Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4968, del 17-03-2005 (2005/2093)

RESOLUCIÓ de 17 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4968

Data del DOGV
:   17-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/2093

CVE


Data del document
:   17-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [València](javascript:void(0))
    * [Algueña](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/A2093]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar aquestes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, resolc:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents a 238/2003-AIA, 263/2003-AIA, 080/2003-AIA, 194/2003-AIA i 495/2001-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 17 de febrer de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 238/03-AIA.
  
Títol: «Dipòsit regulador, de renovació i reforç de la xarxa d'aigua potable a Algueña».
  
Promotor: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Objecte: construcció d'un dipòsit metàl·lic regulador, i de reforç de la xarxa d'aigua potable.
  
Localització: terme municipal d'Algueña (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la millora del proveïment i distribució d'aigua potable al terme municipal d'Algueña, de forma que es garantisca el subministrament per a la futura demanda, s'augmente la capacitat d'emmagatzematge existent, s'eviten fugues i es millore la qualitat del servei augmentant les càrregues piezomètriques.
  
Amb aquest fi es portaran a terme les següents obres:
  
- Construcció d'un dipòsit circular de 9,35 m de radi interior i 1.444 m³ de capacitat, amb una làmina d'aigua de 5,50 m i una alçària lliure en l'interior de 6 m.
  
- La renovació de la xarxa de canonades de PVC per canonades de polietilé d'alta densitat PEAD, de 6 i 10 atmosferes de pressió de treball i de 250, 200 i 160 mm de diàmetre nominal, segons els casos, i amb unions termosoldades.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 30 de juny del 2003 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte: «Dipòsit regulador, renovació i reforç de la xarxa d'aigua potable a Algueña».
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte, Dipòsit regulador, renovació i reforç de la xarxa d'aigua potable a Algueña, ha sigut exposat a informació pública del 27 de febrer al 27 de març de 2003, en l'Ajuntament d'Algueña, sense que s'hi haja formulat cap al·legació.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
L'actuació causada per l'ús agrícola i ramader, no ha deixat indicis de la flora original, i són únicament el tram del traçat de la canonada que passa per una vessant de roca, amb vegetació molt escassa, juntament amb l'ocupació d'uns 1000 m² per part del dipòsit, les úniques zones on és previsible algun impacte sobre el medi ambient.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Encara que la major part del traçat de les canonades discorre per camins existents, els efectes sobre el sòl seran evidents, a causa de l'excavació per a aconseguir la correcta fixació dels suports per a la canonada i la creació de pistes per a accedir a les zones de treball.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
Els motors de combustió interna es reglaran perquè les seues emissions complisquen els límits establerts en la vigent legislació i se'ls dotarà dels corresponents silenciadors homologats.
  
-El sòl i terra vegetal retirada de la zona d'obres es guardarà en munts per a la utilització posterior d'aquests com a substrat de la vegetació.
  
Es realitzarà un control adequat de la gestió de residus tòxics i perillosos (olis, lubricants i combustibles), d'acord amb la vigent legislació en la matèria.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de construcció d'un dipòsit regulador, renovació i reforç de la xarxa d'aigua potable a Algueña, al terme municipal d'Algueña, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir s'estableixen les següents:
  
1. Les zones on s'haja de realitzar moviment de terres seran regades regularment per a evitar l'alçament de la pols.
  
2. Els materials sobrants de l'execució de les obres es traslladaran a abocadors autoritzats.
  
3. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet es posarà en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
4. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials preceptives.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 263/03-AIA.
  
Títol: «Modificació puntual del PGOU. Ampliació parc de Capçalera».
  
Promotor: Ajuntament de València.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de València.
  
Objecte: requalificació del sòl.
  
Localització: terme municipal de València.
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte d'aquest document és l'ampliació dels terrenys destinats a sistemes generals d'espais lliures, al parc de Capçalera, a fi de regularitzar-ne els límits a l'efecte de la corresponent inserció d'aquest amb l'entorn urbà ja urbanitzat.
  
La modificació afecta una superfície d'aproximadament 7.500 m² de sòl no urbanitzable, la qual passa de sòl de protecció agrícola a sistema general d'espais lliures, i augmenta la superfície destinada a la xarxa primària de dotacions.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 7 de juliol de 2003 l'Ajuntament de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de «Modificació puntual del PGOU. Ampliació parc de Capçalera».
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de «Modificació puntual del PGOU. Ampliació del parc de Capçalera», ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de data 20 d'agost de 2002, i en el Mini Diario de data 26 de juliol de 2002, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
Els factors ambientals que es veuran afectats per l'execució del projecte, en les diverses fases d'aquest seran l'aire, l'aigua superficial, el sòl i la vegetació, a causa dels processos d'explanació, rasant de la parcel·la, recollida de materials, creació i condicionament d'infraestructures.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en l'efecte generat per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
Durant la fase de construcció es preveu una variació en la qualitat de l'aire a causa de l'increment dels nivells de sorolls i a la generació de pols com a conseqüència dels treballs d'explanació i rasant de la parcel·la.
  
Les aigües superficials es veuran afectades pel fet que el projecte té previst condicionar trams de les séquies Tormos i Rascanya, i mantenir sempre les seccions actuals, a més de garantir el reg a totes les parcel·les.
  
La vegetació i cultius s'eliminaran de les zones d'actuació a l'inici de les obres, com a conseqüència de les labors de desbrossament I rebuig de la vegetació. Els camps de labors agrícoles fronterisses no es veuran afectats per les accions del projecte.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental durant la fase de construcció són:
  
- En totes les accions en què es porten a terme moviment de terres es realitzaran regs periòdics per evitar l'alçament de pols.
  
- Les labors de condicionament de les séquies de reg hauran de ser realitzades de manera que no es modifiquen els recursos hídrics de la zona, i que no es varie la qualitat de les aigües de reg que per elles circulen.
  
- Les modificacions previstes en les séquies existents hauran de disposar del vistiplau de cadascuna de les comunitats de regants, i mantenir les seccions actuals a més de garantir el reg a totes les parcel·les (comunitats de regants de les séquies de Tormos i Rascanya).
  
- Impermeabilitzar la zona d'aparcament, tant de maquinària i vehicles pesants com de vehicles particulars, a fi d'evitar possibles filtracions d'olis i greixos.
  
- Recuperar la terra vegetal que se n'extraga en la fase de construcció per al posterior ús d'aquesta en les labors d'enjardinament. La terra vegetal s'haurà de recollir en muntons en forma de pastera, de menys de 2 metres d'alçària, als quals s'hi efectuaran labors agrícoles fins a l'ús posterior d'aquestes.
  
- Les zones verdes previstes en el projecte hauran de contenir espècies vegetals autòctones que configuren el que és un bosc de ribera i jardí mediterrani, i utilitzar amb aquest fi espècies pròpies d'aquest tipus de bosc com són els freixes, els oms, els xops i els salzes.
  
- Adequat tractament i manipulació d'olis, greixos, combustibles, etc. utilitzats per la maquinària.
  
- Les restes d'obra es localitzaran en les zones de menor visibilitat, on s'evitarà l'acumulació d'aquestes, i seran gestionades correctament de conformitat amb la legislació vigent.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Comprovació periòdica dels nivells de sorolls i vibracions durant les obres de la fase de construcció, com també als voltants del Museu de Tècniques Hidràuliques perquè no superen els 65 dB en horari diürn.
  
- Comprovació de les obres de condicionament de les séquies i verificar que no es modifiquen els recursos hídrics de la zona i la qualitat de les aigües de reg.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa així com els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte «Modificació puntual del PGOU. Ampliació parc de Capçalera», promogut per l'Ajuntament de València, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquest amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'hi hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i adequar-se i reestructurar-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir-hi els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establits en aquest programa.
  
3. Els materials de farciment i els llasts que calguen per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
4. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
5. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquests, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 080/2003-AIA.
  
Títol: «Forn crematori d'animals domèstics».
  
Promotor: Societat Protectora d'Animals i Plantes d'Alacant.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alacant.
  
Localització: alberg d'animals de la Societat Protectora d'Animals i Plantes del Camí Vell d'Elx, PK 7, Alacant.
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Es tracta del projecte per a la instal·lació d'un forn crematori d'animals domèstics a Alacant.
  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat
  
L'activitat objecte d'avaluació d'impacte ambiental consisteix en l'eliminació de residus urbans o municipals, concretament d'animals domèstics morts, per incineració.
  
La parcel·la on es projecta portar a terme l'activitat es localitza sobre una superfície classificada com a sòl no urbanitzable. Per aquest motiu, l'activitat ha de disposar de l'adequada classificació del sòl a aquesta, la qual cosa pot aconseguir-se per mitjà de declaració d'interés comunitari o per modificació puntual del planejament urbanístic.
  
Pel que fa al forn crematori en si mateix, es compon de dues cambres (cremació i postcombustió), equipades cadascuna d'aquestes amb el corresponent cremador. També s'inclou una xemeneia d'evacuació de gasos, un ventilador per a l'aportació d'aire per a la combustió i un quadro elèctric. El combustible que s'emprarà als cremadors és gasoil C.
  
L'activitat d'eliminació d'animals domèstics constitueix, segons la Llei 10/1998 i la Llei 10/2000 una operació de gestió de residus, i l'esmentada operació podria quedar inclosa, segons l'annex ll A de la Decisió 96/350/CE, en l'operació d'eliminació tipus D 10 (incineració en terra).
  
Tramitació administrativa
  
En data 19 de febrer de 2002, el Servei de Gestió de Residus de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre la documentació relativa al Projecte de forn crematori d'animals domèstics, promogut per la Societat Protectora d'Animals i Plantes d'Alacant. La documentació remesa consta del projecte tècnic i l'estudi d'impacte ambiental. L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de «Forn crematori d'animals domèstics», ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 24 de maig de 2003, sense que s'hagen presentat al·legacions, d'acord amb el Negociat d'Informació i Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Afeccions legals
  
Durant el normal manteniment i funcionament de l'activitat (incineració i dipòsit en terra d'animals domèstics morts), la Societat Protectora d'Animals i Plantes d'Alacant ha de gestionar i generar nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les autoritzacions administratives com a gestor i productor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que siga procedent obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Dins del sector serveis, les empreses del sector de la gestió de residus, són un pilar fonamental per al desenvolupament sostenible. No obstant això, la inadequada eliminació dels residus arruïna els objectius ambientals perseguits en la gestió d'aquests, ja que podria contribuir a concentrar els riscos que es volien evitar, i podria danyar seriosament el medi ambient que es volia protegir a més d'atemptar contra la salut dels ciutadans.
  
Atesa la tipologia de l'activitat, la capacitat d'incineració de tractament exposada pel promotor (1 tona anual) i el lloc on es projecta desenvolupar l'empresa, els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament d'aquesta podrien ser els propis del medi inert o abiòtic, concretament l'atmosfera, el sòl i les aigües, ja que el medi biòtic, i en menor mesura el percentual i social, es veuran molt lleugerament afectats amb el normal desenvolupament de l'activitat. Els impactes ambientals directes són els més fàcilment controlables pel que fa a adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resulten mesures preventives per als impactes indirectes.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
L'activitat es basa en la incineració. En aquest procés es generen principalment emissions atmosfèriques, a més a més, les cendres i els residus derivats del manteniment de la instal·lació. En principi, no es produiran olors ja que els gasos generats tenen un temps de residència, en el postcombustor i a 850º C, major a 2 segons.
  
En la documentació presentada a fi de conéixer-se l'impacte que el desenvolupament de les activitats projectades podria tenir en l'emplaçament elegit en el terme municipal d'Alacant, s'analitzen les emissions atmosfèriques. Es conclou que les emissions de contaminants produïdes en la cremació d'animals són molt inferiors a les màximes permeses per la legislació, concretament, les especificades en el Reial Decret 1088/1992, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen noves normes sobre la limitació d'emissions a l'atmosfera de determinats agents contaminants procedents d'instal·lacions d'incineració de residus municipals.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les emissions atmosfèriques són les procedents de la incineració d'animals domèstics morts; s'utilitza com a combustible de suport gasoil C i aire introduït amb un ventilador centrífug com a comburent. Tot això conforma una composició homogènia a partir de la qual s'estima una composició i concentració dels gasos de combustió igualment homogènia.
  
Per a l'emissió dels gasos s'ha projectat una xemeneia de 7 metres, mesurats a partir de la cota en què es disposa l'incinerador.
  
S'aporta un concís i singular programa de vigilància ambiental en el qual s'estableix, dit ara de forma sintètica, el següent:
  
- Comprovació d'emissions de contaminants periòdicament.
  
- La xemeneia va equipada amb un dispositiu per a la presa de mostres.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una estimació d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que com estableix el punt 6.a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions de tractament o eliminació de rebutjos i residus sòlids urbans, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de «Forn crematori d'animals domèstics», promogut per la Societat Protectora d'Animals i Plantes d'Alacant, en els termes que estableix el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1) Durant el normal funcionament d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa ha d'obtenir les autoritzacions administratives com a productor i gestor de residus atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
2) La classificació del sòl ha d'ajustar-se a l'activitat que es vol implantar sobre aquest, per a la qual cosa han d'iniciar-se els tràmits pertinents a tal modificació.
  
3) Pel que fa als serveis i infrastructures de la instal·lació, entenem que específicament en el cas de l'incinerador, ha de dotar-se d'un dipòsit contra incendis.
  
4) L'equipament corresponent al dipòsit de gasoil ha de projectar-se i resoldre's d'acord al que estableix l'ITC MIE APQ 001 d'emmagatzematge de líquids inflamables i combustibles. En tot cas, el dipòsit de gasoil ha de disposar d'una bassa estanca de contenció de vessaments que impedisca que la contaminació es trasllade a un altre medi fins a la retirada d'aquest per una empresa autoritzada.
  
5) Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, «Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis», i en el títol ll, capítol ll, «Nivells de pertorbació», de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.
  
6) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest s'ha d'implementar amb el següent:
  
- S'han d'assegurar les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, s'han de comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures s'han de completar amb les propostes en la resolució d'impacte ambiental.
  
- S'han de controlar les emissions d'acord a la classificació de la instal·lació en el del catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/1975, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
  
- El seguiment dels diversos residus gestionats i generats.
  
- S'ha de portar a terme la vigilància periòdica de les instal·lacions.
  
7) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació.
  
8) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.
  
9) S'ha d'atendre a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca quan ho considere oportú la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 11 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 194/2003-AIA.
  
Títol: «Construcció de dos embassaments reguladors i altres millores».
  
Promotor: Comunitat de Regants Pisana i Santa Rita.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte: construcció de dos embassaments per a reg.
  
Localització: Orihuela (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la modernització dels regadius per mitjà del reg localitzat de totes les terres d'aquests. El projecte es realitzarà en fases; la corresponent a aquest projecte, la primera d'aquestes, amb les obres següents:
  
- Construcció de dos embassaments reguladors de 73.983 m³ i 32.545 m³, amb làmina de polietilé d'alta densitat de 2 mm de gruix.
  
- Instal·lació de 172 m de canonada de PVC de 250 mm de diàmetre exterior per a connexió dels embassaments.
  
- Construcció de diverses obres de fàbrica i instal·lació de diverses peces.
  
La superfície que s'ha de regar és de 128 ha destinades principalment al cultiu de cítrics, el 70% d'aquesta es troba en plena producció.
  
Per a evitar filtracions en les parets de l'embassament s'impermeabilitzarà amb làmina de polietilé d'alta densitat de 2 mm de gruix termosoldada sobre làmina de geotèxtil per a preservar-la de possibles partícules tallants que puguen trencar el plàstic.
  
Les característiques dimensionals de l'embassament núm. 1 són les següents:
  
- Superfície d'ocupació 20.500 m²
  
- Alçària 9 m
  
- Talús exterior 1:1,5
  
- Talús interior 1:2,5
  
- Amplària corredor de coronació 5 m
  
- Longitud corredor de coronació 454 m
  
- Cota de coronació 87 m
  
- Cota de solera 78 m
  
- Resguard 0,75 m
  
- Volum embassat 73.983 m³
  
- Volum útil 64.439 m³
  
Les característiques dimensionals de l'embassament número 2 són les següents:
  
- Superfície d'ocupació 13.500 m²
  
- Alçària 8 m
  
- Talús exterior 1:1,5
  
- Talús interior 1:2,5
  
- Amplària corredor de coronació 4 m
  
- Longitud corredor de coronació 450 m
  
- Cota de coronació 110 m
  
- Cota de solera 102 m
  
- Resguard 0,50 m
  
- Volum embassat 32.545 m³
  
- Volum útil 28.404 m³
  
Per a evitar accessos no controlats a l'embassament s'ha projectat una tanca metàl·lica de 2,2 m d'alçària, galvanitzada, al voltant de tot el perímetre de coronació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 de juny de 2003 la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de construcció de dos embassaments reguladors i altres millores.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de construcció de dos embassaments reguladors i altres millores, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament d'Orihuela durant el termini de trenta dies sense que s'hi hagen presentat al·legacions i reclamacions de cap tipus en l'esmentat termini.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 16 de juny de 2003 es va efectuar consulta als organismes següents:
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència.
  
Informes sectorials
  
Es passa seguidament a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes que s'assenyalaven en el punt anterior.
  
- La Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic assenyala que:
  
Encara que en l'àmbit d'aplicació del projecte no es detecten béns de caràcter arqueològic o arquitectònic susceptibles d'especial protecció, aquest no preveu la incidència sobre els elements del patrimoni etnològic, no només els béns intangibles sinó tots aquells béns de naturalesa etnològica que puguen veure's afectats pel projecte, per la qual cosa ha d'abordar-se l'estudi d'aquests i en el cas de produir-se afecció efectiva, se'ls ha de dispensar la protecció adequada i comunicar-ho a aquesta Direcció General.
  
Per la qual cosa, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics d'aquesta Direcció General, s'informa desfavorablement el projecte presentat mentre no es justifique el compliment del condicionant patrimonial d'índole etnològic abans referenciat.
  
- L'informe de la Direcció General d'Interior assenyala que:
  
L'embassament, malgrat estar situat en la zona de major perillositat sísmica de la Comunitat Valenciana, ha de considerar-se una obra de moderada importància, ja que posseeix una capacitat inferior als 100.000 m³, i no és obligatòria l'aplicació de la NCSE-94.»
  
- En l'informe remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant s'assenyala que:
  
- L'estudi d'impacte ambiental presenta greus deficiències pel que fa a la fauna.
  
- Es considera necessari conferir a les basses un grau de naturalitat. Amb aquest fi, a més de les mesures que preveu l'estudi, s'ha d'afavorir la colonització per part de les plantes aquàtiques i de fauna. Amb aquest fi es recomana l'ús de diverses plataformes flotants capaces d'albergar el substrat suficient com perquè es puguen fixar estolons d'espècies com per exemple el canyís (Phragmites australis) o les bogues (Typha latifolia, Typha angustifolia o Typha domingensis), com també plataformes amb grava que faciliten la nidificació d'aus.
  
En conseqüència, i ateses les especials característiques del projecte, s'emet informe favorable però s'exigeix el compliment d'aquest condicionat.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona objecte de l'actuació es configura com un territori eminentment agrari, on la majoria de les terres presenten transformacions per al cultiu de cítrics.
  
El sòl és susceptible de veure's afectat per l'eliminació de sòl fèrtil. També la modificació de la geomorfologia pot generar processos erosius.
  
La vegetació pot veure's afectada fins al punt de la total desaparició a la zona on es volen realitzar les obres, com també la fauna per la desaparició de nínxols ecològics, i per la incidència de les operacions de construcció.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
La zona que ocupen els embassaments provocarà una pèrdua de sòl causada pels desmunts que s'empraran per a terraplenar els talussos de l'embassament. Tot i això aportaran al voltant de 397 m³ de terra, per a l'embassament núm. 1, i 3.449 m³ de terra, per a l'embassament número 2.
  
La qualitat de l'aire patirà diversos impactes, sobretot durant la fase de construcció, com l'alçament de pols, l'emissió de gasos i la generació de soroll durant els moviments de terres.
  
La vegetació de la zona ha sigut modificada en la major part d'aquesta cap a les activitats agrícoles, i en qualsevol cas es tracta de terrenys ocupats per espècies matolls, per la qual cosa el grau d'impacte no serà molt greu.
  
Pel que fa a la fauna, aquesta es veurà afectada per les operacions de moviment de terres i maquinària com també pel desbrossament, que provocaran l'alteració d'hàbitats.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental són aquelles referents a les precaucions que cal prendre durant el moviment de terres, com són:
  
- El sòl i terra vegetal retirada de la zona d'obres es guardarà en munts per a la utilització posterior d'aquesta en els talussos exteriors a revegetar com a substrat de la vegetació.
  
- El decapatge s'efectuarà en la superfície compresa en els terrenys a ocupar per l'obra, i se seleccionaran aquelles àrees on s'aprecie sòl de bona qualitat i preferiblement mostren coberta vegetal natural.
  
- Els cordons procedents del decapatge tindran una alçària inferior a 1,5 m i se situaran en el perímetre exterior dels futurs terraplens i les referents a la restauració vegetal dels talussos per mitjà de la plantació d'espècies autòctones com el Pinus halepensis, Pistacea lentiscus o Rhammus lycioides.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental.
  
- S'ha de cuidar que els abocadors i recollides de materials de rebuig se situe en zones adequades, on es reduïsca al mínim l'alteració paisatgística. Si és possible, s'ha de situar en l'interior del vas de l'embassament.
  
- S'ha de cuidar que les emissions de pols no siguen excessives (amb regs periòdics) i que les labors de manteniment i reparació del parc de maquinària es realitzen en els llocs indicats amb aquest fi.
  
- S'ha de realitzar una remodelació geomorfològica de les superfícies d'extracció i dipòsit existents en la zona d'obres, amb vista a dotar-la de talussos estables, amb una adequada xarxa de drenatge, que permeten l'establiment de la vegetació i la reducció de processos erosius.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'ha de donar compte del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que van ser previstos en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.e) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de construcció de dos embassaments reguladors i altres millores, promogut per la Comunitat de Regants Pisana i Santa Rita, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Es considera necessari conferir a les basses un grau de naturalitat. Amb aquest fi, a més de les mesures que preveu l'estudi, s'ha d'afavorir la colonització d'aquestes per part de les plantes aquàtiques i de fauna. Amb aquest fi es recomana l'ús de diverses plataformes flotants capaces d'albergar el substrat suficient com perquè es puguen fixar estolons d'espècies com el canyís (Phragmites australis) o les bogues (Typha latifolia, Typha angustifolia o Typha domingensis), com també plataformes amb grava que faciliten la nidificació d'aus.
  
2. Els diversos documents del projecte (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) han d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la contractació i execució conjunta d'aquests amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte ha d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que es volen realitzar.
  
També s'ha de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
3. S'han d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i fer una adequació i reestructuració amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. A més, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on es pretén actuar i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establerts en aquest programa.
  
4. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
5. Durant l'execució de les obres no es poden desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
6. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassen els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'ha de presentar, davant d'aquesta Direcció General, un informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.
  
7. La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
8. S'ha d'assegurar el manteniment de les plantacions realitzades en els talussos exteriors per a evitar efectes erosius en aquests, amb la disposició dels mecanismes i regs necessaris amb aquest fi.
  
9. S'han d'instal·lar plataformes flotants en l'interior de la bassa, a fi d'evitar la mortalitat de grans aus que es dóna en aquest tipus d'infrastructures quan fortuïtament s'ofeguen per buscar aigua, o un sistema equivalent que conferisca propietats semblants.
  
10. La direcció d'obra ha d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, amb aquest fi s'han d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
11. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents en ordre a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 7 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 495/2001-AIA.
  
Promotor: Vilagrasa, SL - Azuliber, SL.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia. (Secció de Mines. Castelló)
  
Objecte del projecte: explotació de pedrera d'argiles Vega del Moll-A
  
Localització: terme municipal de Morella (Castelló).
  
Antecedents
  
S'ha tramitat el passe a tres concessions mineres del permís d'investigació Vega del Moll, a les quals s'ha denominat Vega del Moll 2734-A; 2734-B i 2734-C, que es presenten juntament amb l'explotació d'argiles Mas de la Parreta, la qual va obtenir declaració d'impacte ambiental positiva per part de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi en data de 6 de setembre de 1999.
  
Els expedients corresponents a les concessions mineres Vega del Moll B i C, 596/2001-AIA i 597/2001-AIA han tingut declaracions d'impacte ambiental no acceptables, per haver rebut informes desfavorables de patrimoni als projectes presentats, com també per ús incompatible amb l'ús prioritari agrícola a què pertany la majoria del sòl de la Vega del Moll.
  
En aquest moment l'explotació del Mas de la Parreta es troba en explotació i en ple aprofitament, sense que s'hagen complit els treballs de restauració previstos en la declaració d'impacte ambiental.
  
La Vega del Moll, és sens dubte, la zona agrícola més important del municipi de Morella, amb una superfície aproximada de 1000 ha dedicades al guaret sembrat. Les propietats es troben configurades pels masos que se situen en les confluències entre vies de comunicació, o bé en el límit del terreny agrícola i forestal.
  
Descripció de l'activitat
  
La concessió Vega del Moll A se situa com a continuïtat de la concessió del Mas de la Parreta, per la qual cosa es pot considerar una ampliació de l'anterior.
  
En principi la concessió consta de 6 quadrícules mineres, les quals suposen 180 ha, de les quals, com diu l'estudi d'impacte, només s'afectaran 83 ha.
  
El material a explotar són argiles, i es presenten com estèril rodals aïllats d'arena poc cimentada, que podria ser utilitzada en la fabricació de ciment.
  
Segons el projecte d'explotació, les reserves d'uns 13.559.627 m³ d'argiles i estèrils conformats per 9.859.417 m³ d'arenes i un recobriment d'uns 7.828.884 m³ d'estèril, en el qual ja ve inclosa la terra vegetal que s'ha de conservar per a la restauració.
  
L'explotació és a mitja vessant, amb pendents originals suaus, on s'aconseguirà 1 t de mineral vendible per cada 2,3 t de material remogut.
  
Les labors d'extracció seran en seqüència descendent, i es realitzarà l'arrancada per voladures en les calcàries de recobriment i per mitjans mecànics en el material argilós-margós restant.
  
L'alçària dels bancs serà d'uns 20 m com a màxim en l'arrancada per voladures de les calcàries de recobriment, i de 10 m quan es tracte de mineral o estèril, seran els talussos quasi verticals en ambdós casos oscil·lant entre els 90º i 100º amb l'horitzontal en la base, i es deixaran unes bermes de 5 metres tant en l'estèril com en el mineral per a les labors de restauració.
  
Tal com es descriu en l'estudi geològic, els materials argilosos per als que se sol·licita el permís d'investigació, apareixen de forma discontínua amb alternança de materials arenosos, la geometria del qual no es pot definir amb claredat, per la qual cosa no es tracta d'un recurs conegut, sinó d'un aflorament de materials entre els quals apareixen les argiles objecte de l'explotació, encara que es preveu aprofitar també les arenes que apareixen en aquest aflorament.
  
L'activitat es realitzarà en un màxim de fronts o bancs possibles com tipus de mineral es detecten en les constants anàlisis a què se sotmeten, amb l'objectiu de no alterar les fórmules de les dosificacions en les plantes de producció, per la qual cosa normalment es produiran quatre o cinc fronts simultanis.
  
Alternatives
  
Estudi d'alternatives
  
No hi ha cap anàlisi d'alternatives, tot i que presenta una justificació que es basa en el fet que la distribució geològica condiciona que el material apareix en aquesta ubicació i, per tant, s'ha d'explotar ací, sense considerar la resta de variables ambientals per a decidir si és viable l'esmentada explotació, ni la possible explotació en altres llocs on aflora el material, ja que no és un recurs estratègic que aflore en aquest únic lloc, la qual cosa és l'objectiu de l'estudi d'impacte ambiental.
  
A més, tal com es posa de manifest en l'estudi geològic, aquest material aflora amb intercalacions arenoses i està afectat per falles, per la qual cosa no s'hi ha aportat una cartografia d'aquest recurs ja que és impossible realitzar-la, i hi ha una gran imprecisió atés que aquests dipòsits geològics presenten una gran variabilitat lateral i nombroses intercalacions, per la qual cosa les estimacions establides poden variar considerablement.
  
Tramitació administrativa
  
1. Entrada i informació pública
  
En data de 3 de desembre de 2001 va tenir lloc l'entrada de la documentació corresponent als expedients NMINC MIEXCD/2000/6, MIEXCD/2001/16 i MIEXCD/2001/17 derivats del permís d'investigació Vega del Moll núm. 2734, denominades Vega del Moll 2734-A; Vega del Moll 2734-B i Vega del Moll 2734-C.
  
En relació amb l'expedient de passe a concessió d'explotació Vega del Moll 2734-A, es va obrir expedient 495/2001-AIA, en la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, amb la documentació següent:
  
- Pla d'explotació. Vol. Memòria i vol. Plànols
  
- Pla de restauració. Vol. Memòria i vol. Plànols
  
- Estudi d'impacte ambiental. Vol. Memòria i vol. Plànols
  
- Estudi geològic
  
En data d'11 de febrer de 2002 es rep certificat del tràmit d'informació pública de la Conselleria d'Indústria i Energia on es fa constar que transcorregut el període d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental del projecte de l'explotació de la concessió minera Vega del Moll número 2734-A, publicat en el Butlletí Oficial de la Província, número 1, de gener de 2002, no s'hi han presentat al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials
  
En data de 7 de gener de 2002 s'han efectuat consultes als organismes següents:
  
- Direcció Territorial d'Indústria i Energia, Secció de Mines de Castelló
  
- Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic
  
- Ajuntament de Morella
  
En data de 23 de gener de 2002 s'ha rebut informe de la Direcció Territorial d'Indústria i Energia de Castelló
  
S'emet informe favorable del projecte d'explotació proposat, independentment de les condicions que s'establisquen per a la restauració d'aquest, que s'hauran d'establir en la resolució d'atorgament de la concessió minera.
  
En data de 18 de febrer de 2002 es va rebre informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló
  
Es contesta de forma conjunta per a les tres explotacions presentades pel mateix promotor derivades del permís d'investigació Vega del Moll.
  
Consideracions generals
  
1r. L'explotació d'argiles Mas de la Parreta va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable per part de la Direcció General de Gestió i Planificació del Medi en data de 6 de setembre de 1999. Encara que l'empresa promotora d'aquesta primera exploració es presenta en aquest expedient amb aquest nom, s'ha constatat que la titularitat de les explotacions és la mateixa, de manera que els tres expedients iniciats constitueixen una ampliació de l'extracció d'argiles denominada Mas de la Parreta.
  
En aquest moment, es comprova que aquesta pedrera es troba en fase d'aprofitament, sense haver iniciat els treballs de restauració previstos per la resolució.
  
2n. Com es pot observar en el mapa de cultius i aprofitaments editat, pel Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació (1988), la Vega del Moll és sens dubte la zona agrícola mes important del municipi de Morella, amb una superfície d'unes 1000 ha dedicades al guaret sembrat.
  
Les propietats es troben configurades pels masos, que se situen en les confluències entre vies de comunicació, o bé en el límit del terreny agrícola i forestal.
  
Es tracta d'una unitat geomorfològica plana rodejada de xicotetes llomes ocupades per la vegetació forestal sobre calcàries. La distància al nucli urbà és molt reduïda, i se situa aquesta unitat dins de la zona d'influència del nucli urbà.
  
3r. Des del punt de vista geològic, els materials aflorants en la zona d'explotació són margues calcàries i argiles del cretaci. L'estabilitat d'aquests per a la formació de talussos és reduïda.
  
És ressenya la presència de vegetació edafohigrófila en la zona, que fa pensar en la proximitat d'un nivell freàtic respecte a la superfície, encara que no es disposa de mes dades al respecte. La Vega del Moll és travessada d'est a oest pel riu Calders.
  
4t. L'extensió de les superfícies d'explotació és molt àmplia, i ocupa la pràctica totalitat del sòl dedicat a l'aprofitament agrícola.
  
5é. El contingut dels respectius estudis d'impacte ambiental és molt poc clarificador sobre les mesures encaminades a fer sostenible l'actuació des del punt de vista ambiental. L'estudi d'alternatives no s'aborda de manera correcta. La qualitat de la documentació per a ajudar a avaluar correctament l'actuació dins del procediment d'impacte ambiental resulta molt baixa en múltiples punts, especialment pel que fa a l'anàlisi de les afeccions que causaran les explotacions.
  
6é. Pel que fa als camins ramaders, no s'ha trobat cap informació en la documentació sobre el tractament d'aquests. Segons la informació que aquests serveis tècnics han pogut consultar, aquestes explotacions afectarien els camins ramaders següents:
  
CR núm. 13 Assagador de la Xumenera Alta, amb amplària legal i necessària de 9-14 m
  
CR núm. 18 Assagador de les Candeales, amb amplària legal i necessària de 10 m
  
CR núm. 12 Assagador de l'Hostal Nou al Valent, amb amplària legal i necessària de 14 m
  
Aquests camins ramaders van ser classificats en data de 03.10.1984, per l'Ordre ministerial, que va ser publicada en el Boletín Oficial del Estado de data de 18.02.1985 i en el Butlletí Oficial de la Província de data de 06.06.1998.
  
Conclusions
  
El que es pot entendre de la documentació, ja que la qualitat d'aquesta és una proposta que no considera de manera correcta els factors ambientals que l'actuació pot afectar, per la qual cosa no compleix adequadament el paper d'aquesta dins del procediment d'impacte ambiental.
  
Es demana l'explotació sobre una gran superfície d'ús agrícola, forestal i pecuari, que constitueix la major reserva històrica del municipi per a aquests aprofitaments. A aquests cal afegir l'incipient turisme rural que es desenvolupa en la zona. Els valors que afecta una explotació serien d'índole diversa, i resulten incompatibles amb la resta d'usos a què està sotmesa aquesta zona.
  
Es valora lògica la proposta d'ampliació de l'explotació minera, però es considera que l'esmentada ampliació no ha de comportar l'afecció de tota la unitat, sinó que s'ha d'adequar al ritme de treball, havent dut a terme prèviament la restauració de la zona, per a explotar una zona contigua, tal com va ser establit en la declaració d'impacte ambiental de l'extracció existent al Mas de la Parreta.
  
En data de 30 de setembre de 2002 es va rebre informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació
  
En relació amb el projecte de la pedrera d'argiles en el terme municipal de Morella, denominada Vega del Moll A i l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta emeten informe desfavorable sobre el projecte presentat fins tant no s'atenguen al compliment de les condicions següents, i es justifique:
  
Que amb anterioritat a la concessió de la llicència es prospecte minuciosament tota l'àrea d'explotació perquè, tot i que no està previst que apareguen nous petròglifs, encara és possible que hi haja jaciments a l'aire lliure que es vegen afectats per l'explotació d'argiles.
  
S'haurà de procedir a l'excavació del jaciment arqueològic del barranc de les Roques de García i quants puguen aparéixer durant la prospecció.
  
Atesa la proximitat del límit de la pedrera amb els petròglifs de les Roques de García, el límit de l'explotació hauria de desplaçar-se 50 m al sud, on coincideix aproximadament amb la cota 925 m.
  
El petròglif del Mas del Salseral de Baix es troba en el centre de l'explotació proposada però, ja que es tracta d'una roca solta, abans de la concessió de la llicència hauria de presentar-se en la Direcció General de Patrimoni Artístic un projecte per a la documentació d'aquest, trasllat temporal fins al centre que, en el seu moment es determine i restitució al lloc d'origen després de la restauració de l'explotació. En qualsevol cas no podrà autoritzar-se'n l'explotació fins que no s'haja documentat i traslladat.
  
A fi de preservar els petròglifs de la Cornisa del Mas de La Parreta, dos dels quals serien destruïts amb l'actual proposta, s'haurà d'excloure de l'explotació el polígon format per les coordenades UTM:
  
A: 743070 4497410
  
B: 743070 4497600
  
C: 743155 4497600
  
D: 743155 4497410
  
Els dipòsits de llims i argiles objecte de l'explotació, coneguts com a Capes Roges de Morella, constitueixen en conjunt una de les àrees amb major acumulació de restes de dinosaures del cretaci inferior d'Europa. Per la qual cosa és de summa importància que l'execució del projecte comporte la mínima afecció possible al patrimoni paleontològic de Morella.
  
Ja que l'activitat projectada implica importants moviments de terres, es fa necessari que les labors d'extracció de l'argila comportarà l'eliminació irreversible dels materials que alberguen les restes paleontològiques, es considera necessari que el seguiment paleontològic vaja coordinat amb un estudi geològic que integre una anàlisi sedimentològica i estratigràfica amb l'anàlisi tafonómica de les associacions de vertebrats fòssils. Atesa la naturalesa del projecte aquest tipus d'estudi no podrà ser realitzat a posteriori.
  
Atesa la considerable extensió de la pedrera d'argiles, denominada Vega del Moll A, les labors de seguiment paleontològic hauran de ser realitzades per dos tècnics qualificats, el perfil dels quals ha d'ajustar-se al de llicenciat en geologia amb especialització en paleontologia. S'elevarà a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport una proposta de seguiment paleontològic coordinada amb les labors d'explotació de la mina, i s'adjuntarà el curriculum vitae dels candidats per a la aprovació d'aquests.
  
La Conselleria de Cultura establirà reglamentàriament els procediments d'inspecció oportuns per a comprovar que els treballs es desenvolupen segons el programa autoritzat i ordenarà la suspensió immediata d'aquests quan no s'ajusten a l'autorització concedida o es considere que les actuacions professionals no aconsegueixen el nivell adequat.
  
A més haurà de preveure's expressament la incidència de l'actuació sobre els possibles béns del patrimoni etnològic existents en l'àmbit afectat pel projecte.
  
Sense perjudici del sentit de l'informe emés, l'execució de les actuacions derivades del projecte en qüestió se sotmetran al règim d'autoritzacions puntuals que deriven de la norma patrimonial referenciada.
  
Aquest informe íntegre va ser remés per fax en data de 16 de maig de 2003 al tècnic redactor.
  
En data de 30 d'octubre de 2003 es va rebre informe de l'Ajuntament de Morella
  
En aquest informe es considera excessiva la delimitació, i està en discordança amb el Pla General d'Ordenació Urbana, en afectar sòl protegit i restes arqueològiques i elements singulars bé per l'afecció de ple d'aquests o per proximitat.
  
A més, es considera incompatible i inadequada amb l'activitat i usos de l'entorn sol·licitat.
  
Afeccions legals
  
Referència a les afeccions legals que puguen afectar el projecte:
  
Com s'ha indicat l'explotació proposada afecta béns d'interés cultural i jaciments catalogats, per la qual cosa s'ha de modificar el projecte presentat. S'informa el promotor que, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental haurà d'incloure l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, per la qual cosa en el cas d'aparéixer valors culturals a protegir es prenguen les mesures correctores oportunes i així siguen previstes tant en el projecte d'explotació com en la restauració proposada.
  
Qualificació i classificació urbanística
  
Tal com s'ha indicat en l'informe municipal el sòl és no urbanitzable comú en zona d'ús prioritari agrícola o ús prioritari en defensa del sòl, per la qual cosa hi ha una incompatibilitat per a aquesta activitat en la qualificació del sòl a més que s'afecten algunes zones de sòl protegit.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental s'ha de considerar que s'han presentat sis concessions mineres de manera simultània als voltants de Morella, cinc d'aquestes en la mateixa Vega del Moll a banda de la ja existent en explotació en el Mas de la Parreta.
  
Aquestes concessions estan formades per diverses quadrícules mineres cadascuna d'aquestes i ocupa pràcticament tota la Vega del Moll, amb una superfície molt gran. Independentment que les explotacions proposades en el passe de la concessió directa suposen una superfície mes reduïda d'aquestes.
  
Tot i que el promotor de les tres concessions Vega del Moll, A, B i C ha presentat un document notarial pel qual es compromet a no dur a terme de forma simultània les tres explotacions, en les tres concessions mineres sol·licitades per aquests. no hi ha cap impediment legal perquè aquestes siguen dutes a terme o siguen adquirides per altres promotors.
  
Per altra banda, si no es pretén explotar la totalitat de les quadrícules no s'entén per què s'ha sol·licitat el passe de concessió directa de la totalitat d'aquestes, ja que la Llei de mines permet reduir la superfície del passe a concessió derivada del permís d'investigació.
  
La Vega del Moll conforma una àrea geomorfològica amb determinades peculiaritats dins de la comarca dels Ports, a més de ser una zona amb enormes valors agropecuaris, paisatgístics, etnològics, paleontològics, arqueològics. Actualment està adquirint valors d'interés turístic amb el desenvolupament del turisme rural, que s'ha convertit en la principal font d'ingressos del municipi, i tota la vega presenta valors potencials per tots els valors d'aquesta, la qual cosa és incompatible amb les activitats extractives tal com s'han plantejat.
  
Sens dubte, des del punt de vista ambiental, les esmentats explotacions no resulten compatibles, però sobretot per la forma en què s'han plantejat, no s'entén que en el projecte es diga que l'explotació es duga a terme de forma descendent i després s'aporte una planificació per fases que no mostre aquest aspecte descendent.
  
Per un altre costat, no s'entén com es pot dur a terme l'explotació mitjançant les fases proposades i arribar a la fase del buit final generat, ni al seu torn com es passa d'aquest buit al buit restaurat.
  
Pel que fa al material objecte d'explotació, tota justificació del projecte estudi econòmic i autorització de la unitat de mines, sembla venir per les argiles roges per a l'ús industrial d'aquestes en la ceràmica.
  
Aquest recurs sembla únicament el 43% del material que s'ha d'extraure, encara que com s'ha posat de manifest en l'estudi geològic no es pot conéixer quina és la proporció d'argila respecte a la matriu, atesa la naturalesa dels depòsits, per la qual cosa aquesta dada és només aproximada.
  
Per consegüent, ja que en l'informe de patrimoni així ho exigeix, s'hauria de conéixer amb major precisió la naturalesa del jaciment en la estratificació, sedimentologia i taxonomia d'aquest i juntament amb aquest estudi que permetria conéixer la naturalesa del recurs, també hauria de realitzar-se un estudi d'alternatives on el rendiment de l'extracció del recurs objecte de l'explotació siga major i els impactes ambientals produïts siguen menors, atesa l'alta sensibilitat de l'entorn i els alts valors ambientals, la qual cosa no s'ha realitzat en l'estudi d'impacte ambiental, tal com s'exigeix en la legislació ambiental existent segons el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Finalment, hi ha una preocupació en l'administració municipal i ambiental atesa l'experiència observada per les activitats mineres de les empreses en les zones en què s'ha permés l'extracció massiva com la comarca dels Serrans o a la Plana Alta mateix, la qual cosa ha produït un rebuig general de la població que ha començat a mobilitzar-se en contra de les esmentades activitats a la comarca dels Ports, de la qual Morella es cap de partit, aquests aspectes també han de ser recollits en l'estudi d'impacte ambiental, ja que el benestar de la població és un dels principals objectius sobre els quals es basa la Llei d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'esmentada activitat es troba inclosa en l'annex I, apartat 3 C1, extracció de minerals no metàl·lics ni energètics. Materials de construcció, del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'Impacte Ambiental, per la qual cosa està sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació,.
  
3. L'article 17, de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, pel qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de plans, programes i projectes.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Resolució
  
Primer
  
Declarar no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de la proposta d'explotació de la pedrera Vega del Moll número 2734-A, localitzada al terme municipal de Morella (Castelló) i promoguda per la UTE Villagrasa, SL, i Azuliber, SL.
  
Segon
  
S'informa el promotor que, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental haurà d'incloure l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, per la qual cosa en el cas d'aparéixer valors culturals a protegir es prenguen les mesures correctores oportunes i així siguen previstes tant en el projecte d'explotació com en la restauració proposada.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4968, del 17-03-2005 (2005/2093)

RESOLUCIÓN de 17 de febrero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4968

Fecha DOGV
:   17-03-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/2093

CVE


Fecha del documento
:   17-02-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [València](javascript:void(0))
    * [Algueña](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de febrero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/A2093]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, resuelvo:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 238/2003-AIA, 263/2003-AIA, 080/2003-AIA, 194/2003-AIA, y 495/2001-AIA que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 17 de febrero de 2005.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 238/2003-AIA.
  
Título: «Depósito regulador, renovación y refuerzo de la red de agua potable en Algueña».
  
Promotor: Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Objeto: construcción de un depósito metálico regulador, y refuerzo de la red de agua potable.
  
Localización: término municipal de Algueña (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la mejora del abastecimiento y distribución de agua potable al término municipal de Algueña, de forma que se garantice el suministro para la futura demanda, se aumente la capacidad de almacenamiento existente, se eviten fugas y se mejore la calidad del servicio aumentando las cargas piezométricas.
  
Para ello se llevarán a cabo las siguientes obras:
  
Construcción de un depósito circular de 9,35 m de radio interior y 1.444 m³ de capacidad, con una lámina de agua de 5,50 m y una altura libre en el interior de 6 m.
  
La renovación de la red de tuberías de PVC por tuberías de polietileno de alta densidad PEAD, de 6 y 10 atm. de presión de trabajo y de 250, 200 y 160 mm de diámetro nominal, según los casos, y con uniones termosoldadas.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 30 de junio de 2003 la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA) correspondientes al proyecto «Depósito regulador, renovación y refuerzo de la red de agua potable en Algueña».
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto, «Depósito regulador, renovación y refuerzo de la red de agua potable en Algueña», ha sido expuesto a información pública del 27 de febrero al 27 de marzo de 2003, en el Ayuntamiento de Algueña, sin que se haya formulado ninguna alegación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La actuación debida al uso agrícola y ganadero, no ha dejado indicios de la flora original, siendo únicamente el tramo del trazado de la tubería que pasa por una ladera de roca, con vegetación muy escasa, junto con la ocupación de unos 1000 m² por parte del depósito, las únicas zonas donde es previsible algún impacto sobre el medio ambiente.
  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Aunque la mayor parte del trazado de las tuberías discurre por caminos existentes, los efectos sobre el suelo serán evidentes, debidos a la excavación para conseguir la correcta fijación de los apoyos para la tubería, y la creación de pistas para acceder a las zonas de trabajo.
  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental
  
Las medidas correctoras más importantes que se han contemplado en el estudio de impacto ambiental son:
  
Los motores de combustión interna se reglarán para que sus emisiones cumplan los límites establecidos en la vigente legislación, y se les dotará de los correspondientes silenciadores homologados.
  
El suelo y tierra vegetal retirada de la zona de obras se guardará en montones para su utilización posterior como sustrato de la vegetación.
  
Se realizará un control adecuado de la gestión de residuos tóxicos y peligrosos (aceites, lubricantes y combustibles), de acuerdo con la vigente legislación en la materia.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 7 del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el «Proyecto de construcción de un depósito regulador, renovación y refuerzo de la red de agua potable en Algueña», en el término municipal de Algueña, promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
Las zonas en las que se vaya a realizar movimiento de tierras serán regadas regularmente para evitar el levantamiento del polvo.
  
Los materiales sobrantes de la ejecución de las obras, se trasladarán a vertederos autorizados.
  
Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales preceptivas.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente estimación de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 18 de julio de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 263/2003-AIA
  
Título: «Modificación puntual del PGOU. Ampliación parque de Cabecera».
  
Promotor: Ayuntamiento de Valencia.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Valencia.
  
Objeto: recalificación del suelo.
  
Localización: término municipal de Valencia.
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto de este documento es la ampliación de los terrenos destinados a sistemas generales de espacios libres, en el parque de Cabecera, con el fin de regularizar los límites del mismo a los efectos de su debida inserción con el entorno urbano ya urbanizado.
  
La modificación afecta a una superficie de aproximadamente 7.500 m² de suelo no urbanizable, pasando de suelo de protección agrícola a sistema general de espacios libres, aumentando la superficie destinada a la red primaria de dotaciones.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 7 de julio de 2003 el Ayuntamiento de Valencia remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA) correspondientes al proyecto «Modificación puntual del PGOU, ampliación parque de Cabecera».
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto, «Modificación puntual del PGOU. Ampliación parque de Cabecera», ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 20 de agosto de 2002, y en el Mini Diario de fecha 26 de julio de 2002, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Los factores ambientales que se verán afectados por la ejecución del proyecto, en sus distintas fases serán el aire, el agua superficial, el suelo y la vegetación, debido a los procesos de explanación, rasanteo de la parcela, acopio de materiales, creación y acondicionamiento de infraestructuras.
  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
Durante la fase de construcción se prevé una variación en la calidad del aire debido al incremento de los niveles de ruidos y a la generación de polvo como consecuencia de los trabajos de explanación y rasanteo de la parcela.
  
Las aguas superficiales se verán afectadas debido a que el proyecto tiene previsto acondicionar tramos de las acequias Tormos y Rascaña, siempre manteniendo las secciones actuales y garantizando el riego a todas las parcelas.
  
La vegetación y cultivos se eliminarán de las zonas de actuación al inicio de las obras, como consecuencia de las labores de desbroce y despeje de la vegetación. Los campos de labores agrícolas lindantes no se verán afectados por las acciones del proyecto
  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental
  
Las medidas correctoras más importantes que se han contemplado en el Estudio de Impacto Ambiental durante la fase de construcción son:
  
En todas las acciones en las que se lleven acabo movimiento de tierras se realizarán riegos periódicos para evitar el levantamiento de polvo.
  
Las labores de acondicionamiento de las acequias de riego deberán ser realizadas de forma que no se modifique los recursos hídricos de la zona, y que no se varíe la calidad de las aguas de riego que por ellas circulan.
  
Las modificaciones previstas en las acequias existentes deberá contar con el visto bueno de cada una de las comunidades de regantes, manteniendo las secciones actuales y garantizando el riego a todas las parcelas (comunidades de regantes de las acequias de Tormos y Rascaña).
  
Impermeabilizar la zona de aparcamiento, tanto de maquinaria y vehículos pesados como de vehículos particulares, a fin de evitar posibles filtraciones de aceites y grasas.
  
Recuperar la tierra vegetal que se extraiga en la fase de construcción para su posterior uso en las labores de ajardinamiento. La tierra vegetal se acopiará en montones en forma de artesa, de menos de 2 metros de altura, a los que se efectuarán labores agrícolas hasta su uso posterior.
  
Las zonas verdes previstas en el proyecto deberán contener especies vegetales autóctonas que configuren lo que es un bosque de ribera y jardín mediterráneo, utilizando para ello especies propias de este tipo de bosque como son los fresnos, los olmos, los chopos y los sauces.
  
Adecuado tratamiento y manipulación de aceites, grasas, combustibles, etc. utilizados por la maquinaria.
  
Los restos de obra se localizarán en las zonas de menor visibilidad, evitando su acumulación, y serán gestionados correctamente de conformidad con la legislación vigente.
  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
Comprobación periódica de los niveles de ruidos y vibraciones durante las obras de la fase de construcción, así como en el entorno del Museo de Técnicas Hidráulicas para que no superen los 65 dB en horario diurno.
  
Comprobación de las obras de acondicionamiento de las acequias verificando que no se modifiquen los recursos hídricos de la zona y la calidad de las aguas de riego.
  
Por último, el programa de vigilancia ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el estudio de impacto ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Modificación puntual del PGOU. Ampliación parque de Cabecera», promovido por el Ayuntamiento de Valencia, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del proyecto de construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del programa de vigilancia ambiental.
  
Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del programa de vigilancia ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.
  
El director de las obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.
  
Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
  
La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del proyecto de construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 18 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 080/2003-AIA.
  
Título: «Horno crematorio de animales domésticos»
  
Promotor: Sociedad Protectora de Animales y Plantas de Alicante
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alicante.
  
Localización: albergue de animales de la Sociedad Protectora de Animales y Plantas del Camino Viejo de Elche, PK 7, Alicante.
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del proyecto
  
Se trata del proyecto para la instalación de un horno crematorio de animales domésticos en Alicante.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
La actividad objeto de evaluación de impacto ambiental, consiste en la eliminación de residuos urbanos o municipales, concretamente animales domésticos muertos, por incineración.
  
La parcela en la que se proyecta llevar a cabo la actividad se localiza sobre una superficie clasificada como suelo no urbanizable. Es por ello por lo que la actividad deberá contar con la adecuada clasificación del suelo a la misma, lo que podrá conseguirse mediante declaración de interés comunitario o modificación puntual del planeamiento urbanístico.
  
En cuanto al horno crematorio en sí mismo, se compone de dos cámaras (cremación y postcombustión), equipadas cada una de ellas con su correspondiente quemador. Asimismo se incluye una chimenea de evacuación de gases, un ventilador para el aporte de aire para la combustión y un cuadro eléctrico. El combustible que se empleará en los quemadores será gasóleo C.
  
La actividad de eliminación de animales domésticos constituye, según la Ley 10/1998 y la Ley 10/2000 una operación de gestión de residuos, y tal operación podría quedar incluida, según el anexo ll A de la Decisión 96/350/CE, en la operación de eliminación tipo D 10 (Incineración en tierra).
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 19 de febrero de 2002, el Servicio de Gestión de Residuos de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió la documentación relativa al proyecto de «Horno crematorio de animales domésticos», promovido por la Sociedad Protectora de Animales y Plantas de Alicante. La documentación remitida consta del proyecto técnico y estudio de impacto ambiental. El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto de «Horno crematorio de animales domésticos», ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de fecha 24 de mayo de 2003, no habiéndose presentado alegación alguna, de acuerdo con el Negociado de Información y Registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Afecciones legales
  
Durante el normal mantenimiento y funcionamiento de la actividad (incineración y depósito en tierra de animales domésticos muertos), la Sociedad Protectora de Animales y Plantas de Alicante gestionará y generará nuevos residuos, por lo que deberá solicitar las autorizaciones administrativas como gestor y productor de residuos otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad
  
Dentro del sector servicios, las empresas del sector de la gestión de residuos, son un pilar fundamental para el desarrollo sostenible. Sin embargo, la inadecuada eliminación de los residuos arruina los objetivos medioambientales perseguidos en la gestión de los mismos, ya que podría contribuir a concentrar los riesgos que se querían evitar, dañando seriamente el medio ambiente que se quería proteger, atentando contra la salud de los ciudadanos.
  
Dada la tipología de la actividad, la capacidad de incineración de tratamiento expuesta por el promotor (1 tonelada anual) y el lugar en el que se proyecta desarrollar la empresa, los elementos ambientales más directamente afectados por su desarrollo podrían ser los propios del medio inerte o abiótico, concretamente la atmósfera, el suelo y las aguas, ya que el medio biótico, y en menor medida el perceptual y social, se verán muy ligeramente afectados con el normal desarrollo de la actividad. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos.
  
Identificación y valoración de impactos
  
La actividad se basa en la incineración. En este proceso generarán principalmente emisiones atmosféricas, aunque también las cenizas y los residuos derivados del mantenimiento de la instalación. En principio, no se generarán olores puesto que los gases generados tienen un tiempo de residencia, en el postcombustor y a 850ºC, mayor a 2 segundos.
  
En la documentación presentada a fin de conocerse el impacto que el desarrollo de las actividades proyectadas podría tener en el emplazamiento elegido en el término municipal de Alicante, se analizan las emisiones atmosféricas. Se concluye que las emisiones de contaminantes producidas en la cremación de animales son muy inferiores a las máximas permitidas por la legislación, concretamente, las especificadas en el Real Decreto 1088/92, de 11 de septiembre, por el que se establecen nuevas normas sobre la limitación de emisiones a la atmósfera de determinados agentes contaminantes procedentes de instalaciones de incineración de residuos municipales.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las emisiones atmosféricas serán las procedentes de la incineración de animales domésticos muertos, utilizando como combustible de apoyo gasóleo C y aire introducido con un ventilador centrífugo como comburente, conformando todo ello una composición homogénea a partir de la que se estima una composición y concentración de los gases de combustión igualmente homogénea.
  
Para la emisión de los gases se ha proyectado una chimenea de 7 metros medidos a partir de la cota en la que se dispone el incinerador.
  
Se aporta un escueto y singular programa de vigilancia ambiental en el que se establece, dicho ahora de forma sintética, lo que sigue:
  
Comprobación de emisiones de contaminantes periódicamente
  
La chimenea va equipada con un dispositivo para la toma de muestras
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una estimación de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.a del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones de tratamiento y/o eliminación de desechos y residuos sólidos urbanos, se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de «Horno crematorio de animales domésticos», promovido por la Sociedad Protectora de Animales y Plantas de Alicante, en los términos que establece el proyecto y estudio de impacto ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará nuevos residuos, por lo que deberá obtener las autorizaciones administrativas como productor y gestor de residuos otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
2) La clasificación del suelo deberá ajustarse a la actividad que se va a implantar sobre el mismo, para lo que deberán iniciarse los trámites pertinentes a tal modificación.
  
3) En cuanto a los servicios e infraestructuras de la instalación, entendemos que específicamente en el caso del incinerador, debe dotarse de un depósito contra incendios.
  
4) El equipamiento correspondiente al depósito de gasoil debe proyectarse y resolverse de acuerdo a lo establecido en la ITC MIE APQ 001 de almacenamiento de líquidos inflamables y combustibles. En todo caso, el depósito de gasoil contará con un cubeto estanco de contención de derrames que impida que la contaminación se traslade a otro medio hasta su retirada por empresa autorizada.
  
5) Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior, deberá cumplirse lo establecido en el título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
6) En cuanto al programa de vigilancia ambiental, este se implementará con lo siguiente:
  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el proyecto de actividad y el estudio de impacto ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.
  
- Se controlarán las emisiones de acuerdo a la clasificación de la instalación en el del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/1975, de Protección del Ambiente Atmosférico.
  
- El seguimiento de los diversos residuos gestionados y generados.
  
- Se llevará a cabo la periódica vigilancia de las instalaciones.
  
7) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
8) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
9) Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva ampliación de autorización administrativa.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 11 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 194/2003-AIA.
  
Título: «Construcción de dos embalses reguladores y otras mejoras».
  
Promotor: Comunidad de Regantes Pisana y Santa Rita.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Objeto: construcción de dos embalses para riego.
  
Localización: Orihuela (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la modernización de los regadíos, mediante el riego localizado de todas sus tierras, y realizar el proyecto en fases, siendo la correspondiente a este proyecto, la primera de ellas, con las siguientes obras:
  
Construcción de dos embalses reguladores de 73.983 m³ y 32.545 m³, con lámina de polietileno de alta densidad de 2 mm de espesor.
  
Instalación de 172 m de tubería de PVC de 250 mm de diámetro exterior para conexión de los embalses.
  
Construcción de diferentes obras de fábrica e instalación de diversa piecería.
  
La superficie a regar es de 128 ha destinadas principalmente al cultivo de cítricos, encontrándose a un 70% de su plena producción.
  
Para evitar filtraciones en las paredes del embalse se impermeabilizará con lámina de polietileno de alta densidad de 2 mm de espesor termosoldada sobre lámina de geotextil para preservarla de posibles partículas cortantes que puedan romper el plástico.
  
Las característica dimensionales del embalse número1 son las siguientes:
  
Superficie de ocupación 20.500 m²
  
Altura 9 m
  
Talud exterior 1:1,5
  
Talud interior 1:2,5
  
Anchura pasillo coronación 5 m
  
Longitud pasillo de coronación 454 m
  
Cota de coronación 87 m
  
Cota de solera 78 m
  
Resguardo 0,75 m
  
Volumen embalsado 73.983 m³
  
Volumen útil 64.439 m³
  
Las característica dimensionales del embalse número2 son las siguientes:
  
Superficie de ocupación 13.500 m²
  
Altura 8 m
  
Talud exterior 1:1,5
  
Talud interior 1:2,5
  
Anchura pasillo coronación 4 m
  
Longitud pasillo de coronación 450 m
  
Cota de coronación 110 m
  
Cota de solera 102 m
  
Resguardo 0,50 m
  
Volumen embalsado 32.545 m³
  
Volumen útil 28.404 m³
  
Para evitar accesos no controlados al embalse se ha proyectado una valla metálica de 2,2 m de altura, galvanizada, alrededor de todo el perímetro de coronación.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 11 de junio de 2003 la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, remitió el documento técnico y el estudio de impacto ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de «Construcción de dos embalses reguladores y otras mejoras».
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto de «Construcción de dos embalses reguladores y otras mejoras», ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el tablón de edictos del Ayuntamiento de Orihuela durante el plazo de treinta día, no habiéndose presentado alegaciones y reclamaciones de género alguno en dicho plazo.
  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 16 de junio de 2003 se efectuó consulta a los siguientes organismos:
  
Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante.
  
Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas
  
Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia.
  
Informes sectoriales
  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información obtenida de los informes que se señalaban en el punto anterior.
  
La Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico señala que:
  
«Aunque en el ámbito de aplicación del proyecto no se detectan bienes de carácter arqueológico o arquitectónico susceptibles de especial protección, el mismo no contempla la incidencia sobre los elementos del patrimonio etnológico, no solamente el intangible sino todos aquellos bienes de naturaleza etnológica que pudieran verse afectados por el proyecto, por lo que deberá abordarse su estudio y en el caso de producirse afección efectiva, se les deberá dispensar la protección adecuada comunicándolo a esta Dirección General.
  
Por lo que en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos de esta Dirección General, se informa desfavorablemente el proyecto presentado hasta tanto no se justifique el cumplimiento del condicionante patrimonial de índole etnológico arriba referenciado.»
  
El informe de la Dirección General de Interior señala que:
  
«El embalse, pese a estar ubicado en la zona de mayor peligrosidad sísmica de la Comunidad Valenciana, debe considerarse una obra de moderada importancia, ya que posee una capacidad inferior a los 100.000 m³, no siendo obligatoria la aplicación de la NCSE-94.»
  
En el informe remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante se señala que:
  
«- El estudio de impacto ambiental presenta graves deficiencias en cuanto a la fauna se refiere.
  
- Se considera necesario conferir a las balsas cierto grado de naturalidad. Para ello, además de las medidas que contempla el estudio, se debe favorecer su colonización por parte de las plantas acuáticas y de fauna. Para ello se recomienda el uso de diversas plataformas flotantes capaces de albergar el substrato suficiente como para que se puedan fijar estolones de especies tales como carrizo (Phragmites australis) o eneas (Thpha latifolia, Typha angustifolia o Typha domingensis) así como plataformas con grava que faciliten la nidificación de aves.
  
En consecuencia y dadas las especiales características del proyecto, se informa favorablemente pero exigiendo el cumplimiento de este condicionado.»
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La zona objeto de la actuación se configura como un territorio eminentemente agrario, presentando la mayoría de las tierras transformaciones para el cultivo de cítricos.
  
El suelo es susceptible de verse afectado por la eliminación de suelo fértil. También la modificación de la geomorfología puede generar procesos erosivos.
  
La vegetación puede verse afectada hasta el punto de la total desaparición en la zona donde se van a realizar las obras, así como la fauna por la desaparición de nichos ecológicos, y por la incidencia de las operaciones de construcción.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
La zona que ocupan los embalses provocarán una pérdida de suelo debida a los desmontes, que se emplearán para terraplenar los taludes del embalse, aportando aún así alrededor de 397 m³ de tierra, para el embalse número 1, y 3.449 m³ de tierra, para el embalse número 2.
  
La calidad del aire sufrirá distintos impactos, sobretodo durante la fase de construcción, como el levantamiento de polvo, la emisión de gases y la generación de ruido durante los movimientos de tierras.
  
La vegetación de la zona ha sido modificada en su mayor parte hacia las actividades agrícolas, y en cualquier caso se trata de terrenos ocupados por especies matorrales, por lo que el grado de impacto no será muy grave.
  
En cuanto a la fauna, esta se verá afectada por las operaciones de movimiento de tierras y maquinaria así como de desbroce, que provocarán la alteración de hábitats.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental
  
Las medidas correctoras más importantes que se han contemplado en el Estudio de Impacto Ambiental son aquellas referentes a las precauciones que hay que tomar durante el movimiento de tierras, como son:
  
El suelo y tierra vegetal retirada de la zona de obras se guardará en montones para su utilización posterior en los taludes exteriores a revegetar como sustrato de la vegetación.
  
El decapado se efectuará en la superficie comprendida en los terrenos a ocupar por la obra, seleccionando aquellas áreas donde se aprecie suelo de buena calidad y preferiblemente muestren cubierta vegetal natural.
  
Los cordones procedentes del decapado tendrán una altura inferior a 1,5 m y se ubicarán en el perímetro exterior de los futuros terraplenes y las referentes a la restauración vegetal de los taludes mediante la plantación de especies autóctonas como el Pinus halepensis, Pistacea lentiscus o Rhammus lycioides.
  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental.
  
- Se cuidará que los vertederos y acopios de materiales de desecho se ubique en zonas adecuadas, donde se reduzca al mínimo la alteración paisajística. A ser posible, se ubicará en el interior del vaso del embalse.
  
- Se cuidará que las emisiones de polvo no sean excesivas (con riegos periódicos) y que las labores de mantenimiento y reparación del parque de maquinaria se realicen en los lugares indicados para ello.
  
- Se realizará una remodelación geomorfológica de las superficies de extracción y depósito existentes en la zona de obras, con vistas a dotarla de taludes estables, con una adecuada red de drenaje, que permitan el establecimiento de la vegetación y la reducción de procesos erosivos.
  
Por último, el programa de vigilancia ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el estudio de impacto ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8.e) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el «Proyecto de construcción de dos embalses reguladores y otras mejoras», promovido por la Comunidad de Regantes Pisana y Santa Rita, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Se considera necesario conferir a las balsas cierto grado de naturalidad. Para ello, además de las medidas que contempla el estudio, se debe favorecer su colonización por parte de las plantas acuáticas y de fauna. Para ello se recomienda el uso de diversas plataformas flotantes capaces de albergar el substrato suficiente como para que se puedan fijar estolones de especies tales como carrizo (Phragmites australis) o eneas (Thpha latifolia, Typha angustifolia o Typha domingensis), así como plataformas con grava que faciliten la nidificación de aves.
  
2. Los diversos documentos del proyecto (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del proyecto incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del programa de vigilancia ambiental.
  
3. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del programa de vigilancia ambiental en el plan de obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.
  
El director de las obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este programa.
  
4. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
5. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
  
6. El programa de vigilancia ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho programa de vigilancia ambiental se presentará, ante esta Dirección General, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.
  
7. La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.
  
8. Se asegurará el mantenimiento de las plantaciones realizadas en los taludes exteriores para evitar efectos erosivos en los mismos, disponiendo los mecanismos y riegos necesarios para ello.
  
9. Se deberá instalar plataformas flotantes en el interior de la balsa, con el fin de evitar la mortalidad de grandes aves que se da en este tipo de infraestructuras cuando fortuitamente de ahogan por buscar agua, o sistema equivalente que confiera propiedades similares.
  
10. La dirección de obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente declaración de impacto ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del proyecto de construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
11. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente estimación de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 7 de enero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 495/2001-AIA.
  
Promotor: Vilagrasa, SL. Azuliber SL.
  
Autoridad sustantiva: Serv. Terr. Industria y Energía (Secc. Minas. Castellón).
  
Objeto del proyecto: explotación de cantera de arcillas Vega del Moll-A
  
Localización: término municipal de Morella (Castellón).
  
Antecedentes
  
Se ha tramitado el pase a tres concesiones mineras del permiso de investigación Vega del Moll, a los cuales se les ha denominado Vega del Moll 2734-A; 2734-B y 2734-C, que se presentan junto a la explotación de arcillas Mas de la Parreta, la cual obtuvo declaración de impacto ambiental positiva por parte de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio en fecha de 6 de septiembre de 1999.
  
Los expedientes correspondientes a las concesiones mineras Vega del Moll B y C, 596/2001-AIA y 597/2001-AIA han tenido declaraciones de impacto ambiental No Aceptables, por haber recibido informes desfavorables de patrimonio a los proyectos presentados así como por uso incompatible con el uso prioritario agrícola al que pertenece la mayoría del suelo de la Vega del Moll.
  
En este momento la explotación del Mas de la Parreta se encuentra en explotación y en pleno aprovechamiento, sin que se hayan cumplido los trabajos de restauración contemplados en la declaración de impacto ambiental.
  
La Vega del Moll, es sin duda, la zona agrícola más importante del municipio de Morella, con una superficie aproximada de 1000 ha dedicadas la barbecho semillado. Las propiedades se hayan configuradas por los mases que se sitúan en las confluencias entre vías de comunicación, o bien en el límite del terreno agrícola y forestal.
  
Descripción de la actividad
  
La concesión Vega del Moll A se sitúa como continuidad de la concesión del Mas de la Parreta, por lo que se puede consideras una ampliación de la anterior.
  
En principio la concesión consta de 6 cuadrículas mineras, las cuales suponen 180 hectáreas, de las cuales, como dice el estudio de impacto, sólo se van a afectar 83 hectáreas.
  
El material a explotar son arcillas, presentándose como estéril lentejones aislados de arena poco cementada, que podría ser utilizada en la fabricación de cemento.
  
Según el proyecto de explotación, las reservas de unos 13.559.627 m³ de arcillas y estériles conformados por 9.859.417 m³ de arenas y un recubrimiento de unos 7.828.884 m³ de estéril, en el cual ya viene incluida la tierra vegetal a conservar para la restauración.
  
La explotación es a media ladera, con pendientes originales suaves, donde se conseguirá 1 Tm de mineral vendible por cada 2,3 Tn de material removido.
  
Las labores de extracción serán en secuencia descendente, realizándose el arranque por voladuras en las calizas de recubrimiento y por medios mecánicos en el material arcilloso-margoso restante.
  
La altura de los bancos será de unos 20 m como máximo en el arranque por voladuras de las calizas de recubrimiento, y de 10 m cuando se trate de mineral o estéril, siendo los taludes casi verticales en ambos casos oscilando entre los 90 º y 100º con la horizontal en la base, y se dejaran unas bermas de 5 metros tanto en el estéril como en el mineral para las labores de restauración.
  
Tal y como se describe en el estudio geológico, los materiales arcillosos para los que se solicita el permiso de investigación, aparecen de forma discontinua con alternancia de materiales arenosos, cuya geometría no se puede definir con claridad, por lo que no se trata de un recurso conocido, sino de un afloramiento de materiales entre los que aparecen las arcillas objeto de la explotación, aunque se piensa aprovechar también las arenas que aparecen en dicho afloramiento.
  
La actividad se realizara en un máximo de frentes o bancos posibles como tipos de mineral se detecten en los constantes análisis a que se someten, con el objetivo de no alterar las fórmulas de las dosificaciones en las plantas de producción, por lo que por lo normal se producirán cuatro o cinco frentes simultáneos.
  
Alternativas
  
Estudio de alternativas
  
No existe ningún análisis de alternativas, aunque presenta una justificación basándose en que la distribución geológica condiciona que el material aparece en esa ubicación y por tanto se debe explotar ahí, sin considerar el resto de variables ambientales para decidir si es viable dicha explotación, ni la posible explotación en otros lugares donde aflora el material, pues no es un recurso estratégico que aflore en este único lugar, lo cual es el objetivo del estudio de impacto ambiental.
  
Además, tal y como se pone de manifiesto en el estudio geológico dicho material aflora con intercalaciones arenosas y está afectado por fallas, por lo que no se ha aportado una cartografía de dicho recurso dado que es imposible realizarla, existiendo una gran imprecisión dado que dichos depósitos geológicos presentan una gran variabilidad lateral y numerosas intercalaciones, por lo que las estimaciones establecidas pueden variar considerablemente.
  
Tramitación administrativa
  
1. Entrada e información pública
  
En fecha de 3 de diciembre de 2001 tuvo lugar entrada la documentación correspondiente a los expedientes NMINC MIEXCD/2000/6, MIEXCD/2001/16 y MIEXCD/2001/17 derivadas del permiso de investigación Vega del Moll número 2734, denominadas Vega del Moll 2734-A; Vega del Moll 2734-B y Vega del Moll 2734-C.
  
En relación con el expediente de pase a concesión de explotación Vega del Moll 2734-A, se abrió expediente 495/2001-AIA, en la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, con la siguiente documentación:
  
Plan de Explotación. Vol. Memoria y Vol. Planos
  
Plan de Restauración. Vol. Memoria y Vol. Planos
  
Estudio de Impacto Ambiental. Vol. Memoria y Vol. Planos
  
Estudio geológico
  
En fecha de 11 de febrero de 2002 se recibe certificado del trámite de información pública de la Conselleria de Industria y Energía haciendo constar que transcurrido el periodo de información pública del estudio de impacto ambiental del proyecto de la explotación de la concesión minera Vega del Moll número 2734-A, publicado en el Boletín Oficial de la Provincia, número 1 de enero de 2002 no se han presentado alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales
  
En fecha de 7 de enero de 2002 se han efectuado consultas a los siguientes organismos:
  
Dirección Territorial de Industria y Energía, sección de Minas de Castellón
  
Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón
  
Dirección General de Patrimonio Artístico
  
Ayuntamiento de Morella
  
En fecha de 23 de enero de 2002 se ha recibido informe de la Dirección Territorial de Industria y Energía de Castellón
  
Se informa favorablemente al proyecto de explotación propuesto, independientemente de las condiciones que se establezcan para su restauración, a establecer en la resolución de otorgamiento de la concesión minera.
  
En fecha de 18 de febrero de 2002 se recibió informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón,
  
Se contesta de forma conjunta para las tres explotaciones presentadas por el mismo promotor derivadas del permiso de investigación Vega del Mol.
  
Consideraciones generales
  
1º La explotación de arcillas Mas de la Parreta obtuvo declaración de impacto ambiental favorable por parte de la Dirección General de Gestión y Planificación del Medio en fecha de 6 de septiembre de 1999. Aunque la empresa promotora de esta primera exploración se presenta en este expediente con este nombre, se ha constatado que la titularidad de las explotaciones es la misma, de manera que los tres expedientes iniciados constituyen una ampliación de la extracción de arcillas denominada Mas de la Parreta.
  
En este momento, se comprueba que esta cantera se halla en fase de aprovechamiento, sin haber iniciado los trabajo de restauración contemplados por la resolución.
  
2º Como se puede observar en el mapa de cultivos y aprovechamientos editado, por el ministerio de Agricultura, pesca y Alimentación (1988), La Vega del Moll es sin duda la zona agrícola más importante del municipio de Morella, con una superficie de unas 1000 ha dedicadas al barbecho semillado.
  
Las propiedades se hallan configuradas por los mases, que se sitúan en las confluencias entre vías de comunicación, o bien en el límite del terreno agrícola y forestal.
  
Se trata de una unidad geomorfológica llana rodeada de pequeñas lomas ocupadas por la vegetación forestal sobre calizas. La distancia al casco urbano es muy reducida, ubicándose esta unidad dentro de la zona de influencia del casco urbano.
  
3º Desde el punto de vista geológico, los materiales aflorantes en la zona de explotación son margas calizas y arcillas del Cretácico. Su estabilidad para la formación de taludes es reducida.
  
Es de reseñar la presencia de vegetación edafohigrófila en la zona, que hace pensar en la proximidad de un nivel freático respecto a la superficie, aunque no se dispone de más datos al respecto. La Vega del Moll es atravesada de este a oeste por el río Calders.
  
4º La extensión de las superficies de explotación es muy amplia, ocupando la práctica totalidad del suelo dedicado al aprovechamiento agrícola.
  
5º El contenido de los respectivos estudios de impacto ambiental resulta muy poco clarificador sobre las medidas encaminadas a hacer sostenible la actuación desde el punto de vista ambiental. El estudio de alternativas no se aborda de manera correcta. La calidad de la documentación para ayudar a evaluar correctamente la actuación dentro del procedimiento de impacto ambiental resulta muy baja en múltiples puntos, especialmente en lo que se refiere al análisis de las afecciones a causar por las explotaciones.
  
6º En cuanto a las vías pecuarias no se ha hallado información alguna en la documentación acerca de su tratamiento. Según la información que estos servicios técnicos han podido consultar, estas explotaciones afectarían a las siguientes vías pecuarias:
  
V.P. número 13 Colada de la Chumenera Alta, con anchura legal y necesaria de 9-14 m
  
V.P. número 18 Colada de los Candeales, con anchura legal y necesaria de 10 m
  
V.P. número 12 Colada del Hostal Nou al Valen, con anchura legal y necesaria de 14 m
  
Estas vías pecuarias fueron clasificadas en fecha de 03.10.1984, por orden ministerial, que fue publicada en el Boletín Oficial del Estado de fecha de 18.02.1985 y en el Boletín Oficial de la Provincia de fecha de 06.06.1998.
  
Conclusiones
  
Lo que se puede entender de la documentación, dada su calidad es una propuesta que no considera de manera correcta los factores ambientales que la actuación puede afectar, por lo que no cumple adecuadamente su papel dentro del procedimiento de impacto ambiental.
  
Se pide la explotación sobre una gran superficie de uso agrícola, forestal y pecuario, que constituye la mayor reserva histórica del municipio para estos aprovechamientos. A ellos hay que añadir el incipiente turismo rural que se esta desarrollando en la zona. Los valores a afectar por una explotación serían de índole diversa, resultando incompatible con el resto de usos a que está sometida esta zona.
  
Se valora lógica la propuesta de ampliación de la explotación minera, pero se considera que dicha ampliación no debe suponer la afección de toda la unidad, sino que se debe adecuar al ritmo de trabajo, habiendo llevado a cabo previamente la restauración de la zona, para explotar una zona contigua, tal como fue establecido en la declaración de impacto ambiental de la extracción existente en el Mas de la Parreta.
  
En fecha de 30 de septiembre de 2002 se recibió informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación.
  
En relación con el proyecto de la cantera de arcillas en el término municipal de Morella, denominada Vega del Moll A y su estudio de impacto ambiental informan desfavorablemente el proyecto presentado hasta tanto no se atiendan y justifique el cumplimiento de las condiciones siguientes:
  
Que con anterioridad a la concesión de la licencia se prospecte minuciosamente todo el área de explotación porque, aunque no está previsto que aparezcan nuevos petroglifos, aún es posible que existan yacimientos al aire libre que se vean afectados por la explotación de arcillas.
  
Se deberá proceder a la excavación del yacimiento arqueológico del Barranc de les Roques de García y cuantos pudieran aparecer durante la prospección.
  
Dada la proximidad del límite de la cantera con los petroglifos de Les Roques de García, el límite de la explotación debería desplazarse 50 m al sur, coincidiendo aproximadamente con la cota 925 m.
  
El petroglifo del Mas del Salseral de Baix se encuentra en el centro de la explotación propuesta pero, dado que se trata de una roca suelta, antes de la concesión de la licencia debería presentarse en la Dirección General de Patrimonio Artístico un proyecto para su documentación, traslado temporal hasta el centro que, en su momento se determine y restitución a su lugar de origen tras la restauración de la explotación. En cualquier caso no podrá autorizarse la explotación hasta que no se haya documentado y trasladado.
  
Con el fin de preservar los petroglifos de la cornisa del Mas de la Parreta, dos de los cuales serian destruidos con la actual propuesta, se deberá excluir de la explotación el polígono formado por las coordenadas UTM:
  
A: 743070 4497410
  
B: 743070 4497600
  
C: 743155 4497600
  
D: 743155 4497410
  
Los depósitos de limos y arcillas objeto de la explotación, conocidos como Capas Rojas de Morella, constituyen en conjunto una de las áreas con mayor acumulación de restos de dinosaurios del Cretácico inferior de Europa. Por lo que es de suma importancia que la ejecución del proyecto conlleve la mínima afección posible al patrimonio paleontológico de Morella.
  
Puesto que la actividad proyectada implica importantes movimientos de tierras, se hace necesario que las labores de extracción de la arcilla supondrá la eliminación irreversible de los materiales que albergan los restos paleontológicos, se considera necesario que el seguimiento paleontológico vaya coordinado con un estudio geológico que integre un análisis sedimentológico y estratigráfico con el análisis tafonómico de las asociaciones de vertebrados fósiles. Dada la naturaleza del proyecto este tipo de estudio no podrá ser realizado a posteriori.
  
Dada la considerable extensión de la cantera de arcillas, denominada Vega del Moll A las labores de seguimiento paleontológico deberán ser realizadas por dos técnicos cualificados, cuyo perfil debe ajustarse al de licenciado en Geología con especialización en Paleontología. Se elevará a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia una propuesta de seguimiento paleontológico coordinada con las labores de explotación de la mina, y se adjuntará el curriculum vitae de los candidatos para su aprobación.
  
La Conselleria de Cultura establecerá reglamentariamente los procedimientos de inspección oportunos para comprobar que los trabajos se desarrollen según el programa autorizado y ordenará su suspensión inmediata cuando no se ajusten a la autorización concedida o se considere que las actuaciones profesionales no alcancen el nivel adecuado.
  
Además deberá contemplarse expresamente la incidencia de la actuación sobre los posibles bienes del patrimonio etnológico existentes en el ámbito afectado por el proyecto.
  
Sin perjuicio del sentido del informe emitido, la ejecución de las actuaciones derivadas del proyecto en cuestión se someterán al régimen de autorizaciones puntuales que deriven de la norma patrimonial referenciada.
  
Dicho informe integro fue remitido por fax en fecha de 16 de mayo de 2003 al técnico redactor.
  
En fecha de 30 de octubre de 2003 se recibió informe del Ayuntamiento de Morella.
  
En dicho informe se considera excesiva la delimitación, estando en discordancia con el plan general de ordenación urbana, al afectar a suelo protegido y a restos arqueológicos y elementos singulares bien por su afección de pleno o por proximidad.
  
Además, se considera incompatible e inadecuada con la actividad y usos del entorno solicitado.
  
Afecciones legales
  
Referencia a las afecciones legales que puedan afectar al proyecto:
  
Como se ha indicado la explotación propuesta afecta a bienes de Interés cultural y a yacimientos catalogados, por lo que se debe modificar el proyecto presentado. Se informa al promotor que, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, el estudio de impacto ambiental deberá incluir el informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, por lo que en el caso de aparecer valores culturales a proteger se tomen las medidas correctoras oportunas y así sean contempladas tanto en el proyecto de explotación como en la restauración propuesta
  
Calificación y clasificación urbanística
  
Tal y como se ha indicado en el informe municipal el suelo es no Urbanizable Común en zona de uso prioritario agrícola o uso prioritario en defensa del suelo, por lo que existe una incompatibilidad para esta actividad en la calificación del suelo además de que se afectan algunas zonas de suelo protegido.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental se debe considerar que se han presentado seis concesiones mineras de forma simultánea en el entorno de Morella, cinco de ellas en la propia Vega del Moll a parte de la ya existente en explotación en el mas de la parreta.
  
Estas concesiones están formadas por varias cuadrículas mineras cada una de ellas ocupando prácticamente toda la vega del moll, con una superficie muy grande. Independientemente de que las explotaciones propuestas en el pase de la concesión directa supongan una superficie más reducida de las mismas.
  
Aunque el promotor de las tres concesiones Vega del Moll, A, B y C ha presentado un documento notarial por el que se compromete a no llevar a cabo de forma simultánea las tres explotaciones, en las tres concesiones mineras solicitadas por estos. No existe ningún impedimento legal para que las mismas sean llevadas a cabo o sean adquiridas por otros promotores.
  
Por otro lado si no se pretende explotar la totalidad de las cuadrículas no se entiende porque se ha solicitado el pase de concesión directa de la totalidad de las mismas, puesto que la ley me minas permite reducir la superficie del pase a concesión derivada del permiso de investigación.
  
La Vega del moll conforma un área geomorfológica con ciertas peculiaridades dentro de la comarca de Els Ports, además de ser una zona con enormes valores agropecuarios, paisajísticos, etnológicos, paleontológicos, arqueológicos. Actualmente está adquiriendo valores de interés turístico con el desarrollo del turismo rural, que se ha vuelto en la principal fuente de ingresos del municipio, y toda la vega presenta valores potenciales por todos sus valores, lo cual es incompatible con las actividades extractivas tal y como se han planteado.
  
Sin duda alguna, desde el punto de vista ambiental, dichas explotaciones no resultan compatibles, pero sobretodo por la forma en que se han planteado. No se entiende que en el proyecto se diga que la explotación se llevara a cabo de forma descendente y después se aporte una planificación por fases que no muestras dicho aspecto descendente.
  
Por otro lado no se entiende como se puede llevar a cabo la explotación mediante las fases propuestas y llegar a la fase del hueco final generado, ni a su vez como se pasa de dicho hueco al hueco restaurado.
  
En cuanto al material objeto de explotación, toda justificación del proyecto estudio económico y autorización de la unidad de minas, parece venir por las arcillas rojas para su uso industrial en la cerámica.
  
Este recurso parece ser únicamente el 43% del material a extraer, aunque como se ha puesto de manifiesto en el estudio geológico no se puede conocer cual es la proporción de arcilla respecto a la matriz dada la naturaleza de los depósitos, por lo que éste dato es solamente aproximado.
  
Por consiguiente, dado que en el informe de patrimonio así lo exige, debería conocerse con mayor precisión la naturaleza del yacimiento en su estratificación, sedimentología y taxonomía y junto con este estudio que permitiría conocer la naturaleza del recurso, también debería realizarse un estudio de alternativas donde el rendimiento de la extracción del recurso objeto de la explotación sea mayor y los impactos ambientales producidos sean menores, dada la alta sensibilidad del entorno y los altos valores ambientales, lo cual no se ha realizado en el estudio de impacto ambiental, tal y como se exige en la legislación ambiental existente según Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Por último, existe una preocupación en la administración municipal y ambiental dada la experiencia observada por las actividades mineras de las empresas en las zonas en las que se ha permitido la extracción masiva como la comarca de los serranos o en la propia plana alta, lo cual ha producido un rechazo general de la población que ha comenzado a movilizarse en contra de dichas actividades en la comarca de Els Ports, de la cual es Morella cabeza de partido, dichos aspectos también deben ser recogidos en el estudio de impacto ambiental, ya que el bienestar de la población es uno de los principales objetivos sobre los que se basa la Ley de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. La citada actividad se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3.C1, Extracción de minerales no metálicos ni energéticos. Materiales de construcción, del Decreto 162/1990, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990, de Impacto Ambiental, por lo que está sometida al trámite de declaración de impacto ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 17, de la Orden de 9 de septiembre de 2003, por que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de planes programas y proyectos.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Resolución
  
Primero
  
Declarar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de la propuesta de explotación de la cantera Vega del Moll número 2734-A, localizada en el término municipal de Morella (Castellón) y promovida por la UTE Villagrasa, SL, y Azuliber, SL.
  
Segundo
  
Se informa al promotor que, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, el estudio de impacto ambiental deberá incluir el informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, por lo que en el caso de aparecer valores culturales a proteger se tomen las medidas correctoras oportunas y así sean contempladas tanto en el proyecto de explotación como en la restauración propuesta.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un trámite en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML