Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9257, del 17-01-2022 (2021/12969)

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte modificació d'explotació porcina amb planta de biometanització de purins i altres cosubstrats (legalització) del terme municipal d'Ayora (València) (expedient 004/2017/AIA).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9257

Data del DOGV
:   17-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/12969

CVE


Data del document
:   12-08-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Ayora](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte modificació d'explotació porcina amb planta de biometanització de purins i altres cosubstrats (legalització) del terme municipal d'Ayora (València) (expedient 004/2017/AIA). [2021/12969]  
  
«Declaració d'impacte ambiental.  
Expedient: 4-2017-AIA.  
Títol: Modificació d'explotació porcina amb planta de biometanització de purins i altres cosubstrats (legalització).  
Promotor: División de Inversiones Agrícolas y Ganaderas, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Referència òrgan substantiu: 016/17 IPPC.  
Localització: parcel·les 2 i 4 del polígon 66 d'Ayora (València).  
  
Antecedents i descripció del projecte.  
El 28 de juny de 2000 la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi dicta Declaració d'Impacte Ambiental de l'expedient 259-1998-AIA, referent a explotació porcina amb capacitat per a 340 places de reproductors en cicle tancat en la finca Juan Murcia, polígon 66 d'Ayora (València), promogut per Dalland Hybrid Espanya, SL.  
El 30 de gener de 2003 la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi dicta declaració d'impacte ambiental de l'expedient 470-2001-AIA (ampliació) per a una explotació de 750 truges en cicle tancat.  
  
El 14 de novembre de 2016 es va resoldre el canvi de titularitat de l'explotació porcina a nom de l'actual promotor.  
En l'actualitat es pretén el canvi d'orientació productiva de l'explotació existent consistint en el canvi de 750 truges reproductores en cicle tancat per 7200 places d'enceball de 20 a 100 kg. Per a fer el canvi d'orientació productiva no serà necessari construir noves instal·lacions, únicament es requereix la modificació de l'interior de les naus mitjançant la substitució de les gàbies per separadors de corraletes prefabricada de formigó. L'objecte de l'actual valoració ambiental és la modificació productiva, no l'existència de la granja en els terrenys ocupats, que van ser objecte de valoració ambiental en els expedients 259-1998-AIA i 470-2001-AIA.  
Actualment l'explotació consta de 6 naus que alberguen els porcs d'enceball amb una superfície total construïda de 7.124,87 m² amb les dimensions següents:  
Nau 1: 1.620,94 m²  
Nau 2: 1.117,31 m²  
Nau 3: 1.181,31 m²  
Nau 4: 1.013,90 m²  
Nau 5: 1.013,90 m²  
Nau 6: 1.177,51 m²  
Les naus s'han construït sobre una sabata de formigó armat, disposen de solera de formigó i fossats de recollida de purins amb una profunditat de 0,80 m. Les fosses es comuniquen mitjançant una xarxa de canonades cap a les basses impermeables de purins existents a l'exterior. La capacitat d'emmagatzematge de purins existent a l'interior de les naus és de 4.369,19 m³. A l'exterior existien 4 basses d'emmagatzematge de purins amb capacitat de 2.778,73 m³, capacitat que ha sigut modificada segons es descriurà en paràgrafs posteriors.  
La capacitat mínima d'emmagatzematge de purins amb la qual ha de comptar l'explotació en compliment del Codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana i legislació sectorial en matèria d'ordenació de les explotacions porcines és de 3.870 m³ i per això en principi l'explotació disposa de suficient capacitat d'emmagatzematge.  
  
Ha d'indicar-se que annexa a les basses exteriors de purins existeix una esplanada formigonada per a albergar cosubstrats vegetals en la part inferior de les quals se situa una bassa de polietilé per a la recollida de possibles lixiviats de 216 m³ i una trituradora de residus vegetals.  
La granja inclou una planta de biometanització de purins de 50 kW i altres cosubstrats. De les 4 basses d'emmagatzematge de purins, dues d'aquestes continuen complint aquesta comesa mentre que de les altres dues, una s'utilitza per a emmagatzematge del digestat obtingut després del procés de biometanització i la restant s'ha modificat per a albergar el tanc del digestor. L'adequació de l'antiga bassa de purins ha finalitzat amb la instal·lació d'una doble membrana per a l'emmagatzematge del biogàs.  
Altres instal·lacions amb les quals compta l'explotació són: sitges per a pinso, vestidors, clos perimetral, magatzem de residus perillosos, magatzem de maquinària, llatzeret, casetes magatzem, rafal de grups electrògens i fossa sèptica on es recullen les aigües dels vestidors que són retirades per gestor autoritzat.  
L'activitat que pretén modificar-se consisteix en la cria d'animals que s'inicia amb l'entrada dels garrins en l'explotació procedent d'empresa integradora. Els animals són alimentats durant uns 179 dies fins que aconsegueixen el pes de 90-100 Kg. Està previst realitzar dos cicles anuals amb una producció total per any de 14.400 porcs. Per a això es consumiran 286,40 Kg/porc/cicle de pinso i 6.342,50 m³ d'aigua (5.616 m³/any de consum dels animals i 726,50 m³/any neteja de les naus i vestuaris). El subministrament d'aigua procedeix de pou propi. Actualment està en procés de tramitació una ampliació de la concessió.  
  
El procés productiu porta amb si la generació de 15.480 m³/any de purins que contindran 52.200 Kg de nitrogen, la generació de residus SANDACH (animals morts), aigües residuals, i l'emissió de gasos d'efecte d'hivernacle (78.765,80 Kg/any de metà, 39.339,64 Kg/any d'amoníac, 313.35 Kg/any d'òxid nitrós).  
Quant al procés de biometanització, l'objectiu és obtindre energia i un adob de qualitat per a l'agricultura. Està previst que el 80 % dels purins es tracten en la planta de biogàs i el 20 % restant s'utilitzen directament en camps agrícoles. Del gas que es produeix en la planta s'obté energia calorífica mitjançant la seua combustió i energia elèctrica mitjançant un procés de cogeneració.  
Per a produir electricitat el biogàs accionarà un motor de gas i aquest al seu torn, portarà acoblat un generador que transformarà l'energia mecànica en elèctrica. Prèviament a l'entrada del biogàs en el motor és necessari realitzar una dessulfuració i una condensació. Amb tots dos processos s'aconsegueix un biogàs lliure d'àcid sulfúric que provocaria la corrosió del motor i amb baixa humitat.  
El motor de la planta de cogeneració generarà energia elèctrica que s'emmagatzema en les bateries existents i elimina el consum de gasoil. Es produirà també energia elèctrica a través d'una instal·lació fotovoltaica de 49,10 kW construïda sobre una de les naus d'enceball. Es disposa de grup electrogen per a situacions d'emergència. Aquests elements permeten dotar d'energia elèctrica a les instal·lacions atés que l'explotació porcina no disposa de connexió elèctrica.  
  
Les instal·lacions auxiliars són:  
- Conducció de biogàs que part del digestor i condueix el gas a un motor elèctric i una caldera de biogàs.  
- Motor elèctric de 50 kW de potència elèctrica.  
- Conducció elèctrica des del motor de cogeneració fins a les bateries existents de la instal·lació elèctrica.  
- Caldera auxiliar de biogàs de 115 kW que proporcionarà calor al digestor quan la temperatura siga inferior a 5 graus.  
- Esplanada formigonada de 605 m² per a l'emmagatzematge de cosubstrats sòlids.  
- Trituradores de matèries sòlides/tanc d'homogeneïtzació.  
- Bassa de lixiviats de 216 m³ de capacitat.  
  
Tramitació administrativa.  
El 17 de gener de 2017 té entrada en l'òrgan ambiental, remesa pel Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació (SPCIC), documentació referent a la modificació de l'autorització ambiental integrada d'una explotació porcina situada en les parcel·les 2 i 4 del polígon 66 d'Ayora (València).  
El 30 de gener de 2017 l'òrgan ambiental emet informe en el qual es determina que la modificació productiva constitueix un supòsit recollit en l'annex I.1.h) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març i, per tant sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
El 15 de març de 2017 el SPCIC remet nota interna en la qual se sol·licita novament informe referent a una nova modificació del projecte consistent en una planta de biometanització.  
El 3 de juliol de 2017 l'òrgan ambiental reitera la necessitat de sotmetre tot el projecte a avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
  
L'11 d'octubre de 2017 el SPCIC remet resolució d'acumulació de procediments (ampliació d'explotació porcina i planta de biometanització).  
El 8 d'agost de 2017 el SPCIC remet justificació de realització del tràmit d'informació pública juntament amb la documentació necessària per a l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
El dia 17 de gener de 2019, el SPCIC remet informe sectorials obtinguts en la fase d'informació pública.  
El 9 d'abril de 2019 l'òrgan ambiental sol·licita l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, l'ampliació de la documentació aportada referent a les característiques i gestió del digestat de la planta de biometanització, la modificació del pla de gestió de purins-digestat i una previsió d'adaptació del pla de gestió de purins a l'Ordre del 7 de març de 2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana.  
  
D'altra banda es va requerir a l'òrgan substantiu la justificació que l'explotació no excedeix la capacitat màxima establida en la legislació vigent en matèria d'ordenació de les explotacions porcines i sol·licitud de l'esmena del tràmit de consulta als organismes afectats per la realització del projecte: el Servei de Vida Silvestre competent en Xarxa Natura 2000 i el Servei de Residus.  
El 20 de gener de 2021 el SPCIC remet documentació. Analitzada la documentació, s'observa que el promotor no ha realitzat la previsió d'adaptació del projecte a l'Ordre de 7 de març de 2018 i no s'ha justificat l'adaptació de la capacitat màxima de l'explotació a la legislació en matèria d'ordenació de les explotacions porcines.  
El 28 d'abril de 2021 es realitza un nou requeriment de documentació al promotor, requeriment que es respon amb la remissió de documentació per part del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, en data de 6 de maig de 2021. Amb la documentació remesa es consideren suficients els elements de judici per a resoldre.  
  
En aquesta remissió s'aporta (entre altres) autorització del Servei de Producció i Sanitat Animal de 7 de setembre de 2016 per a l'ampliació de l'explotació a 864 UGM (7.200 porcs d'enceball).  
La documentació remesa pel SPCIC conté:  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Ayora de 22 de desembre de 2016, en sentit favorable i en el qual s'indica que l'explotació està situada en sòl no urbanitzable en el qual s'adverteix que està en tramitació una modificació del planejament (entre altres).  
  
- El 13 de desembre de 2018 l'Ajuntament d'Ayora emet informe favorable en aspectes de competència municipal sempre que s'obtinguen els permisos favorables establits en la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana, necessaris per a la legalització les instal·lacions executades sense llicència municipal (les recollides en informe emés en data 27.09.2018).  
Considera suficients les mesures correctores descrites en projecte «sempre que per part del sol·licitant, es complisquen tots els compromisos adquirits i especialment la presentació davant aquest ajuntament i de manera anual i prèviament a l'aplicació de purins (segons el que s'estableix en l'ordenança municipal de protecció del sòl i de l'aigua subterrània) una memòria justificativa, on figuren les dades següents: volum de purins generats, i el seu emmagatzematge en basses d'emmagatzematge suficient, viabilitat agrícola de les aplicacions, justificació de la no-contaminació per nitrats i altres compostos (metalls, matèria orgànica i microorganismes patògens), maneig dels purins en l'explotació i en les operacions d'aplicacions en el camp, i calendari anual d'aplicació de purins de terrenys concertats, basats en una planificació adequada en funció de l'estudi de viabilitat agronòmica i les superfícies de les terres disponibles receptores, a fi de vetlar per la no-contaminació de l'aqüífer».  
- Informe favorable de 13 de novembre de 2017, de l'Oficina de Planificació Hidrològica respecte a la concessió de 292.315 m³ per a 21.600 caps de bestiar porcí corresponents a dos nuclis ramaders addicionals a l'existent. El 25 d'octubre de 2018 el promotor sol·licita, atés que no s'executaran els nous nuclis ramaders i altres projectes en matèria de regadius, la disminució del volum d'ús ramader a un volum de 47.611 m³/any, els quals aniran destinats a l'explotació porcina 36.792 m³/any.  
El 27 de març de 2019 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet informe tècnic-proposta de la concessió d'aigües subterrànies sol·licitada pel promotor amb consideració prèvia de l'informe emés per l'Oficina de Planificació Hidrològica de data 13 de novembre de 2017, en el qual s'indica que el volum sol·licitat per a diferents usos, és conforme amb les dotacions indicades en el Pla Hidrològic de la Demarcació Hidrològica del Xúquer i es compleixen amb les condicions perquè es puga autoritzar la concessió, usos entre els quals es troba la concessió de 36.792 m³/any per a explotació porcina de 7.200 porcs.  
- Còpia de la publicació en el DOGV de la Resolució d'11 de febrer de 2020, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'aprova la modificació parcial de traçat de la via pecuària «Cañada Real de Tortosilla» al seu pas per les parcel·les cadastrals 4 i 2 del polígon cadastral 66, pròxim a la granja de la «Casa Juan Murcia» al terme municipi d'Ayora, província de València.  
- Informes en matèria del sòl no urbanitzable (article 201 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge):  
- Informe de 29 de juliol de 2020, de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica favorable a la legalització de planta de biometanització d'autoconsum en la parcel·la 4 del polígon 66.  
- Informe de 13 de gener de 2021, de la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica desfavorable a la legalització d'una nau magatzem de 499,8 m², coberta en volada de 199,6 m², nau magatzem de 1289,24 m² amb clos perimetral i informe favorable per a l'ampliació i rehabilitació de la nau VI, bassa de purins de 132 m², solera i altres.  
En l'informe es considera únicament les infraestructures a legalitzar per estar construïdes sense llicència d'obra i la resta de naus estan excloses de l'informe.  
Adjunt a aquest últim informe s'aporta:  
Informe favorable de 18 de novembre de 2020, de la secció forestal que indica que les construccions afecten sòl no forestal i sòl forestal estratègic segons la cartografia del PATFOR (Decret 58/2013, del Consell). Considera l'informe que en atenció a l'informe de compatibilitat urbanística poden autoritzar-se els usos en terreny forestal estratègic (article 29 del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana aprovat pel Decret 58/2013, del Consell).  
Indica l'informe que les parcel·les on estan previstes les actuacions no afecten cap muntanya gestionada per la Generalitat (muntes propietat de la Generalitat, muntanyes incloses en el catàleg de muntanyes de domini públic i utilitat pública i aquells consorciats, convinguts o sotmesos a algun règim contractual que atorgue la gestió a la Generalitat) ni a cap espai protegit de la Xarxa Natura 2000.  
Informe de l'11 de novembre de 2020 de la Unitat de Vies Pecuàries que indica després de la modificació del traçat del tram de la «Cañada Real de Tortosilla» al seu pas per les parcel·les cadastrals 02-04, del polígon 66, del terme municipal d'Ayora, pròxim a les instal·lacions agropecuàries de la «Casa de Juan Murcia» per la Resolució, del 14 de febrer de 2020, de la consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica (DOGV 9459, 06.03.2020), no existeix cap element constructiu afectat per la via pecuària.  
  
Informació pública.  
La informació pública es va realitzar mitjançant inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 20 de febrer de 2018.  
A) Al·legacions.  
Durant el període d'informació pública l'òrgan substantiu va rebre al·legacions de la plataforma comarcal ciutadana contra macrogranges i protecció d'aqüífers, associació en defensa del patrimoni d'Ayora, Ajuntament d'Ayora i al·legants particulars el contingut dels quals es resumeix a continuació:  
- En el projecte no s'esmenta cap bassa per a l'emmagatzematge del digestat.  
- La capacitat d'emmagatzematge de purins és insuficient.  
- El projecte presenta com una millor tècnica disponible l'eliminació freqüent del purí. L'al·legant considera que aquesta freqüència hauria de ser diària i per això no poden considerar-se els fossats com a elements d'emmagatzematge.  
- Existeix incongruència entre l'aigua sol·licitada a l'òrgan de conca i l'aigua que necessitarà la granja.  
- Malgrat comptar amb una instal·lació de biometanització, les emissions a l'atmosfera futures calculades són superiors a les actuals.  
- En el projecte no s'esmenta la contaminació que causarà el digestat que acabarà en el subsòl contaminant l'aqüífer que alimenta els pobles d'Ayora i Zarra.  
- En el projecte sempre es preveien unes quantitats de nitrogen a aplicar de 170 kg de N/ha. Des del punt de vista agronòmic aquestes quantitats no tenen sentit perquè cada cultiu requereix unes quantitats diferents, s'admeten les superfícies en guaret com a aptes per a rebre nitrats.  
- S'obvien les cases pròximes a la zona del projecte receptores de molèsties com a olors i insectes procedents de les basses de purins.  
- El projecte s'assenta en una zona d'important valor arqueològic i monumental destacant en l'entorn el poblat iber de Castellar de la Meca, Abric de Tortosilla i pintures rupestres de la Cova de la Vieja.  
  
- El projecte omet el valor de la zona per a l'ornitofauna estepària, ja que es troba a menys d'1 km de la ZEPA El Mugrón.  
- Els guarets no han de rebre aportacions atés que l'absència de cultiu afavoreix les percolacions de nitrogen.  
- Els estudis fets quant als aqüífers són inexactes, ja que tota la zona és zona de recàrrega d'aqüífers.  
- El promotor ha sol·licitat un volum d'aigua excessiu posant en perill els aqüífers amb una doble amenaça: el minvament dels recursos hídrics disponibles i la seua contaminació i no ha de ser autoritzat el projecte en els termes presentats.  
El promotor contesta a les al·legacions argumentant el següent:  
- Considera que el volum d'emmagatzematge calculat és el resultant de sumar la capacitat de les basses i fossats interiors, el promotor assenyala els apartats del projecte en el qual es detallen les capacitats de fossats i basses, la justificació de volum produït segons la RDL 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines i justifica que disposa de suficient capacitat d'emmagatzematge per a tres mesos segons la normativa vigent.  
- Quant al depòsit del digestat, el promotor accepta la falta d'informació sobre aquest tema i aporta informació addicional en la qual s'indica que el digestor s'alimentarà directament dels fossats de les naus de les basses existents i de les basses de purins, quedant la més pròxima a la planta de biometanització per a emmagatzemar el digestat. Els purins poden romandre en els fossats de les naus i no serà necessari eliminar-los diàriament sent, no obstant això, una millor tècnica disponible el buidatge freqüent d'aquests fossats.  
- Quant a les quantitats de nitrogen a aportar, el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries estableix que en zones no vulnerables a la contaminació per nitrats, la quantitat màxima a aplicar és de 210 Kg/N per hectàrea, quan en el projecte tècnic redactat a tal fi, s'ha considerat un valor màxim de 170 Kg/N per hectàrea, aproximadament un 20 % menys de l'aplicable segons la legislació vigent.  
- L'aigua sol·licitada a l'òrgan de conca és per a usos agrícoles i ramaders i per això el volum sol·licitat. Quant a la disponibilitat de recursos, és l'òrgan de conca el que dona el volum sol·licitat segons l'estat de la massa d'aigua subterrània afectada.  
- Quant a l'augment de les emissions, atés que es produeix un canvi d'orientació zootècnica (de truges en cicle tancat d'enceball), es produeix una variació d'emissions a l'atmosfera. S'ha d'esmentar que existeix un error de transcripció del valor, en el qual s'indica 39.338,74, mentre que el valor correcte és 29.338,74, proposta de límit d'emissió realitzada en les MTD.  
- En relació amb el digestat cal indicar que no es considera un residu sinó un SANDACH en valorar-lo com a abonament orgànic mineral. El digestat presenta els avantatges següents respecte al purí: reducció d'emissions de metà i amoníac i per això reducció de gasos d'efecte d'hivernacle, utilització de l'energia generada en el procés de biometanització per a autoconsum, reducció de patògens en el purí, l'esmena orgànica obtinguda té millors característiques que els purins, ja que la matèria orgànica ha sigut metabolitzada i els nutrients es troben en forma inorgànica, immediatament disponibles per als cultius, s'eliminen males olors en l'emmagatzematge i aplicació del digestat.  
  
- Respecte a l'aplicació agronòmica indica que a la vall d'Ayora-Cofrentes no existeixen zones vulnerables a la contaminació per nitrats i que la superfície aportada permetria aplicar major quantitat de purí per hectàrea segons la legislació vigent (el promotor es refereix al Reial decret 261/1996).  
- Respecte a la proximitat a nuclis urbans, l'explotació respecta la normativa sobre aquest tema.  
- Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, el jaciment més pròxim es troba a 5 km i es respecta la legislació sobre aquest tema. D'altra banda, l'explotació no serà visible, donada la seua ubicació pel que no causarà repercussions significatives sobre el turisme.  
L'Ajuntament d'Ayora va al·legar el següent:  
- El 27 de setembre de 2018 l'ajuntament emet informe desfavorable que indica que el projecte està afectat per la modificació del planejament i exposa que existeixen altres nuclis ramaders en tramitació que no poden separar-se del projecte actual, així com projectes de regadiu.  
  
Adverteix l'informe que s'han produït trencaments de les conduccions del purí que han ocasionat abocaments, exigeix la presentació d'una memòria agronòmica, adverteix sobre la contaminació per nitrats dels sòls per la utilització dels purins en camp, sol·licita que l'autorització es condicione a l'anàlisi de sòls abans de cada nova aplicació i demana el compliment de l'ordenança municipal de protecció del sòl i l'aigua subterrània.  
El promotor contesta a l'informe - al·legacions el 25 d'octubre de 2018 que indica que a l'explotació no l'afecta la modificació del planejament segons data d'inici dels expedients per a la legalització de les diverses estructures existents, que la resta de nuclis ramaders que al principi estaven previstos, no es realitzaran, així com tampoc es realitzarà la plantació de 84,05 ha d'ametlers, però sí que es manté la transformació de secà en regadiu en aquesta superfície mantenint el cultiu de cereal.  
El promotor no ha acceptat la major part de les al·legacions per la qual cosa no ha introduït en el projecte cap modificació.  
B) Informes sectorials  
- Informe del 3 de setembre de 2019, del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera en matèria d'emissions i en el qual s'assenyala l'existència, com a focus d'emissió a l'atmosfera, de 6 naus de porcs, embassament de purins i com a focus canalitzats la caldera de biogàs, motor de cogeneració de biogàs, torxa de biogàs.  
  
L'informe estableix els valors límit d'emissió en els focus canalitzats així com la periodicitat de control d'aquests. Adverteix que la instal·lació ha de disposar de mesures que minimitzen l'emissió de compostos orgànics volàtils. Referent a les olors, pot ser necessària la realització d'un pla de gestió d'olors o una avaluació de la molèstia que genera i en el cas que es verifiquen les molèsties produïdes per olors, «en virtut de la Decisió d'Execució (UE) 2017/302 de la Comissió de 15 de febrer de 2017, per la qual s'estableixen les conclusions sobre les millores tècniques disponibles (MTD) en el marc de la Directiva 2010/75/UE del Parlament Europeu i del Consell respecte a la cria intensiva d'aus de corral o de porcs, l'empresa establirà, aplicarà i revisarà periòdicament un pla de gestió d'olors».  
  
L'informe indica els mostrejos i controls, així com els autocontrols que han de realitzar-se.  
Resolució sobre valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de 2 d'agost de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, en la qual s'analitzen els aspectes següents:  
Sobre la ubicació del projecte, indica la valoració, que l'explotació porcina i la planta de biogàs se situen fora de la Xarxa Natura 2000. No obstant això, moltes de les parcel·les sobre les quals s'aplicarà el purí estan en Xarxa Natura 2000 (parcel·la 4 del polígon 67 i parcel·les 1,2,3,16 del polígon 19).  
L'espai Xarxa Natura 2000 afectat és la ZEPA «Meca-Mugrón -San Benito» destinada a la protecció dels ocells esteparis. L'informe indica:  
  
«Consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV) i realitzat l'informe de les quadrícules UTM 1x1, apareixen en la zona objecte del present informe les espècies catalogades següents:  
Aquil·lea oriolana (Achillea santolinoides). Catàleg valencià de flora amenaçades. Protegida no catalogada.  
Juniperus phoenicea ssp. Savina. Catàleg valencià de flora amenaçades. Protegida no catalogada.  
Sisó comú (Tetrax tetrax). Catàleg valencià de flora amenaçades. Vulnerable.  
Talp de Cabrera (Microtus cabrerae). Catàleg valencià de fauna amenaçades. Vulnerable.  
Ofegabous (Pleurodeles waltl). Catàleg valencià de fauna amenaçades. Vulnerable.  
Les microreserves de flora, reserves de fauna, plans de recuperació i hàbitats protegits inclosos en l'annex IV del Decret 70/2009 no es veuran afectats per l'actuació».  
La valoració finalitza que indica que, respecte a l'aplicació de purins a l'interior de la ZEPA i atés que els ocells esteparis crien en el sòl, principalment en camps de cultiu de cereal, «l'aplicació d'aquest adob o de qualsevol altre no es podrà realitzar en l'època més sensible de la reproducció, entre el 15 de març i el 15 de juliol».  
I afig: «la resta d'espècies esmentades no es veuran afectades, atés que la seua presència està registrada fora de l'àmbit d'actuacions».  
- Informe de 6 d'abril de 2020, del Servei de Gestió de Residus en el qual exposa les obligacions que ha de complir el promotor en compliment de l'article 17 de la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats i Reial decret 833/1988 (Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, de residus tòxics i perillosos).  
Indica l'informe que l'aprofitament de purins i altres cosubstrats constitueix una operació de valorització tipus R3, segons l'annex II de la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats.  
L'informe estableix diverses condicions en l'exercici de l'activitat (apilament de cosubstrats en sòl impermeable i amb arqueta de recollida de lixiviats, alimentació del digestor per mitjà de bombament per canonada, trituració de cosubstrats en zona adequada per a evitar produir pols, evitar la producció de vessaments en l'homogeneïtzació dels cosubstrats) i indica les autoritzacions a les quals està subjecta l'activitat.  
- Informe de 29 de maig de 2019, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni als efectes previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià, en el qual s'exposa que s'han documentat elements existents com ara caseta, aljub i calera, que es troben en els voltants de l'explotació mitjançant les corresponents fitxes normalitzades i es considera que no existeix afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions. No obstant això, aquests elements hauran d'abalisar-se durant els treballs per a evitar qualsevol afecció.  
Consideracions ambientals.  
Com a elements de l'entorn del projecte es destaca la «Rambla de la Vega», que discorre a més de 100 metres al nord de la granja, la proximitat de la via pecuària «Cañada Real de Tortosilla» que discorre al sud de la granja i la presència de terreny forestal estratègic als voltants de l'explotació.  
L'informe emés en matèria forestal considera compatible l'afecció sobre el terreny forestal estratègic, la via pecuària inicialment afectada pel projecte ha modificat el seu traçat i per això en l'actualitat no existeix afecció. Quant a la possible afecció a la zona de policia de llits, haurà de pronunciar-se l'òrgan competent  
Referent als riscos, la ubicació de l'explotació porcina no està afectada per risc d'inundació o risc de despreniment o lliscament. El risc d'erosió potencial de la zona és moderat-alt i la vulnerabilitat d'aqüífers, mitjana. No obstant això ha d'indicar-se que no s'ha previst el risc d'incendi forestal.  
L'explotació porcina no se situa en l'àmbit d'espais naturals protegits Xarxa Natura 2000 ni altres espais naturals protegits regulats per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc es troba en l'àmbit de les figures de protecció d'aquests espais (Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals/PRUG).  
  
No obstant això, alguna de les parcel·les en les quals es gestionarà el purí es troba en l'àmbit de zona de protecció d'ocells esteparis pel que haurà de complir-se la mesura preventiva indicada en l'informe del Servei de Vida Silvestre.  
L'estudi d'impacte ambiental descriu el consum de recursos com una acció que pot generar efectes ambientals significatius. Per a disminuir la possible generació d'impactes es realitzarà una administració acurada del pinso, acció amb la qual es pretén disminuir l'increment del contingut en fòsfor i nitrogen dels purins i, amb això, del seu potencial de generar contaminació.  
Per a evitar un consum excessiu d'aigua, el subministrament d'aigua als animals es realitza mitjançant tremuges amb èmbol i abeuradors en corraletes dissenyades per a evitar pèrdues d'aigua.  
La sostenibilitat en l'ús del recurs i l'assignació d'usos està determinada en el pronunciament de l'òrgan de conca. Els pronunciaments fins ara realitzats són favorables a la concessió d'aigua sobre la base de l'informe tècnic de l'Oficina de Planificació Hidrològica quant al compliment del corresponent pla de conca i disponibilitat de recursos.  
  
La correcta gestió dels purins és l'aspecte de la producció ramadera que pot produir majors impactes ambientals en aigües superficials i subterrànies si no es realitza una acurada gestió dels purins per a evitar la contaminació. Com a mesura correctora el promotor disposa de fossats i basses degudament impermeabilitzades per a albergar els purins amb caràcter previ a la seua utilització agrària i ha redactat un pla de gestió de purins.  
En relació amb la gestió dels purins s'exposa el següent:  
Durant la tramitació del procediment substantiu va entrar en vigor el Codi de Bones Pràctiques Agràries de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Ordre 10/2018, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, és per això que aquest òrgan ambiental va instar el promotor a proposar una adaptació del pla de gestió de purins a aquesta Ordre i va ser advertit que la decisió UE 2017/302, de 15 de febrer de 2017, inclou com una MTD «Adaptar les dosis d'adob tenint en compte el contingut en nitrogen i fòsfor del fem i les característiques del sòl- els requisits dels cultius de temporada i les condicions meteorològiques o del terreny que pogueren provocar escolaments».  
Si bé el promotor del projecte no va modificar el pla de gestió ni va proposar un àmbit temporal d'adaptació, ha aportat superfície addicional de cultius. Analitzat el pla de gestió, pot considerar-se que els cultius podran ser capaços d'utilitzar els nutrients de purins i digestats. Els condicionants ambientals indicaran les condicions en les quals haurà de realitzar-se l'aplicació agronòmica de tots dos.  
Respecte a la consideració del nitrogen generat en l'explotació aquest òrgan ambiental i sobre la base del document tècnic «Pla de biodigestió de purins», del Ministeri de Medi Ambient, Medi rural i Marí, va indicar que, contràriament a l'exposat en la documentació presentada, la quantitat de nitrogen present en els purins no disminuïa després de la codigestió. No obstant això i tal com s'ha indicat, sense la consideració del nitrogen que en teoria disminuïa després de la codigestió, existeix suficient base territorial per a la seua gestió.  
Per a finalitzar aquest apartat i a fi d'aclarir l'aplicació de materials fertilitzant nitrogenats als camps de cultiu, i en relació a la contestació a les al·legacions realitzades per part del promotor, segons el Decret 261/1996, de protecció de les aigües contra la contaminació per nitrats, el criteri d'aplicar com a màxim 210 kg/N/ha/any només era aplicable durant el primer programa d'actuació quadriennal a partir del qual les comunitats autònomes podien modular aquesta quantitat. La publicació de les diferents ordres en relació amb l'aplicació de matèries fertilitzants en la Comunitat Valenciana va establir com a quantitat màxima 170 kg/N/ha/any, procedent de fonts orgàniques i es va completar la fertilització amb adob mineral «si així ho demandara el cultiu» la qual cosa estableix clarament el criteri d'adaptar les dosis a les necessitats de cultiu per a evitar contaminació d'aigües superficials i subterrànies. En qualsevol cas, l'aplicació de matèria orgànica en quantitat superior als requisits del cultiu provocarà que el nitrogen «sobrant» percole cap al subsòl i podrà contaminar les aigües subterrànies i és per això necessari ajustar les dosis de nitrogen a les necessitats del cultiu.  
  
Respecte al procés de biometanització, ha d'indicar-se que part dels purins són utilitzats per a produir electricitat que contribueixen a la reducció de les emissions de CO2,CH4 i NH3 i una altra part és utilitzada directament com a adob. Una vegada sotmesos al procés de digestió anaeròbia juntament amb altres materials, el material resultant o digestat també s'emprarà en l'adob de camps agrícoles.  
El procés de biometanizació permet, a més de disminuir l'emissió de gasos contaminants, la utilització d'una font d'energia renovable, l'obtenció d'un adob de qualitat en què es disminueixen les olors en l'emmagatzematge i en l'aplicació en camp i es contribueix a l'eliminació de patògens.  
Per a la utilització de purins i digestats, el promotor aporta 760,81 ha de superfície com a base territorial de l'explotació en la qual es gestionaran els digestats i purins produïts a raó de 170kg/N/ha/any de nitrogen, quantitat que com s'ha indicat no és adequada i que haurà d'ajustar-se a les necessitats de cultiu.  
Els cadàvers dels animals seran gestionats per un gestor autoritzat i s'emmagatzemaran fins a la seua retirada en contenidors estancs.  
Els residus perillosos (olis, residus d'envasos que han contingut productes veterinaris, bateries de plom) seran emmagatzemats a cobert i en contenidors separats segons classe de residu i gestionats per un gestor autoritzat.  
Per a evitar impactes sobre el medi hídric, les basses i fossa de purins estan construïdes amb materials que garanteixen la seua impermeabilització. Durant el funcionament de l'activitat haurà de vigilar-se l'estat de les xarxes de proveïment i sanejament de purins i el control del manteniment de la impermeabilització de les basses de purins.  
  
En l'explotació es produiran impactes sobre l'atmosfera per la generació de gasos contaminants. Es produirà òxid nitrós en l'emmagatzematge i gestió del fem, i metà a causa de la fermentació dels fems i amoníac.  
En la instal·lació de biogàs apareixeran com a productes finals CH4, CO2, NH3,SH2 i traces de compostos orgànics volàtils i hidrocarburs. A fi d'evitar efectes ambientals significatius, es controlaran les emissions d'acord amb el que s'estableix en la legislació sectorial i l'informe emés per l'òrgan competent i el contingut del qual s'ha resumit en el corresponent apartat.  
En relació amb l'impacte sobre el paisatge de les edificacions, per a evitar impactes sobre el medi perceptiu, les edificacions es pintaran amb colors clars evitant zones reflectores o amb colors accentuats i es disposarà tanca perimetral.  
2. Programa de vigilància ambiental (PVA).  
El PVA té com a objectiu el seguiment de les mesures correctores i el control dels aspectes ambientals de l'explotació. Es proposa (entre altres) la realització d'informes anuals que recolliran els aspectes vigilats durant el període d'un any i es realitzaran informes especials sempre que es detecte alguna afecció no prevista.  
Per a finalitzar la part expositiva d'aquesta resolució s'assenyala que en la tramitació del procediment s'han trobat discrepàncies respecte a la capacitat màxima legal de les explotacions porcines. En el moment d'inici de tramitació de l'expedient estava en vigor el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines en l'article 3 de les quals s'indicava:  
«Classificació de les explotacions de bestiar porcí».  
3. Grup tercer. Explotacions amb una capacitat compresa entre el límit màxim del grup anterior i fins a 720 UGM-  
5. Les comunitats autònomes podran modular la capacitat màxima prevista en l'apartat 3, en funció de les característiques de les zones en què se situen les explotacions, de les circumstàncies productives o d'altres condicions que puguen determinar-se per l'òrgan competent d'aquelles, sense que en cap cas puga augmentar-se la citada capacitat en més d'un 20 per 100».  
A la vista de l'article 3, aquest òrgan ambiental va requerir aclariment degudament justificat, atés que la comunitat autònoma no havia modulat la capacitat màxima de les explotacions porcines, per la qual cosa el límit de la capacitat de l'explotació podria ser de 6.000 porcs d'enceball.  
En la documentació que va tindre entrada en aquest òrgan ambiental en data de 6 de maig de 2021, segons s'ha detallat en apartats anteriors, el promotor va aportar autorització de l'òrgan competent en ramaderia per a explotació porcina de 7.200 animals.  
La documentació aportada no constitueix una justificació ni interpretació del compliment del Reial decret 324/2000, atés que no es justifica que aquesta comunitat autònoma haja modulat la capacitat productiva per a permetre explotacions de més de 6.000 animals. La limitació en la capacitat de les explotacions porcines constitueix tant un criteri sanitari com mediambiental. En termes mediambientals, si bé l'explotació pot reunir els requisits mínims per a disminuir els impactes ambientals que puga generar, l'òrgan substantiu haurà de verificar que la capacitat de l'explotació és conforme al Reial decret 324/2000, de manera que es complisquen els criteris tant ambientals com sanitaris del Reial decret.  
  
Finalment cal indicar que la resta de condicionants ambientals completaran les mesures preventives i correctores de l'estudi d'impacte ambiental amb la finalitat de disminuir els efectes ambientals de l'explotació.  
Consideracions jurídiques.  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'annex I.1.h del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:   
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació d'explotació porcina d'enceball amb planta de biometanització de purins i altres cosubstrats (legalització) en les parcel·les 2 i 4 del polígon 66 d'Ayora (València), sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació obrant en l'expedient i de conformitat amb els condicionants següents:  
1. Sobre la base del compliment dels criteris ambientals del Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines en vigor en l'inici de la tramitació de l'expedient i independentment del compliment de les obligacions del Reial decret que substitueix l'anterior (Reial decret 306/2020), l'òrgan substantiu verificarà que la capacitat de l'explotació és conforme a la modulació realitzada en la Comunitat Valenciana.  
2. Gestió de purins:  
a) Amb caràcter general, les parcel·les situades en Xarxa Natura 2000 hauran d'adobar-se fora del període comprés entre el 15 de març i el 15 de juliol. En l'actual pla de gestió aquestes parcel·les són les següents: parcel·les 4 i 11 del polígon 67, parcel·la 3 del polígon 57, parcel·la 2 del polígon 68, parcel·la 2 del polígon 73, parcel·la 3 del polígon 70.  
b) L'aplicació de purins i digestats en parcel·les agrícoles es realitzarà en aquelles que seran cultivades o es troben en cultiu. Per tant, no s'adobaran les parcel·les que romandran en guaret.  
  
c) Les quantitats màximes de nitrogen a aplicar per hectàrea seran les que figuren en les taules V a VIII de l'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana.  
Per al compliment d'aquest apartat el tècnic responsable del projecte modificarà el pla de gestió de purins en el qual s'indicarà, en funció de les necessitats de cada cultiu, els Kg de nitrogen i el volum a aplicar en les diferents parcel·les. S'aconsella transformar aquests paràmetres en depòsits/cultiu o depòsits/parcel·la per a facilitar la labor de l'encarregat de realitzar els adobaments.  
Les eixides de purins/digestats hauran de documentar-se en fitxa en la qual conste data de retirada, quantitat i destinació.  
d) El responsable tècnic de l'explotació realitzarà un seguiment de l'evolució de plantació de cereal efectuant una previsió de les superfícies que romandran en guaret amb la finalitat d'adoptar, en cas necessari, mesures urgents com ara l'ampliació de la base territorial de l'explotació o l'augment de la capacitat d'emmagatzematge.  
  
D'altra banda, caldrà realitzar almenys un mostreig de les parcel·les on s'aplica el purí en el termini màxim d'un any des de l'obtenció de l'autorització substantiva a fi de realitzar anàlisis del terreny i proporcionar la informació a l'Ajuntament d'Ayora. Adjunt a les anàlisis caldrà aportar informe tècnic en el qual s'interpreten les dades obtingudes. En el cas que aquestes anàlisis determinen que la gestió de purins/digestats no és adequada per excés, haurà de modificar-se el pla de gestió. En qualsevol cas, caldrà complir l'ordenança municipal en la matèria.  
  
Qualsevol modificació del projecte en compliment d'aquest apartat no requerirà nou pronunciament ambiental però escaurà la comunicació d'aquestes accions a l'Ajuntament d'Ayora i a l'òrgan substantiu.  
  
e) El pla de gestió de purins no es considera un document tancat: ha de modificar-se en funció dels cultius, parcel·les que s'incorporen o retiren, modificacions en la gestió de purins i digestats o per adaptació a les noves disposicions en matèria de prevenció contra la contaminació de les aigües per nitrats.  
Les modificacions que es realitzen hauran de comunicar-se a l'òrgan substantiu i a l'Ajuntament d'Ayora.  
3. Prevenció de la contaminació atmosfèrica.  
- Les basses exteriors de purins comptaran amb coberta natural o artificial que minimitze la pèrdua de nitrogen a l'atmosfera.  
- A fi de minimitzar l'emissió de compostos orgànics volàtils s'ajustarà el contingut proteic de la dieta a les necessitats dels animals.  
  
4. Els elements patrimonials existents en l'explotació hauran de conservar-se i protegir-se mitjançant qualsevol element, sempre que s'integre en el paisatge (clos de fusta, vegetal o similar).  
5. Prevenció de riscos: el promotor haurà de tindre en compte que l'explotació se situa a menys de 500 metres de terreny forestal per on haurà de complir les disposicions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, les mesures derivades de les limitacions d'activitat en funció de la preemergència establida, les establides en els plans de prevenció d'incendis, les derivades de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana i reglament de desenvolupament i qualsevol altra normativa d'aplicació en la matèria tenint en compte la presència en l'explotació de residus de poda i agrícoles (material inflamable), elements de trituració d'aquests (generació d'espurnes) i la presència de grups de generació d'energia elèctrica.  
6. Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
7. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels quals, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 12 d'agost de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9257, del 17-01-2022 (2021/12969)

RESOLUCIÓN de 12 de agosto de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto modificación de explotación porcina con planta de biometanización de purines y otros cosustratos (legalización) del término municipal de Ayora (Valencia) (expediente 004/2017/AIA).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9257

Fecha DOGV
:   17-01-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/12969

CVE


Fecha del documento
:   12-08-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Ayora](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de agosto de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto modificación de explotación porcina con planta de biometanización de purines y otros cosustratos (legalización) del término municipal de Ayora (Valencia) (expediente 004/2017/AIA). [2021/12969]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 4-2017-AIA.  
Título: modificación de explotación porcina con planta de biometanización de purines y otros cosustratos (legalización).  
Promotor: División de Inversiones Agrícolas y Ganaderas, SL.  
Organo sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Referencia órgano sustantivo: 016/17 IPPC.  
Localización: parcelas 2 y 4 del polígono 66 de Ayora (Valencia).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto.  
El 28 de junio de 2000 la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio dicta Declaración de Impacto Ambiental del expediente 259-1998-AIA referente a explotación porcina con capacidad para 340 plazas de reproductores en ciclo cerrado en la finca Juan Murcia, polígono 66 de Ayora (Valencia), promovido por Dalland Hybrid España, SL.  
El 30 de enero de 2003 la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio dicta declaración de impacto ambiental del expediente 470-2001-AIA (ampliación) para una explotación de 750 cerdas en ciclo cerrado.  
El 14 de noviembre de 2016 se resolvió el cambio de titularidad de la explotación porcina a nombre del actual promotor.  
En la actualidad se pretende el cambio de orientación productiva de la explotación existente consistiendo en el cambio de 750 cerdas reproductoras en ciclo cerrado por 7200 plazas de cebo de 20 a 100 kg. Para realizar el cambio de orientación productiva no será necesario construir nuevas instalaciones, únicamente se requiere la modificación del interior de las naves mediante la sustitución de las jaulas por separadores de corraletas prefabricada de hormigón. El objeto de la actual valoración ambiental es la modificación productiva, no la existencia de la granja en los terrenos ocupados, que fueron objeto de valoración ambiental en los expedientes 259-1998-AIA y 470-2001-AIA.  
Actualmente la explotación consta de 6 naves que albergan los cerdos de cebo con una superficie total construida de 7.124,87 m² con las siguientes dimensiones:  
Nave 1: 1.620,94 m²  
Nave 2: 1.117,31 m²  
Nave 3: 1.181,31 m²  
Nave 4: 1.013,90 m²  
Nave 5: 1.013,90 m²  
Nave 6: 1.177,51 m²  
Las naves se han construido sobre una zapata de hormigón armado, disponen de solera de hormigón y fosos de recogida de purines con una profundidad de 0,80 m. Las fosas se comunican mediante una red de tuberías hacia las balsas impermeables de purines existentes en el exterior. La capacidad de almacenamiento de purines existente en el interior de las naves es de 4.369,19 m³.En el exterior existían 4 balsas de almacenamiento de purines con capacidad de 2.778,73 m³, capacidad que ha sido modificada según se describirá en párrafos posteriores.  
La capacidad mínima de almacenamiento de purines con la que debe contar la explotación en cumplimiento del Código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana y legislación sectorial en materia de ordenación de las explotaciones porcinas es de 3.870 m³ por lo que en principio la explotación cuenta con suficiente capacidad de almacenamiento.  
Debe indicarse que anexa a las balsas exteriores de purines existe una explanada hormigonada para albergar cosustratos vegetales en cuya parte inferior se ubica una balsa de polietileno para la recogida de posibles lixiviados de 216 m³ y una trituradora de residuos vegetales.  
La granja incluye una planta de biometanización de purines de 50 kW y otros cosustratos. De las 4 balsas de almacenamiento de purines, dos de ellas siguen cumpliendo dicho cometido mientras que de las otras dos, una de ellas se utiliza para almacenamiento del digestato obtenido tras el proceso de biometanización y la restante se ha modificado para albergar el tanque del digestor. La adecuación de la antigua balsa de purines ha finalizado con la instalación de una doble membrana para el almacenamiento del biogás.  
Otras instalaciones con las que cuenta la explotación son: silos para pienso, vestuarios, vallado perimetral, almacén de residuos peligrosos, almacén de maquinaria, lazareto, casetas almacén, cobertizo de grupos electrógenos y fosa séptica donde se recogen las aguas de los vestuarios que son retiradas por gestor autorizado.  
La actividad que pretende modificarse consiste en la cría de animales que se inicia con la entrada de los lechones en la explotación procedente de empresa integradora. Los animales son alimentados durante unos 179 días hasta que alcanzan el peso de 90-100 Kg. Está previsto realizar dos ciclos anuales con una producción total por año de 14.400 cerdos. Para ello se consumirán 286,40 Kg/cerdo/ciclo de pienso y 6.342,50 m³ de agua (5.616 m³/año de consumo de los animales y 726,50 m³/año limpieza de las naves y vestuarios). El suministro de agua procede de pozo propio. Actualmente está en proceso de tramitación una ampliación de la concesión.  
El proceso productivo lleva consigo la generación de 15.480 m³/año de purines que contendrán 52.200 Kg de nitrógeno, la generación de residuos SANDACH (animales muertos), aguas residuales, y la emisión de gases de efecto invernadero (78.765,80 Kg/año de metano, 39.339,64 Kg/año de amoníaco, 313.35 Kg/año de óxido nitroso).  
En cuanto al proceso de biometanización, el objetivo es obtener energía y un abono de calidad para la agricultura. Está previsto que el 80 % de los purines se traten en la planta de biogás y el 20 % restante se utilicen directamente en campos agrícolas. Del gas que se produce en la planta se obtiene energía calorífica mediante su combustión y energía eléctrica mediante un proceso de cogeneración.  
Para producir electricidad el biogás accionará un motor de gas y este a su vez, llevará acoplado un generador que transformará la energía mecánica en eléctrica. Previo a la entrada del biogás en el motor es necesario realizar una desulfuración y una condensación. Con ambos procesos se consigue un biogás libre de ácido sulfúrico que provocaría la corrosión del motor y con baja humedad.  
El motor de la planta de cogeneración generará energía eléctrica que se almacena en las baterías existentes eliminando el consumo de gasoil. Se producirá también energía eléctrica a través de una instalación fotovoltaica de 49,10 kW construida sobre una de las naves de cebo. Se dispone de grupo electrógeno para situaciones de emergencia. Estos elementos permiten dotar de energía eléctrica a las instalaciones dado que la explotación porcina no dispone de conexión eléctrica.  
  
Las instalaciones auxiliares son:  
- Conducción de biogás que parte del digestor y conduce el gas a un motor eléctrico y una caldera de biogás.  
- Motor eléctrico de 50 kW de potencia eléctrica.  
- Conducción eléctrica desde el motor de cogeneración hasta las baterías existentes de la instalación eléctrica.  
- Caldera auxiliar de biogás de 115 kW que proporcionará calor al digestor cuando la temperatura sea inferior a 5 grados.  
- Explanada hormigonada de 605 m² para el almacenamiento de cosustratos sólidos.  
- Trituradoras de materias sólidas/tanque de homogeneización  
- Balsa de lixiviados de 216 m³ de capacidad.  
  
Tramitación administrativa.  
El 17 de enero de 2017 tiene entrada en el órgano ambiental, remitida por el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación (SPCIC), documentación referente a la modificación de la autorización ambiental integrada de una explotación porcina ubicada en las parcelas 2 y 4 del polígono 66 de Ayora (Valencia).  
El 30 de enero de 2017 el órgano ambiental emite informe en el que se determina que la modificación productiva constituye un supuesto recogido en el anexo I.1.h) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo y, por lo tanto sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
El 15 de marzo de 2017 el SPCIC remite nota interna en la que se solicita nuevamente informe referente a una nueva modificación del proyecto consistente en una planta de biometanización.  
El 3 de julio de 2017 el órgano ambiental reitera la necesidad de someter todo el proyecto a evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
El 11 de octubre de 2017 el SPCIC remite resolución de acumulación de procedimientos (ampliación de explotación porcina y planta de biometanización).  
El 8 de agosto de 2017 el SPCIC remite justificación de realización del trámite de información pública junto con la documentación necesaria para el inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
El día 17 de enero de 2019, el SPCIC remite informe sectoriales obtenidos en la fase de información pública.  
El 9 de abril de 2019 el órgano ambiental solicita el informe regulado en el artículo 11 de la ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano, la ampliación de la documentación aportada referente a las características y gestión del digestato de la planta de biometanización, la modificación del plan de gestión de purines-digestato y una previsión de adaptación del plan de gestión de purines a la Orden del 7 de marzo de 2018, de 27 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana.  
Por otro lado se requirió al órgano sustantivo la justificación de que la explotación no excede la capacidad máxima establecida en la legislación vigente en materia de ordenación de las explotaciones porcinas y solicitud de la subsanación del trámite de consulta a los organismos afectados por la realización del proyecto: Servicio de Vida Silvestre competente en Red Natura 2000 y Servicio de Residuos.  
El 20 de enero de 2021 el SPCIC remite documentación. Analizada la documentación, se observa que el promotor no ha realizado la previsión de adaptación del proyecto a la Orden de 7 de marzo de 2018 y no se ha justificado la adaptación de la capacidad máxima de la explotación a la legislación en materia de ordenación de las explotaciones porcinas.  
El 28 de abril de 2021 se realiza un nuevo requerimiento de documentación al promotor, requerimiento que se responde con la remisión de documentación por parte del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación en fecha de 6 de mayo de 2021. Con la documentación remitida se consideran suficientes los elementos de juicio para resolver.  
En dicha remisión se aporta (entre otros) autorización del Servicio de Producción y Sanidad Animal de 7 de septiembre de 2016 para la ampliación de la explotación a 864 UGMs (7.200 cerdos de cebo).  
La documentación remitida por el SPCIC contiene:  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Ayora de 22 de diciembre de 2016 en sentido favorable y en el que se indica que la explotación está situada en suelo no urbanizable en el que se advierte que está en tramitación una modificación del planeamiento (entre otros).  
- El 13 de diciembre de 2018 el Ayuntamiento de Ayora emite informe favorable en aspectos de competencia municipal siempre que se obtengan los permisos favorables establecidos en la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana necesarios para la legalización las instalaciones ejecutadas sin licencia municipal (las recogidas en informe emitido en fecha 27.09.2018).  
Considera suficientes las medidas correctoras descritas en proyecto «siempre que por parte del solicitante, se cumplan todos los compromisos adquiridos y especialmente la presentación ante este ayuntamiento y de manera anual y previo a la aplicación de purines (según lo establecido en la ordenanza municipal de protección del suelo y del agua subterránea) una memoria justificativa, donde figuren los siguientes datos: volumen de purines generados, y su almacenamiento en balsas de almacenamiento suficiente, viabilidad agrícola de las aplicaciones, justificación de la no contaminación por nitratos y otros compuestos (metales, materia orgánica y microorganismos patógenos), manejo de los purines en la explotación y en las operaciones de aplicaciones en el campo, y calendario anual de aplicación de purines de terrenos concertados, basados en una planificación adecuada en función del estudio de viabilidad agronómico y las superficies de las tierras disponibles receptoras, a fin de velar por la no contaminación del acuífero».  
- Informe favorable de 13 de noviembre de 2017, de la Oficina de Planificación Hidrológica respecto a la concesión de 292.315 m³ para 21.600 cabezas de ganado porcino correspondientes a dos núcleos ganaderos adicionales al existente. El 25 de octubre de 2018 el promotor solicita, dado que no se van a ejecutar los nuevos núcleos ganaderos y otros proyectos en materia de regadíos, la disminución del volumen de uso ganadero a un volumen de 47.611 m³/año de los cuales irán destinados a la explotación porcina 36.792 m³/año.  
El 27 de marzo de 2019 la Confederación Hidrográfica del Júcar emite informe técnico-propuesta de la concesión de aguas subterráneas solicitada por el promotor previa consideración del informe emitido por la Oficina de Planificación Hidrológica de fecha 13 de noviembre de 2017, en el que se indica que el volumen solicitado para distintos usos, es acorde con las dotaciones indicadas en el Plan hidrológico de la demarcación hidrológica del Júcar cumpliéndose con las condiciones para que se pueda autorizar la concesión, usos entre los que se encuentra la concesión de 36.792 m³/año para explotación porcina de 7.200 cerdos  
- Copia de la publicación en el DOGV de la resolución de 11 de febrero de 2020, de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se aprueba la modificación parcial de trazado de la vía pecuaria «Cañada Real de Tortosilla» a su paso por las parcelas catastrales 4 y 2 del polígono catastral 66, próximo a la granja de la «Casa Juan Murcia» en el término municipio de Ayora, provincia de Valencia.  
- Informes en materia del suelo no urbanizable (art. 201 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje):  
Informe de 29 de julio de 2020, de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica favorable a la legalización de planta de biometanización de autoconsumo en la parcela 4 del polígono 66.  
Informe de 13 de enero de 2021, de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica desfavorable a la legalización de nave almacén de 499,8 m², cubierta en voladizo de 199,6 m², nave almacén de 1289,24 m² con vallado perimetral e informe favorable para la ampliación y rehabilitación de la nave VI, balsa de purines de 132 m², solera y otros.  
En el informe se considera únicamente las infraestructuras a legalizar por estar construidas sin licencia de obra, estando el resto de naves excluidas del informe.  
Adjunto a este último informe se aporta:  
Informe favorable de 18 de noviembre de 2020, de la sección forestal indicando que las construcciones afectan a suelo no forestal y a suelo forestal estratégico según la cartografía del PATFOR (Decreto 58/2013 del Consell). Considera el informe que en atención al informe de compatibilidad urbanística pueden autorizarse los usos en terreno forestal estratégico (art. 29 del Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana aprobado por Decreto 58/2013, del Consell).  
Indica el informe que las parcelas donde están previstas las actuaciones no afectan a ningún monte gestionado por la Generalitat (montes propiedad de la Generalitat, montes incluidos en el catálogo de montes de dominio público y utilidad pública y aquellos consorciados, conveniados o sometidos a algún régimen contractual que otorgue la gestión a la Generalitat) ni a ningún espacio protegido de la Red Natura 2000.  
Informe del 11 de noviembre de 2020 de la Unidad de Vías Pecuarias indicando tras la modificación del trazado del tramo de la «Cañada Real de Tortosilla» a su paso por las parcelas catastrales 02-04, del polígono 66, del término municipal de Ayora, próximo a las instalaciones agro-pecuarias de la «Casa de Juan Murcia» por la resolución, del 14 de febrero de 2020, de la consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica (DOGV 9459, 06.03.2020), no existe ningún elemento constructivo afectado por la vía pecuaria.  
Información pública.  
La información pública se realizó mediante inserción de anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 20 de febrero de 2018.  
A) Alegaciones.  
Durante el periodo de información pública el órgano sustantivo recibió alegaciones de la plataforma comarcal ciudadana contra macrogranjas y protección de acuíferos, asociación en defensa del patrimonio de Ayora, Ayuntamiento de Ayora y alegantes particulares cuyo contenido se resume a continuación:  
- En el proyecto no se menciona balsa alguna para el almacenamiento del digestato.  
- La capacidad de almacenamiento de purines es insuficiente.  
- El proyecto presenta como una mejor técnica disponible la eliminación frecuente del purín. El alegante considera que esta frecuencia debería ser diaria y por ello no pueden considerarse los fosos como elementos de almacenamiento.  
- Existe incongruencia entre el agua solicitada al órgano de cuenca y el agua que necesitará la granja.  
- A pesar de contar con una instalación de biometanización, las emisiones a la atmósfera futuras calculadas son superiores a las actuales.  
- En el proyecto no se menciona la contaminación que causará el digestato que acabará en el subsuelo contaminando el acuífero que alimenta a los pueblos de Ayora y Zarra.  
- En el proyecto siempre se contempla unas cantidades de nitrógeno a aplicar de 170 kg de N/ha. Desde el punto de vista agronómico estas cantidades carecen de sentido puesto que cada cultivo requiere unas cantidades diferentes, se admiten las superficies en barbecho como aptas para recibir nitratos.  
- Se obvian las casas cercanas a la zona del proyecto receptoras de molestias como olores e insectos procedentes de las balsas de purines.  
- El proyecto se asienta en una zona de importante valor arqueológico y monumental destacando en el entorno el poblado íbero de Castellar de la Meca, Abrigo de Tortosilla y pinturas rupestres de la Cueva de La Vieja.  
- El proyecto omite el valor de la zona para la ornitofauna esteparia ya que se encuentra a menos de 1 km de la ZEPA El Mugrón.  
- Los barbechos no deben recibir aportes dado que la ausencia de cultivo favorece las percolaciones de nitrógeno.  
- Los estudios hechos en cuanto a los acuíferos son inexactos ya que toda la zona es zona de recarga de acuíferos.  
- El promotor ha solicitado un volumen de agua excesivo poniendo en peligro los acuíferos con una doble amenaza: la merma de los recursos hídricos disponibles y su contaminación no debiendo ser autorizado el proyecto en los términos presentados.  
El promotor contesta a las alegaciones argumentando lo siguiente:  
- Considera que el volumen de almacenamiento calculado es el resultante de sumar la capacidad de las balsas y fosos interiores, el promotor señala los apartados del proyecto en el que se detallan las capacidades de fosos y balsas, la justificación de volumen producido según el RDL 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas y justifica que dispone de suficiente capacidad de almacenamiento para tres meses según normativa vigente.  
- En cuanto al depósito del digestato, el promotor acepta la falta de información al respecto y aporta información adicional en la que se indica que el digestor se alimentará directamente de los fosos de las naves de las balsas existentes y de las balsas de purines quedando la más cercana a la planta de biometanización para almacenar el digestato. Los purines pueden permanecer en los fosos de las naves no siendo necesario eliminarlos diariamente siendo, sin embargo, una mejor técnica disponible el vaciado frecuente de estos fosos.  
- En cuanto a las cantidades de nitrógeno a aportar, el Real decreto 261/1996 de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias establece que en zonas no vulnerables a la contaminación por nitratos, la cantidad máxima a aplicar es de 210 Kg/N por hectárea, cuando en el proyecto técnico redactado a tal fin, se ha considerado un valor máximo de 170 Kg/N por hectárea, aproximadamente un 20 % menos de lo aplicable según la legislación vigente.  
- El agua solicitada al órgano de cuenca es para usos agrícolas y ganaderos de ahí el volumen solicitado. En cuanto a la disponibilidad de recursos, es el órgano de cuenca el que da el volumen solicitado según el estado de la masa de agua subterránea afectada.  
- En cuanto al aumento de las emisiones, dado que se produce un cambio de orientación zootécnica (de cerdas en ciclo cerrado a cebo), se produce una variación de emisiones a la atmósfera. Se debe mencionar que existe un error de transcripción del valor, en el que se indica 39.338,74 mientras que el valor correcto es 29.338,74, propuesta de límite de emisión realizada en las MTDs.  
- Con relación al digestato debe indicarse que no se considera un residuo sino un SANDACH al valorizarlo como abono orgánico mineral. El digestato presenta las siguientes ventajas respecto al purín: reducción de emisiones de metano y amoníaco y por ello reducción de gases de efecto invernadero, utilización de la energía generada en el proceso de biometanización para autoconsumo, reducción de patógenos en el purín, la enmienda orgánica obtenida tiene mejores características que los purines ya que la materia orgánica ha sido metabolizada y los nutrientes se encuentran en forma inorgánica, inmediatamente disponibles para los cultivos, se eliminan malos olores en el almacenamiento y aplicación del digestato.  
- Respecto a la aplicación agronómica indica que en el valle de Ayora- Cofrentes no existen zonas vulnerables a la contaminación por nitratos y que la superficie aportada permitiría aplicar mayor cantidad de purín por hectárea según la legislación vigente (el promotor se refiere al Real decreto 261/1996).  
- Respecto a la cercanía a núcleos urbanos, la explotación respeta la normativa al respecto.  
- Respecto a la afección al patrimonio cultural, el yacimiento más cercano se encuentra a 5 km, respetándose la legislación al respecto. Por otro lado, la explotación no será visible, dada su ubicación por lo que no causará repercusiones significativas sobre el turismo.  
El Ayuntamiento de Ayora alegó lo siguiente:  
- El 27 de septiembre de 2018 el ayuntamiento emite informe desfavorable indicando que el proyecto está afectado por la modificación del planeamiento y expone que existen otros núcleos ganaderos en tramitación que no pueden separarse del proyecto actual así como proyectos de regadío.  
Advierte el informe que se han producido roturas de las conducciones del purín que han ocasionado vertidos, exige la presentación de una memoria agronómica, advierte sobre la contaminación por nitratos de los suelos por la utilización de los purines en campo, solicita que la autorización se condicione al análisis de suelos antes de cada nueva aplicación y pide el cumplimiento de la ordenanza municipal de protección del suelo y el agua subterránea.  
El promotor contesta al informe - alegaciones el 25 de octubre de 2018 indicando que a la explotación no le afecta la modificación del planeamiento según fecha de inicio de los expedientes para la legalización de las diversas estructuras existentes, que el resto de núcleos ganaderos que en un principio estaban previstos, no se van a realizar así como tampoco se va a realizar la plantación de 84,05 ha de almendros pero sí se mantiene la transformación de secano en regadío en esta superficie manteniendo el cultivo de cereal.  
El promotor no ha aceptado la mayor parte de las alegaciones por lo que no ha introducido en el proyecto ninguna modificación.  
B) Informes sectoriales  
- Informe del 3 de septiembre de 2019 del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera en materia de emisiones y en el que se señala la existencia, como focos de emisión a la atmósfera, de 6 naves de cerdos, embalse de purines y como focos canalizados la caldera de biogás, motor de cogeneración de biogás, antorcha de biogás.  
El informe establece los valores límites de emisión en los focos canalizados así como la periodicidad de control de los mismos. Advierte que la instalación debe disponer de medidas que minimicen la emisión de compuestos orgánicos volátiles. Referente a los olores puede ser necesaria la realización de un plan de gestión de olores o una evaluación de la molestia que genera y en el caso que se verifiquen las molestias producidas por olores, «en virtud de la Decisión de Ejecución (UE) 2017/302 de la Comisión de 15 de febrero de 2017, por la que se establecen las conclusiones sobre las mejoras técnicas disponibles (MTD) en el marco de la Directiva 2010/75/UE del Parlamento Europeo y del Consejo respecto a la cría intensiva de aves de corral o de cerdos, la empresa establecerá, aplicará y revisará periódicamente un plan de gestión de olores».  
El informe indica los muestreos y controles así como autocontroles que deben realizarse.  
Resolución sobre valoración preliminar de repercusiones sobe la Red Natura 2000 de 2 de agosto de 2019 de la Dirección General de Medio Natural y evaluación ambiental en la que se analizan los siguientes aspectos:  
Sobre la ubicación del proyecto, indica la valoración, que la explotación porcina y la planta de biogás se ubican fuera de la Red Natura 2000. Sin embargo, muchas de las parcelas sobre las que se aplicará el purín están en Red Natura 2000 (parcela 4 del polígono 67 y parcelas 1,2,3,16 del polígono 19).  
El espacio Red Natura 2000 afectado es la ZEPA «Meca-Mugrón -San Benito» destinada a la protección de las aves esteparias. El informe indica:  
«Consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV) y realizado el informe de las cuadrículas UTM 1x1, aparecen en la zona objeto del presente informe las siguientes especies catalogadas:  
Aquilea oriolana (Achillea santolinoides). Catálogo valenciano de flora amenazadas. Protegida no catalogada.  
Juniperus phoenicea ssp. Turbinata. Catálogo valenciano de flora amenazadas. Protegida no catalogada.  
Sisón común (Tetrax tetrax). Catálogo valenciano de fauna amenazadas. Vulnerable.  
Topillo de Cabrera (Microtus cabrerae). Catálogo valenciano de fauna amenazadas. Vulnerable.  
Gallipato (Pleurodeles waltl). Catálogo valenciano de fauna amenazadas. Vulnerable.  
Las microreservas de flora, reservas de fauna, planes de recuperación y hábitats protegidos incluidos en el anexo IV del Decreto 70/2009 no se verán afectados por la actuación».  
La valoración finaliza indicando que, respecto a la aplicación de purines en el interior de la ZEPA y dado que las aves esteparias crían en el suelo, principalmente en campos de cultivo de cereal, «la aplicación de este abono o de cualquier otro no se podrá realizar en la época más sensible de la reproducción, entre el 15 de marzo y el 15 de julio».  
Y añade: «el resto de especies mencionadas no se verán afectada dado que su presencia está registrada fuera del ámbito de actuaciones».  
- Informe de 6 de abril de 2020, del Servicio de Gestión de Residuos en el que expone las obligaciones que debe cumplir el promotor en cumplimiento del artículo 17 de la Ley 22/2011 de residuos y suelos contaminados y Real decreto 833/1988 (reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986 de residuos tóxicos y peligrosos).  
Indica el informe que el aprovechamiento de purines y otros cosustratos constituye una operación de valorización tipo R3 según el anexo II de la Ley 22/2011 de residuos y suelos contaminados.  
El informe establece diversas condiciones en el ejercicio de la actividad (acopio de cosustratos en suelo impermeable y con arqueta de recogida de lixiviados, alimentación del digestor por medio de bombeo por tubería, trituración de cosustratos en zona adecuada para evitar producir polvo, evitar la producción de derrames en la homogeneización de los cosustratos) e indica las autorizaciones a las que está sujeta la actividad.  
- Informe de 29 de mayo de 2019, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio a los efectos previstos en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano en el que se expone que se han documentado elementos existentes tales como caseta, aljibe y calera que se encuentran en las inmediaciones de la explotación mediante las correspondientes fichas normalizadas considerando que no existe afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones. No obstante estos elementos deberán balizarse durante los trabajos para evitar cualquier afección.  
Consideraciones ambientales.  
Como elementos del entorno del proyecto se destaca la «Rambla de la Vega» que discurre a más de 100 metros al norte de la granja, la cercanía de la vía pecuaria «Cañada Real de Tortosilla» que discurre al sur de la granja y la presencia de terreno forestal estratégico en el entorno de la explotación.  
El informe emitido en materia forestal considera compatible la afección sobre el terreno forestal estratégico, la vía pecuaria inicialmente afectada por el proyecto ha modificado su trazado por lo que en la actualidad no existe afección. En cuanto a la posible afección a la zona de policía de cauce, deberá pronunciarse el órgano competente  
Referente a los riesgos, la ubicación de la explotación porcina no está afectada por riesgo de inundación o riesgo de desprendimiento o deslizamiento. El riesgo de erosión potencial de la zona es moderado-alto y la vulnerabilidad de acuíferos media. No obstante debe indicarse que no se ha contemplado el riesgo de incendio forestal.  
La explotación porcina no se ubica en el ámbito de espacios naturales protegidos Red Natura 2000 ni otros espacios naturales protegidos regulados por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. Tampoco se encuentra en el ámbito de las figuras de protección de estos espacios (plan de ordenación de los recursos naturales/PRUG).  
No obstante, alguna de las parcelas en las que se gestionará el purín se encuentra en el ámbito de zona de protección de aves esteparias por lo que deberá cumplirse la medida preventiva indicada en el informe del Servicio de Vida Silvestre.  
El estudio de impacto ambiental describe el consumo de recursos como una acción que puede generar efectos ambientales significativos. Para disminuir la posible generación de impactos se realizará una administración cuidadosa del pienso, acción con la que se pretende disminuir el incremento del contenido en fósforo y nitrógeno de los purines y por ello de su potencial de generar contaminación.  
Para evitar un consumo excesivo de agua, el suministro de agua a los animales se realiza mediante tolvas con chupete y bebederos en corraletas diseñados para evitar pérdidas de agua.  
La sostenibilidad en el uso del recurso y la asignación de usos viene determinada en el pronunciamiento del órgano de cuenca. Los pronunciamientos hasta ahora realizados son favorables a la concesión de agua en base al informe técnico de la Oficina de planificación hidrológica en cuanto al cumplimiento del correspondiente plan de cuenca y disponibilidad de recursos.  
La correcta gestión de los purines es el aspecto de la producción ganadera que puede producir mayores impactos ambientales en aguas superficiales y subterráneas si no se realiza una cuidadosa gestión de los purines para evitar la contaminación. Como medida correctora el promotor dispone de fosos y balsas debidamente impermeabilizadas para albergar los purines con carácter previo a su utilización agraria y ha redactado un plan de gestión de purines.  
Con relación a la gestión de los purines se expone lo siguiente:  
Durante la tramitación del procedimiento sustantivo entró en vigor el Código de buenas practicas agrarias de la Comunitat Valenciana aprobado por Orden 10/2018 de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural por lo que este órgano ambiental instó al promotor a proponer una adaptación del plan de gestión de purines a dicha orden y se le advirtió que la decisión UE 2017/302 de 15 de febrero de 2017, incluye como una MTD «Adaptar las dosis de abonado teniendo en cuenta el contenido en nitrógeno y fósforo del estiércol y las características del suelo'los requisitos de los cultivos de temporada y las condiciones meteorológicas o del terreno que pudieran provocar escorrentías».  
Si bien el promotor del proyecto no modificó el plan de gestión ni propuso un ámbito temporal de adaptación, ha aportado superficie adicional de cultivos. Analizado el plan de gestión, puede considerarse que los cultivos podrán ser capaces de utilizar los nutrientes de purines y digestatos. Los condicionantes ambientales indicarán las condiciones en las que deberá realizarse la aplicación agronómica de ambos.  
Respecto a la consideración del nitrógeno generado en la explotación este órgano ambiental y en base al documento técnico «Plan de biodigestión de purines» del Ministerio de Medio Ambiente, Medio Rural y Marino indicó que contrariamente a lo expuesto en la documentación presentada, la cantidad de nitrógeno presente en los purines no disminuía tras la codigestión. Sin embargo y tal como se ha indicado, sin la consideración del nitrógeno que en teoría disminuía tras la codigestión, existe suficiente base territorial para su gestión.  
Para finalizar este apartado y a fin de aclarar la aplicación de materiales fertilizante nitrogenados a los campos de cultivo, y en relación a la contestación a las alegaciones realizadas por parte del promotor, según el Decreto 261/1996 de protección de las aguas frente a la contaminación por nitratos, el criterio de aplicar como máximo 210 kg/N/ha/año solo era de aplicación durante el primer programa de actuación cuatrienal a partir del cual las comunidades autónomas podían modular dicha cantidad. La publicación de las distintas ordenes en relación con la aplicación de materias fertilizantes en la Comunitat Valenciana estableció como cantidad máxima 170 kg/N/ha/año procedente de fuentes orgánicas completándose la fertilización con abono mineral «si así lo demandara el cultivo» lo cual establece claramente el criterio de adaptar las dosis a las necesidades de cultivo para evitar contaminación de aguas superficiales y subterráneas. En cualquier caso, la aplicación de materia orgánica en cantidad superior a los requisitos del cultivo provocará que el nitrógeno «sobrante» percole hacia el subsuelo pudiendo contaminar las aguas subterráneas siendo por ello necesario ajustar las dosis de nitrógeno a las necesidades del cultivo.  
Respecto al proceso de biometanización, debe indicarse que parte de los purines son utilizados para producir electricidad contribuyendo a la reducción de las emisiones de CO2,CH4 y NH3 y otra parte es utilizada directamente como abono. Una vez sometidos al proceso de digestión anaerobia junto con otros materiales, el material resultante o digestato también se empleará en el abono de campos agrícolas.  
El proceso de biometanización permite, además de disminuir la emisión de gases contaminantes, la utilización de una fuente de energía renovable, la obtención de un abono de calidad en el que se disminuyen los olores en el almacenamiento y en la aplicación en campo y se contribuye a la eliminación de patógenos.  
Para la utilización de purines y digestatos, el promotor aporta 760,81 ha de superficie como base territorial de la explotación en la que se gestionarán los digestatos y purines producidos a razón de 170kg/N/ha/año de nitrógeno, cantidad que como se ha indicado no es adecuada y que deberá ajustarse a las necesidades de cultivo.  
Los cadáveres de los animales se gestionarán por gestor autorizado almacenándose hasta su retirada en contenedores estancos.  
Los residuos peligrosos (aceites, residuos de envases que han contenido productos veterinarios, baterías de plomo) serán almacenados a cubierto y en contenedores separados según clase de residuo y gestionados por gestor autorizado.  
Para evitar impactos sobre el medio hídrico las balsas y fosa de purines están construidas con materiales que garantizan su impermeabilización. Durante el funcionamiento de la actividad deberá vigilarse el estado de las redes de abastecimiento y saneamiento de purines y el control del mantenimiento de la impermeabilización de las balsas de purines.  
En la explotación se producirán impactos sobre la atmósfera por la generación de gases contaminantes. Se producirá óxido nitroso en el almacenamiento y gestión del estiércol, y metano a causa de la fermentación de los estiércoles y amoníaco.  
En la instalación de biogás aparecerán como productos finales CH4, CO2, NH3,SH2 y trazas de compuestos orgánicos volátiles e hidrocarburos. Al objeto de evitar efectos ambientales significativos, se controlarán las emisiones de acuerdo con lo establecido en la legislación sectorial y el informe emitido por el órgano competente y cuyo contenido se ha resumido en el correspondiente apartado.  
En relación con el impacto sobre el paisaje de las edificaciones, para evitar impactos sobre el medio perceptual las edificaciones se pintarán con colores claros evitando zonas reflectantes o con colores acentuados y se dispondrá seto perimetral.  
2. Programa de vigilancia ambiental (PVA).  
El PVA tiene como objetivo el seguimiento de las medidas correctoras y el control de los aspectos ambientales de la explotación. Se propone (entre otros) la realización de informes anuales que recogerán los aspectos vigilados durante el periodo de un año y se realizarán informes especiales siempre que se detecte alguna afección no prevista.  
Para finalizar la parte expositiva de esta resolución se señala que en la tramitación del procedimiento se han encontrado discrepancias respecto a la capacidad máxima legal de las explotaciones porcinas. En el momento de inicio de tramitación del expediente estaba en vigor el Real decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas en cuyo artículo 3 se indicaba:  
«Clasificación de las explotaciones de ganado porcino».  
3. Grupo tercero. Explotaciones con una capacidad comprendida entre el límite máximo del grupo anterior y hasta 720 UGM-  
5. Las comunidades autónomas podrán modular la capacidad máxima prevista en el apartado 3, en función de las características de las zonas en que se ubiquen las explotaciones, de las circunstancias productivas o de otras condiciones que puedan determinarse por el órgano competente de aquellas, sin que en ningún caso pueda aumentarse la citada capacidad en más de un 20 por 100».  
A la vista del artículo 3, este órgano ambiental requirió aclaración debidamente justificada dado que la comunidad autónoma no había modulado la capacidad máxima de las explotaciones porcinas, por lo que el límite de la capacidad de la explotación podría ser de 6.000 cerdos de cebo.  
En documentación que tuvo entrada en este órgano ambiental en fecha de 6 de mayo de 2021, según se ha detallado en apartados anteriores, el promotor aportó autorización del órgano competente en ganadería para explotación porcina de 7.200 animales.  
La documentación aportada no constituye una justificación ni interpretación del cumplimiento del Real decreto 324/2000 dado que no se justifica que esta comunidad autónoma haya modulado la capacidad productiva para permitir explotaciones de más de 6.000 animales. La limitación en la capacidad de las explotaciones porcinas constituye tanto un criterio sanitario como medioambiental. En términos medioambientales si bien la explotación puede reunir los requisitos mínimos para disminuir los impactos ambientales que pueda generar, el órgano sustantivo deberá en verificar que la capacidad de la explotación es conforme al Real decreto 324/2000 de manera que se cumplan los criterios tanto ambientales como sanitarios del Real decreto.  
Por último indicar que el resto de condicionantes ambientales completarán las medidas preventivas y correctoras del estudio de impacto ambiental con el fin de disminuir los efectos ambientales de la explotación.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el anexo I.1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para le ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:   
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación de explotación porcina de cebo con planta de biometanización de purines y otros cosustratos (legalización) en las parcelas 2 y 4 del polígono 66 de Ayora (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con los siguientes condicionantes:  
1. En base al cumplimiento de los criterios ambientales del Real decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas en vigor en el inicio de la tramitación del expediente e independientemente del cumplimiento de las obligaciones del Real decreto que sustituye al anterior (Real decreto 306/2020), el órgano sustantivo verificará que la capacidad de la explotación es conforme a la modulación realizada en la Comunitat Valenciana.  
2. Gestión de purines:  
a) Con carácter general, las parcelas situadas en Red Natura 2000 deberán abonarse fuera del periodo comprendido entre el 15 de marzo y el 15 de julio. En el actual plan de gestión estas parcelas son las siguientes: parcelas 4 y 11 del polígono 67,parcela 3 del polígono 57, parcela 2 del polígono 68, parcela 2 del polígono 73, parcela 3 del polígono 70.  
  
b) La aplicación de purines y digestatos en parcelas agrícolas se realizará en aquellas que vayan a ser cultivadas o se encuentren en cultivo. Por lo tanto, no se abonarán las parcelas que vayan a permanecer en barbecho.  
c) Las cantidades máximas de nitrógeno a aplicar por hectárea serán las que figuran en las tablas V a VIII de la Orden 10/2018, de 27 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre la utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana.  
Para el cumplimiento de este apartado el técnico responsable del proyecto modificará el plan de gestión de purines en el que se indicará, en función de las necesidades de cada cultivo, los Kg de nitrógeno y el volumen a aplicar en las distintas parcelas. Se aconseja transformar estos parámetros en cubas/cultivo o cubas/parcela para facilitar la labor del encargado de realizar los abonados.  
Las salidas de purines/digestatos deberán documentarse en ficha en la que conste fecha de retirada, cantidad y destino.  
d) El responsable técnico de la explotación realizará un seguimiento de la evolución de plantación de cereal efectuándose una previsión de las superficies que permanecerán en barbecho con el fin de adoptar, en caso necesario, medidas urgentes tales como la ampliación de la base territorial de la explotación o el aumento de la capacidad de almacenamiento.  
Por otro lado, deberá realizarse al menos un muestreo de las parcelas donde se aplica el purín en el plazo máximo de un año desde la obtención de la autorización sustantiva al objeto de realizar análisis del terreno y proporcionar la información al Ayuntamiento de Ayora. Adjunto a los análisis deberá aportase informe técnico en el que se interpreten los datos obtenidos. En el caso de que dichos análisis determinen que la gestión de purines/digestatos no es adecuada por exceso, deberá modificarse el plan de gestión. En cualquier caso, deberá cumplirse la ordenanza municipal en la materia.  
Cualquier modificación del proyecto en cumplimiento de este apartado no requerirá nuevo pronunciamiento ambiental pero procederá la comunicación de estas acciones al Ayuntamiento de Ayora y al órgano sustantivo.  
e) El plan de gestión de purines no se considera un documento cerrado: debe modificarse en función de los cultivos, parcelas que se incorporen o retiren, modificaciones en la gestión de purines y digestatos o por adaptación a las nuevas disposiciones en materia de prevención contra la contaminación de las aguas por nitratos.  
Las modificaciones que se realicen deberán comunicarse al órgano sustantivo y al Ayuntamiento de Ayora.  
3. Prevención de la contaminación atmosférica.  
- Las balsas exteriores de purines contarán con cubierta natural o artificial que minimice la pérdida de nitrógeno a la atmósfera.  
- A fin de minimizar la emisión de compuestos orgánicos volátiles se ajustará el contenido proteico de la dieta a las necesidades de los animales.  
4. Los elementos patrimoniales existentes en la explotación deberán conservarse y protegerse mediante cualquier elemento, siempre que se integre en el paisaje (vallado de madera, vegetal o similar).  
5. Prevención de riesgos: El promotor deberá tener en cuenta que la explotación se sitúa a menos de 500 metros de terreno forestal por lo que deberá cumplir las disposiciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, las medidas derivadas de las limitaciones de actividad en función de la preemergencia establecida, las establecidas en los planes de prevención de incendios, las derivadas de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana y reglamento de desarrollo y cualquier otra normativa de aplicación en la materia teniendo en cuenta la presencia en la explotación de residuos de poda y agrícolas (material inflamable), elementos de trituración de estos (generación de chispas) y la presencia de grupos de generación de energía eléctrica.  
6. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidaspreventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
7. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
Valencia, 12 de agosto de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML