambiental, que és el document a partir del qual es realitza el present procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
S'ha observat, així mateix, que en l'informe emés pels serveis territorials d'Agricultura es xifra també la capacitat de l'explotació després de l'ampliació en 84.999 places.  
Per tant, es fa constar que aquesta avaluació es realitza exclusivament per a una capacitat de 80.600 places i totes les autoritzacions que es formulen només seran vàlides per a aquesta capacitat, inclòs el Registre en explotacions ramaderes (REGA), condició que s'inclourà en la part dispositiva de la present declaració.  
Pel que fa als valors de referència indicats en la Guia de millors tècniques disponibles (MTD) del sector avícola de carn, s'estima un consum d'aigua per a animals de 54-84 l/plaça/any, la qual cosa suposa una estimació per a 80.600 places de pollastre d'un consum d'aigua d'entre 4.352 i 6.770 m³, per la qual cosa el consum estimat en el projecte es troba dins del rang del que es preveu en les MTD del sector, i d'acord amb el certificat emés per l'Ajuntament hi hauria disponibilitat de subministrament per a 4.700 m³.  
  
Energia:  
indica que l'energia elèctrica arribarà a la parcel·la a través del subministrament elèctric que passa pels voltants. No obstant això, no consta en la documentació el possible traçat de l'escomesa necessària ni les característiques d'aquesta. No indica tampoc com se subministra actualment l'explotació existent.  
  
Pel que fa a la gestió de residus, indica:  
a) Aigües residuals sanitàries: no se'n generaran, atés que el grau elevat d'automatització de les instal·lacions fa que el treball presencial siga esporàdic, i es justifica la no necessitat d'instal·lació de lavabos en l'explotació.  
b) Sistema de gestió d'aigües pluvials:  
Es dissenya l'explotació per a dur a terme una gestió correcta de les aigües pluvials, mitjançant:  
- La retirada de la gallinassa en finalitzar cada cicle d'engreix; es carrega directament en el transport de l'empresa contractada, amb la qual cosa s'evita l'apilament d'aquest residu i la possible contaminació de les aigües.  
- Instal·lació de canalons en els extrems de les teulades de les naus a fi de recollir les aigües pluvials i conduir-les fins als seus canals de desaigüe naturals en els límits de la parcel·la.  
- Es dotarà el sòl de la parcel·la d'un petit pendent cap als límits d'aquesta, perquè d'una manera natural (evitant grans escolaments), l'aigua de pluja desaigüe sense que hi haja el risc que puga entrar a l'interior de les naus.  
- Al voltant de cadascuna de les naus es disposarà d'una vorera d'una amplària d'1 m a base de formigó per a evitar que possibles escolaments d'aigua de pluja puguen entrar a l'interior de les naus.  
c) Fem:  
La gallinassa o jaç, la producció de la qual, una vegada realitzada l'ampliació, s'estima en 967,2 t (càlcul BREF 2003: 12 kg/plaça/any per a 6 cicles/any), una vegada finalitzat el cicle d'engreix, és evacuada de les naus perquè siga retirada posteriorment per empresa autoritzada, que és la que s'encarregarà de la seua valorització posterior.  
Indica que no es preveu la construcció de cap femer, perquè no s'emmagatzemaran purins en l'explotació.  
Es presenta un contracte de retirada de fem per una empresa autoritzada Sandach.  
d) Eliminació de cadàvers:  
l'explotació compta amb un compromís d'inscripció en l'Associació d'Usuaris de Casetes de cadàvers de bestiar no boví.  
El granger retirarà de la seua explotació, en cas que n'hi haja, els animals morts en l'engreix. Aquests cadàvers els traslladarà a una caseta destinada a aquest efecte situada pròxima al terme municipal. L'empresa contractada serà l'encarregada, amb la periodicitat necessària, de retirar els animals morts de la caseta i de traslladar-los a la seua planta de tractament. Atenent una mortalitat d'un 5 %, i considerant una producció màxima anual de 483.600 pollastres d'engreix, s'estima un volum de 24.180 cadàvers anuals.  
Presenta un certificat de compromís de retirada de cadàvers de l'explotació per l'Associació d'Usuaris de Casetes de Castelló  
e) Residus sanitaris i especials ramaders:  
En l'explotació s'estima que es produiran residus especials ramaders, identificats (segons el codi LER, Ordre MAM/304/2002. BOE 19.02.2002 i correcció en el BOE 02.03.2002) amb codi 1802, és a dir, residus de tractament o prevenció de malalties d'animals. Els residus d'aquest tipus produïts en l'explotació són:  
18 02 02 Residus la recollida i l'eliminació dels quals és objecte de requisits especials per a previndre infeccions.  
18 02 03 Residus la recollida i l'eliminació dels quals no és objecte de requisits especials per a previndre infeccions.  
18 02 08 Medicaments diferents dels especificats en el codi 18 02 07  
Per a la gestió de tots aquests residus la granja té un contracte de retirada, subscrit amb una empresa autoritzada per a fer-ho (Acriporte), que instal·larà en l'explotació un contenidor en el qual el granger haurà de depositar aquest tipus de residus, la retirada dels quals serà aproximadament semestral.  
Respecte a les emissions a l'atmosfera, es troba entre les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera per a explotacions de menys de 85.000 pollastres - grup C.  
  
Tramitació administrativa  
El 10.04.2019 l'Ajuntament de Sant Mateu remet documentació tècnica de la memòria agronòmica de l'activitat, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística, així com còpia de l'expedient municipal i certificat d'informació pública.  
L'expedient s'ha publicat en el BOP de Castelló núm. 14 de 31 de gener de 2019, i no s'han presentat al·legacions a aquest, d'acord amb el certificat remés.  
El 07.11.2019 té entrada documentació complementària remesa per l'Ajuntament, relativa a l'informe de la CHX i l'informe de la DG de Patrimoni.  
El 12.12.2019 l'Ajuntament remet una sol·licitud d'informació del promotor sobre l'estat de l'expedient.  
  
Informes sectorials  
L'expedient d'avaluació ambiental conté els informes següents:  
  
- Informe favorable condicionat de la Direcció Territorial d'Agricultura de 18.02.2019 en el qual s'exposa que l'explotació avícola es troba a més de 500 m d'altres explotacions de la mateixa espècie.  
  
No obstant això, cal assenyalar que l'informe esmenta que l'explotació actual consta d'una superfície construïda d'uns 1.404 m² i capacitat de 14.400 pollastres d'engreix i que es pretén l'ampliació mitjançant la construcció d'una nau o unes naus amb una superfície construïda total de 3.120 m² i capacitat total de la instal·lació després de l'ampliació de 84.999 pollastres d'engreix.  
Es destaca aquesta dada, ja que com s'ha esmentat anteriorment, l'estudi d'impacte ambiental presentat i el projecte preveuen una capacitat de 80.600 pollastres d'engreix, per la qual cosa s'assenyala que aquesta declaració d'impacte ambiental únicament resulta vàlida per a aquesta capacitat. Es troben condicionades totes les autoritzacions que es requerisquen a la capacitat de 80.600 pollastres d'engreix, inclosa la seua inscripció en el Registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana (REGA).  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 30 de setembre de 2019  
En el qual exposa el següent:  
A) Afecció a domini públic hidràulic (DPH) o a les seues zones de servitud i policia:  
1. Afecció a llits hídrics: la nova nau projectada ocuparia parcialment la zona de policia del barranc del Salt i respectaria la zona de servitud per a ús públic a l'efecte dels fins previstos en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic.  
La zona de servitud esmentada s'ha de mantindre expedita per a ús públic i l'execució de qualsevol activitat de les que comprén l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic i que es pretenga realitzar en una zona de policia de llit públic queda supeditada a l'obtenció de l'autorització prèvia d'aquest organisme.  
  
2. Respecte a sanejament i depuració: recull el que s'indica en el projecte respecte al fet que no es generen aigües residuals sanitàries.  
Pel que fa a les dejeccions ramaderes, indica que no tenen consideració de residu, però que, en qualsevol cas, les instal·lacions ramaderes hauran de disposar de femers o fosses de purins degudament estanques i impermeabilitzades amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament o tractament posterior d'aquestes.  
3. Sobre les aigües pluvials: en cas de pretendre l'abocament d'aigües pluvials al DPH, prèviament haurà de disposar de l'autorització d'aquest organisme.  
B) Incidència en el règim de corrents:  
Analitza la inundabilitat, l'estudi hidrològic i estudi hidràulic, i indica que en la cartografia resultant dels estudis esmentats, la zona inundable del barranc del Salt no aconseguiria la cota de l'explotació. Conclou, doncs, que els terrenys on se situen les instal·lacions es troben en la zona de policia del barranc del Salt i, d'acord amb l'estudi d'inundabilitat aportat, se situen fora de la zona inundable per a l'avinguda de període de retorn de 500 anys, per la qual cosa s'estima que no es troben afectats per la zona de flux preferent del barranc del Salt i, per tant, no hi haurà afecció al règim de corrents.  
  
C) Disponibilitat de recursos hídrics: el que ha informat la CHX ja s'ha exposat anteriorment en la descripció del projecte quant a la disponibilitat d'aigua per al subministrament de la instal·lació.  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni: L'1/8/19, el Servei de Patrimoni Cultural remet al promotor l'informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en el qual indica que es remeta a aquest organisme la DIA una vegada emesa.  
En la documentació presentada s'inclou:  
- Certificat de compromís de retirada de cadàvers de l'explotació de l'Associació d'Usuaris de Casetes de Castelló, en el qual indica que s'augmenten 71.000 places fins a les 85.000.  
- Certificat de Gestió de Residus Ramaders per part de l'empresa Acriporte.  
- Certificat de compatibilitat urbanística, en el qual indica que l'explotació se situa en sòl no urbanitzable sense protecció i considera l'activitat compatible amb el planejament vigent.  
- Informe de l'Ajuntament de Sant Mateu sobre disponibilitat de subministrament d'aigua municipal a la granja avícola d'un volum de 4.700 m³/any.  
- Compromís de retirada de fem de l'empresa Emilio Giménez e hijos, SL, de la localitat d'Utiel, com a gestor de residus de la Comunitat Valenciana i número SANDACH S46095002 per a l'ampliació de la granja a 80.600 pollastres, per a una quantitat estimada de 967.000 kg anuals.  
  
Afeccions legals  
Afecció urbanística  
La parcel·la és classificada com a sòl no urbanitzable sense protecció d'acord amb el PGOU de Sant Mateu. L'Ajuntament presenta un informe favorable urbanístic.  
Afecció a la Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA I ZEC)  
La ubicació de l'explotació es troba a uns 7.000 m del LIC i ZEPA Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana, per la qual cosa no és previsible l'afecció sobre els espais integrants de la Xarxa Natura.  
Afecció a sòl forestal  
La parcel·la no està catalogada com a forestal en el PATFOR. No obstant això, la part nord-est de la parcel·la coincideix amb el marge dret del barranc del Salt i està catalogada com a terreny forestal comú pel PATFOR. No obstant això, la ubicació de les naus s'ha projectat de manera que no hi ha afecció a terreny forestal.  
Afecció a vies pecuàries  
La parcel·la on es troba la granja es troba pel costat est a uns 32 m de la via pecuària denominada Vereda de Madrid a Barcelona, amb una amplària necessària de 12 m, per la qual cosa no hi ha afecció previsible sobre aquesta.  
Afecció a domini públic hidràulic:  
D'acord amb l'informe de la CHX, la nova nau projectada ocuparia parcialment la zona de policia del barranc del Salt, retzibant la zona de servitud per a ús públic a l'efecte dels fins previstos en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic.  
  
Consideracions ambientals en l'EIA  
1. Mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental (EIA)  
Es descriu en l'estudi una sèrie de mesures correctores que permeten reduir al mínim la severitat produïda amb l'objecte d'aconseguir una reducció de les emissions i impactes contaminants compatible amb el manteniment de la competitivitat de les instal·lacions ramaderes. Aquestes mesures consistiran en la implantació d'una sèrie de tècniques que han de considerar una sèrie de premisses:  
- Es consideraran com a preferents les mesures que permeten reduir el volum i la càrrega dels contaminants des de les primeres etapes del procés productiu, fins i tot a l'hora de dissenyar les naus.  
- S'estudiarà prèviament tant la seua eficàcia mediambiental com els costos associats que comporten.  
- S'evitarà que els beneficis obtinguts amb l'aplicació d'una determinada tècnica es perden en etapes posteriors.  
- Es buscaran tècniques senzilles, fàcilment assimilables i amb baixos costos de manteniment. Els objectius finals que ens han de proporcionar aquestes tècniques, estan clarament definits i són aconseguir l'eliminació o minimitzar:  
- 1 El residu i l'abocament d'aquests  
- 2 Gran part de les emissions d'amoníac a l'atmosfera  
- 3 Les olors detectables de l'explotació fora dels seus límits  
- 4 Els vectors de transmissió de malalties i patògens a l'aire  
  
- 5 La contaminació del sòl i les aigües subterrànies  
En aquest sentit, considera com a principals tècniques per a la reducció d'impactes ambientals i/o el consum de recursos les següents:  
- Bones pràctiques ambientals  
- Aplicació de tècniques nutricionals (formulació dels pinsos)  
- Millores en el disseny i maneig de les instal·lacions  
- Tècniques d'estalvi d'aigua i energies (abeuradors, revisió d'instal·lacions, etc.)  
2. Programa de vigilància ambiental proposat en l'EIA:  
Per a totes les fases de l'explotació (instal·lació, explotació i abandó), es resumeixen en:  
1) Comprovació de mesures de prevenció d'impactes ambientals en fase d'obres  
1. Vigilància del funcionament adequat de la xarxa de pluvials: Mensualment verificant el bon funcionament de canalons i canonades. Diàriament comprovació de la neteja dels exteriors de les naus per al bon funcionament del desaigüe de pluvials.  
2. Neteja de la zona exterior: Diàriament i després de cada cicle d'engreix  
3. Registre: En finalitzar cada cicle amb revisió de la quantitat d'aigua, energia i pinso consumit.  
Caldrà portar un llibre de registre de l'explotació en el qual s'han d'indicar les entrades i eixides d'animals, vacunació i medicació dels animals, controls realitzats i aplicació de mesures correctores implantades en cas de ser necessàries, i de qualsevol incidència ambiental que es puga produir.  
Un programa de vigilància ambiental sobre afeccions al patrimoni, durant el desenvolupament de les obres: Indica que l'aparició de restes arqueològiques, etnològiques o paleontològiques s'haurà de notificar immediatament a la Direcció General de Patrimoni, d'acord amb el que es preveu en la Llei del patrimoni cultural valencià.  
  
3. Consideracions de l'òrgan ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental i el projecte preveuen, després de l'ampliació, un nombre de places de 80.600 pollastres d'engreix, tot i que en diversos informes que s'han exposat anteriorment, com és el de la Direcció Territorial d'Agricultura i l'informe de la CHX, s'esmenta una capacitat de 84.999, així com en el compromís de retirada de cadàvers de l'explotació de l'Associació d'Usuaris de Casetes de Castelló, en el qual indica que s'augmenten de 71.000 places fins a les 85.000 (capacitat que requeriria la tramitació d'una autorització ambiental integrada i no una llicència ambiental).  
Per això, com a qüestió prèvia cal indicar, com ja s'ha anat indicant en apartats anteriors, que aquesta declaració d'impacte ambiental únicament resulta vàlida per a la capacitat de 80.600 pollastres d'engreix, ja que és la que s'indica en la documentació tècnica aportada, i per a la qual s'acredita la disponibilitat de recursos hídrics (4.700 m³), Una capacitat superior tindria una dotació d'aigua acreditada insuficient. Per tant, es troben condicionades totes les autoritzacions que es requerisquen a aquesta capacitat, inclosa la seua inscripció en el Registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana (REGA).  
L'explotació està situada en una parcel·la agrícola, en sòl no urbanitzable comú, situat a més d'1 km respecte al nucli urbà de Sant Mateu.  
L'emplaçament és accessible des de la carretera CV-130 que transcorre a més de 2 km de la instal·lació i que comunica les localitats de Sant Mateu amb Tírig.  
D'acord amb l'estudi d'integració paisatgística, la finca es troba en una zona eminentment agrícola, en la qual destaca predominantment el cultiu d'espècies llenyoses de secà. En la informació cadastral de la parcel·la consta que la superfície ocupada per oliveres de secà és de 6.494 m².  
En l'estudi s'indica que les vistes es veuen temperades per la presència de la pantalla vegetal formada pels mateixos cultius arboris de secà.  
L'estudi conclou que el valor total del paisatge per a la unitat estudiada s'ha de considerar com a molt baix. Per contra, no indica que la localitat de Sant Mateu es troba inclosa en el Paisatge de Rellevància Regional PRR 008: Corredors Prelitorals de Sant Mateu, que abasta l'entorn de Sant Mateu, Tírig i la Salzadella. En aquest es destaca el paisatge agrari i natural, funcional i ben conservat, per la qual cosa és procedent conservar els peus d'olivera que no siga imprescindible erradicar per les construccions, que seran trasplantats com a pantalla vegetal per a facilitar la integració visual de l'activitat en el paisatge. D'acord amb el que s'estableix en l'article 197.a de la LOTUP, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari.  
Com a conclusió, en l'estudi d'integració paisatgística indica que la tipologia, geometria, composició, materials i tonalitats cromàtiques de la construcció hauran d'ajustar-se a les tradicionals per a aquest tipus de construccions en aquesta zona. Haurà de recolzar fins on siga possible en els materials i solucions arquitectòniques tradicionals del medi rural i evitar, en tot cas, que les condicions estètiques de la construcció, afecten el medi paisatgístic on s'integra.  
Respecte a l'afecció al domini públic hidràulic del barranc del Salt, cal assenyalar que qualsevol actuació que puga afectar una zona de policia o servitud del barranc del Salt haurà de complir el que es disposa en el reglament de domini públic hidràulic, així com les determinacions i autoritzacions que establisca la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la matèria de la seua competència.  
D'acord amb el que s'indica en l'informe de la CHX, la instal·lació haurà de disposar d'un femer degudament estanc i impermeabilitzat amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament o tractament posterior d'aquestes.  
Per a fer-ho, haurà de disposar de capacitat suficient per a emmagatzemar la gallinassa produïda durant un cicle productiu (de 130 a 200 t). Hauran de tindre rastell perimetral i pendent cap a una basseta de recollida de lixiviats connectada a un depòsit estanc que haurà de disposar-se per a la posterior gestió dels lixiviats recollits per un gestor autoritzat, d'acord amb la seua naturalesa. Es procedirà a l'ensostrat o el cobriment del fem emmagatzemat amb coberta flexible per a evitar pèrdues de nitrogen i l'arrossegament del fem per la pluja.  
Per a evitar contaminació de les aigües en l'explotació, el fem no haurà de depositar-se ni manipular-se sobre el terreny natural, per la qual cosa el maneig del fem s'haurà de dur a terme en tot cas sobre solera de formigó o un altre material que evite l'escolament dels lixiviats als corrents superficials (la parcel·la és confrontant amb el barranc del Salt) o la percolació a través del terreny. Haurà de disposar d'un sistema de recollida de lixiviats del femer, que s'haurà de gestionar juntament amb les aigües residuals de la instal·lació.  
El fem no es podrà emmagatzemar en les instal·lacions, per la qual cosa, en acabar cada cicle s'haurà de coordinar amb el gestor autoritzat per a la retirada, transport i gestió d'aquest. El promotor de la granja haurà de portar un registre de la retirada del fem en el qual s'indique almenys la data, quantitat retirada i nom del gestor.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, d'acord amb l'apartat 1.h de l'annex I del Decret 162/1990.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això es formula la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la realització del projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreix a 80.600 pollastres, situat al TM de Sant Mateu en la parcel·la 404 del polígon 3, promoguda per Querol Ferrer TCEA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i altra documentació que figura en l'expedient, i s'adopten els condicionants indicats en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Addicionalment a les mesures adoptades en el projecte, s'estableixen les condicions següents:  
1. Aquesta declaració d'impacte ambiental es formula per a una capacitat de 80.600 pollastres d'engreix (broilers). Es troben condicionades totes les autoritzacions que es requerisquen a aquesta capacitat, inclosa la seua inscripció en el Registre d'explotacions ramaderes de la Comunitat Valenciana (REGA).  
2. D'acord amb el que s'estableix en l'article 197.a de la LOTUP, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari.  
3. En el cas que la línia elèctrica de subministrament es trobe dins dels supòsits que requereixen avaluació d'impacte ambiental establits en els annexos de la Llei 21/2013 o Decret 162/1990, es procedirà a realitzar la tramitació d'avaluació que corresponga.  
4. Qualsevol actuació que puga afectar una zona de policia o servitud del riu del barranc del Salt haurà de complir el que es disposa en el reglament de domini públic hidràulic, així com les determinacions i autoritzacions que establisca la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en la matèria de la seua competència i altres consideracions indicades en l'informe reflectit en la part expositiva d'aquesta resolució.  
  
5. La instal·lació ramadera haurà de disposar d'una tanca perimetral i control efectiu de l'explotació. Així mateix, haurà de disposar d'equips de neteja i desinfecció adequats tant per a la instal·lació com per als operaris i vehicles que puguen accedir a la instal·lació. Es condicionaran les finestres amb malles per a evitar la proliferació de vectors de malalties.  
6. D'acord amb el que s'indica en l'informe de la CHX, la instal·lació haurà de disposar de femer degudament estanc i impermeabilitzat amb capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament o tractament posterior d'aquestes. Per a fer-ho, haurà de disposar de capacitat suficient per a emmagatzemar la gallinassa produïda durant un cicle productiu (de 130 a 200 t). Hauran de tindre rastell perimetral i pendent cap a una basseta de recollida de lixiviats connectada a un depòsit estanc que haurà de disposar-se per a la posterior gestió dels lixiviats recollits per un gestor autoritzat, d'acord amb la seua naturalesa. Es procedirà a l'ensostrat o el cobriment del fem emmagatzemat amb coberta flexible per a evitar pèrdues de nitrogen i l'arrossegament del fem per la pluja.  
7. Atés que la localitat de Sant Mateu es troba inclosa en el Paisatge de Rellevància Regional PRR 008: Corredors Prelitorals de Sant Mateu, que abasta l'entorn de Sant Mateu, Tírig i la Salzadella, com a mesures d'integració paisatgística s'hauran de conservar els peus d'olivera que no siga imprescindible erradicar per les construccions, que seran trasplantats com a pantalla vegetal per a facilitar la integració visual de l'activitat en el paisatge.  
8. S'haurà d'instal·lar un sistema d'evacuació i drenatge de pluvials de manera que no entren en contacte amb substàncies que puguen contaminar-les. En cap moment podran abocar-se a l'exterior les aigües de neteja ni els llots procedents de les naus, per a la qual cosa s'hauran d'habilitar els dispositius necessaris. Tampoc es podran abocar al llit que discorre confrontant a la parcel·la.  
S'haurà de disposar d'un sistema de recollida de lixiviats del femer, que s'haurà de gestionar juntament amb les aigües residuals de la instal·lació.  
9. En relació amb el risc d'incendis, caldrà complir el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, tant en la fase d'execució, en la de funcionament i, si escau, en el desmantellament.  
  
10. L'activitat estaria classificada com a grup C, d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit per l'RD 100/2011. En conseqüència, el projecte estarà sotmés a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de la qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
11. Caldrà mantindre un registre del programa de vigilància ambiental, incloent-hi els justificants de la gestió dels residus en general, de la retirada de cadàvers i, en relació amb la gestió de la gallinassa, un registre actualitzat dels documents de lliurament a un gestor autoritzat, en el qual haurà de constar almenys: data de retirada, quantitat retirada i nom del gestor autoritzat.  
Després de cada cicle productiu caldrà comprovar l'estanquitat de les lloses de solera que s'hauran de construir amb formigó armat impermeabilitzat.  
12. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'aquestes de conformitat amb el que es preveu en els articles 63é i 65é de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana del patrimoni cultural valencià.  
13. Qualsevol modificació o ampliació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
  
Cinqué  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 13 de març de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 23 de setembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8954, del 17-11-2020 (2020/9355)

RESOLUCIÓN de 23 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 35/19-AIA Sant Mateu.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8954

Fecha DOGV
:   17-11-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/9355

CVE


Fecha del documento
:   23-09-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 35/19-AIA Sant Mateu. [2020/9355]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 35/19-AIA Sant Mateu  
  
«Declaración de impacto ambiental  
N. expediente: 35/19-AIA  
Promotor: Querol Ferrer TCEA (titularidad compartida explotaciones agrarias)  
Objeto del proyecto: Ampliación de explotación avícola de engorde a 80.600 pollos  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Sant Mateu  
Localización: polígono 3, parcela 404, Sant Mateu (Castellón)  
  
Descripción del proyecto:  
1. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, la descripción del proyecto es la siguiente:  
El presente proyecto consiste en la ampliación de una explotación existente destinada a engorde de aves para que pase de una capacidad de 14.000 a 80.600 pollos broilers.  
La ubicación catastral en el polígono 3, parcela 404, municipio de Sant Mateu, provincia de Castellón. En concreto, la explotación se hallará ubicada en la partida Plans, aproximadamente a 3 km al oeste del casco urbano de la localidad de Sant Mateu. Corresponde a suelo no urbanizable sin protección, de acuerdo con lo indicado en el informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento.  
La distancia a otras explotaciones de la misma especie es superior a 500 m, y superior a 1 km respecto al núcleo de población de Sant Mateu, que es el más próximo a la instalación.  
A la parcela se accede desde la carretera CV-130 (Sant Mateu-Tirig)  
  
La nave existente, de acuerdo con la información aportada, tiene unas dimensiones de 117x12 m (1.404 m²) (según información catastral la superficie construida es de 1.641 m²) con una capacidad actual de 14.000 pollos broilers. La ampliación prevista consistirá en la construcción de una nueva nave de 210 x 16 m (3.360 m²), lo que supone una superficie total construida total de 4.764 m². Con ello se proyecta alcanzar una capacidad total de 80.600 animales por ciclo. Se prevén 6 ciclos al año.  
Para permitir una fácil limpieza de la nave, se dispondrá en cada uno de los frontales de un portón de 3,45 x3 m, además de la existencia de cuatro puertas laterales de 1,2 m, para la carga y descarga de los animales. En el local técnico, se instalarán dos puertas de 1x2 m, una para acceder desde el exterior al local técnico y otra que comunique el local técnico con el interior de la nave.  
El sistema de calefacción que se prevé emplear consiste en la instalación de varias unidades convectoras de gas, que emplearán propano como combustible.  
Se trata de una explotación de engorde de pollos broilers. El sistema productivo que va a seguir la explotación es el de la integración, es decir, una empresa productora facilitará los pollitos para su engorde y al final del ciclo la propia empresa integradora será la que los retire para su posterior traslado a matadero. El régimen del proceso productivo será intensivo y seguirá el sistema «todo dentro» «todo fuera».  
Los broilers llegarán a la granja con un día de edad y serán retirados aproximadamente a los 45 ó 50 días, con un peso entre 2 y 2,5 kgs. Una vez se retiren los animales se procederá a la limpieza y desinfección de las naves, este proceso durará entre 10-15 días.  
El número de ciclos que se pretende realizar es de 6 al año, ya que hay que tener en cuenta que entre cada ciclo se habrán de realizar tareas de limpieza, desinfección y acondicionamiento de las naves. Teniendo en cuenta estos condicionantes, junto con una mortandad de un 5 %, se estima una producción anual de 459.420 broilers.  
Se dotará a explotación de un vallado perimetral a fin de controlar la entrada de posibles vectores de enfermedades infecto-contagiosas.  
Las materias primas utilizadas para la totalidad de la instalación tras la ampliación serán las siguientes:  
- Pienso (4kg/m² /ciclo): 1.934,4 tm  
- Viruta (4kg/m²/ciclo): 112,8 tm  
- Desinfectante zoosanitario 50 l por módulo: 100 l  
  
Otros recursos naturales:  
Agua: el suministro procede de la red pública de abastecimiento de agua potable de la localidad. Para ello presenta certificado del Ayuntamiento en el que indica la posibilidad de suministrar hasta 4.700 m³  
  
Los consumos previstos son los siguientes:  
  
 Previsto para la ampliación Previsto para la totalidad de la explotación  
Consumo animales(54 l/plaza/año) 3.596,4 m³ 4.352 m³  
Consumo agua limpieza (0,06m³ l/plaza/año) 201,6 m³ 285,84 m³  
TOTAL 3.798 m³ 4.638,24 m³  
  
  
No obstante, en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) se indica en materia de disponibilidad de recursos hídricos que las dotaciones de 54 l/pza/año difieren de los 0,08 m/cabeza/año de dotación de referencia considerada para Pollos de carne en el anexo XI, apéndice 10.4: Dotaciones de referencia para la ganadería del Plan Hidrológico del Júcar (2015-2021). Añadiendo además que como se plantea para una explotación de 84.999 broilers, se estima que la demanda podría ascender a unos 6.800 m³.  
Citando que según el certificado del Ayuntamiento se informa la posibilidad de suministrar hasta 4.700 m³ para dicha explotación.  
  
A continuación la CHJ expone los antecedentes obrantes en ese organismo en cuanto a los derechos de uso privativo del agua de que dispone el Ayuntamiento de Sant Mateu:  
- Expediente 1988IP2088: se trata de un aprovechamiento de aguas subterráneas que consta de una captación ubicada en la partida Pontet del término municipal de Sant Mateu, que se encuentra inscrito en el Registro de Aguas (Sección C, Tomo 18, Folio 42) por un volumen de 26.300 m³/año con un destino de abastecimiento de la población.  
- Expediente 1988ip0021: se trata de un aprovechamiento de aguas subterráneas que consta de una captación ubicada en la partida Bovalar del término municipal de Sant Mateu, que se encuentra inscrito en el registro de aguas (sección a, tomo 21, folio 94) por un volumen de 310.000 m³/año con un destino de abastecimiento de la población y uso ganadero.  
- Expediente 2006R58693: se trata de un aprovechamiento de aguas subterráneas que consta de una captación que deriva sus aguas de la Font Cubierta del término municipal de Sant Mateu, que se encuentra inscrito en el Registro de Aguas (Sección A, Tomo 34, Folio 11) por un volumen de 1.000 m³/año con un destino de abastecimiento de la población para abrevadero de ganado.  
Visto el informe emitido por la CHJ se desprende que la documentación de la que dispone ese organismo difiere en número de plazas (84.999) respecto al que figura en la documentación presentada a este órgano ambiental (80.600) y más concretamente en el estudio de impacto ambiental, que es el documento a partir del que se realiza el presente procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Se ha observado así mismo que en el informe emitido por los servicios territoriales de Agricultura se cifra también la capacidad de la explotación tras la ampliación en 84.999 plazas.  
Por lo que se hace constar que la presente evaluación se realiza exclusivamente para una capacidad de 80.600 plazas y todas las autorizaciones que se formulen solo serán válidas para esa capacidad, incluido el Registro en Explotaciones Ganaderas (REGA), condición que se incluirá en la parte dispositiva de la presente declaración.  
Respecto a los valores de referencia indicados en la Guía de Mejores Técnicas Disponibles (MTDs) del sector avícola de carne se estima un consumo de agua para animales de 54-84 l/plaza/año, lo que supone una estimación para 80.600 plazas de pollo de un consumo de agua entre 4.352 y 6.770 m³, por lo que el consumo estimado en el proyecto se encuentra dentro del rango de lo previsto en las MTDs del sector, y de acuerdo el certificado emitido por el Ayuntamiento existiría disponibilidad de suministro para 4.700 m³.  
  
Energía:  
Indica que la energía eléctrica llegará a la parcela a través del suministro eléctrico que pasa por las inmediaciones. No obstante, no consta en la documentación el posible trazado de la acometida necesaria ni las características de la misma. No indica tampoco como se suministra actualmente la explotación existente.  
  
Respecto a la gestión de residuos indica:  
a) Aguas residuales sanitarias no se generarán, dado que el elevado grado de automatización de las instalaciones hace que el trabajo presencial sea esporádico, justificándose la no necesidad de instalación de aseos en la explotación.  
b) Sistema de gestión de aguas pluviales:  
Se diseña la explotación para realizar una correcta gestión de las aguas pluviales, mediante:  
- La retirada de la gallinaza al finalizar cada ciclo de engorde, cargándose directamente en el transporte de la empresa contratada, evitando el acopio de este residuo y la posible contaminación de las aguas.  
  
- Instalación de canaletas en los extremos de los tejados de las naves a fin de recoger las aguas pluviales y conducirlas hasta sus cauces de desagües naturales en los límites de la parcela.  
- Se dotará al suelo de la parcela de una pequeña pendiente hacia los límites de la misma, para que de una forma natural (evitando grandes escorrentías), el agua de lluvia desagüe sin que exista el riesgo de que pudiera entrar en el interior de las naves.  
- Alrededor de cada una de las naves se dispondrá de una acera de una anchura de 1 m a base de hormigón para evitar que posibles escorrentías de agua de lluvia pudieran entrar en el interior de las naves.  
c) Estiércol:  
La gallinaza o yacija, cuya producción una vez realizada la ampliación se estima en 967,2 tm, (Cálculo BREF 2003: 12 Kg/Plaza/año para 6 ciclos/año), una vez finalizado el ciclo de engorde, es evacuada de las naves para su posterior retirada por empresa autorizada, que es la que se encargará de su posterior valorización.  
Indica que no se prevé la construcción de ningún estercolero, porque no se va a almacenar purín en la explotación.  
Se presenta contrato de retirada de estiércol por empresa autorizada Sandach.  
d) Eliminación de cadáveres:  
La explotación cuenta con un compromiso de inscripción en la Asociación de Usuarios de casetas de cadáveres de ganado no bovino.  
El granjero retirará de su explotación, en caso que los haya, los animales muertos en el engorde. Estos cadáveres los trasladará a una caseta destinada a tal efecto ubicada próxima al término municipal. La empresa contratada será la encargada de con la periodicidad necesaria retirar los animales muertos de la caseta, y su traslado a su planta de tratamiento. Atendiendo a una mortalidad de un 5 %, y considerando una producción máxima anual de 483.600 broilers, se estima un volumen de 24.180 cadáveres anuales.  
Presenta certificado de compromiso de retirada de cadáveres de la explotación por la Asociación de Usuarios de Casetes de Castellón  
e) Residuos sanitarios y especiales ganaderos:  
En la explotación se estima que se producirán residuos especiales ganaderos, identificados (según código LER, Orden MAM/304/2002. BOE 19.02.2002 y corrección en BOE 02.03.2002) con código 1802, es decir, residuos de tratamiento o prevención de enfermedades de animales. Los residuos de este tipo producidos en la explotación son:  
18 02 02 Residuos cuya recogida y eliminación es objeto de requisitos especiales para prevenir infecciones.  
18 02 03 Residuos cuya recogida y eliminación no es objeto de requisitos especiales para prevenir infecciones.  
18 02 08 Medicamentos distintos de los especificados en el código 18 02 07  
Para la gestión de todos estos residuos la granja cuenta con un contrato de retirada, suscrito con una empresa autorizada para ello (Acriporte), que instalará en la explotación un contenedor en el que el granjero depositará este tipo de residuos, y cuya retirada será aproximadamente semestral.  
Respecto a las emisiones a la atmósfera, se encuentra entre las actividades potencialmente contaminadoras de la Atmósfera para explotaciones de menos de 85.000 pollos-Grupo C.  
  
Tramitación administrativa  
El 10.04.2019 el Ayuntamiento de Sant Mateu remite documentación técnica de la memoria agronómica de la actividad, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística, así como copia del expediente municipal y certificado de información pública.  
El expediente se ha publicado en el BOP de Castellón núm. 14 de 31 de enero de 2019, no habiéndose presentado alegaciones al mismo, de acuerdo con el certificado remitido.  
El 7.11.2019 tiene entrada documentación complementaria remitida por el Ayuntamiento, relativa al Informe de la CHJ e informe de la DG de Patrimonio.  
El 12.12.2019 el Ayuntamiento remite solicitud de información del promotor sobre el estado del expediente  
  
Informes sectoriales  
El expediente de evaluación ambiental contiene los siguientes informes:  
- Informe favorable condicionado de la Dirección Territorial de Agricultura de 18.02.2019 en el que se expone que la explotación avícola se encuentra a más de 500 m de otras explotaciones de la misma especie.  
No obstante, hay que señalar que el informe menciona que la explotación actual consta una superficie construida de unos 1.404 m² y capacidad de 14.400 broilers y que se pretende la ampliación mediante la construcción de una nave/s con una superficie construida total de 3.120 m² y capacidad total de la instalación tras la ampliación de 84.999 broilers.  
Se destaca este dato, ya que como se ha mencionado anteriormente, el estudio de impacto ambiental presentado y el proyecto contemplan una capacidad de 80.600 broilers, por lo que se señala que la presente declaración de impacto ambiental únicamente resulta válida para esta capacidad. Encontrándose condicionadas todas las autorizaciones que se requieran a la capacidad de 80.600 broilers, incluida su inscripción en el Registro de Explotaciones Ganaderas de la Comunidad Valenciana (REGA).  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 30 de septiembre de 2019  
En el que expone lo siguiente:  
A) Afección a Dominio Público Hidráulico (DPH) o a sus zonas de servidumbre y Policía:  
1. Afección a cauces: la nueva nave proyectada ocuparía parcialmente la zona de policía del barranc del Salt, respetando la zona de servidumbre para uso público a efectos de los fines previstos en el artículo 7 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
La mencionada zona de servidumbre se debe de mantener expedita para uso público, quedando supeditada la ejecución de cualquier actividad de las comprendidas en el artículo 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico y que se pretenda realizar en zona de policía de cauce público, a la obtención de la previa autorización de ese organismo.  
2. Respecto a saneamiento y depuración: recoge lo indicado en proyecto respecto a que no se generan aguas residuales sanitarias.  
En cuanto a las deyecciones ganaderas indica que no tienen consideración de residuo, pero que en cualquier caso, las instalaciones ganaderas deberán contar con estercoleros o fosas de purines debidamente estancas e impermeabilizadas con capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento o tratamiento posterior.  
3. Sobre las aguas pluviales: en caso de pretender el vertido de aguas pluviales al DPH, previamente deberá contar con la autorización de ese organismo.  
B) Incidencia en el régimen de corrientes:  
Analiza la inundabilidad, el estudio hidrológico y estudio hidráulico, indicando que en la cartografía resultante de los citados estudios, la zona inundable del barranc del Salt no alcanzaría la cota de la explotación. Concluyendo que los terrenos donde se ubican las instalaciones se encuentran en la zona de policía del barranc del Salt y de acuerdo con el estudio de inundabilidad aportado se sitúan fuera de la zona inundable para la avenida de periodo de retorno de 500 años, por lo que se estima que no se encuentran afectados por la zona de flujo preferente del barranc del Salt, y por tanto no existirá afección al régimen de corrientes.  
C) Disponibilidad de recursos hídricos: Lo informado por la CHJ ya se ha expuesto anteriormente en la descripción del proyecto en cuanto a la disponibilidad de agua para el suministro de la instalación.  
- Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio: El 1/8/19, el Servicio de Patrimonio Cultural remite al promotor el informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, indicando que se remita a ese organismo la DIA una vez emitida.  
En la documentación presentada se incluye:  
- Certificado de compromiso de retirada de cadáveres de la explotación de la Asociación de Usuarios de Casetes de Castelló, en el que indica que se aumentan 71.000 plazas hasta las 85.000.  
- Certificado de Gestión de Residuos Ganaderos por parte de la empresa Acriporte.  
- Certificado de compatibilidad urbanística, en el que indica que la explotación se ubica en suelo no urbanizable sin protección, considerando la actividad compatible con el planeamiento vigente.  
- Informe del Ayuntamiento de Sant Mateu sobre disponibilidad de suministro de agua municipal a la granja avícola de un volumen de 4.700 m³/año.  
- Compromiso de retirada de estiércol de la empresa Emilio Giménez e hijos, SL, de la localidad de Utiel, como gestor de Residuos de la Comunidad Valenciana y número SANDACH S46095002 para la ampliación de la granja a 80.600 pollos, para una cantidad estimada de 967.000 Kgs anuales.  
  
Afecciones legales  
Afección urbanística  
La parcela es clasificado como suelo no urbanizable sin protección de acuerdo con el PGOU de Sant Mateu. El Ayuntamiento presenta informe favorable urbanístico.  
Afección a red Natura 2000 (LIC, ZEPA y ZEC)  
La ubicación de la explotación se encuentran a unos 7.000 m del LIC y ZEPA Tinença de Benifassa, Turmell i Vallivana, por lo que no es previsible afección sobre los espacios integrantes de red natura.  
Afección a suelo forestal  
La parcela no está catalogada como forestal en el PATFOR, no obstante la parte noreste de la parcela coincide con la margen derecha del barranc del Salt que está catalogada como terreno forestal común por el PATFOR. No obstante, la ubicación de las naves se ha proyectado de forma que no existe afección a terreno forestal.  
Afección a vías pecuarias  
La parcela donde se encuentra la granja se encuentra por su lado este a unos 32 m de la vía pecuaria denominada Vereda de Madrid a Barcelona con una anchura necesaria de 12 m, por lo que no hay afección previsible sobre la misma.  
Afección a dominio público hidráulico:  
De acuerdo con el informe de la CHJ, la nueva nave proyectada ocuparía parcialmente la zona de policía del barranc del Salt, respetando la zona de servidumbre para uso público a efectos de los fines previstos en el artículo 7 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
  
Consideraciones ambientales en el EsIA  
1. Medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental (EsIA)  
Se describe en el estudio una serie de medidas correctoras que permitan reducir al mínimo la severidad producida con el objeto de conseguir una reducción de las emisiones e impactos contaminantes compatibles con el mantenimiento de la competitividad de las instalaciones ganaderas. Estas medidas consistirán en la implantación de una serie de técnicas que han de considerar una serie de premisas:  
- Se considerarán como preferentes las medidas que permitan reducir el volumen y la carga de los contaminantes desde las primeras etapas del proceso productivo, incluso a la hora de diseñar las naves.  
- Se estudiará previamente tanto su eficacia medioambiental como los costes asociados que conlleven.  
- Se evitará que los beneficios obtenidos con la aplicación de una determinada técnica se pierdan en etapas posteriores.  
- Se buscaran técnicas sencillas, fácilmente asimilables y con bajos costes de mantenimiento. Los objetivos finales que nos han de proporcionar estas técnicas, están claramente definidos y son lograr la eliminación o minimizar:  
- 1 El residuo y su vertido.  
- 2 Gran parte de las emisiones de amoniaco a la atmósfera  
- 3 Los olores detectables de la explotación fuera de sus límites  
- 4 Los vectores de transmisión de enfermedades y patógenos al aire  
- 5 La contaminación del suelo y las aguas subterráneas  
Para ello considera como principales técnicas para la reducción de impactos ambientales y/o el consumo de recursos, las siguientes:  
- Buenas prácticas ambientales  
- Aplicación de técnicas nutricionales (formulación de los piensos)  
- Mejoras en el diseño y manejo de las instalaciones  
- Técnicas de ahorro de agua y energías (bebederos, revisión de instalaciones, etc).  
2. Programa de vigilancia ambiental propuesto en el EIA:  
Para todas las fases de la explotación (instalación, explotación y abandono), se resumen en:  
1) Comprobación de medidas de prevención de impactos ambientales en fase de obras  
1.Vigilancia del adecuado funcionamiento de la red de pluviales: mensualmente verificando el buen funcionamiento de canaletas y tuberías. Diariamente comprobación de la limpieza de los exteriores de las naves para el buen funcionamiento del desagüe de pluviales.  
2. Limpieza de la zona exterior: diariamente y después de cada ciclo de engorde  
3. Registro: al finalizar cada ciclo con revisión de la cantidad de agua, energía y pienso consumido.  
Se llevará un libro de registro de la explotación en el que se relacionarán las entradas y salidas de animales, vacunación y medicación de los animales, controles realizados y aplicación de medidas correctoras implantadas en caso de ser necesarias, y de cualquier incidencia ambiental que pudiera producirse.  
Un programa de vigilancia ambiental sobre afecciones al patrimonio, durante el desarrollo de las obras: Indica que la aparición de restos arqueológicos, etnológicos o paleontológicos será inmediatamente notificada a la Dirección General de Patrimonio, de acuerdo con lo previsto en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
  
3. Consideraciones del órgano ambiental  
El estudio de impacto ambiental y proyecto contemplan tras la ampliación un número de plazas de 80.600 broilers, a pesar de que en diversos informes que se han expuesto anteriormente, como es el de la Dirección Territorial de Agricultura e Informe de la CHJ, se cita una capacidad de 84.999, así como en el compromiso de retirada de cadáveres de la explotación de la Asociación de Usuarios de Casetes de Castelló, en el que indica que se aumentan de 71.000 plazas hasta las 85.000 (capacidad que requeriría la tramitación de una Autorización Ambiental Integrada y no una Licencia Ambiental).  
Por ello, como cuestión previa hay que indicar, como ya se ha ido indicando en apartados anteriores, que la presente declaración de impacto ambiental únicamente resulta válida para la capacidad de 80.600 broilers, puesto que es la indicada en la documentación técnica aportada, y para la que se acredita la disponibilidad de recursos hídricos (4.700 m³), Una capacidad mayor tendría una dotación de agua acreditada insuficiente. Encontrándose por tanto condicionadas todas las autorizaciones que se requieran a esta capacidad, incluida su inscripción en el Registro de Explotaciones Ganaderas de la Comunidad Valenciana (REGA).  
La explotación se encuentra ubicada en una parcela agrícola, en suelo no urbanizable común, ubicado a más de 1 km respecto al núcleo urbano de Sant Mateu.  
El emplazamiento es accesible desde la carretera CV-130 que transcurre a más de 2 km de la instalación y que comunica las localidades de Sant Mateu con Tirig.  
De acuerdo con el estudio de integración paisajística, la finca se encuentra en una zona eminentemente agrícola, en la que destaca predominantemente el cultivo de especies leñosas de secano. En la información catastral de la parcela consta que la superficie ocupada por olivos de secano es de 6.494 m².  
En el estudio se indica que las vistas se ven atemperadas por la presencia de la pantalla vegetal formada por los propios cultivos arbóreos de secano.  
El estudio concluye que el valor total del paisaje para la unidad estudiada se debe considerar como muy bajo. Por el contrario no indica que la localidad de Sant Mateu se encuentra incluida en el Paisaje de Relevancia Regional PRR 008: Corredores prelitorales de Sant Mateu, que abarca el entorno de Sant Mateu, Tirig y Salzadella. En él se destaca el paisaje agrario y natural, funcional y bien conservado, por lo que procede conservar los pies de olivo que no sean imprescindibles erradicar por las construcciones, que serán trasplantados como pantalla vegetal para facilitar la integración visual de la actividad en el paisaje. De acuerdo con lo establecido en el artículo 197.a de la LOTUP, al menos la mitad de la parcela deberá de quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario.  
Como conclusión, en el estudio de integración paisajística indica que la tipología, geometría, composición, materiales y tonalidades cromáticas de la construcción serán acordes las tradicionales para este tipo de construcciones en esta zona. Apoyándose hasta donde sea posible en los materiales y soluciones arquitectónicas tradicionales del medio rural. Evitando en todo caso, que las condiciones estéticas de la construcción, afecte al medio paisajístico donde se integra.  
Respecto a la afección al dominio público hidráulico del barranc del Salt, hay que señalar que cualquier actuación que pueda afectar a zona de policía o servidumbre del barranc del Salt deberá cumplir lo dispuesto en el reglamento de dominio público hidráulico, así como las determinaciones y autorizaciones que establezca la Confederación Hidrográfica del Júcar en la materia de su competencia.  
De acuerdo con lo indicado en el informe de la CHJ, la instalación deberá contar con estercolero debidamente estanco e impermeabilizado con capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento o tratamiento posterior.  
Para ello deberá disponer de capacidad suficiente para almacenar la gallinaza producida durante un ciclo productivo (de 130 a 200 tn). Tendrán bordillo perimetral y pendiente hacia una poceta de recogida de lixiviados conectada a depósito estanco que deberá disponerse para la posterior gestión de los lixiviados recogidos por un gestor autorizado, de acuerdo con su naturaleza. Se procederá al techado o la cubrición del estiércol almacenado con cubierta flexible para evitar pérdidas de nitrógeno y el arrastre del estiércol por la lluvia.  
Para evitar contaminación de las aguas en la explotación, el estiércol no deberá depositarse ni manipularse sobre el terreno natural por lo que el manejo del estiércol deberá realizarse en todo caso sobre solera de hormigón u otro material que evite la escorrentía de los lixiviados a las corrientes superficiales (la parcela es colindante con el barranc del Salt) o la percolación a través del terreno. Deberá disponer de un sistema de recogida de lixiviados del estercolero, que se gestionará junto con las aguas residuales de la instalación.  
El estiércol no podrá ser almacenado en las instalaciones por lo que al terminar cada ciclo se deberá coordinar con el gestor autorizado para su retirada, transporte y gestión. El promotor de la granja deberá llevar un registro de la retirada del estiércol en el que se indique al menos la fecha, cantidad retirada y nombre del gestor.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, de acuerdo con el apartado 1-h del anexo I del Decreto 162/1990.  
En el expediente se han observado los trámites previstos la Ley 21/2013, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
  
Por todo ello se formula la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la realización del proyecto de ampliación de explotación avícola de engorde a 80.600 pollos, ubicado en el termino municipal de Sant Mateu en parcela 404 del polígono 3, promovida por Querol Ferrer Tcea, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente, y se adopten los condicionantes indicados en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Adicionalmente a las medidas adoptadas en el proyecto, se establecen las siguientes condiciones:  
1. La presente declaración de impacto ambiental se formula para una capacidad de 80.600 broilers. Encontrándose condicionadas todas las autorizaciones que se requieran a esta capacidad, incluida su inscripción en el Registro de Explotaciones Ganaderas de la Comunidad Valenciana (REGA).  
2. De acuerdo con lo establecido en el artículo 197.a de la LOTUP, al menos la mitad de la parcela deberá de quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario.  
3. En el caso de que la línea eléctrica de suministro se encontrara dentro de los supuestos que requieren evaluación de impacto ambiental establecidos en los anexos de la Ley 21/2013 o Decreto 162/1990, se procederá a realizar la tramitación de evaluación que corresponda.  
4. Cualquier actuación que pueda afectar a zona de policía o servidumbre del río del barranc del Salt deberá cumplir lo dispuesto en el reglamento de dominio público hidráulico, así como las determinaciones y autorizaciones que establezca la Confederación Hidrográfica del Júcar en la materia de su competencia y demás consideraciones indicadas en el informe reflejado en la parte expositiva de la presente resolución.  
5. La instalación ganadera tendrá que contar con una valla perimetral y control efectivo de la explotación. Asimismo contará con equipos de limpieza y desinfección adecuados tanto para la instalación como para los operarios y vehículos que puedan acceder a la instalación. Se acondicionarán las ventanas con mallas para evitar la proliferación de vectores de enfermedades.  
6. De acuerdo con lo indicado en el informe de la CHJ, la instalación deberá contar con estercolero debidamente estanco e impermeabilizado con capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento o tratamiento posterior. Para ello deberá disponer de capacidad suficiente para almacenar la gallinaza producida durante un ciclo productivo (de 130 a 200 tn). Tendrán bordillo perimetral y pendiente hacia una poceta de recogida de lixiviados conectada a depósito estanco que deberá disponerse para la posterior gestión de los lixiviados recogidos por un gestor autorizado, de acuerdo con su naturaleza. Se procederá al techado o la cubrición del estiércol almacenado con cubierta flexible para evitar pérdidas de nitrógeno y el arrastre del estiércol por la lluvia.  
7. Dado que la localidad de Sant Mateu se encuentra incluida en el Paisaje de Relevancia Regional PRR 008: Corredores prelitorales de Sant Mateu, que abarca el entorno de Sant Mateu, Tirig y Salzadella, como medidas de integración paisajística se tendrá que conservar los pies de olivo que no sean imprescindibles erradicar por las construcciones, que serán trasplantados como pantalla vegetal para facilitar la integración visual de la actividad en el paisaje.  
8. Se deberá instalar un sistema de evacuación y drenaje de pluviales de forma que no entren en contacto con sustancias que puedan contaminarlas. En ningún momento podrán verterse al exterior las aguas de limpieza ni los lodos procedentes de las naves, habilitándose los dispositivos necesarios para ello. Así como tampoco al cauce que discurre colindante a la parcela.  
Se dispondrá de un sistema de recogida de lixiviados del estercolero, que se gestionará junto con las aguas residuales de la instalación.  
  
9. En relación con el riesgo de incendios, se dará cumplimiento al Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, tanto en la fase de ejecución, en la de funcionamiento y, en su caso, en el desmantelamiento.  
10. La actividad estaría clasificada como grupo C, de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el RD 100/2011. En consecuencia el proyecto estará sometido a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de la calidad del aire y protección de la atmósfera.  
11. Se mantendrá un registro del programa de vigilancia ambiental, incluyendo los justificantes de la gestión de los residuos en general, de la retirada de cadáveres y en relación con la gestión de la gallinaza, un registro actualizado de los documentos de entrega a gestor autorizado, en el que deberá constar al menos: fecha de retirada, cantidad retirada y nombre del gestor autorizado.  
Después de cada ciclo productivo se comprobará la estanqueidad de las losas de solera que se deberán de construir con hormigón armado impermeabilizado.  
12. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63º y 65º de la Ley 4/1998, del año 11 de junio de la Generalitat Valenciana del Patrimonio Cultural Valenciano.  
13. Cualquier modificación o ampliación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunidad Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de los que en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en cu caso, de autorización del proyecto.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
  
Quinto  
De acuerdo con la Disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 13 de marzo de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 23 de septiembre de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML