Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6355, del 15-09-2010 (2010/9783)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Algimia de Alfara, Chiva i Almassora.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6355

Data del DOGV
:   15-09-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/9783

CVE


Data del document
:   27-07-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Algimia de Alfara, Chiva i Almassora. [2010/9783]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 049/07-AIA Algimia de Alfara, 148/07-AIA Chiva, i 028/07-AIA Almassora.  
València, 27 de juliol de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 049/07-AIA.  
Títol del projecte: complex de valorització i eliminació de RSU.  
Promotor: Reciclados Palancia Belcaire, SL.   
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental. Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.   
Ubicació: partida del Murteral del terme municipal d'Algimia de Alfara (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
El projecte aborda la construcció i explotació d'un centre de tractament i eliminació de residus urbans, en el qual es faran les operacions de valorització i eliminació dels residus urbans previstos en l'àmbit del pla zonal corresponent a les zones III i VIII (àrea de gestió 2) del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.  
La localització de les instal·lacions s'ajusta al que disposa el pla zonal, que determina que les instal·lacions de valorització i eliminació han de compartir obligatòriament la mateixa ubicació, i és, a més, obligatori situar les instal·lacions d'eliminació en alguna de les zones aptes seleccionades en l'esmentat pla zonal.  
L'emplaçament proposat se situa en una de les quatre zones aptes proposades en el pla zonal, en la denominada partida del Murteral, al sud-oest del terme municipal d'Algimia de Alfara (València).   
Les obres de construcció del complex consisteixen principalment en:  
- Condicionar el vial d'accés a les instal·lacions, a través d'un camí que hi ha de 4.800 m de longitud.  
- Dotar de subministrament elèctric les instal·lacions.  
- Urbanització de les instal·lacions.  
- Construcció de la planta de valorització.  
- Construcció de l'abocador.  
Camí d'accés. El vial d'accés a la parcel·la té una longitud de 4.827m, l'inici d'aquest parteix d'una via de servei que discorre paral·lela a la carretera nacional N-234. Les obres que s'han de realitzar consisteixen en una ampliació i millora de la plataforma actual del camí d'accés als terrenys on s'instal·larà la planta de residus. L'amplària prevista és de 6 m: 2,5 m per a cada carril i un voral de 0,5 m a cada costat. La primera part del vial d'accés està pavimentat, fins al PK 1+380. Es projecta la demolició del ferm i ampliar-lo fins a assolir l'ample de 6 m a partir del PK 1+380 el vial consisteix en una pista de terra vegetal que serà preparada per al trànsit de camions.  
Subministrament elèctric. La línia projectada és una línia trifàsica aèria de 20 kV. L'altitud de la instal·lació està situada entre els 296 i 310 m sobre el nivell del mar i la longitud és de 348m distribuïda en quatre suports. La línia ix de l'entroncament amb la línia aèria de mitjana tensió existent (línia que enllaça amb el suport núm. 7345 de la línia L-36 Àrguinas de la ST Sagunt amb transformador PI) des del suport C-2000-14 existent (núm. 7359). Des d'aquest punt, la línia travessarà diversos camps de cultiu per a escometre, mitjançant un entroncament aereosubterrani, el centre d'entrega i repartiment de les instal·lacions. La potència que pot transportar la línia és de 6.298 kW, com a màxim.  
Planta de tractament. Nau on es desenvolupa el procés de selecció i tractament: conté diverses línies de tractament en funció del material entrant; hi ha una línia de tractament de residus sòlids urbans mesclats; una línia de tractament de la fracció orgànica recollida selectivament, i una línia de tractament de la fracció de poda i jardineria.   
Els materials no valoritzables continguts en els RSU, després de passar per les diverses etapes de classificació del procés, són finalment concentrats en una línia d'evacuació i transferència del rebuig, que prepara l'expedició d'aquests a l'abocador per a l'eliminació.  
L'abocador controlat de rebutjos s'explotarà per fases mitjançant el denominat sistema de bales. S'estima una vida útil per a l'abocador d'uns 30 anys. L'abocador s'implantarà sobre una superfície de 79.100 m² i la capacitat volumètrica d'aquest és de 1.056. 071 m³ repartits en tres fases successives.  
El disseny proposat conté una sèrie de serveis comuns complementaris al vas d'abocament: berma - camí perimetral, àrea de basses d'emmagatzemament de lixiviats i decantació d'aigües pluvials i una zona de reserva per a la ubicació de la planta de tractament de lixiviats i àrea de reserva per a la central d'aspiració i combustió de biogàs.  
La construcció del vas s'inicia amb el desbrossament de la parcel·la i a continuació es s'excava o s'ompli el terreny segons les cotes definides en el projecte. Els materials d'excavació seran emprats per als usos següents: terra vegetal, que s'utilitzarà per al cobriment final de les cel·les; material de qualitat impermeable, que s'utilitzarà per a la impermeabilització i segellament del vas; terres tolerables, que s'empraran en la formació de terraplens i també per al cobriment del residu a la mateixa explotació.  
Una vegada excavat, el vas s'impermeabilitza i es construeix una xarxa de recollida, emmagatzematge i tractament de lixiviats.   
Les parets i el fons del vas d'abocament es dissenyen amb unes característiques molt concretes que responen a requisits de construcció i explotació. Les parets es constitueixen mitjançant una berma o camí perimetral, les característiques del qual són: talús intern o paret lateral del vas d'abocament, de 3H: 1V. Aquest disseny de talús permetrà la correcta instal·lació del sistema d'impermeabilització mineral i del sistema d'impermeabilització amb geosintètics. El talús extern (2H: 1V) recolzarà sobre el terreny natural i guardarà una distància mínima fins al límit de propietat. El perfil longitudinal de la berma perimetral no superarà pendents màximes del 8% per a facilitar el trànsit de camions, i tindrà un pendent mínim del 2% per a facilitar l'escorriment de les aigües pluvials recollides a la rasa d'evacuació i dirigir-les cap a la bassa de decantació i acumulació de pluvials.   
El recreixement del vas d'abocament es farà mitjançant la deposició de bales de residus formant talussos de pendent no superior a 2H:1V fins a assolir la cota 353 msnm. A partir de l'esmentada cota, es durà a terme la clausura i segellament de cada una de les cel·les d'abocament.  
Els lixiviats captats pel sistema de drenatge de cada una de les cel·les d'abocament són dirigits cap a la zona de menor cota del vas per a bombar-los fins a la bassa d'emmagatzematge de lixiviats per al posterior tractament d'aquests. El sistema de tractament triat ha sigut la implantació d'una planta depuradora d'osmosi inversa de dues etapes.   
El sistema de desgasificació projectat proposa la construcció d'un sistema de xemeneies de desgasificació que aniran recreixent alhora que vaja recreixent el vas d'abocament i que segons el cabal de gas generat se'n procedirà a la crema.  
Per a la recollida de les aigües pluvials de tota la instal·lació es dissenya la construcció d'un sistema de drenatge perimetral que recull i condueix les aigües fins a la bassa de pluvials i de decantació. D'ací, en cas de necessitat, les aigües seran evacuades de manera natural al barranc del Murteral.  
La revegetació de l'abocador es realitzarà a mesura que es segellen les cel·les d'abocament. El projecte desenvolupa un pla de revegetació que proposa una revegetació mitjançant espècies autòctones consistent en la sembra de llavors herbàcies i arbustives als talussos i plataforma de coronació; una revegetació per hidrosembra als talussos del depòsit i la plantació d'arbres al voltant del depòsit, a manera de barrera visual.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de les solucions tècniques adoptades  
Selecció de l'emplaçament  
L'emplaçament triat se situa en una de les zones aptes recollides en el pla zonal de residus zones III i VIII (àrea de gestió 2) del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana. D'acord amb la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, el pla zonal identifica les zones aptes per a la implantació de les diverses infraestructures, i estableix les afeccions per raó del territori: aptitud geològica, espais protegits, infraestructures, sòls urbans i altres elements que per la importància d'aquests resulten afectats.  
Traçat del camí d'accés  
En l'elecció del traçat del vial d'accés a les instal·lacions s'han considerat diverses opcions partint des de l'entroncament amb la via de servei de l'autovia A-23 Sagunt-Somport a l'eixida Algimia/Torres Torres. De les tres possibles alternatives estudiades, dues n'han estat descartades pel fet de trobar-se impactes considerats greus que en desaconsellen l'execució.  
El vial d'accés a les instal·lacions s'ha triat per ser, d'entre els possibles, el de menor impacte ambiental, a més discorre, totalment, pel mateix terme municipal en què s'emplacen les instal·lacions, Algimia de Alfara, i majoritàriament es tracta d'un vial pavimentat existent, el qual únicament cal condicionar per al trànsit de camions de residus.  
Traçat de la línia elèctrica  
El traçat de la línia aèria de subministrament elèctric a la planta està condicionat per la situació de les xarxes que hi ha a la zona i pel punt de subministrament de la mateixa planta. Tenint en compte l'impacte ambiental que puga produir la instal·lació, i que aquest estarà determinat tant per la longitud de la línia com pel tipus de zones que travesse en el recorregut d'aquesta, s'ha triat l'opció 1, ja que, a més de ser la que presenta un menor traçat i quantitat de suports necessaris, discorre sempre per zones de cultiu, en contraposició de les opcions 2 i 3, que travessen masses forestals.  
Tramitació administrativa  
Remissió de l'expedient. Informació pública  
En data 22 de febrer de 2007, a sol·licitud de l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria s'inicia en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la tramitació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental relativa al Projecte de gestió de residus urbans del Pla zonal, zona III i VIII, (àrea de gestió 2), promogut per l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, SL al terme municipal d'Algimia de Alfara (València).  
Juntament amb la documentació tècnica s'adjunta el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient, i s'hi indica que durant la publicació en el DOGV núm. 5330, de data 23 d'agost de 2006, ha estat exposat al públic a l'Ajuntament d'Algimia de Alfara el projecte de referència i que durant l'esmentat període d'informació pública no s'ha presentat cap al·legació al Registre d'aquest ajuntament.  
Vist que el projecte se situa dins de l'àmbit del PORN de la Serra Calderona, es realitza consulta al Servei de Parcs Naturals d'aquesta Conselleria.  
Vista la documentació tramitada se sol·licita a l'Àrea de Qualitat Ambiental l'ampliació d'aquesta, en els aspectes següents:  
Planta de valorització i eliminació de residus  
- Informe del Servei de Residus Urbans referent a la correcta gestió dels residus i l'adequació del projecte al que estableix el RD 1481/2001, d'eliminació de residus en abocador.  
- Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic, segons el que regula l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
- Informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, LOTPP, com també altres informes de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es disposen.  
Camí d'accés  
L'estudi d'impacte ambiental ha d'ampliar-se pel que fa a la identificació i valoració de l'impacte derivat del trànsit de camions pesants a través del camí d'accés. El pla de vigilància ambiental ha de controlar i garantir l'efectivitat de les mesures protectores o correctores adoptades per a minimitzar l'esmentat impacte.  
S'hi adjuntarà:  
- Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic que ha de dur-se a terme segons el que regula l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
- Informe vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
Subministrament elèctric  
S'ha d'aportar un document tècnic on queden reflectides les característiques tècniques de la línia elèctrica com també qualsevol mesura correctora adoptada per a minimitzar l'impacte derivat de la seua implantació en situar-se en un entorn natural agrícola forestal.  
L'Àrea de Qualitat Ambiental remet a aquest Servei la documentació següent:  
Informe de l'Àrea de Residus, Servei de Residus Urbans.   
Es resumeix a continuació: les instal·lacions, amb una superfície ocupada d'aproximadament 124.500 m², se situen dins de l'àrea del Murderal (terme municipal d'Algimia de Alfara), una de les quatre zones identificades pel document d'ordenació del pla zonal com a aptes per a la implantació d'infraestructures de gestió de residus per a l'àrea de gestió 2.   
Les instal·lacions projectades consten bàsicament dels elements següents:  
- Una planta de valorització de residus urbans  
- Un abocador per als rebutjos de la planta  
Planta de valorització. A l'esmentada instal·lació es preveu realitzar les operacions de valorització de residus no perillosos tipus R3, R4 i R5. Els residus que s'han de valorar segueixen dues línies de tractament independents, una destinada a la valorització de mescles de residus municipals, i una altra per a residus orgànics procedents de recollida selectiva municipal.  
La zona de recepció de residus disposa de coberta, fossa compartimentada i dos conjunts de pont grua amb polp electrohidràulic per a la dosificació del flux de residus. Les dimensions de la fossa i la disposició dels equips es consideren adequats per a la quantitat i naturalesa de residus que s'han de gestionar.   
La zona de classificació disposa d'una línia de recuperació de materials amb un alt grau d'automatització, dissenyada per a la separació de diferents tipologies de materials, i disposa de separació òptica de plàstics i sistema de pesatge en continu de residus processats i materials recuperats. El flux dels residus provinents de la recollida selectiva de la matèria orgànica discorre per un itinerari diferenciat al de residus urbans en massa, i disposa, així mateix, de sistema de descàrrega independent i reserva d'espai propi en el reactor de compostatge.   
El procés de compostatge es basa en el volteig, aireig i humectació controlada i automatitzada de la biomassa, tant la de recollida selectiva, com la procedent de la línia de recuperació de materials, mitjançant pont grua voltejador en una gran cubeta d'acer inoxidable dotada de sòl tècnic per a impulsió d'aire i extracció de lixiviats.  
Després d'una primera fase en el reactor de compostatge (18 dies) el material passa per un procés d'afinament intermedi prèviament a la fase de maduració (24 dies) que es desenvolupa en un reactor de les mateixes característiques. El període de la fase de maduració és significativament més llarg que l'emprat en altres projectes de semblants característiques (9 - 10 dies), a fi de garantir àmpliament nivells d'estabilitat que permeten l'emmagatzemament a l'aire lliure del producte final. La refinació posterior del compost madur es realitza mitjançant el procés convencional de garbellament d'impureses lleugeres i neteja de fragments de ceràmica i la resta d'elements pesants. El dimensionament dels equips, com també el disseny del sistema de control del procés de compostatge es consideren adequats.  
El procés de compostatge, dissenyat amb aspiració forçada en la base del reactor, té un balanç hídric negatiu, i requereix aportació d'humitat per a mantenir la fermentació de la matèria orgànica. Tots els lixiviats recollits a la planta de valorització de residus s'incorporen a l'esmentat procés. No es preveu que puga resultar un excés d'aquests, encara que en cas de produir-se, puntualment es traslladaran a la planta de depuració de lixiviats de l'abocador controlat annex.  
El sistema de tractament de gasos mitjançant biofiltre s'ha projectat de manera oberta. Aquesta solució tècnica no garantiria un temps de residència suficient ni un tractament uniforme dels gasos. En aquest sentit, es recomana projectar el biofiltre com a reactor de flux de pistó, de manera que es garantisca un temps de residència suficient i unes condicions uniformes. Amb aquest fi, s'ha de tancar el biofiltre i conduir així les emissions fins a un focus emissor de tir forçat que dispose d'orificis de presa de mostres.  
Abocador. Les parcel·les afectades per l'abocador es troben situades en una zona apta per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus urbans, segons es defineix en el pla zonal corresponent.  
L'abocador forma part de les instal·lacions del projecte de gestió de residus del Pla zonal III i VIII, àrea de gestió 2. L'estudi economicofinancer de l'esmentat projecte de gestió inclou els costos estimats de la clausura i el manteniment posterior de la instal·lació i l'emplaçament durant almenys 30 anys, tal com estableix l'article 11 del Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.  
L'abocador s'ha dissenyat en tres fases, de manera que l'explotació de la fase activa coincidisca amb la construcció de la fase següent. Tenint en compte el ritme d'abocament, el cronograma d'ompliment és el següent:  
Fase Capacitat Temps d'ompliment  
Fase 1 241.024m³ 6.71 anys  
Fase 2 283.173m³ 7.88 anys  
Fase 3 531.904m³ 14.81 anys  
S'ha modificat la capa de segellament respecte al projecte original, i es proposa la capa per al segellament que es considera adequada: 0.20m de capa d'assentament i drenatge de gas, 0.50m de capa mineral impermeable, Geodren o capa de 0.5m de drenatge natural, 0,50 m de terres de cobriment i 0,30 m de terra vegetal.  
Atés que s'ha revisat l'estudi geològic i hidrogeològic, s'han comprovat els 14 sondejos realitzats per a l'estudi, i es mantenen com a piezòmetres de control de possibles fuites, la qual cosa es considera adequat per a complir el que estableix el punt 4 de l'annex III del Reial Decret 1481/2001, respecte a la protecció de les aigües subterrànies.  
Una vegada que els residus hagen assolit la cota final de cada una de les fases prevista en el projecte inicial, es procedirà a la interconnexió de les xemeneies de desgasificació previstes amb la torxa.  
El sistema de recollida i emmagatzemament dels lixiviats es considera correcte. No obstant això, respecte al tractament posterior d'aquests, mitjançant el sistema Biodestil, cal afegir-hi que aquest utilitza residus com a combustible (LER 020103 residus de teixits de vegetals, LER 020107 residus de silvicultura, LER 020399 residus no especificats en una altra categoria, brisa i pinyol d'oliva), i s'ha de considerar com una activitat de valorització addicional dins de l'autorització ambiental integrada.  
Per tot l'anterior, es considera que el projecte d'abocador s'ajusta al que estableix el Reial Decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador.  
Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric  
S'estima suficient la documentació aportada en relació amb la legislació de contaminació acústica aplicable, corresponent a l'expedient 018/06/IPPC, instruït a instàncies de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada de l'empresa Reciclados Palancia Belcaire, SL.  
Resolució del pla especial  
Es remet una còpia de l'acord adoptat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València relatiu al Pla especial de residus de les zones III i VIII d'Algimia de Alfara. A continuació es resumeix part dels informes i contingut de l'esmentada resolució com també l'acord d'aquesta.  
Objecte del pla especial i característiques de les instal·lacions:  
El pla especial té com a objecte definir la funcionalitat de la planta i el traçat del camí d'accés, regular les condicions d'ús i aprofitament i establir les corresponents normes urbanístiques del pla; limitar les instal·lacions i desenvolupaments urbanístics que puguen pertorbar l'ús de la planta i del camí d'accés, mitjançant l'establiment d'incompatibilitats d'usos i un règim per a les construccions, edificacions i instal·lacions existents a l'entrada en vigor d'aquest pla, conforme a l'article 111.2 de la LUV; reservar els terrenys necessaris per a l'execució de la planta i dels accessos (conforme a l'article 261 de la LUV) als quals atribueixen la qualificació de dotació pública de la xarxa primària (pel qual es modifica l'article 5.4.8. de les normes urbanístiques del Pla general).  
El complex de valorització, tractament i eliminació de RSU (article 3 de les normes urbanístiques) ocupa una superfície de 147.860,80 m² situada tota en sòl no urbanitzable comú qualificat de predomini agrícola. Encara que s'observa la proximitat d'aquesta a sòl no urbanitzable protegit de predomini forestal i de protecció de llits de barrancs.  
El camí d'accés a la planta, que s'ha d'executar mitjançant ampliació d'un que ja hi és, ocupa una àrea de 38.330,45m² de sòl no urbanitzable comú de predomini agrícola. Encara que,malgrat el que afirma el projecte, s'observa que s'afecta un tram del camí ramader del Colmenar.  
Durant la tramitació de l'expedient es van sol·licitar informes als organismes que s'indiquen: Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, Carreteres de Diputació, Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment, DG de Transports, Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, Àrea de Residus, Unitat de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, Confederació Hidrogràfica del Xúquer (afecció barrancs i abocaments), Servei Territorial d'Agricultura, Servei Territorial de Medi Ambient (Secció Forestal i Camins Ramaders).  
L'Ajuntament d'Algimia de Alfara va remetre documentació complementària consistent en el certificat sobre la capacitat de gestió de residus urbans i inerts, certificat de l'entitat gestora de l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals i certificat de la societat gestora del servei d'aigua potable i clavegueram en el qual s'indica que segons les dades facilitades per l'Ajuntament, l'esmentat pla especial tindrà un consum d'aigua potable de 2,5m³/dia. Aquest consum se subministrarà mitjançant uns depòsits d'emmagatzemament situats dins del pla especial i que es proveiran amb camions cisterna; que l'aigua per a reg i neteja s'obtindrà del reciclatge d'aigües pluvials i depurades; que el pla serà autosuficient en el proveïment d'aigua potable, i que no necessitarà connectar-se a la xarxa de proveïment d'aigua potable d'Algimia de Alfara.  
Informes emesos pels serveis territorials d'aquesta Conselleria:  
La Secció Forestal indica que part de les instal·lacions afecten terrenys classificats com a sòl forestal d'arbratge natural (concretament la parcel·la número 43) i que cal respectar, sobretot, els sòls forestals classificats com a forestals amb arbratge.  
La Unitat de Camins Ramaders indica que l'emplaçament de l'activitat proposada no afecta cap camí ramader, però que el camí d'accés projectat transcorre, en part del traçat, per l'assegador del Colmenar, de 20m d'amplària legal i 8m d'amplària necessària, per la qual cosa s'han de realitzar les tramitacions següents:  
Autorització expressa per a l'ús del camí ramader compatible amb el trànsit ramader, en aplicació de l'article 16 de la Llei 3/1995.  
Autorització de millora i condicionament del tram de camí ramader afectat. En aquesta millora s'ha de fer separació de dos carrils diferenciats, dels quals un vial ha d'estar senyalitzat i l'altre ha de ser un carril ambiental addicional. La millora es realitzarà dins de l'amplària legal classificada i no afectarà, en cap cas, una amplària inferior a la considerada per la classificació.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme recorda a l'Ajuntament i al consorci que sí que els és exigible un estudi d'integració paisatgística per al projecte de la planta, d'acord amb el que preveu l'article 48.4.e del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell pel qual s'aprova el Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana.   
A més, s'indica que no consta en l'expedient l'emissió de l'informe sol·licitat referent a l'estudi acústic aportat. Tampoc hi consta l'informe final de Camins Ramaders ni el de la Secció Forestal.  
No obstant l'anterior, en data 28 de febrer de 2007, per unanimitat, la Comissió Territorial d'Urbanisme acorda l'aprovació definitiva del pla especial condicionada a l'aportació del text refós i al compliment del que disposen els informes de la Secció Forestal i Camins Ramaders.  
Informe emés d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
S'hi adjunta l'informe emés pel cap del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Ambiental al Pla especial denominat Complex de valorització i eliminació de RSU, en el qual s'emet un informe favorable amb la condició següent: que s'efectue un seguiment arqueològic de les obres d'excavació de la coberta vegetal. A més, es recomana que als camins previstos s'utilitze la tècnica tradicional de murs de pedra seca per als marges amb vista a una adequada integració amb el paisatge.  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'empara del que disposa l'article 19 de la Llei 16/2002, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.   
En l'informe s'indica que segons la documentació aportada la instal·lació no requereix l'autorització d'abocament d'aqueix organisme per a justificar adequadament la inexistència d'abocaments al domini públic hidràulic, per la qual cosa per a continuar amb els tràmits de l'autorització ambiental integrada s'emet un informe favorable condicionat a 8 punts que han de quedar recollits en l'autorització ambiental integrada. Aquests condicionants es refereixen a les característiques de permeabilitat del sòl; la gestió adequada de les aigües residuals i sanitàries; impermeabilitat i manteniment de les basses de lixiviats i d'aigües residuals; el no-abocament d'aigües residuals al domini públic hidràulic excepte expressa autorització administrativa per part de la Confederació, i demostrar que les aigües residuals reben tractament adequat través d'un gestor autoritzat.  
Informe del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental  
Després de sol·licitar a l'Àrea de Qualitat Ambiental, en diversos escrits, la documentació relativa a l'estudi acústic i l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric del camí, informe de la Confederació hidrogràfica del Xúquer, segons l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, LOTPP i text refós del Pla especial, el cap d'Àrea de Qualitat Ambiental informa:  
En relació amb l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric sobre l'estudi acústic de la planta i del camí d'accés s'indica que malgrat que el camí d'accés no està inclòs en l'àmbit de l'autorització ambiental integrada en curs, es va requerir a l'empresa promotora una ampliació de l'estudi acústic en què s'incloguera l'accés a la planta de tractament, la qual es va presentar en aquesta Conselleria amb data 22 de maig de 2007. Revisada la documentació aportada, es considera suficient i adequada.  
En relació amb l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, segons l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, LOTPP, s'indica que amb data 27 de novembre de 2007 es va acordar en sessió ordinària de la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada realitzar una consulta al Servei Jurídic de la Conselleria perquè es pronunciara sobre si és procedent en el marc del procediment d'autorització ambiental integrada cap pronunciament sobre l'ocupació o utilització del domini públic hidràulic, per la qual cosa quan es reba resposta, es remetrà a aquesta Àrea.  
En relació amb el Text refós del Pla especial de les instal·lacions i l'informe favorable de la Secció Forestal i Camins Ramaders, es remet una còpia del text refós del Pla especial presentat per l'empresa juntament amb els informes sol·licitats.   
No obstant això, revisada la documentació aportada, es comprova que únicament s'adjunta un plànol de detall de les instal·lacions amb la delimitació exacta de la zona de protecció forestal i còpia de la sol·licitud d'autorització i condicionament del camí ramader.  
El Servei de Parcs Naturals ha emés un informe respecte al projecte tramitat ja que les instal·lacions se situen dins de l'àmbit del PORN de la Serra Calderona. En l'esmentat informe es conclou el següent:  
La planta de valorització i eliminació de residus serà compatible sempre que es demostre la ineludibilitat de la ubicació en aquesta zona concreta del terme municipal d'Algimia de Alfara, i que el planejament urbanístic municipal per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola ho permeta.  
Pel que fa a les alternatives d'accés a les instal·lacions, totes les opcions presentades són compatibles amb el PORN. No obstant això, es recomana l'opció Torres Torres, ja que aquesta transcorre totalment per àrees de predomini agrícola (per tant de menor valor ecològic i menor impacte) i majoritàriament per la CV-310.  
Pel que fa a la connexió elèctrica, aquesta és compatible amb el PORN. No obstant això, s'ha de tenir en compte el que indica l'article 59.5 «La instal·lació d'esteses aèries s'ha de realitzar amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etc.)». No obstant això, es recomana el soterrament de la línia elèctrica.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'àrea d'estudi es troba situada a l'extrem més occidental del municipi d'Algimia de Alfara, a la vall d'Àrguinas i a uns 5 km a l'oest del nucli urbà de Torres Torres, el més pròxim. L'accés a aquesta es pot realitzar des de diversos punts a través de camins rurals. L'accés triat en aquest projecte té un recorregut de 4,8 km i ix des de l'entroncament amb la via de servei de l'autovia A-23, eixida Algimia/Torres Torres, a través d'un camí rural en part asfaltat.  
La finca es troba en una depressió de relleu irregular a una cota mitjana de 320 msnm, envoltada per nombrosos turons i tossals, amb unes cotes màximes que assoleixen quasi els 900 msnm a penes 2 km cap a l'oest. La topografia de l'entorn més immediat mostra suaus llomes que han patit algunes variacions significatives per a adequar-les a l'ús agrícola a través de nombroses terrasses que vencen el pendent.  
La zona des del punt de vista paisatgístic pot dividir-se en dos grans unitats:  
Cultius: es tracta fonamentalment de cultius de cítrics i secà que ocupen la zona de menor pendent i major sòl de la vall d'Àrguinas. Aquest paisatge està caracteritzat pels canvis cromàtics típics dels cultius, presència d'infraestructures viàries i presències d'habitatges de segona residència i casetes d'eines.  
Zona forestal-secà: ocupa els relleus que voregen els cultius i per tant ocupen les vessants occidental i oriental de l'àmplia vall d'Àrguinas. Aquesta vegetació ocupa les àrees de major pendent i pitjor sòl. Els cultius de secà, alguns abandonats, ocupen el capdavall dels relleus, mentre que les zones més elevades estan ocupades principalment per matoll de port mitjà baix i pi.  
Més concretament, la finca estudiada se situa en el contacte de les dues unitats paisatgístiques descrites anteriorment.  
En conjunt, el paisatge de la parcel·la és majoritàriament vestigi de l'aprofitament agrícola, encara que actualment es presenta en procés de recolonització per part de la vegetació forestal. Aquest, presenta un valor intrínsec mitjà baix i una fragilitat mitjana-alta encara que mitigable mitjançant un adequat projecte de restauració i integració paisatgística. La zona es presenta envoltada d'àrees de valor de paisatge variable, perceptualment contrasta amb els excel·lents relleus de la Calderona.  
D'altra banda, les anàlisis de conca visuals realitzades destaquen el bon grau d'ocultació o compacitat per a l'actuació sempre que el recreixement de l'abocament no supere els limites establits en el projecte.  
El clima de la zona és purament mediterrani, caracteritzat per unes temperatures elevades en els mesos d'estiu i un descens a l'entrada de la tardor, i assoleixen les mínimes als mesos de gener i febrer. Pel que fa a les precipitacions, els valors màxims es produeixen al mes d'octubre relacionats amb la denominada gota freda mentre que els mínims es recullen al juliol i agost. En general, el període sec dura tres mesos i el període humit sis o set mesos, encara que en línies generals s'aprecia un dèficit hídric global. La precipitació mitjana anual mesurada a l'estació de Gilet és de 584mm.  
La tendència general dels vents a l'àrea de la Serra Calderona varia al llarg de l'any. Els vents del W, NW són predominants a l'hivern i tardor. Durant primavera i estiu dominen vents de component NE (gregal), E (llevant) i SE (xaloc), a conseqüència principalment de les brises marines.  
Des del punt de vista geològic, l'àrea prevista per a la ubicació del vas d'abocament es recolza íntegrament sobre materials del Keuper (algeps i margues) amb una potència aproximada de 100m i que es troben molt plegats, fracturats i recristal·litzats. De vegades s'observa un nivell de materials atribuïbles al miocé/pliocé que es recolza discordantment sobre el Keuper i que inclou materials com ara argiles amb nòduls carbonàtics i nivells de conglomerats amb matriu calcària amb grossàries mitjanes d'uns pocs metres. Aquest nivell es fa especialment present a la vora del barranc del Murteral, al límit oest de l'emplaçament.  
En l'estudi realitzat s'ha observat la presència d'un nivell de sòl format per llims argilosos marrons de poca potència formats per argiles i llims arenosos de color marró.  
Pel que fa als materials del Keuper, durant la realització dels sondejos es va observar la presència d'argiles, llims, margues i margocalcàries i algeps amb morfologies complexes i disposats de maneres molt heterogènies. Es va observar la presència de nombroses estructures de plegament, deformació i diapirisme amb abundant presència d'algeps recristal·litzats en fractures de deformació i distensió. S'ha observat en profunditat un increment dels nivells durs, consolidats i poc fracturats mentre que, en superfície, els materials es tornen més blans i fracturats amb presència ocasional de cavitats xicotetes.  
Tectònicament, a l'emplaçament trobem nombroses falles que individualitzen el nivell de margues i algeps del Keuper on se situa totalment l'àrea prevista d'ubicació del vas de l'abocador. Per tant, tots els relleus que envolten la parcel·la estarien constituïts per materials calcaris del Muschelkalk, o bé per gres i argiles del Buntsandstein.  
Hidrogeològicament, l'emplaçament se situa dins de la Conca Hidrogràfica del Xúquer, en la Unitat Hirogeològica denominada Palància Mitjà. L'esmentada unitat es troba repartida entre les províncies de València i Castelló i ocupa una superfície de 672 km². Els nivells aqüífers estan a les calcàries dolomítiques del Muschelkalk i gres del Buntsandstein i calcàries dolomítiques del juràssic, i ambdós nivells són permeables per fracturació i carstificació. Les margues i algeps del Keuper constitueixen, en aquest context, un nivell impermeable i la base de l'aqüífer superior, com també el límit dels aqüífers circumdants.  
El Keuper sobre el qual s'assenta la parcel·la té molt baixa permeabilitat, l'aigua circula principalment a través del sistema de fractures i clavills. Si bé el nivell piezomètric regional es troba a quasi 100m de profunditat, s'ha localitzat un nivell succint en quasi tots els piezòmetres entre els 6 i 22 m de profunditat. La direcció del flux és cap al SE, i obté un gradient molt alt pròxim al 12%, típic de terrenys evaporítics, molt poc permeables i un poc fracturats com és el cas, i existeix, a més, una estreta relació entre les superfícies topogràfica i la piezomètrica.  
Pel que fa a l'ús de l'aigua subterrània, la major demanda prové de l'agricultura de regadiu. Hi ha nombroses explotacions que disposen de pous que extrauen l'aigua a profunditats mitjanes d'entre 150 i 400 m dins de la parcel·la es van localitzar 3 pous a profunditats superiors als 100 m, però sense ús aparent.  
El conjunt d'assajos realitzats a la zona d'estudi demostra que la permeabilitat dels terrenys estudiats és molt baixa en general. En tots els piezòmetres s'obtenen per sota de la cota de la futura base de l'abocador valors de permeabilitat que s'ajusten al que estableix el RD 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador. És a dir, que hi ha una barrera geològica natural que impedeix qualsevol filtració de lixiviats cap a l'aqüífer inferior.   
L'escorriment de la zona es realitza a través del barranc del Murteral, el qual, després d'unir-se a altres barrancs, desemboca al riu Palància. Es tracta d'un barranc típicament mediterrani de règim molt irregular i pel qual només circula aigua en moments de pluges intenses. Encara que després de revisar la cartografia temàtica de risc d'inundació, tant en COPUT (1997) com en PATRICOVA (2003), no apareix cap zona amb risc d'inundabilitat, mereix especial atenció el barranc del Murteral ja que discorre pel límit sud de l'abocador.  
Risc sísmic. Valorat el risc de fenòmens sísmics a la zona d'estudi, es conclou que l'àrea d'estudi es troba dins del rang de valors d'aplicació de la Norma de construcció sismoresistent (NCSE-02), per tant es fan necessàries les recomanacions que fa aquesta norma quant a edificacions.  
Risc d'inestabilitat. Ateses les característiques geològiques dels materials (margues i algeps) que constitueixen l'àrea d'estudi, els fenòmens erosius que presenten aquests materials (xaragalls i abarrancaments) i la presència de barrancs que s'encaixen en els esmentats materials fan que a la zona, concretament al límit sud de la parcel·la per on discorre el barranc del Murteral, el risc d'inestabilitat siga elevat.  
La vegetació potencial de l'àrea aquesta constituïda pel carrascar sublitoral que es caracteritza per un estrat arbori dominat per la carrasca. Presenta com a primera etapa degradativa el coscollar i després, romerars i timonedes.  
L'àrea estudiada està ocupada per cultius de secà (ametlers, oliveres, garroferes...) i per transformacions agrícoles de regadiu (cítrics bàsicament). A més d'aquests cultius, a la zona està present una vegetació natural caracteritzada per un matoll dens amb pins i presència d'espècies vegetals de major valor com les carrasques i els arborços.  
Pel que fa a la fauna, destaca la presència d'espècies d'aus com són l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), l'àguila serpera (Circaetus gallicus) i el duc (Bubo bubo), a més d'altres espècies que fan la Serra Calderona mereixedora de consideració com a zona d'especial protecció per a aus (ZEPA).  
La població i l'economia. El municipi d'Algimia de Alfara pertany administrativament a la província de València, la superfície del terme municipal és de 14,4 km², i la població oscil·la al voltant de 1.000 habitants. L'economia del municipi es basa en l'agricultura, es dedica majoritàriament al cultiu de cítrics i, en menor grau, al cultiu de secà.  
2. Afeccions ambientals legals  
L'emplaçament triat per a albergar les instal·lacions de valorització i eliminació de RSU se situa en una de les quatre zones considerades com a zona apta pel Pla zonal de residus de la zona III i VIII (àrea de gestió 2).  
L'abocador ocupa part del domini públic hidràulic del barranc del Murteral.  
Les actuacions que s'han de realitzar es localitzen a l'àmbit territorial del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Serra Calderona aprovat pel Decret 77/2001, de 2 d'abril (DOGV núm. 3980, de 13.04.2001), d'ara endavant PORN. D'acord amb la zonificació de l'article 64 del PORN, el terreny proposat afecta la zona d'influència, concretament àrees de predomini agrícola i àrees de regeneració  
Al contrari, no afecta cap LIC ni ZEPA, ni queda inclosa en cap microreserva de flora.  
A priori, no hi ha afecció al patrimoni cultural valencià d'acord a l'informe favorable que, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, va emetre el cap del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental.  
El camí d'accés projectat transcorre, en part del traçat, per l'assegador del Colmenar, de 20 m d'amplària legal i 8m d'amplària necessària.  
3. Identificació i valoració d'impactes  
Revisada la documentació aportada, els informes sectorials emesos i visitada la zona d'estudi podem indicar que:  
Les principals accions derivades de la construcció, explotació, clausura i desmantellament de les noves instal·lacions de tractament i eliminació de residus sòlids urbans seran:  
Fase de construcció: condicionament de camins, instal·lació línia elèctrica, transport de maquinària pesant, moviment de la maquinària, emissió de gasos, emissió de sorolls, arrancada de la vegetació, tanca perimetral, explanacions, moviments de terres, excavació del vas d'abocament i de les basses de lixiviats i pluvials, impermeabilitzacions, construcció de vials i rases perimetrals, solera de formigó i construcció de naus, construcció de xarxa de sanejament, canvis de l'ús del sòl, generació de residus inerts i residus perillosos i creació d'ocupació.  
Fase d'explotació: circulació diària de camions de residus, descàrrega i tractament dels residus en planta, impermeabilització del vas, descàrrega diària del rebuig en abocador, recreixement del vas d'abocament, moviment de terres i maquinària, producció de lixiviats, estabilització de parets i segellament, descomposició de matèria orgànica, generació de residus perillosos, tractament de lixiviats, abocament de pluvials, emissions de gasos contaminants, sorolls i olors, ús d'energia elèctrica, consum d'aigua, revegetacions i enjardinaments, canvis de l'ús del sòl i creació d'ocupació.  
Fase de desmantellament: trànsit de maquinària pesant, demolició d'infraestructures i generació de residus, vigilància i control, manteniment de les revegetacions, noves plantacions, emissió de partícules i gasos, sorolls i lixiviats procedents del vas d'abocament.  
Les accions anteriorment descrites generaran impactes sobre:  
Atmosfera: partícules en suspensió, emissió de gasos, olors, sorolls i vibracions.  
Geologia i geomorfologia del terreny: s'excava part del terreny i es modifica la topografia de la zona en crear, mitjançant l'abocament de residus, un relleu positiu d'un voltant de 35m  
Sòl: increment dels fenòmens erosius, alteració de superfície de sòl agrícola, possible contaminació per abocaments accidentals.  
Hidrologia superficial i subterrània: alteració dels drenatges, possible contaminació de les aigües subterrànies i superficials (en especial el barranc del Murteral que limita pel sud les instal·lacions). Ocupació del domini públic hidràulic.  
Vegetació i fauna associada: la posada en marxa de les instal·lacions, la maquinària i el trasbals de camions fins al complex (soroll, vibracions, emissió de partícules i gasos) afecta negativament el desenvolupament de la vegetació i la recuperació de l'hàbitat per a la fauna precedent. És possible l'aparició de fauna oportunista a la zona.  
Paisatge: la presència d'abocaments, modificació de la topografia, edificis, instal·lacions auxiliars i el trànsit constant de camions comportarà una alteració important durant la vida de les instal·lacions.   
Espais naturals: PORN de la Serra Calderona.   
Usos del sòl: el sòl passa de ser agrícola a industrial.  
Tranquil·litat pública: alteració de la tranquil·litat per soroll i vibracions a causa del trànsit de vehicles. El trasbals de camions pot assolir els 40 diaris (anada i tornada). Els habitatges pròxims al camí d'accés es veuran afectats per la intensa circulació de camions cap a la planta.  
Patrimoni historicocultural: afecció dels murs de maçoneria.  
Infraestructures: comporta la transformació d'un camí rural - camí ramader en un camí asfaltat que permeta la circulació de camions i maquinària pesant. D'altra banda, la instal·lació comporta una millora en la gestió dels residus urbans i un increment local en la demanda de serveis i adquisició de béns d'equip.   
Socioeconomia i població: l'increment de l'ús local, directe o indirecte, comportarà un efecte positiu en l'economia local i comarcal.  
Salut i seguretat pública: d'una banda està l'alt grau de circulació de camions al llarg de tota la vida útil de l'abocador, i d'altra banda està la correcta gestió dels residus urbans.  
Dels impactes descrits, són els impactes sobre la hidrologia superficial i subterrània, l'atmosfera, el paisatge, fauna, patrimoni, tranquil·litat pública i el canvi d'usos del sòl els que poden assolir valors negatius crítics i irreversibles si no es prenen les mesures preventives adequades.   
D'altra banda, l'impacte sobre la socioeconomia i la població poden considerar-se positius pel que fa a la correcta gestió dels residus urbans de la comarca, ja que elimina la mala gestió actual dels residus i l'existència d'abocadors incontrolats. També comporta una demanda de serveis i l'augment de llocs de treball directes o indirectes.  
4. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
El projecte adopta les mesures protectores i correctores necessàries per a poder dur a terme la proposta d'acord amb la legislació vigent i minimitzar les possibles afeccions ambientals. Aquestes queden recollides en un plec de condicions tècniques on s'especifica les condicions d'explotació relatives a la impermeabilització natural i artificial del vas, la recollida i tractament de lixiviats, el drenatge de pluvials, procediment d'admissió i deposició dels residus, procediments de control i vigilància, condicions d'explotació, procediment de tancament, manteniment i control posterior de les instal·lacions conforme al RD 1481/2001 i la Directiva 1999/31/CE, relatius a l'abocament de residus.  
A continuació es detallen les mesures correctores i protectores adoptades per a minimitzar els impactes derivats de la construcció i explotació de les instal·lacions, segellament de l'abocador i desmantellament del complex.   
Pel que fa a instal·lacions, les mesures protectores i correctores proposades en el projecte són entre altres: la senyalització d'obres, tanca perimetral de les instal·lacions, recollida manual de volàtils dispersos a les instal·lacions i accessos, balanç de terres (desmunt/terraplens) compensat, manteniment adequat de la maquinària, condicionament de zona de parc de maquinària, taller de reparacions, limitar la velocitat de circulació de camions, plantació de barrera vegetal, manteniment de la vegetació interior i exterior, reg de les instal·lacions, gestió adequada dels residus perillosos, revegetació de talussos i terraplens, retirada i manteniment del sòl edàfic, construcció de pista perimetral d'accés i vigilància, desenvolupament del pla de seguretat i salut laboral, pla d'emergència, pla de revegetació i pla de vigilància i control ambiental.   
Pel que fa a l'abocador de rebutjos es projecta: la construcció de l'abocador en tres fases o cel·les, la impermeabilització artificial del vas i un sistema de detecció de fuites, construcció de xarxes de drenatge i emmagatzemament de lixiviats, impermeabilització de les basses de lixiviats, tractament de lixiviats, deposició dels residus en bales compactes, cobriment diari dels residus amb terres, recreixement del vas amb talussos de pendents no superiors a 2H:1V i longitud màxima de 25m, captació del biogàs de la massa de residus mitjançant xarxa de desgasificació.  
Al llarg de la construcció, l'explotació i el desmantellament de les instal·lacions es du a terme un pla de vigilància ambiental. Per a executar-lo es disposa de mitjans humans, materials i instrumentals. Segons l'estudi d'impacte ambiental la instal·lació ha de disposar d'una xarxa de control que permeta obtenir dades meteorològiques, mesurar nivells d'aigües i lixiviats, nivells de gasos i disposar piezòmetres per al control i protecció de les aigües subterrànies, fites topogràfiques, laboratori, etc., i, a més, han de mantenir-se les infraestructures que hi ha en bon estat: cunetes, talussos, presència d'erosions, clavills, segellament superior, plantacions, bassa de lixiviats, senyalització, tancaments i elements de la xarxa de vigilància i control.  
El pla de vigilància ambiental descriu els controls que s'han de realitzar i la periodicitat d'aquests, atenent el que especifica el Reial Decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus en abocador.  
De la mateixa manera, el projecte ha desenvolupat un pla de seguretat i salut i un pla d'emergència que té en compte els possibles incidents que poden sorgir al llarg de la construcció i explotació de les instal·lacions i ha descrit les actuacions que s'han de realitzar en cas d'incidents.   
Conclusions sobre les mesures correctores i pla de vigilància adoptat:  
Analitzades les mesures correctores proposades, els impactes previsibles i el projecte proposat, es considera necessari introduir una sèrie de modificacions tendents a aconseguir una adequada integració de l'actuació a l'entorn i minimitzar-ne els impactes derivats.  
En trobar-nos dins de l'àmbit del PORN de Sierra Calderona i en veure's afectada la planta de tractament i valorització de residus pel Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, com a mesura correctora cal dur a terme un estudi d'integració paisatgística de les instal·lacions amb l'entorn. A més, atés que les instal·lacions ocupen part del domini públic hidràulic, serà necessari disposar de les autoritzacions que hi corresponguen per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Cal prestar especial atenció a les construccions més pròximes al barranc ja que els materials on se situen les instal·lacions presenten un elevat risc d'erosió. De la mateixa manera, el recreixement del vas d'abocament es realitzarà mitjançant talussos d'alçària no superior als 5m separats per bermes intermèdies que permeten reduir la velocitat de l'aigua d'escorriment i reduir els processos erosius que aquesta pot ocasionar sobre el talús general.   
Altres mesures que s'han d'adoptar són: dissenyar les instal·lacions d'acord amb la norma de construcció sismoresistent; mantenir les instal·lacions netes de residus; cobrir diàriament els residus de l'abocador; vigilar les possibles afeccions al patrimoni cultural valencià, i ajustar les instal·lacions als nivells acústics permesos. Com que està tan a prop de la ZEPA de la Serra Calderona s'ha d'evitar l'aparició d'animals no desitjats a les instal·lacions; per a minimitzar l'esmentat risc s'han de mantenir en tot moment els residus coberts amb terres. També cal mantenir les instal·lacions, contornada i camí d'accés nets de residus. És necessari condicionar el camí d'accés i mantenir les amplàries legals i condicionants establits per als camins ramaders d'acord amb la legislació vigent i evitar el risc d'incendi forestal i deixar una distància suficient entre les instal·lacions i la zona forestal natural.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de tot l'anterior, i basant-me en les al·legacions que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el complex de valorització i eliminació de residus sòlids urbans, situat a la partida del Murteral. L'empresa promotora és Reciclados Palancia Belcaire, SL sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
1. El complex de valorització i eliminació de residus tramitat, segons el que s'indica en la resolució del pla especial aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme, ha de disposar d'un estudi d'integració paisatgística, d'acord amb el que preveu l'article 48.4.e del Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, que serà avaluat i informat per la Direcció General del Paisatge.  
2. Segons el que ha informat el cap del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental de la Conselleria de Cultura i Esport, durant les obres d'excavació de la coberta vegetal per a la construcció del complex s'ha d'efectuar un seguiment arqueològic. A més, es recomana que als camins previstos s'utilitze la tècnica tradicional de murs de pedra seca per als marges per a una adequada integració amb el paisatge.  
3. Segons informe de la Unitat de Camins Ramaders d'aquesta Conselleria, prèviament a l'inici de les obres de condicionament del camí d'accés, s'ha d'obtenir:  
- Autorització expressa per a l'ús del camí ramader compatible amb el trànsit ramader, en aplicació de l'article 16 de la Llei 3/1995.  
- Autorització de millora i condicionament del tram de camí ramader afectat. En aquesta millora s'ha de fer separació de dos carrils diferenciats, ja que un és un vial senyalitzat i l'altre un carril ambiental addicional. La millora s'ha de fer dins de l'amplària legal classificada i no ha d'afectar, en cap cas, una amplària inferior a la considerada necessària per classificació.  
4. El sistema de tractament de gasos de la planta de valorització mitjançant biofiltre ha de ser modificat d'acord amb el que indica el Servei de Residus Urbans d'aquesta Conselleria.  
5. El recreixement del vas d'abocament per damunt de la cota natural del terreny s'ha de realitzar mitjançant bancs de restauració d'alçària no superior a 5m i angle de talús 3H:1V. Aquests bancs han d'estar separats per bermes intermèdies d'amplària no inferior a 5m, amb una contrapendent del 2%, i una inclinació en funció del drenatge dissenyat, el qual ha de reconduir les aigües de desguàs de cada una de les terrasses fins al canal principal de desguàs que les conduirà fins a la bassa de decantació.  
6. Qualsevol obra que es realitze a la zona ha de respectar les parcel·les on hi ha sòl forestal amb arbratge natural (concretament la parcel·la número 43), segons el que disposa l'informe de la Secció Forestal d'aquesta Conselleria.  
7. Prèviament a l'inici de les obres, l'empresa promotora ha d'obtenir de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'autorització corresponent per a l'ocupació o utilització del domini públic hidràulic o les zones de servitud i policia d'aquest.  
8. L'activitat no ha de transmetre nivells sonors de recepció, superiors als indicats en l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica. En particular, per a les zones d'ús industrial, els nivells de recepció externs són: 70 dB(A) durant el dia i 60 dB(A) durant la nit. El Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric ha d'establir la periodicitat amb què han de dur-se les auditories acústiques necessàries per a garantir que els nivells sonors no superen els establits en la legislació vigent.  
9. L'àrea d'estudi es troba dins del rang de valors d'aplicació de la norma sismoresistent, per la qual cosa es fan necessàries les recomanacions de l'esmentada norma, pel que fa a edificacions.  
10. Els residus generats en la construcció i posada en marxa de les instal·lacions s'han de gestionar d'acord amb la tipologia i naturalesa d'aquests.  
11. S'ha de disposar, a l'abocador d'abassegaments, de terres per a sufocar qualsevol incendi que puga generar-se al vas d'abocament.  
12. Les espècies vegetals d'una determinada entitat existents a l'àrea d'actuació que puguen trasplantar-se s'han d'utilitzar per a les revegetacions, enjardinaments i pantalles visuals.  
13. D'acord amb l'article 59. 5 del PORN de Serra Calderona, la instal·lació d'esteses aèries s'ha de fer amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etc.). Es recomana el soterrament de la línia elèctrica.  
14. S'ha de realitzar neteja periòdica del camí d'accés, instal·lacions i contornada. Els residus depositats a l'abocador s'han de cobrir diàriament amb terra per a evitar la presència d'animals no desitjats, en especial aus.   
15. El pla de vigilància ambiental ha de preveure, a més, la vigilància i l'eficàcia de les mesures correctores establides en els condicionants d'aquesta declaració.  
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 16 de desembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 148/07-AIA.  
Promotor: Ploder, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: explotació de recursos, secció A), materials del préstec ZP-4  
Localització: diverses parcel·les del polígon 20, síties al paratge conegut com la Rosa Fina, motor de Xirivella, del terme municipal de Chiva (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de materials de préstec tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines. La legalització d'aquest préstec va vinculat al projecte de construcció de la plataforma de la línia d'alta velocitat de Llevant. Tram Xest - Aldaia.  
El préstec se situa al centre del traçat de l'AVE i és interceptat per aquest entre el PK 7+100 i el PK 8+300, al terme municipal de Chiva (València).   
La superfície ocupada pel préstec és d'aproximadament 800.000m² i l'excavació assoleix una profunditat màxima de 2m  
El volum de terra vegetal que s'ha de retirar s'ha estimat en 380.964m³ i el de materials adequats per a la construcció de la plataforma en 1.287.688,519 m², la qual cosa equival a un volum de material explotable total d'1.668.652,519 m³.  
- Mètode d'explotació:  
L'explotació s'inicia mitjançant la preparació del terreny amb la fase de desbrossament, la retirada de la coberta vegetal i l'abassegament i manteniment del sòl edàfic en cordons perimetrals a l'explotació. Els abassegaments no tindran més de 2,50 m d'alçària i pendents 1V:1,5H.  
Una vegada retirat el sòl edàfic, s'inicia l'arrancada del material de préstec a la zona sud-est de l'explotació i s'avança cap al nord-oest mitjançant la formació d'un banc d'excavació no superior a 2 m i 45º d'inclinació.  
Per a permetre la simultaneïtat de l'explotació dels préstecs amb les labors de restauració s'ha subdividit el total de l'explotació en tres sectors. Una vegada que s'inicie l'explotació del sector núm. 2 es restaurarà el sector núm. 1 i així successivament fins a quedar restaurada tota la superfície explotada.  
Sector Superfície  
Núm. 1 416.209m²  
Núm. 2 332.526m²  
Núm. 3 223.632m²  
Una vegada arrancat el material mitjançant mitjans mecànics, aquest es carrega als camions i es transporta fins a l'obra de construcció de la plataforma de l'AVE.  
Per a minimitzar l'afecció a les infraestructures de reg i accés, es desviaran els camins i séquies que estiguen afectades per l'explotació.   
Per al reg dels camins i de la plaça de pedrera com també per al reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració, el projecte proposa l'ús d'un camió cisterna.  
- Mètode de restauració  
La restauració de les parcel·les es durà a terme mitjançant el modelatge dels talussos d'explotació i es reduirà el pendent d'aquests fins a assolir un pendent màxim de talús de 35º. Una vegada remodelades les superfícies d'explotació comença l'estesa de la terra vegetal i a la revegetació de les parcel·les.  
Per a la revegetació de talussos se sembraran espècies herbàcies de creixement ràpid (gramínies i lleguminoses) i es plantaran espècies arbustives pròpies de la zona. La plataforma, una vegada sembrada, es lliurarà als propietaris per a continuar les labors agrícoles originals.  
Pel que fa als drenatges dissenyats, es crearà una cuneta de protecció a la capçalera del talús per a desviar l'aigua d'escorriment cap al barranc del Gallego, sense obstacles que s'interposen a aquest i sense afectar la capacitat de desguàs del barranc. En cap cas s'explotarà per sota de la cota natural del barranc.  
Les parcel·les que es troben dins del perímetre d'explotació sol·licitat i que actualment estan afectades per antigues explotacions, s'integraran en la restauració topogràfica del conjunt de l'explotació. A més, es repararan els camins afectats, com també els trams de séquies i serveis de reg demolits en els treballs d'extracció del préstec.  
   
Finalitzada la restauració del total de la superfície, cal retirar la tanca perimetral i les parcel·les seran lliurades als propietaris, amb els límits i serveis reposats.   
El pla de vigilància i manteniment de l'obra es prolongarà fins a finalitzar la restauració de les parcel·les i el lliurament d'aquestes als anteriors propietaris. Consistirà en la vigilància i control de l'aplicació de les mesures correctores proposades en la documentació tramitada com també a garantir el compliment de les mesures correctores que puguen establir-se en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
El compliment, control i seguiment del pla de vigilància ambiental és responsabilitat del GIF, qui ho executarà amb personal propi o mitjançant assistència tècnica.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada  
Consideracions que s'han tingut en compte a l'hora de triar la ubicació de la parcel·la que s'ha d'explotar:  
- Disponibilitat de material  
- Propietats físiques i químiques del recurs miner   
- Fàcil accés i proximitat a l'eix del traçat de l'obra  
- No-afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- No-afecció a espais de la Comunitat Valenciana proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000.  
- No-afecció a hàbitat naturals, fauna i flora silvestre protegida.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al juliol de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet el projecte d'explotació, el projecte de restauració, l'estudi d'impacte ambiental (EIA) i document de síntesi referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la Secció A) préstec ZP-4, al terme municipal de Chiva (València).  
S'hi adjunta, a més:  
1. Certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 5519, de data 24 de maig de 2007, l'anunci de l'esmentada sol·licitud, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
2. Informe vinculant favorable emés en data 5 de març de 2007 per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.  
3. Informe favorable de l'organisme de conca emés en data 27 de desembre de 2006. S'informa el següent:  
- Afecció al domini públic hidràulic i incidència sobre el règim de corrents.  
La zona de préstec ZP-4 afronta amb el barranc del Gallego, per tant afecta la zona de servitud i de policia d'aquest. La zona de servitud s'ha de mantenir expedita. Qualsevol construcció, obres o treballs a la zona de policia necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
- Disponibilitat de recursos hídrics.  
Origen de l'aigua. Està previst l'aprofitament de l'efluent de l'EDAR del polígon industrial de Cheste per a regar els camins interiors de l'explotació.   
Volum de l'esmentat increment. Se sol·licita un volum de 50m³.  
S'adjunta l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a l'empresa Ploder, SA per a la captació d'aigua amb caràcter temporal de l'EDAR del polígon industrial de Cheste, per a l'execució de les obres del projecte de construcció de la plataforma del nou accés ferroviari d'alta velocitat de Llevant. Tram Xest-Aldaia. La quantitat d'aigua que s'ha de captar serà de 50m³.  
- Incidència sobre el règim de corrents. No s'informa res respecte d'això.  
2. Documentació addicional  
Revisada la documentació inicialment tramitada i visitada la zona que es pretén explotar, en data 6 de setembre de 2007, es va requerir al promotor, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, ampliació de la documentació en els termes següents:  
- Com a mesura protectora s'ha de mantenir un perímetre de protecció, a tota l'àrea extractiva, de 5m a les parcel·les limítrofes, i de 10m a camins veïnals   
- Els camins veïnals i les séquies de reg que estiguen afectats per l'explotació han de ser reposats o desviats durant l'explotació i després d'aquesta.  
- Els talussos de restauració han de reduir el pendent fins a un màxim de 35º respecte a l'horitzontal.  
- Totes i cada una de les parcel·les que se situen dins dels límits del projecte sol·licitat han de quedar integrades en el disseny del projecte de restauració i eliminar qualsevol tipus de discontinuïtat topogràfica del terreny com poden ser antics buits miners.  
- En la fase de restauració de les parcel·les ja explotades ha de dissenyar-se un sistema de drenatge que garantisca el correcte desguàs de les aigües superficials cap al barranc del Gallego. Ha de garantir-se que les aigües d'escorriment drenen cap al barranc sense generar fenòmens erosius ni acumulacions d'aigua i que s'integre la topografia resultant amb la morfologia de l'esmentat barranc.  
- La revegetació de l'àrea explotada s'ha de realitzar de manera immediata una vegada finalitzada l'explotació. Per a la revegetació de talussos es considera adequat, a més de sembrar espècies herbàcies de ràpid creixement (gramínies i lleguminoses), plantar espècies arbustives característiques de la zona. No obstant això, per a la revegetació de la plataforma d'explotació es considera més adequat dur a terme una sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement i lliurar les parcel·les als propietaris sense dur a terme altres plantacions tal com s'ha plantejat en el projecte tramitat.  
- Pel que fa a la valoració d'impactes i aplicació de mesures correctores:   
- S'ha de valorar adequadament el possible impacte derivat de l'arrancada del sòl i vegetació que hi ha i l'acció del vent. Amb aquest fi s'ha de tenir en compte la intensitat i direcció del vent i la possible afecció a habitatges pròxims, carretera N-III, autovia Madrid-València i camps de cultius limítrofs. Depenent de la magnitud de l'esmentat impacte s'han d'aplicar les mesures correctores que s'estimen oportunes (pantalles tallavents, regs, etc.) per a compatibilitzar l'actuació amb les possibles afeccions.  
- Cal valorar, a més, el possible impacte paisatgístic que l'actuació puga ocasionar des dels nuclis de població pròxims i des de la carretera N-III, autovia Madrid-València. Si es considera oportú s'aplicaran mesures correctores adequades (pantalles visuals) per a minimitzar-ne l'impacte.  
- Cal valorar el possible increment del risc d'inundació que hi ha actualment a la parcel·la i aplicar les mesures correctores que s'estimen oportunes (canals perimetrals de drenatge, allunyar l'explotació de la rambla del Poyo...). En cap moment s'ha d'explotar per sota de la cota del llit del barranc del Gallego.  
En data 19 d'octubre de 2007 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'ampliació de documentació requerida al Servei d'Indústria i Seguretat Industrial de València. Revisada l'esmentada documentació es comprova que s'ha aportat tot allò que s'ha sol·licitat en el requeriment d'ampliació de documentació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
El préstec queda situat al sud de l'autovia A-3 (Madrid-València), al sud de la rambla del Poyo, a l'oest del bypass i al marge esquerre del barranc del Gallego. A més, les parcel·les seran tallades pel traçat de l'AVE.  
El sòl que ocupen les parcel·les que s'han d'explotar, segons el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Chiva, està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
El paisatge de la zona correspon a una àrea de topografia plana dedicada majoritàriament a l'agricultura i està travessada per la rambla del Poyo, el barranc de Pelos i el barranc del Gallego. Són nombrosos els camins agrícoles i les séquies de reg que travessen la zona a més de veure's afectada pel traçat de l'autovia A-3 (Madrid-València) i el bypass de València.  
La fauna que habita la zona és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural com també la presència humana. La proximitat de l'autovia A-3 i del bypass ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així, apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica: mamífers xicotets, avifauna i rèptils.  
La qualitat del paisatge ha sigut considerada mitjana per l'elevat nivell d'antropització a causa de la substitució de la vegetació natural per cultius productius, l'obertura de camins, la construcció de grans vies de comunicació pròximes i l'extracció il·legal de material.  
Actualment les parcel·les que constitueixen el préstec ZP-4 estan dedicades al cultiu de tarongers, altres es troben en estat d'abandó i altres es troben afectades per extraccions de terres sense restaurar.  
El clima d'aquestes terres pot ser classificat com a mediterrani encara que presenta trets de continentalitat a causa de l'altitud i l'allunyament del mar. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Les precipitacions són escasses i irregulars. A l'estiu, les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.  
Des del punt de vista geològic, els materials que hi ha en aquest préstec estan constituïts per dipòsits de graves i arenes calcàries amb intercalacions de llims i argiles llimoses que es disposen sota capes superficials de llims i argiles amb intercalacions de graves i arenes calcàries. Els dipòsits d'aquests materials superen en conjunt els 20 m de potència, i el recobriment dels llims argilosos és d'una grossària inferior sempre de 2 m   
La grossària del sòl vegetal obtingut a partir dels sondatges realitzats és de 0,3-0,40m  
Hidrològicament la zona d'estudi està englobada a la conca de la rambla del Poyo, de caràcter torrencial, que porta un gran cabal en èpoques de tempestes i que desemboca a la llacuna de l'Albufera de València.   
El préstec ZP-4 se situa al marge dret de la rambla del Poyo i limita amb el marge esquerre del barranc del Gallego, i a més intercepta el barranc de Pelós.  
El barranc del Gallego té un llit incís definit per vessants de pendent 1:1 i profunditats de l'ordre de 6m i, després de creuar el traçat de l'autopista A-7, conflueix amb el barranc del Poyo. El barranc de Pelós és un llit que desapareix abans d'arribar a ajuntar-se amb el del Gallego a causa del poc desnivell de la seua desembocadura i a la intersecció d'aquest per diverses excavacions situades en el límit oest de la zona extractiva ZP-4.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials que seran explotats constitueixen part del sistema aqüífer núm. 51 Plana de València. Es tracta d'un aqüífer multicapa en el qual el tram permeable està constituït per materials granulars quaternaris (graves i arenes llimoses) intercalats en una formació llimoargilosa. Les entrades de l'aqüífer es produeixen per infiltració de l'aigua de pluja i de reg i per transferència lateral del subsistema Buñol-Casinos situat a l'oest.  
Des del punt de vista socioeconòmic, la població s'ha dedicat tradicionalment al sector agrícola (regadiu i secà: olivera i vinya) i al sector ramader (boví, oví i porcí). Hui en dia hi ha diversos polígons industrials pròxims a l'autovia A-3 i nombroses urbanitzacions de segona residència.  
2. Afeccions legals  
El sòl ocupat per l'explotació del préstec ZP-4 està classificat com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià ha emés un informe vinculant favorable al projecte de referència.  
El préstec ZP-4 se situa al marge dret de la rambla del Poyo, limita amb el marge esquerre del barranc del Gallego i afecta la zona de policia de l'esmentat barranc. A més, a la meitat oriental del préstec hi ha risc d'inundació de la rambla del Poyo de tipus 3, freqüència alta (25 anys) i calat baix (menys de 0.8m).  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el Catàleg de zones humides. No es troba tampoc pròxima a cap microreserva i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores  
El projecte tramitat afecta directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, la vegetació i la fauna, com també les infraestructures d'accés i regadiu.  
Les accions que originen impactes són: arrancada de la vegetació que hi ha a la parcel·la, moviment i abassegament de terres, arrancada, càrrega i transport de material en la fase d'explotació i en la de restauració, increment del trànsit rodat pels camins d'accés, desviació de camins i séquies, rebaix de la cota topogràfica de les parcel·les i manteniment de la maquinària.  
L'efecte més destacable que originarà l'explotació serà el deteriorament dels camins d'accés i de parcel·les limítrofes, el deteriorament paisatgístic, l'alçament de pols i producció de sorolls, el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació, modificació de l'escorriment superficial, modificació de la morfologia del barranc del Gallego, contaminació d'aigües superficials per arrossegament de sediments, possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació, l'increment del risc d'inundació de la zona i l'increment dels fenòmens erosius.  
Les mesures protectores i correctores proposades per a minimitzar aquests possibles impactes són, entre altres, mantenir el perímetre de protecció als camins (10m) i a les parcel·les limítrofes (5m); retirada del sòl edàfic; abassegament i manteniment d'aquest per a l'ús posterior en les tasques de restauració; minimitzar la producció de pols amb la reducció de la velocitat dels camions i l'aplicació de riscos periòdics als camins d'accés i fronts d'explotació; ubicació de pantalles visuals i tallavents; reparació i manteniment periòdic de la maquinària; garantir la correcta gestió dels residus generats en l'explotació; disminuir el consum d'aigua; remodelar els fronts d'explotació i suavitzar els pendents de la plataforma d'explotació; garantir l'estabilitat dels fronts d'explotació-restauració; construcció de cunetes de recollida d'aigües d'escorriment; dotar la plataforma d'explotació de pendents adequats per a garantir l'evacuació de les aigües d'escorriment; restituir camins veïnals i infraestructures de reg afectades per l'explotació, i la revegetació de totes les superfícies restaurades per a protegir el sòl enfront de l'erosió.   
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això, cal introduir una sèrie de millores per a garantir el correcte desguàs de les aigües d'escorriment i reduir el risc d'inundació que hi ha a la zona d'estudi. Amb aquest fi, a més de dotar del pendent adequat la superfície d'explotació-restauració, es facilitarà el desguàs del barranc de Pelós cap al barranc del Gallego.   
Per a la revegetació de la superfície explotada s'han d'utilitzar espècies vegetals més apropiades que garantisquen la correcta revegetació de la superfície i frenen els processos erosius que puguen ocasionar-se als talussos i a la plataforma.  
El programa de vigilància ambiental, a més de garantir el correcte desenvolupament de l'explotació i de garantir l'aplicació de les mesures correctores establides en la documentació tramitada, s'ha d'implementar d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, i basant-se en les competències que tinc legalment atribuïdes es formula la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de préstecs, secció A) denominada préstec ZP-4, a diverses parcel·les del polígon núm. 20 del terme municipal de Chiva (València) promogut per Ploder, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada (febrer i setembre de 2007) i els condicionants establits en l'apartat següent, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. Garantir la compatibilitat urbanística del sòl ocupat per l'explotació amb l'ús extractiu.  
2. Respectar les distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits de camins (10 m) i parcel·les limítrofes (5 m) com també refer totes aquelles infraestructures de reg que puguen veure's afectades per l'explotació. L'empresa promotora serà la responsable de reparar qualsevol dany ocasionat, tant en els camins d'accés com en els límits de finques limítrofes a l'explotació.  
3. Garantir que els camions que transporten material des de l'explotació a l'obra circulen amb la caixa tapada per una lona.  
4. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació s'han de mantenir al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
5. Per a la revegetació de les parcel·les s'aconsella emprar les espècies arbustives següents: Pistacia lentiscus, Stipa tenacisima, Rosmarinus officinallis i Antillys cytizoides.  
6. S'ha d'afavorir el desguàs del barranc de Pelos cap al barranc del Gallego. Qualsevol construcció, obres o treballs a la zona de policia de la rambla del Poyo i del barranc de Pelos i del Gallego necessita autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar a la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus autoritzat com cal, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus, i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
8. El programa de vigilància ambiental s'ha d'implementar d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 3 de desembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
Expedient: 28/2007-AIA.  
Objecte del projecte: Pla especial de sanejament de l'àrea de Santa Quitèria i altres.  
Promotor: Ajuntament d'Almassora (Castelló).  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló. Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: la zona objecte d'estudi és al terme municipal d'Almassora, a les proximitats de la confluència entre el riu Millars i la rambla de la Viuda (zona de Santa Quitèria), al llarg del llit d'aquest riu fins a l'estació depuradora d'aigües residuals municipal.   
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte:  
La urbanització denominada Santa Quitèria, situada al costat del llit del riu Millars, amb una superfície aproximada de 100 hectàrees, no té en l'actualitat una xarxa de clavegueram municipal, per la qual cosa el sanejament es fa a través de nombrosos pous cecs i foses sèptiques. Com a conseqüència d'aquesta situació es proposa el present pla especial de sanejament, que consisteix en la construcció d'un col·lector d'aigües residuals que iniciaria el trajecte uns quants metres abans de la confluència del riu Millars fins arribar a l'estació depuradora d'aigües residuals municipal, en el tram final del qual caldria la impulsió de les aigües residuals mitjançant una estació de bombeig; d'aquesta manera es capten les aigües residuals a través de tres vials existents a l'àrea, i es conduirien a través d'un col·lector que circularia per gravetat pel llit del riu Millars.  
Les obres consistiran, d'una manera resumida, en les actuacions següents:  
- S'excavaria la rasa necessària per a obtenir la rasant i col·locar la canonada corresponent aprofitant els pendents del terreny per tal de poder-hi obtenir un correcte funcionament per gravetat que garantisca l'autoneteja del col·lector; el diàmetre del qual serà variable segons el tram que es considere.   
- Obtinguda la rasant, es col·locarà la canonada envoltada per una capa de graveta en tot el perímetre; a sobre es farà un recobriment de formigó per a evitar ruptures en la canonada per càrregues que s'hi puguen produir a sobre, o per a evitar problemes derivats de la subpressió i l'arrossegament per avingudes en èpoques de pluja. Damunt d'aquesta llosa es farà l'anivellament amb sòl compactat d'amplada variable segons la rasant del terreny, i s'hi instal·larà una última capa de formigó i terres, per a permetre la correcta i adequada restauració vegetal posterior.   
El volum de terra que s'ha d'excavar es calcula en 15.596,32m³, i és necessari per al corresponent rebliment un volum de 5.677,67 m³ d'aquest material; tenint en compte el transport a l'abocador autoritzat del material que no complisca les exigències del rebliment seleccionat o siga sobrant de l'excavació.   
Els terrenys objecte d'aquest document presenten una classificació urbanística en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable protegit de protecció de llits, una part dels quals, una franja de 9,60 metres, rebrien la qualificació de dotacional públic d'infraestructures i serveis urbans xarxa primària ID. Es poden distingir al seu torn, els usos següents del sòl en els diferents trams per on discorreria el col·lector:   
- Des de Santa Quitèria fins al riu es tracta de camins o carrers asfaltats, dins dels quals el camí a Santa Quitèria està classificat com a assegador; l'ús actual d'aquest tram és el de camí ramader (tram 1).  
- Via pública i camí ramader classificat com a canyada real (tram 2)  
- Llit de riu i camí ramader classificat com a canyada real; una part d'aquest tram s'utilitza actualment com a via de comunicació sense asfaltar i travessat superiorment per tres vies de comunicació (tram 3). Presenta a més l'assut de Borriana (les Revalladores).   
- Llit de riu i camí ramader classificat com a canyada real, amb un ús de via de comunicació sense asfaltar (tram 4).  
- Des de l'estació de bombeig a l'estació depuradora d'aigües residuals, és llit de riu en el tram inicial i camí ramader en tot el traçat, classificat com a canyada real, i li correspon un ús de via de comunicació asfaltada; superiorment la travessa la CV-18.  
Examen d'alternatives i justificació de la solució adoptada   
En l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix a l'estudi inicial de tres alternatives segons el traçat i el tipus de col·lector; les quals es resumeixen a continuació:  
- Alternativa 1: s'efectuaria el bombeig d'aigües fins al camí de Pamesa, per a creuar posteriorment la carretera N-340 pel pas inferior existent i circular per calçada pública. Tot i que aquesta presentaria l'avantatge d'anar per calçada pública, també s'hauria de construir una estació de bombeig, cosa que implicaria grans dificultats tècniques (ja que el nou col·lector hauria de creuar tota la població d'Almassora) i un elevat cost econòmic, entre altres qüestions.   
- Alternativa 2: el col·lector discorreria pel camí asfaltat que transcorre entre el llit i la fàbrica Azulejera Alcorense SA, fins al pont de la carretera N-340 sobre el llit, per a baixar posteriorment de nou al llit del riu; alternativa que no aportaria cap servei addicional a les empreses existents pel fet de tenir el seu propi col·lector d'aigües industrials.   
- Alternativa 3: Es projectaria el traçat del col·lector per un marge del llit del riu Millars; aquesta és la seleccionada perquè permet projectar un traçat del col·lector de transport per gravetat, no travessar cap via pública i necessita un bombeig de cota raonable. Com que els usos actuals del sòl afectat són, entre altres, el de camí ramader i via pública (en una gran part del traçat del col·lector i annexos), les obres de construcció no dificultarien el trànsit ramader per aquest camí ramader (havent de demanar la sol·licitud de l'ocupació temporal d'aquesta), ni impediran el normal funcionament del llit, sempre que s'evite el dipòsit de materials en el llit del riu que puga impedir el trànsit d'aigua en el cas de crescuda.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 25 de gener de 2007, l'Ajuntament d'Almassora remet documentació relativa al projecte de pla especial de sanejament de l'àrea de Santa Quitèria i altres, al terme municipal d'Almassora (Castelló); i està constituïda per còpia de l'expedient administratiu municipal, projecte, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi; i igualment s'hi adjunta còpia de la resolució, amb data 9 de novembre de 2006, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i de l'informe favorable emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge; i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.   
2. Informació pública  
Segons certificat de l'Ajuntament d'Almassora, amb data 21 de desembre de 2006, es va sotmetre a informació pública la documentació corresponent a aquest pla especial avaluat, mitjançant edictes publicats al Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, de data 27 de febrer de 2006, i al diari Mediterráneo del dia 15 de febrer del mateix any; sense que durant aquest tràmit s'hagen presentat al·legacions; i igualment, s'ha indicat que, segons acord plenari de la sessió celebrada el dia 8 de gener de 2007, s'acorda aprovar provisionalment aquest projecte.   
3. Petició d'informació o documentació complementària  
No s'ha efectuat el requeriment de documentació complementària.  
Afeccions legals  
- El primer tram del col·lector transcorre en part per l'assegador camí Fondo i Vora Riu, de 37,5 metres d'amplada legal i 6 metres d'amplada necessària. A l'arribada a la rambla de la Viuda passa a transcórrer per trams per l'assegador Real Rambla de la Viuda, de 75 metres d'amplada legal i necessària. Des de l'estació de bombeig fins a l'EDAR no s'ocupa cap tram de camí ramader.   
- En l'apartat relatiu a informes sectorials es detalla el contingut de la Resolució de data 9 de novembre de 2006, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que autoritza la instal·lació del col·lector dins del domini públic hidràulic del riu Millars en els trams afectats amb motiu de l'execució del pla especial.   
- El riu Millars, des que és creuat per la via fèrria fins a la desembocadura ha sigut declarat lloc d'interés comunitari, denominat Desembocadura del Riu Millars, de 321 hectàrees de superfície. També ha sigut declarat ZEPA (zona d'especial importància per a les aus) i zona d'importància internacional per a les aus.   
El traçat del col·lector va extern a la zona LIC i ZEPA en el tram inicial; circula per un extrem del límit en uns trams determinats, i coincideix amb aquest límit en uns punts determinats del trajecte. No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix a la no-afecció a cap comunitat inclosa a l'annex I de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE del Consell d'Europa, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres).  
En l'apartat relatiu a informes sectorials es concreta el contingut de l'informe favorable condicionat, amb data 20 de març de 2006, elaborat pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló.   
- En l'estudi previ arqueològic, arquitectònic i etnològic del pla especial es fa esment que entorn de l'àrea d'actuació es troben diversos elements de gran valor historicoartístic, principalment de caràcter hidràulic, entre altres jaciments arqueològics. No consta entre la documentació remesa l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esports sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
No obstant això, en matèria dels possibles impactes que podrien representar les obres de sanejament sobre els elements patrimonials i l'entorn en el qual s'ubiquen, es proposen una sèrie de mesures molt generals per a evitar que hi haja algun tipus d'afecció sobre aquests, ja que tal com recull l'estudi d'impacte ambiental, l'assut i les goles d'Almassora-Castelló, les sénies i séquies, moltes de les quals no s'observen a cop d'ull pel fet de no ser visibles en la superfície, poden ser afectats per les obres.  
- No consta en l'expedient administratiu ni en la documentació complementària aportada durant la tramitació d'aquest projecte el corresponent informe definitiu vinculant que regula l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; no obstant això, sí que s'hi adjunta una còpia de la memòria de prospecció arqueològica i etnològica feta, com també un certificat municipal que indica que s'ha fet la sol·licitud d'informe a la Conselleria de Cultura i Esports de València, amb data 7 de febrer de 2007, relatiu a la necessitat de fer una actuació arqueològica prèvia.  
Informes sectorials  
- Resolució del comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 9 de novembre de 2006, per la qual, d'acord amb l'informe presentat per l'Àrea de Gestió del Domini Públic Hidràulic, s'autoritza la instal·lació del col·lector d'aigües residuals dins del domini públic hidràulic del riu Millars, condicionant-lo a una sèrie de consideracions, particulars i generals, entre les quals convé destacar les següents:   
- La traça del col·lector s'ha d'apropar tan com es puga al marge esquerre del riu Millars.  
- La profunditat de soterrament de la canonada ha de ser com a mínim d'un metre.  
- No s'hi pot fer la captació d'aigües del llit ni l'abocament de residus sòlids o líquids al mateix temps, sense l'autorització administrativa prèvia.  
- Les obres han d'estar acabades com a màxim en el termini de vint-i-quatre mesos, comptadors a partir de la data de notificació d'aquesta autorització.   
- Aquesta autorització està subjecta a un cànon anual d'utilització del domini públic hidràulic, segons el que disposa l'article 112 del Text Refós de la Llei d'Aigües (RD Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol).   
- Queda prohibit el dipòsit en el llit o els marges de materials que, per la seua composició puguen transmetre propietats nocives a les aigües.   
- La persona autoritzada està obligada a respectar al llarg del marge, que ha de quedar apte i practicable, les servituds legals.   
- Les obres han d'estar sotmeses a la inspecció i vigilància de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, i les remuneracions i despeses que per aquests conceptes puguen originar-se han d'anar a càrrec de la persona autoritzada.   
- La persona autoritzada està obligada a complir, a més del que disposa la legislació d'aigües, les disposicions de la legislació de pesca fluvial per a la conservació de les espècies aqüícoles, i de la legislació de medi ambient aplicable.   
- Informe favorable del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, amb data 20 de març de 2006, en el qual s'indiquen, entre altres consideracions, les que es transcriuen a continuació, en referència a l'atorgament de llicències, autoritzacions o concessions dins de l'àmbit del paisatge protegit de la desembocadura del riu Millars:   
- S'opta per l'alternativa C (traçat del col·lector per un marge del llit del riu Millars), ja que aquesta possibilita projectar un traçat del col·lector de transport per gravetat mitjançant un bombeig de cota raonable, sense que en el seu traçat travesse cap via pública.  
- S'ha d'excavar la rasa necessària per a l'obtenció de la rasant per a col·locar la canonada, aprofitant els pendents del terreny per al correcte funcionament per gravetat.  
L'amplada de la rasa ha de ser d'1,70 m al tram 1, de 2m al tram 2 i de 0,65m al tram 3. Una vegada obtinguda la rasant s'ha de col·locar el tub envoltat per una capa de graveta a tot el perímetre, a sobre s'ha de fer un recobriment mínim amb llosa de 10 cm d'espessor de formigó en massa per a evitar ruptures en la canonada per càrregues o per a evitar problemes derivats de la subpressió i arrossegament per avingudes en època de pluja. Damunt de la llosa s'ha de reomplir amb sòl seleccionat i, finalment s'ha d'instal·lar una última capa que ha de ser de llosa de formigó de 10 cm i paviment (en el cas de reposició del paviment existent), i capes de terra de 50 cm d'espessor mínim procedents de l'excavació en la resta per a permetre la restauració vegetal posterior.  
Quant a l'estació de bombeig, s'ha de construir mitjançant lloses i murs alçats de formigó armat de 35 i 30cm d'espessor, respectivament.  
- L'alternativa elegida afecta en diferents trams els espais naturals protegits següents, recollits en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana i el Reial Decret 1995/1997, del 7 de desembre:  
- Paisatge protegit de la desembocadura del Millars  
- Lloc d'interés comunitari desembocadura del Millars  
- Zona d'especial protecció per a les aus desembocadura del Millars  
- Zona humida catalogada desembocadura del riu Millars  
- El fet que l'obra siga executada en la major part pel llit del riu evita afeccions al patrimoni que encara es troba en peu. No obstant això, l'assut i les goles d'Almassora-Castelló, i les séquies i sénies, molts dels quals no es veuen a cop d'ull, poden ser afectats per les obres. L'estudi previ arqueològic estableix, per tant, una sèrie de recomanacions per a evitar riscos que puguen afectar la conservació del patrimoni arqueològic, etnològic i arquitectònic localitzats a prop de l'àrea.  
- El traçat del col·lector discorre en la major part pel límit dels espais naturals protegits.  
- Les obres no afecten cap comunitat inclosa a l'annex I de la Directiva d'hàbitats (Directiva 92/43/CEE, del Consell d'Europa de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres (transferida a l'ordenament jurídic de l'Estat mitjançant el Reial decret 1995/1997, del 7 de desembre). Paral·lelament, tal com figura en l'estudi d'impacte ambiental, la major part del traçat discorre per zones sense vegetació; l'única formació vegetal que es troba en el traçat són canyars d'Arundo donax, monoespecífiques de gran densitat i altura.  
- La restauració dels terrenys per a corregir l'impacte sobre la vegetació s'ha de fer mitjançant una mescla d'espècies que s'adapten als condicionants edafoclimàtics de la zona i que no puguen infligir dany al col·lector, d'aquesta manera s'eviten espècies arbòries ripàries amb potents arrels.  
- Per a minimitzar l'impacte negatiu sobre el paisatge, s'han de seguir les directrius següents: acurtar en el temps la fase de construcció, començar la restauració vegetal tan aviat com siga possible, complir estrictament les directrius tècniques del projecte, no deixar restes de materials de rebuig i respectar les cotes finals.  
L'informe favorable està subjecte a les consideracions següents:  
- Sense descartar l'alternativa elegida, i sempre que tècnicament siga possible, l'emplaçament del col·lector i les obres que comporta s'han de fer fora o pel mateix límit dels espais naturals protegits que figuren a l'apartat corresponent d'aquest informe, evitant afectar-los territorialment.  
- En el cas que el traçat no es puga modificar per causes tècniques, l'apartat 2 de l'article 15 de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana estableix que les zones humides han de ser preservades d'activitats susceptibles de provocar-ne la recessió i degradació. En aquest sentit no es poden asfaltar tots els camins que afecten territorialment la zona humida catalogada desembocadura del Millars; amb aquest fi cal usar un altre material que permeta la permeabilitat del terreny; d'una altra banda, l'estació de bombeig també s'ha d'ubicar fora de l'àmbit territorial de la zona humida catalogada esmentada.  
- Tots els elements visibles de l'actuació i, en especial, l'estació de bombeig han d'estar integrats paisatgísticament amb l'entorn, i s'hi han d'utilitzar materials i formes arquitectòniques típiques de la zona, que eviten un contrast amb la resta del territori.  
- Quant a la vegetació, s'ha d'incrementar el nombre d'espècies; s'hi recomanen, entre altres, les següents: aloc i tamarius. D'una altra banda, la disposició de les plantes ha de buscar la formació de bosquets o rodals que creen discontinuïtats, evitant una línia de plantes i integrant la revegetació amb l'entorn.   
- Tota l'actuació s'ha de fer sota inspecció tècnica, que garantisca la no-presència de fugues al col·lector, i establir mesures correctores per a possibles fugues en la fase de funcionament.   
- El projecte ha de tenir una planificació tècnica mitjançant un diagrama de barres o de Gantt, que regule les diferents actuacions del projecte en el temps, evitant l'època de nidificació i cria de les principals espècies de la zona.  
- S'ha de complir el programa de vigilància ambiental que figura en l'estudi d'impacte ambiental del pla especial. Es recomana que es destine un pressupost a aquest fi.   
- D'una altra banda, considerant la proximitat del projecte a ZEPA, les línies elèctriques han d'anar soterrades per a evitar danys a les aus o aplicar mesures correctores.   
Consideracions ambientals  
- L'energia elèctrica necessària per a l'estació de bombeig s'ha d'obtenir d'una línia aèria de tensió mitjana existent situada a uns 500 metres aproximadament de l'estació de bombeig; la nova línia ha de constar de tres conductors i tres nous suports metàl·lics.   
- En l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental s'indica que es considera necessària la pavimentació dels camins i vials afectats per les obres; mitjançant l'ús d'aglomerat asfàltic en calent per al tram del camí de Santa Quitèria, que va des de l'inici fins a la zona de confluència del riu Millars amb la rambla de la Viuda i el tram final de connexió amb l'EDAR des de l'estació de bombeig.   
- Quant als riscos ambientals existents en l'àmbit de la zona d'actuació, cal destacar les característiques següents:  
- Hi ha un alt risc d'inundació produït per avingudes.  
- No hi ha risc de subsidència.  
- El risc sísmic es qualificaria com a mitjà.  
- No hi ha risc de lliscament ni despreniment.  
- El risc de contaminació d'aqüífers és alt per porositat.  
- El risc d'erosió actual és molt baix a les proximitats de Santa Quitèria i baix al llit del riu; i el risc d'erosió potencial és baix.  
- La zona per on discorre el col·lector està allunyada de la zona central del llit, molt propera a la vora d'aquest, juntament amb finques particulars (hortes). Aquesta zona es correspondria amb una formació vegetal de xops, freixes i oms, entre altres espècies; no obstant això, la major part del traçat discorre per zones sense vegetació; els canyars d'Arundo donax, de gran densitat i altura, són l'única formació vegetal que es troba al traçat. I associats a aquests es troben les aus palustres que ocupen el canyar de la zona, que tenen en l'estiu la principal època de cria per a la gran majoria.   
- En l'estudi d'impacte ambiental es fa, en l'apartat corresponent, una valoració de la qualitat intrínseca del paisatge, on es ressalta, entre altres qüestions, que com que es tracta de la vora del llit o proximitats del riu, la conca visual es limita a l'entorn circumdant, d'escassa superfície, i no és visible des de cap població, únicament, des del camí asfaltat que discorre fins a Santa Quitèria.   
- En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a accions susceptibles de produir impacte sobre el medi, les següents:  
- Fase de construcció:  
- Desbrossament de la vegetació  
- Moviment de terres  
- Transport de materials i trànsit de maquinària pesant  
- Construcció de l'estació de bombeig  
- Instal·lació de xarxa elèctrica  
- Generació de residus  
- Fase de funcionament:  
- Ocupació  
- Transport d'aigües residuals per a la depuració  
Identificats els possibles efectes susceptibles de produir-se com a conseqüència del desenvolupament de l'actuació proposada, s'estableix una valoració d'aquests mitjançant l'elaboració d'una matriu causa-efecte; cosa que obté com a resultat un impacte compatible amb la protecció del medi, sempre que complisca les mesures preventives i correctores desenvolupades en l'estudi; no obstant això, aquestes (algunes es concreten en l'apartat que a continuació es desenvolupa) s'han de completar amb les que inclou l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:  
En l'estudi d'impacte ambiental, es concreten, entre altres, les mesures protectores i correctores següents:  
- Per a minimitzar l'impacte produït pels fums, pols i sorolls, susceptibles de generar-se, s'hi ha de circular a velocitat lenta tant per les vies d'accés internes com per les vies de comunicació externes a l'àrea d'explotació; es farà el rec freqüent de totes les pistes sense asfaltar que siguen utilitzades si és necessari; s'han de cobrir els camions de transport de material amb veles per evitar l'eixida de pols i partícules a les vies públiques.  
- A mesura que avance l'obertura de la rasa del col·lector d'aigües residuals, el material s'ha de dipositar a l'exterior d'aquesta; per a després ser reutilitzat en el rebliment posterior de la rasa; deixant la morfologia i el relleu original del terreny; així mateix, les capes fèrtils del sòl que es retiren s'han de conservar per a ser emprades quan s'efectue la restauració vegetal, evitant en tot moment la compactació excessiva d'aquesta capa per a preservar-ne l'estructura i conservar-ne les propietats. L'alçària d'aquests amuntegaments ha de ser inferior a 3 metres.   
- Quant a la restauració dels terrenys afectats, s'hi han d'utilitzar espècies que s'adapten a les condicions edafoclimàtiques de la zona, així evitarem espècies arbòries ripàries amb potents arrels que puguen infligir dany al col·lector.   
- Per a corregir el possible impacte negatiu sobre la fauna, no s'ha d'efectuar el desbrossament previ de la zona de canyar en l'època de cria de les aus que nidifiquen en aquest tipus de formacions.   
- Com que els usos actuals del sòl són, entre altres, el de camí ramader i via pública (en una gran part del traçat del col·lector i annexos), les obres de construcció no han d'impedir el trànsit ramader pel camí ramader (cal demanar la sol·licitud de l'ocupació temporal d'aquesta) ni poden impedir el funcionament normal del llit, sempre que s'evite el dipòsit de cap tipus de material en el llit del riu que puga impedir el trànsit de l'aigua en el cas de crescuda.  
- En l'estudi es preveu que durant la fase de construcció s'ha de fer un seguiment per part d'un tècnic competent en el cas d'aparició de restes arqueològiques o etnològiques; en el cas que això passe, s'ha de canviar temporalment la zona de treball per a poder estudiar i recuperar aquestes restes.   
Respecte al programa de vigilància ambiental, s'estableix, d'una manera molt generalista la finalitat de fer el seguiment i el control de les actuacions que preveu el projecte, especialment els impactes no previstos que puguen produir-s'hi, en conseqüència s'hi han d'establir totes les mesures correctores que calga. Així mateix, s'al·ludeix al fet que al promotor de les obres li correspon presentar davant de l'administració un informe anual que done compte del desenvolupament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls fets i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que s'hi puga produir durant el desenvolupament d'aquesta.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels suposats fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén del article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits que preveuen el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i les altres disposicions aplicables.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, partint de tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Es considera acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials aplicables, el pla especial de sanejament de l'àrea de Santa Quitèria i altres, en el terme municipal d'Almassora (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins la data, amb els informes sectorials emesos al respecte, i amb els condicionants que estableix l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants que es desenvolupen a continuació:   
1. S'ha d'obtenir l'autorització del Servei Territorial de Medi Ambient, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge relativa a l'ocupació temporal dels trams dels camins ramaders 1 i 3 afectats per la construcció del col·lector prèviament a l'execució de les obres del projecte.   
2. Prèviament a l'inici de l'execució de les obres, s'ha d'obtenir l'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià; i complir les determinacions que, si escau, continga l'esmentat informe preceptiu i vinculant.   
En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així s'ha d'entendre aquesta declaració.   
3. S'han de complir els condicionants que estableix l'informe favorable emés pel Servei d'Ordenació Sostenible del Medi, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, amb data 20 de març de 2006.   
4. S'han de complir les condicions particulars i generals que estableix la resolució subscrita pel comissari d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 9 de novembre de 2006.   
5. S'ha de recuperar el perfil inicial dels terrenys, adequant-los a la topografia natural actual d'aquests.   
6. S'ha de definir l'àrea on estarà aparcada temporalment la maquinària d'obra, i indicar, si escau, el lloc on es duran a terme les tasques de neteja i manteniment d'aquesta. Aquests treballs s'han de fer sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i l'abocament de les possibles fugues i vessaments. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser gestionats degudament per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
7. Altres condicionants de caràcter ambiental que es deriven de les preceptives autoritzacions sectorials aplicables.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6355, del 15-09-2010 (2010/9783)

RESOLUCIÓN de 27 de julio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Algimia de Alfara, Chiva y Almazora.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6355

Fecha DOGV
:   15-09-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/9783

CVE


Fecha del documento
:   27-07-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Almassora](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de julio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Algimia de Alfara, Chiva y Almazora. [2010/9783]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental y resolución, correspondientes a los expedientes 049/07-AIA Algimia de Alfara, 148/07-AIA Chiva, y 028/07-AIA Almazora.   
Valencia, 27 de julio de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 049/07-AIA  
Titulo del proyecto: complejo de valorización y eliminación de RSU.  
Promotor: Reciclados Palancia Belcaire, SL.   
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental. Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.   
Ubicación: partida El Murteral del término municipal de Algimia de Alfara (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El proyecto aborda la construcción y explotación de un centro de tratamiento y eliminación de residuos urbanos, en el cual se procederá a las operaciones de valorización y eliminación de los residuos urbanos previstos en el ámbito del plan zonal correspondiente a las zonas III y VIII (área de gestión 2) del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana.  
La localización de las instalaciones se ajusta a lo dispuesto en el Plan Zonal, que determina que las instalaciones de valorización y eliminación compartirán obligatoriamente la misma ubicación, siendo además obligatorio ubicar las instalaciones de eliminación en alguna de las zonas aptas seleccionadas en dicho plan zonal.  
El emplazamiento propuesto se sitúa en una de las cuatro zonas aptas propuestas en el plan zonal, en la denominada partida El Murteral, al suroeste del término municipal de Algimia de Alfara (Valencia).   
Las obras de construcción del complejo consisten principalmente en:  
- Acondicionar el vial de acceso a las instalaciones, a través de un camino existente de 4.800 m de longitud.  
- Dotar de suministro eléctrico a las instalaciones.  
- Urbanización de las instalaciones.  
- Construcción de la planta de valorización.  
- Construcción del vertedero.  
Camino de acceso. El vial de acceso a la parcela tiene una longitud de 4.827m, su inicio parte de una vía de servicio que discurre paralela a la carretera nacional N-234. Las obras a realizar consisten en una ampliación y mejora de la plataforma actual del camino de acceso a los terrenos donde se va a instalar la planta de residuos. La anchura prevista es de 6 m; 2,5 m para cada carril y un arcén de 0,5m cada lado. La primera parte del vial de acceso está pavimentado, hasta el PK 1+380. Se proyecta la demolición del firme y ampliarlo hasta conseguir el ancho de 6m. A partir del PK 1+380 el vial consiste en una pista de tierra vegetal que será acondicionada para el tránsito de camiones.  
Suministro eléctrico. La línea proyectada es una línea trifásica aérea de 20 kv. La altitud de la instalación está situada entre los 296 y 310m sobre el nivel del mar y su longitud es de 348m distribuida en cuatro apoyos. La línea partirá del entronque con la línea aérea de media tensión existente (línea que enlaza con el apoyo núm. 7345 de la línea L-36 Arguinas de la ST Sagunto con transformador P.I.) desde el apoyo C-2000-14 existente (núm. 7359). Desde este punto la línea atravesará diversos campos de cultivo para acometer mediante un entronque aéreo-subterráneo al centro de entrega y reparto de las instalaciones. La potencia que puede transportar la línea es de 6.298 kW como máximo.  
Planta de tratamiento. Nave donde se desarrolla el proceso de selección y tratamiento: contiene varias líneas de tratamiento en función del material entrante, existe una línea de tratamiento de residuos sólidos urbanos mezclados, una línea de tratamiento de la fracción orgánica recogida selectivamente, y una línea de tratamiento de la fracción de poda y jardinería.   
Los materiales no valorizables contenidos en los RSU, tras pasar por las diferentes etapas de clasificación del proceso, son finalmente concentrados en una línea de evacuación y transferencia del rechazo, que prepara la expedición de los mismos al vertedero para su eliminación.  
El vertedero controlado de rechazos se explotará por fases mediante el denominado sistema de balas. Se estima una vida útil para el vertedero de unos 30 años. El vertedero se implantará sobre una superficie de 79.100 m² y su capacidad volumétrica es de 1.056. 071 m³ repartidos en tres fases sucesivas.  
El diseño propuesto contiene una serie de servicios comunes complementarios al propio vaso de vertido: berma - camino perimetral, área de balsas de almacenamiento de lixiviados y decantación de aguas pluviales y una zona de reserva para la ubicación de la planta de tratamiento de lixiviados y área de reserva para la central de aspiración y combustión de biogás.  
La construcción del vaso se iniciará desbrozando la parcela y a continuación se procederá a la excavación o terraplenado del terreno según las cotas definidas en el proyecto. Los materiales de excavación serán empleados para los siguientes usos: tierra vegetal, se utilizará para la cubrición final de las celdas, material de calidad impermeable: se utilizará para la impermeabilización y sellado del vaso, tierras tolerables: se emplearán en la formación de terraplenes, así como para la cubrición del residuo en la propia explotación  
Una vez excavado el vaso se procederá a la impermeabilización del mismo y la construcción de una red de recogida, almacenamiento y tratamiento de lixiviados.   
Las paredes y el fondo del vaso de vertido se diseñan con unas características muy concretas que responden a requisitos de construcción y explotación. Las paredes se constituyen mediante una berma o camino perimetral cuyas características son: talud interno o pared lateral del vaso de vertido, de 3H: 1V. Este diseño de talud permitirá la correcta instalación sobre él, del sistema de impermeabilización mineral y del sistema de impermeabilización con geosintéticos. El talud externo (2H: 1V). se apoyará sobre el terreno natural y guardará una distancia mínima hasta el límite de propiedad. El perfil longitudinal de la berma perimetral no superará pendientes máximas del 8% para facilitar el tránsito de camiones, y tendrá una pendiente mínima del 2% para facilitar la escorrentía de las aguas pluviales recogidas en la zanja de evacuación y dirigirlas hacia la balsa de decantación y acumulación de pluviales.   
El recrecimiento del vaso de vertido se hará mediante la deposición de balas de residuos formando taludes de pendiente no superior a 2H: 1V hasta alcanzar la cota 353 msnm A partir de dicha cota, se llevará a cabo la clausura y sellado de cada una de las celdas de vertido.  
Los lixiviados captados por el sistema de drenaje de cada una de las celdas de vertido son dirigidos hacia la zona de menor cota del vaso para bombearlos hasta la balsa de almacenamiento de lixiviados para su posterior tratamiento. El sistema de tratamiento elegido ha sido la implantación de una planta depuradora de ósmosis inversa de dos etapas.  
El sistema de desgasificación proyectado propone la construcción de un sistema chimeneas de desgasificación que irán recreciendo al mismo tiempo que vaya recreciendo el vaso de vertido y que según el caudal de gas generado se procederá a su quemado.  
Para la recogida de las aguas pluviales de toda la instalación se diseña la construcción de un sistema de drenaje perimetral que recoge y conduce las aguas hasta la balsa de pluviales y de decantación. De ahí, en caso de necesidad, las aguas serán evacuadas de forma natural al barranco de El Murteral.  
La revegetación del vertedero se realizará a medida que se vayan sellando las celdas de vertido. El proyecto desarrolla un plan de revegetación que propone una revegetación mediante especies autóctonas consistente en la siembra de semillas herbáceas y arbustivas en taludes y plataforma de coronación, una revegetación por hidrosiembra en los taludes del depósito y la plantación de árboles en el entorno del depósito a modo de barrera visual.  
2. Estudio de alternativas y justificación de las soluciones técnicas adoptadas.  
Selección del emplazamiento  
El emplazamiento elegido se sitúa en una de las zonas aptas recogidas en el plan zonal de residuos zonas III y VIII (área de gestión 2) del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana. De acuerdo a la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunitat Valenciana, el plan zonal identifica las zonas aptas para la implantación de las distintas infraestructuras, estableciendo las afecciones por razón del territorio: aptitud geológica, espacios protegidos, infraestructuras, suelos urbanos y otros elementos que por su importancia resulten afectados.  
Trazado del camino de acceso  
En la elección del trazado del vial de acceso a las instalaciones se han considerado varias opciones partiendo desde el entronque con la vía de servicio de la autovía A-23 Sagunto-Somport en la salida Algimia/Torres Torres. De las tres posibles alternativas estudiadas dos de ellas, han sido descartadas al encontrarse impactos considerados graves que desaconsejan su ejecución.  
El vial de acceso a las instalaciones se ha elegido por ser de entre los posibles, el de menor impacto ambiental, además discurre en su totalidad por el mismo término municipal en el que se emplazan las instalaciones, Algimia de Alfara, y en su mayor parte se trata de un vial pavimentado existente, el cual únicamente hay que acondicionar para el tráfico de camiones de residuos.  
Trazado de la línea eléctrica  
El trazado de la línea aérea de suministro eléctrico a la planta viene condicionado por la situación de las redes existentes en la zona y por el punto de suministro de la propia planta. Teniendo en cuenta el impacto medioambiental que pueda producir la instalación, y que éste vendrá determinado tanto por la longitud de la línea como por el tipo de zonas que atraviese en su recorrido, se ha elegido la opción 1, ya que además de ser la que presenta un menor trazado y cantidad de apoyos necesarios, discurre siempre por zonas de cultivo, en contraposición de las opciones 2 y 3, que atraviesan masas forestales en su camino.  
Tramitación administrativa  
Remisión del expediente. Información pública  
En fecha 22 de febrero de 2007 a solicitud del Área de Calidad Ambiental de esta Conselleria, se inicia en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la tramitación del expediente de evaluación de impacto ambiental relativa al Proyecto de gestión de residuos urbanos del Plan zonal, zona III y VIII, (área de gestión 2) promovido por la empresa Reciclados Palancia Belcaire, SL en el término municipal de Algimia de Alfara (Valencia).  
Junto con la documentación técnica se adjunta certificado del resultado de la información pública del expediente, indicando que durante la publicación en el DOGV. núm. 5.330, de fecha 23 de agosto de 2006, ha estado expuesto al público en el Ayuntamiento de Algimia de Alfara el proyecto de referencia y que durante dicho periodo de información pública no se ha presentado alegación alguna en el Registro de ese Ayuntamiento.  
Visto que el proyecto se ubica dentro del ámbito del PORN de Sierra Calderona, se realiza consulta al Servicio de Parques Naturales de esta Conselleria.  
Vista la documentación tramitada se solicita al Área de Calidad Ambiental ampliación de la misma, en los siguientes aspectos:  
Planta de valorización y eliminación de residuos  
- Informe del Servicio de Residuos Urbanos en lo referente a la correcta gestión de los residuos y la adecuación del proyecto a lo establecido en el RD 1481/2001 de eliminación de residuos en vertedero.  
- Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico sobre el estudio acústico, según lo regulado en el artículo 36 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
- Informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, LOTPP, así como otros informes de la Confederación Hidrográfica del Júcar que se dispongan.  
Camino de acceso  
El estudio de impacto ambiental deberá ampliarse en lo que respecta a la identificación y valoración del impacto derivado del tráfico de camiones pesados a través del camino de acceso. El plan de vigilancia ambiental deberá controlar y garantizar la efectividad de las medidas protectoras y/o correctoras adoptadas para minimizar dicho impacto.  
Se adjuntará:  
- Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico sobre el estudio acústico que deberá llevarse a cabo según lo regulado en el artículo 36 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
- Informe vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Suministro eléctrico  
Se aportará un documento técnico donde quede reflejado las características técnicas de la línea eléctrica así como cualquier medida correctora adoptada para minimizar el impacto derivado de la implantación de la misma al ubicarse en un entorno natural agrícola-forestal.  
El Área de Calidad Ambiental, remite a este Servicio, la siguiente documentación:  
- Informe del Área de Residuos, Servicio de Residuos Urbanos.   
- Se resume a continuación: las instalaciones, con una superficie ocupada de aproximadamente 124.500m², se ubican dentro del área de El Murderal (término municipal de Algimia de Alfara), una de las cuatro zonas identificadas por el documento de ordenación del plan zonal como aptas para la implantación de infraestructuras de gestión de residuos para el área de gestión 2.   
Las instalaciones proyectadas constan básicamente de los siguientes elementos:  
- Una planta de valorización de residuos urbanos  
- Un vertedero para los rechazos de la planta  
Planta valorización. En dicha instalación se prevé realizar las operaciones de valorización de residuos no peligrosos tipo R3, R4 y R5. Los residuos a valorizar siguen dos líneas de tratamiento independientes, una destinada a la valorización de mezclas de residuos municipales y otra para residuos orgánicos procedentes de recogida selectiva municipal.  
La zona de recepción de residuos dispone de cubierta, foso compartimentado y dos conjuntos de puente grúa con pulpo electrohidráulico para la dosificación del flujo de residuos. Las dimensiones del foso y la disposición de los equipos se consideran adecuadas para la cantidad y naturaleza de residuos a gestionar.   
La zona de clasificación dispone de una línea de recuperación de materiales con alto grado de automatización, diseñada para la separación de diferentes tipologías de materiales, contando con separación óptica de plásticos y sistema de pesaje en continuo de residuos procesados y materiales recuperados. El flujo de los residuos provenientes de la recogida selectiva de la materia orgánica discurre por un itinerario diferenciado al de residuos urbanos en masa, disponiendo asimismo de sistema de descarga independiente y reserva de espacio propio en el reactor de compostaje.   
El proceso de compostaje se basa en el volteo, aireación y humectación controlada y automatizada de la biomasa, tanto la de recogida selectiva, como la procedente de la línea de recuperación de materiales, mediante puente grúa volteador en un gran cubeto de acero inoxidable dotado de suelo técnico para impulsión de aire y extracción de lixiviados.  
Tras una primera fase en el reactor de compostaje (18 días) el material pasa por un proceso de afino intermedio previo a la fase de maduración (24 días) que se desarrolla en un reactor de iguales características. El periodo de la fase de maduración es significativamente mayor que el empleado en otros proyectos de similares características (9-10 días), con objeto de garantizar ampliamente niveles de estabilidad que permitan el almacenamiento al aire libre del producto final. El refino posterior del compost maduro se realiza mediante proceso convencional de cribado de impurezas ligeras y deschinado de cerámicas y demás elementos pesados. El dimensionado de los equipos, así como el diseño del sistema de control del proceso de compostaje se consideran adecuados.  
El proceso de compostaje, diseñado con aspiración forzada en la base del reactor, tiene un balance hídrico negativo, requiriendo aporte de humedad para mantener la fermentación de la materia orgánica. Todos los lixiviados recogidos en la planta de valorización de residuos se incorporan a dicho proceso. No se prevé que pueda resultar un exceso de los mismos, aunque en caso de producirse puntualmente se trasladarán a la planta de depuración de lixiviados del vertedero controlado anexo.  
El sistema de tratamiento de gases mediante biofiltro se ha proyectado de forma abierta. Esta solución técnica no garantizaría un tiempo de residencia suficiente ni un tratamiento uniforme de los gases. En este sentido, se recomienda proyectar el biofiltro como reactor de flujo de pistón, de forma que se garantice un tiempo de residencia suficiente y unas condiciones uniformes. Para ello, se debería cerrar el biofiltro y conducir así las emisiones hasta un foco emisor de tiro forzado que disponga de orificios de toma de muestras.  
Vertedero. Las parcelas afectadas por el vertedero se encuentran situadas en zona apta para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos urbanos, según se define en el plan zonal correspondiente.  
El vertedero forma parte de las instalaciones del proyecto de gestión de residuos del Plan zonal III y VIII - Área de gestión 2. El estudio económico financiero del mencionado proyecto de gestión incluye los costes estimados de la clausura y el mantenimiento posterior de la instalación y el emplazamiento durante al menos 30 años, tal y como establece el artículo 11 del Real Decreto 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
El vertedero se ha diseñado en tres fases, de manera que la explotación de la fase activa coincida con la construcción de la fase siguiente. Teniendo en cuenta el ritmo de vertido el cronograma de llenado es el siguiente:  
Fase Capacidad Tiempo llenado  
Fase 1 241.024m³ 6.71 años  
Fase 2 283.173m³ 7.88 años  
Fase 3 531.904m³ 14.81 años  
Se ha modificado la capa de sellado respecto al proyecto original, proponiendo la siguiente capa para el sellado, que se considera adecuada: 0,20 m de capa de asentamiento y drenaje de gas., 0,50 m de capa mineral impermeable, Geodren o capa de 0,5m de drenaje natural, 0.50m de tierras de cubrición y 0,30 m de tierra vegetal.  
Revisado el estudio geológico e hidrogeológico, se comprueba que los 14 sondeos realizados para el estudio, y se mantienen como piezómetros de control de posibles fugas, lo que se considera adecuado para cumplir lo establecido en el punto 4 del Anexo III del Real Decreto 1481/2001, respecto a la protección de las aguas subterráneas.  
Una vez los residuos hayan alcanzado la cota final de cada una de las fases prevista en el proyecto inicial, se procederá a la interconexión de las chimeneas de desgasificación previstas con la antorcha.  
El sistema de recogida y almacenamiento de los lixiviados se considera correcto. No obstante, respecto al tratamiento posterior de estos mediante el sistema Biodestil, añadir que éste utiliza residuos como combustible (LER 020103 residuos de tejidos de vegetales, LER 020107 residuos de selvicultura, LER 020399 residuos no especificados en otra categoría, orujo y hueso de aceituna), se deberá considerar como una actividad de valorización adicional dentro de la autorización ambiental integrada.  
Por todo lo anterior, se considera que el proyecto de vertedero se ajusta a lo establecido en el Real Decreto 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico  
Se estima suficiente la documentación aportada en relación con la legislación de contaminación acústica aplicable, correspondiente al expediente 018/06/IPPC, instruido a instancia de la solicitud de autorización ambiental integrada de la empresa Reciclados Palancia Belcaire, SL.  
Resolución del plan especial.  
Se remite copia del Acuerdo adoptado por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia relativo al Plan especial de residuos zonas III y VIII de Algimia de Alfara. A continuación se resume parte de los informes y contenido de dicha resolución así como el acuerdo de la misma.  
Objeto del plan especial y características de las instalaciones:  
El Plan especial tiene por objeto definir la funcionalidad de la planta y el trazado del camino de acceso, regulara las condiciones de uso y aprovechamiento, estableciéndose las correspondientes normas urbanísticas del plan, limitar las instalaciones y desarrollos urbanísticos que puedan perturbar el uso de la planta y del camino de acceso, mediante el establecimiento de incompatibilidades de usos y un régimen para las construcciones, edificaciones e instalaciones existentes a la entrada en vigor del presente plan, conforme al artículo 111.2 de la LUV, reservar los terrenos necesarios para la ejecución de la planta y accesos (conforme al art. 261 de la LUV) a los que atribuyen la calificación de dotación pública de la red primaria (por lo que se modifica el art. 5.4.8. de las normas urbanísticas del Plan general).  
El complejo de valorización, tratamiento y eliminación de RSU (art. 3 de las normas urbanísticas) ocupa una superficie de 147.860,80 m² situada toda ella en suelo no urbanizable común calificado de predominio agrícola. Aunque se observa su proximidad a suelo no urbanizable protegido de predominio forestal y de protección de cauces de barrancos.  
El camino de acceso a la planta, a ejecutar mediante ampliación de uno existente, ocupa un área de 38.330,45m² de suelo no urbanizable común de predominio agrícola. Aunque pese a lo afirmado en proyecto, se observa que se afecta a un tramo de la vía pecuaria del Colmenar.  
Durante la tramitación del expediente, se solicitaron informes a los organismos que se relacionan: Oficina del Plan de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, carreteras de Diputación, Demarcación de Carreteras del Ministerio de Fomento, Dirección General de Transportes, Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, Área de Residuos, Unidad de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, Confederación Hidrográfica del Júcar (afección barrancos y vertidos), Servicio Territorial de Agricultura, Servicio Territorial de Medio Ambiente (Sección Forestal y Vías Pecuarias).  
El Ayuntamiento de Algimia de Alfara remitió documentación complementaria consistente en el certificado sobre capacidad de gestión de residuos urbanos e inertes, certificado de la entidad gestora de la Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales y certificado de la sociedad gestora del servicio de agua potable y alcantarillado en el que se indica: que según los datos facilitados por el Ayuntamiento, el citado plan especial tendrá un consumo de agua potable de 2,5 m³/día. Este consumo se suministrará mediante unos depósitos de almacenamiento ubicados dentro del plan especial y que se abastecerán con camiones cisterna, Que el agua para riego y baldeo se obtendrá del reciclado de aguas pluviales y depuradas, Que el plan será autosuficiente en su abastecimiento de agua potable, y no necesitará conectarse a la red de abastecimiento de agua potable de Algimia de Alfara.  
Informes emitidos por los servicios territoriales de esta Conselleria:  
Sección Forestal, indican que parte de las instalaciones afectan a terrenos clasificados como suelo forestal arbolado natural (concretamente la parcela número 43) y que debería respetarse, sobre todo, los suelos forestales clasificados como forestales con arbolado.  
La Unidad Vías Pecuarias, indica que el emplazamiento de la actividad propuesta no afecta a ninguna vía pecuaria, pero que el camino de acceso proyectado transcurre, en parte de su trazado por la vereda de El Colmenar, de 20 m de anchura legal y 8 m de anchura necesaria, por lo que deberán realizarse las siguientes tramitaciones:  
Autorización expresa para el uso de la vía pecuaria compatible con el tránsito ganadero, en aplicación del artículo 16 de la Ley 3/1995.  
Autorización de mejora y acondicionamiento del tramo de vía pecuaria afectado. En esta mejora se deben hacer separación de dos carriles diferenciados, siendo uno un vial señalizado y el otro un carril medioambiental adicional. La mejora se realizará dentro de la anchura legal clasificada y no afectará, en ningún caso, a una anchura inferior a la considerada por la clasificación  
La Comisión Territorial de Urbanismo recordaba al Ayuntamiento y al consorcio que sí les sería exigible un estudio de integración paisajística para el proyecto de la planta, conforme a lo previsto en el artículo 48.4.e del Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell por el que se aprueba el Reglamento de paisaje de la Comunitat Valenciana.   
Además, indicaba que no consta en el expediente la emisión del informe solicitado referente al estudio acústico aportado. Tampoco consta el informe final de vías pecuarias ni el de la Sección Forestal.  
No obstante todo lo anterior, en fecha 28 de febrero de 2007, por unanimidad, la Comisión Territorial de Urbanismo acuerda la aprobación definitiva del plan especial condicionada a la aportación del texto refundido y al cumplimiento de lo dispuesto en los informes de la Sección Forestal y Vías Pecuarias.  
Informe emitido de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Se adjunta informe emitido por el jefe del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental al Plan Especial Complejo de Valorización Eliminación de RSU en el que se informa favorablemente con la siguiente condición: que se efectúe un seguimiento arqueológico de las obras de excavación de la cubierta vegetal. Además se recomienda que en los caminos previstos se utilice la técnica tradicional de muros de piedra en seco para los márgenes en orden a una adecuada integración con el paisaje.  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, al amparo de lo dispuesto en el artículo 19 de la Ley 16/2002, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.   
En el informe se indica que según la documentación aportada la instalación no requiere autorización de vertido de ese organismo por justificar adecuadamente la inexistencia de vertidos al dominio público hidráulico, por lo que para continuar con los trámites de la autorización ambiental integrada se emite informe favorable condicionado a 8 puntos que quedarán recogidos en la autorización ambiental integrada. Estos condicionantes se refieren a las características de permeabilidad del suelo, la gestión adecuada de las aguas residuales y sanitarias, impermeabilidad y mantenimiento de las balsas de lixiviados y de aguas residuales, el no vertido de aguas residuales al dominio público hidráulico salvo expresa autorización administrativa por parte de la Confederación y demostrar que las aguas residuales reciben tratamiento adecuado a través de gestor autorizado.  
Informe del jefe de Área de Calidad Ambiental.  
Tras solicitar al Área de Calidad Ambiental, en varios escritos, documentación relativa al estudio acústico e informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico del camino, informe de la Confederación hidrográfica del Júcar, según el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, LOTPP y texto refundido del Plan Especial, el jefe de Área de Calidad Ambiental informa:  
En relación con el informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico sobre el estudio acústico de la planta y del camino de acceso se indica que a pesar de que el camino de acceso no está incluido en el ámbito de la autorización ambiental integrada en curso, se requirió a la empresa promotora una ampliación del estudio acústico en el que se incluyera el acceso a la planta de tratamiento, la cual se presentó en esta Conselleria con fecha 22 de mayo de 2007. Revisada la documentación aportada, se considera suficiente y adecuada.  
En relación con el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, según el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, LOTPP se indica que, con fecha 27 de noviembre de 2007, se acordó en sesión ordinaria de la Comisión de Análisis Ambiental Integrada realizar una consulta al Servicio Jurídico de la Conselleria para que se pronunciara sobre si procede en el marco del procedimiento de autorización ambiental Integrada pronunciamiento alguno sobre la ocupación o utilización del dominio público hidráulico, por lo que cuando se reciba respuesta, se remitirá la misma a esa área.  
En relación con el texto refundido del Plan especial de las instalaciones e informe favorables de la Sección Forestal y Vías Pecuarias, se remite una copia del texto refundido del Plan especial, presentado por la empresa junto con los informes solicitados.   
No obstante, revisada la documentación aportada, se comprueba que únicamente se adjunta un plano de detalle de las instalaciones con la delimitación exacta de la zona de protección forestal y copia de la solicitud de autorización y acondicionamiento de la vía pecuaria.  
El Servicio de Parques Naturales, ha emitido informe respecto al proyecto tramitado por ubicarse las instalaciones dentro del ámbito del PORN de Sierra Calderona. En dicho informe se concluye lo siguiente:  
La planta de valorización y eliminación de residuos será compatible siempre y cuando, se demuestre la ineludibilidad de su ubicación en esta zona concreta del término municipal de Algimia de Alfara, y que el planeamiento urbanístico municipal para el suelo no urbanizable de uso agrícola lo permita.  
En lo referente a las alternativas de acceso a las instalaciones, todas las opciones presentadas son compatibles con el PORN. No obstante, se recomienda la opción Torres Torres, ya que esta transcurre totalmente por áreas de predominio agrícola (por tanto de menor valor ecológico y menor impacto) y mayoritariamente por la CV-310  
En lo referente a la conexión eléctrica, ésta es compatible con el PORN. No obstante se tendrá que tener en cuenta lo indicado en el artículo 59. 5. «La instalación de tendidos aéreos se realizará con la previsión de dispositivos encaminados a impedir la colisión o electrocución de aves (dispositivos salvapájaros, aislamiento de conductores, etc.)». Recomendándose, no obstante, el soterramiento de la línea eléctrica.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El área de estudio se encuentra situada en el extremo más occidental del municipio de Algimia de Alfara, en el valle de Arguinas y a unos 5 km al oeste del núcleo urbano de Torres Torres, el más cercano. El acceso a la misma se puede realizar desde diferentes puntos a través de caminos rurales. El acceso elegido en este proyecto tiene un recorrido de 4.8 km y sale desde el entronque con la vía de servicio de la autovía A-23, salida Algimia/Torres Torres a través de un camino rural en parte asfaltado.  
La finca se encuentra en una depresión de relieve irregular a una cota media de 320 msnm, rodeada por numerosos cerros y colinas, con unas cotas máximas que alcanzan casi los 900 msnm apenas 2km hacia el oeste. La topografía del entorno más inmediato muestra suaves lomas rodeadas que han sufrido algunas variaciones significativas para adecuarlas al uso agrícola a través de numerosas terrazas que vencen la pendiente.  
La zona desde el punto de vista paisajístico puede dividirse en dos grandes unidades:  
Cultivos: se trata fundamentalmente de cultivos de cítricos y secano que ocupan la zona de menor pendiente y mayor suelo del valle de Arguinas. Este paisaje está caracterizado por los cambios cromáticos típicos de los cultivos, presencia de infraestructuras viarias y presencias de viviendas de segunda residencia y casitas de aperos.  
Zona forestal-secano: ocupa los relieves que bordean los cultivos y por lo tanto ocupan las laderas occidental y oriental del amplio valle de Arguinas. Esta vegetación ocupa las áreas de mayor pendiente y peor suelo. Los cultivos de secano, algunos abandonados, ocupan el pie de los relieves, mientras que las zonas más elevadas están ocupadas principalmente por matorral de porte medio-bajo y pino.  
Más concretamente, la finca estudiada se ubica en el contacto de las dos unidades paisajísticas descritas anteriormente.  
En conjunto, el paisaje de la parcela es mayoritariamente vestigio del aprovechamiento agrícola, aunque actualmente se presenta en proceso de recolonización por parte de la vegetación forestal. Éste presenta un valor intrínseco medio-bajo y una fragilidad media-alta aunque mitigable mediante un adecuado proyecto de restauración e integración paisajística. La zona se presenta rodeada de áreas de valor de paisaje variable, perceptualmente contrasta con los excelentes relieves de la Calderona.  
Por otra parte, los análisis de cuenca visuales realizados destacan el buen grado de ocultación o compacidad para la actuación siempre que el recrecido del vertido no supere los limites establecidos en el proyecto.  
El clima de la zona es puramente mediterráneo caracterizado por unas temperaturas elevadas en los meses de verano y un descenso de las mismas a la entrada del otoño alcanzando las mínimas en los meses de enero y febrero. En cuanto a las precipitaciones los valores máximos se producen en el mes de octubre relacionados con la denominada gota fría mientras que los mínimos se recogen en julio y agosto. En general, el período seco dura tres meses y el período húmedo seis o siete meses aunque en líneas generales se aprecia un déficit hídrico global. La precipitación media anual medida en la estación de Gilet es de 584 mm.  
La tendencia general de los vientos en el área de la Sierra Calderona varía a lo largo del año. Los vientos del W, NW son predominantes en invierno y otoño. Durante primavera y verano dominan vientos de componente NE (gregal), E (levante) y SE (siroco), a consecuencia principalmente de las brisas marinas.  
Desde el punto de vista geológico, el área prevista para la ubicación del vaso de vertido se apoya íntegramente sobre materiales del Keuper (yesos y margas) con una potencia aproximada de 100m y que se encuentran muy plegados, fracturados y recristalizados. En ocasiones se observa un nivel de materiales atribuibles al mioceno/plioceno que se apoya discordantemente sobre el Keuper y que incluye materiales como arcillas con nódulos carbonáticos y niveles de conglomerados con matriz calcárea con espesores medios de unos pocos metros. Este nivel se hace especialmente presente junto al barranco de El Murteral en el límite oeste del emplazamiento.  
En el estudio realizado se ha observado la presencia de un nivel de suelo formado por limos arcillosos marrones de poca potencia formados por arcillas y limos arenosos de color marrón.  
En cuanto a los materiales del Keuper, durante la realización de los sondeos se observó la presencia de arcillas, limos, margas y margo-calizas y yesos con morfologías complejas y dispuestos de maneras muy heterogéneas. Se observó la presencia de numerosas estructuras de plegamiento, deformación y diapirismo con abundante presencia de yesos recristalizados en fracturas de deformación y distensión. Se ha observado en profundidad un incremento de los niveles duros, consolidados y poco fracturados mientras que en superficie los materiales se vuelven más blandos y fracturados con presencia ocasional de pequeñas cavidades.  
Tectónicamente, en el emplazamiento encontramos numerosas fallas que individualizan el nivel de margas y yesos del Keuper donde se ubica en su totalidad el área prevista de ubicación del vaso del vertedero. Así pues todos los relieves que rodean la parcela estarían constituidos por materiales calcáreos del Muschelkalk, o bien por areniscas y arcillas del Buntsandstein.  
Hidrogeológicamente, el emplazamiento se sitúa dentro de la Cuenca Hidrográfica del Júcar, en la Unidad Hirogeológica denominada Medio Palancia. Dicha unidad se encuentra repartida entre las provincias de Valencia y Castellón y ocupa una superficie de 672 km². Los niveles acuíferos están en las calizas dolomíticas del Muschelkalk y areniscas del Buntsandstein y calizas dolomíticas del Jurásico, siendo ambos niveles permeables por fracturación y karstificación. Las margas y yesos del Keuper constituyen en este contexto un nivel impermeable y la base del acuífero superior, así como el límite de los acuíferos circundantes.  
El Keuper sobre el que se asienta la parcela tiene muy baja permeabilidad, circulando el agua principalmente a través del sistema de fracturas y grietas. Si bien el nivel piezométrico regional se encuentra a casi 100 m de profundidad, se ha localizado un nivel somero en casi todos los piezómetros entre los 6 y 22 m de profundidad. La dirección del flujo es hacia el SE, obteniendo un gradiente muy alto cercano al 12%, típico de terrenos evaporíticos, muy poco permeables y algo fracturados como es el caso, existiendo además una estrecha relación entre las superficies topográfica y la piezométrica.  
En cuanto al uso del agua subterránea la mayor demanda proviene de la agricultura de regadío, existiendo numerosas explotaciones que disponen de pozos que extraen el agua a profundidades medias de entre 150 y 400 m. Dentro de la parcela se localizaron 3 pozos a profundidades superiores a los 100 m pero sin uso aparente.  
El conjunto de ensayos realizados en la zona de estudio demuestra que la permeabilidad de los terrenos estudiados es muy baja en general. En todos los piezómetros, se obtiene por debajo de la cota de la futura base del vertedero, valores de permeabilidad que se ajustan a lo establecido en el RD 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero. Es decir que existe una barrera geológica natural que impide cualquier filtración de lixiviados hacia el acuífero inferior.   
La escorrentía de la zona se realiza a través del barranco de El Murteral el que tras unirse a otros barrancos desemboca en el río Palancia. Se trata de un barranco típicamente mediterráneo de régimen muy irregular y por el cual solo circula agua en momentos de lluvias intensas. Aunque tras revisar la cartografía temática de riesgo de inundación, tanto en COPUT (1997) como en PATRICOVA (2003) no aparece ninguna zona con riesgo de inundabilidad merece especial atención el barranco de El Murteral puesto que discurre por el límite sur del vertedero.  
Riesgo sísmico. Valorado el riesgo de fenómenos sísmicos en la zona de estudio, se concluye que el área de estudio se encuentra dentro del rango de valores de aplicación de la Norma de construcción sismorresistente (NCSE-02) por lo que se hacen necesarias las recomendaciones, en cuanto a edificaciones se refiere, que contempla la citada norma.  
Riesgo de inestabilidad. Dadas las características geológicas de los materiales (margas y yesos) que constituyen el área de estudio, los fenómenos erosivos que presentan estos materiales (cárcavas y abarrancamientos) y la presencia de barrancos que se encajan en dichos materiales hacen que en la zona, en concreto, en el límite sur de la parcela por donde discurre el barranco de El Murteral, el riesgo de inestabilidad sea elevado.  
La vegetación potencial del área esta constituida por el carrascal sublitoral que se caracteriza por un estrato arbóreo dominado por la carrasca. Presenta como primera etapa degradativa el coscojar y tras él, romerales y tomillares.  
El área estudiada está ocupada por cultivos de secano (almendros, olivos, algarrobos...) y por transformaciones agrícolas de regadío (cítricos básicamente). Además de estos cultivos, en la zona está presente una vegetación natural caracterizada por un matorral denso con pinos y presencia de especies vegetales de mayor valor como las carrascas y los madroños.  
En cuanto a la fauna, destaca la presencia de especies de aves como son el águila perdicera (Hieraaetus fasciatus), águila culebrera (Circaetus gallicus) y búho Real (Bubo bubo), además de otras especies que hacen a la cercana Sierra Calderona merecedoras de consideración como zona de especial protección para aves (ZEPA).   
La población y la economía. El municipio de Algimia de Alfara pertenece administrativamente a la provincia de Valencia, la superficie del término municipal es de 14,4 km², y su población es de alrededor de 1.000 habitantes. La economía del municipio se basa en la agricultura, dedicándose mayoritariamente al cultivo de cítricos y en menor medida al cultivo de secano.  
2. Afecciones ambientales legales  
El emplazamiento elegido para albergar las instalaciones de valorización y eliminación de RSU se sitúa en una de las cuatro zonas consideradas como zona apta por el Plan zonal de residuos de la zona III y VIII (área de gestión 2).  
El vertedero ocupa parte del dominio público hidráulico del barranco de El Murteral.  
Las actuaciones a realizar se localizan en el ámbito territorial del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Serra Calderona aprobado por el Decreto 77/2001, de 2 de abril (DOGV núm. 3980, de 13.04.2001), en adelante PORN. De acuerdo con la zonificación del artículo 64 del PORN el terreno propuesto afecta a la zona de Influencia, concretamente a áreas de predominio agrícola y áreas de regeneración.  
Por el contrario, no afecta ningún LIC ni ZEPA, ni queda incluida en ninguna microreserva de flora.  
A priori, no existe afección al patrimonio cultural valenciano de acuerdo al informe favorable que, de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano emitió el jefe del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental.  
El camino de acceso proyectado transcurre, en parte de su trazado por la verdeda de El Colmenar, de 20 m de anchura legal y 8 m de anchura necesaria.  
3. Identificación y valoración de impactos.  
Revisada la documentación aportada, los informes sectoriales emitidos y visitada la zona de estudio podemos indicar que;  
Las principales acciones derivadas de la construcción, explotación, clausura y desmantelamiento de las nuevas instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos sólidos urbanos serán:  
Fase de construcción: acondicionamiento de caminos, instalación tendido eléctrico, transporte de maquinaria pesada, movimiento de la maquinaria, emisión de gases, emisión ruidos, arranque de la vegetación, vallado perimetral, explanaciones, movimientos de tierras, excavación del vaso de vertido y de las balsas de lixiviados y pluviales, impermeabilizaciones, construcción de viales y zanjas perimetrales, solera de hormigón y construcción de naves, construcción de red de saneamiento, cambios del uso del suelo, generación de residuos inertes y residuos peligrosos y creación de empleo.  
Fase de explotación: circulación diaria de camiones de residuos, descarga y tratamiento de los residuos en planta, impermeabilización del vaso, descarga diaria del rechazo en vertedero, recrecimiento del vaso de vertido, movimiento de tierras y maquinaria, producción de lixiviados, estabilización de paredes y sellado, descomposición materia orgánica, generación de residuos peligrosos, tratamiento de lixiviados, vertido pluviales, emisiones de gases contaminantes, ruidos y olores, uso de energía eléctrica, consumo de agua, revegetaciones y ajardinamientos, cambios del uso del suelo y creación de empleo.  
Fase de desmantelamiento: tránsito de maquinaria pesada, demolición de infraestructuras y generación de residuos, vigilancia y control, mantenimiento de las revegetaciones, nuevas plantaciones, emisión de partículas y gases, ruidos y lixiviados procedentes del vaso de vertido.  
Las acciones anteriormente descritas generarán impactos sobre:  
Atmósfera: partículas en suspensión, emisión de gases, olores, ruidos y vibraciones.  
Geología y geomorfología del terreno: se excava parte del terreno y se modifica la topografía de la zona al crear mediante el vertido de residuos un relieve positivo de alrededor de 35m  
Suelo: Incremento de los fenómenos erosivos, alteración de superficie de suelo agrícola, posible contaminación por vertidos accidentales.  
Hidrología superficial y subterránea: alteración de los drenajes, posible contaminación de las aguas subterráneas y superficiales (en especial el barranco El Murteral que limita por el sur las instalaciones). Ocupación del dominio público hidráulico.  
Vegetación y fauna asociada: la puesta en marcha de las instalaciones, la maquinaria y el trasiego de camiones hasta el complejo (ruido, vibraciones, emisión de partículas y gases) afecta negativamente el desarrollo de la vegetación y la recuperación del hábitat para la fauna precedente. Es posible la aparición de fauna oportunista en la zona.  
Paisaje: la presencia de vertidos, modificación de la topografía, edificios, instalaciones auxiliares y el tránsito constante de camiones supondrá una alteración importante durante la vida de las instalaciones.   
Espacios naturales: PORN de la Sierra Calderona.   
Usos del suelo: el suelo pasa de ser agrícola a industrial.  
Sosiego público: alteración del sosiego por ruido y vibraciones debido al tráfico de vehículos. El trasiego de camiones puede alcanzar los 40 diarios (ida y vuelta). Las viviendas cercanas al camino de acceso van a verse afectadas por la intensa circulación de camiones hacia la planta.  
Patrimonio histórico-cultural: afección muros de mampostería.  
Infraestructuras: supone la transformación de un camino rural - vía pecuaria en un camino asfaltado que permita la circulación de camiones y maquinaria pesada. Por otra parte la propia instalación supone una mejora en la gestión de los residuos urbanos y un incremento local en la demanda de servicios y adquisición de bienes de equipo.   
Socioeconomía y población: el incremento del empleo local directo y/o indirecto supondrá un efecto positivo en la economía local y comarcal.  
Salud y seguridad pública: por una parte está el alto grado de circulación de camiones a lo largo de toda la vida útil del vertedero y por otra parte está la correcta gestión de los residuos urbanos.  
De los impactos descritos, son los impactos sobre la hidrología superficial y subterránea, la atmósfera, el paisaje, fauna, patrimonio, el sosiego público y el cambio de usos del suelo los que pueden alcanzar valores negativos críticos e irreversibles si no se toman las medidas preventivas adecuadas.   
Por otra parte, el impacto sobre la socioeconomía y la población pueden considerarse positivos en cuanto a la correcta gestión de los residuos urbanos de la comarca puesto que elimina la mala gestión actual de los residuos y la existencia de vertederos incontrolados. También supone una demanda de servicios y el aumento de puestos de trabajo directos y/o indirectos.  
4. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
El propio proyecto adopta las medidas protectoras y correctoras necesarias para poder llevar a cabo la propuesta de acuerdo a la legislación vigente y minimizar las posibles afecciones medioambientales. Esta quedan recogidas en un pliego de condiciones técnicas donde se especifica las condiciones de explotación relativas a la impermeabilización natural y artificial del vaso, la recogida y tratamiento de lixiviados, el drenaje de pluviales, procedimiento de admisión y deposición de los residuos, procedimientos de control y vigilancia, condiciones de explotación, procedimiento de cierre, mantenimiento y control posterior de las instalaciones conforme al RD 1481/2001 y la Directiva 1999/31/CE, relativos al vertido de residuos.  
A continuación se detallan las medidas correctoras y protectoras adoptadas para minimizar los impactos derivados de la construcción y explotación de las instalaciones, sellado del vertedero y desmantelamiento del complejo.   
A nivel de instalaciones, las medidas protectoras y correctoras propuestas en el proyecto, son entre otras: señalización de obras, vallado perimetral de las instalaciones, recogida manual de volátiles dispersos en las instalaciones y accesos, balance de tierras (desmonte/terraplenes) compensado, mantenimiento adecuado de la maquinaria, acondicionamiento de zona de parque de maquinaria, taller de reparaciones, limitar velocidad de circulación camiones, plantación de barrera vegetal, mantenimiento de la vegetación interior y exterior, riego de las instalaciones, gestión adecuada de los residuos peligrosos, revegetación taludes y terraplenes, retirada y mantenimiento del suelo edáfico, construcción de pista perimetral de acceso y vigilancia, desarrollo del plan de seguridad y salud laboral, plan de emergencia, plan de revegetación y plan de vigilancia y control ambiental.   
En lo que se refiere al vertedero de rechazos, se proyecta: la construcción del vertedero en tres fases o celdas, la impermeabilización artificial del vaso y un sistema de detección de fugas, construcción de redes de drenaje y almacenamiento de lixiviados, impermeabilización de las balsas de lixiviados, tratamiento de lixiviados, deposición de los residuos en balas compactas, cubrición diaria de los residuos con tierras, recrecimiento del vaso con taludes de pendientes no superiores a 2H:1V y longitud máxima de 25m, captación del biogás de la masa de residuos mediante red de desgasificación.  
A lo largo de la construcción, explotación y desmantelamiento de las instalaciones se lleva a cabo un plan de vigilancia ambiental. Para llevarlo a cabo se dispone de medios humanos, materiales e instrumentales. Según el estudio de impacto ambiental la instalación deberá disponer de una red de control que permita obtener datos meteorológicos, medir niveles de aguas y lixiviados, niveles de gases y disponer piezómetros para el control y protección de las aguas subterráneas, hitos topográficos, laboratorio, etc, y además deberán mantenerse las infraestructuras existentes en buen estado: cunetas, taludes, presencia de erosiones, grietas, sellado superior, plantaciones, balsa de lixiviados, señalización, cerramientos y elementos de la red de vigilancia y control.  
El plan de vigilancia ambiental describe los controles a realizar y su periodicidad atendiendo a lo especificado en el Real Decreto 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos en vertedero.  
Del mismo modo, el proyecto ha desarrollado un plan de seguridad y salud y un plan de emergencia que tiene en cuenta los posibles incidentes que pueden surgir a lo largo de la construcción y explotación de las instalaciones y ha descrito las actuaciones a realizar en caso de incidentes.   
Conclusiones sobre las medidas correctoras y plan de vigilancia adoptado:  
Analizadas las medidas correctoras propuestas, los impactos previsibles y el proyecto propuesto, se considera necesario introducir una serie de modificaciones tendentes a conseguir una adecuada integración de la actuación en el entorno y minimizar los impactos derivados de ella.  
Al encontrarnos dentro del ámbito del PORN de Sierra Calderona y al verse afectada la planta de tratamiento y valoración de residuos por el Reglamento del paisaje de la Comunitat Valenciana, como medida correctora será necesario llevar a cabo un estudio de integración paisajística de las instalaciones con su entorno. Además, dado que las instalaciones ocupan parte del dominio público hidráulico, será necesario disponer de las autorizaciones que le correspondan por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Deberá prestarse especial atención a las construcciones más cercanas al barranco puesto que los materiales donde se ubican las instalaciones presentan elevado riesgo de erosión. Del mismo modo, el recrecimiento del vaso de vertido se realizará mediante taludes de altura no superior a los 5 m separados por bermas intermedias que permitan reducir la velocidad del agua de escorrentía y reducir los procesos erosivos que ésta pueda ocasionar sobre el talud general.   
Otras medidas a adoptar son; el diseño de las instalaciones de acuerdo a la norma de construcción sismorresistente, mantener las instalaciones limpias de residuos, cubrir a diario los residuos del vertedero, vigilar las posibles afecciones al patrimonio cultural valenciano, ajustar las instalaciones a los niveles acústicos permitidos. Al estar tan cerca de la ZEPA de Sierra Calderona, es necesario evitar la aparición de animales no deseados en las instalaciones, para minimizar dicho riesgo se mantendrán en todo momento los residuos cubiertos con tierras. También hay que mantener las instalaciones, alrededores y camino de acceso limpios de residuos. Es necesario acondicionar el camino de acceso manteniendo las anchuras legales y condicionantes establecidos para las vías pecuarias de acuerdo a la legislación vigente y evitar el riesgo de incendio forestal dejando distancia suficiente entre las instalaciones y la zona forestal natural.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 8g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El articulo 16.2m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de todo lo anterior, y en base a las alegaciones que tengo legalmente atribuidas, formulo la presente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el complejo de valorización y eliminación de residuos sólidos urbanos, sito en la partida El Murteral siendo la empresa promotora Reciclados Palancia Belcaire, SL siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por estos.  
1. El complejo de valorización y eliminación de residuos tramitado, según lo indicado en la resolución del plan especial aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo debe disponer de un estudio de integración paisajística, conforme a lo previsto en el artículo 48.4.e del Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, que será evaluado e informado por la Dirección General del Paisaje.  
2. Según lo informado por el jefe del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental de la Conselleria de Cultura y Deporte durante las obras de excavación de la cubierta vegetal para la construcción del Complejo se efectuará un seguimiento arqueológico. Además se recomienda que en los caminos previstos se utilice la técnica tradicional de muros de piedra en seco para los márgenes en orden a una adecuada integración con el paisaje.  
3. Según informe de la Unidad de Vías Pecuarias de esta Conselleria, previo al inicio de las obras de acondicionamiento del camino de acceso, se obtendrá:  
- Autorización expresa para el uso de la vía pecuaria compatible con el tránsito ganadero, en aplicación del artículo 16 de la Ley 3/1995.  
- Autorización de mejora y acondicionamiento del tramo de vía pecuaria afectado. En esta mejora se deberá hacer separación de dos carriles diferenciados, siendo uno un vial señalizado y el otro un carril medioambiental adicional. La mejora se realizará dentro de la anchura legal clasificada y no afectará, en ningún caso, a una anchura inferior a la considerada necesaria por clasificación.  
4. El sistema de tratamiento de gases de la planta de valorización mediante biofiltro será modificado de acuerdo a lo indicado por el Servicio de Residuos Urbanos de esta Conselleria.  
5. El recrecimiento del vaso de vertido por encima de la cota natural del terreno se realizará mediante bancos de restauración de altura no superior a 5 m y ángulo de talud 3H: 1V. Estos bancos estarán separados por bermas intermedias de anchura no inferior a 5 m, con una contrapendiente del 2%, y una inclinación en función del drenaje diseñado, que reconducirá las aguas de desagüe de cada una de las terrazas hasta el canal principal de desagüe que las conducirá hasta la balsa de decantación..  
6. Cualquier obra que se realice en la zona deberá respetar las parcelas donde exista suelo forestal arbolado natural (concretamente la parcela número 43), según lo dispuesto en el informe de la sección forestal de esta Conselleria.  
7. Previo al inicio de las obras, la empresa promotora deberá obtener de la Confederación Hidrográfica del Júcar la autorización correspondiente para la ocupación y/o utilización del dominio público hidráulico o sus zonas de servidumbre y policía.  
8. La actividad no transmitirá niveles sonoros de recepción, superiores a los indicados en el anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. En particular, para las zonas de uso industrial, los niveles de recepción externos son: 70 dB(A) durante el día y 60 dB(A) durante la noche. El Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico establecerá la periodicidad con que deben llevarse las auditorias acústicas necesarias para garantizar que los niveles sonoros no superen los establecidos en la legislación vigente.  
9. El área de estudio se encuentra dentro del rango de valores de aplicación de la norma sismorresistente por lo que se hacen necesarias las recomendaciones de dicha norma, en cuanto a edificaciones se refiere.  
10. Los residuos generados en la construcción y puesta en marcha de las instalaciones se gestionarán de acuerdo a su tipología y naturaleza.  
11. Se deberá disponer en el vertedero de acopios de tierras para sofocar cualquier incendio que pueda generarse en el vaso de vertido.  
12. Las especies vegetales de cierta entidad existentes en el área de actuación que puedan transplantarse, se utilizarán para las revegetaciones, ajardinamientos y pantallas visuales.  
13. De acuerdo con el artículo 59. 5del PORN de Sierra Calderona, la instalación de tendidos aéreos se realizará con la previsión de dispositivos encaminados a impedir la colisión o electrocución de aves (dispositivos salvapájaros, aislamiento de conductores, etc.). Se recomienda el soterramiento de la línea eléctrica.   
14. Se realizará limpieza periódica del camino de acceso, instalaciones y alrededores. Los residuos depositados en el vertedero serán cubiertos diariamente con tierras evitando la presencia de animales no deseados, en especial aves.   
15. El plan de vigilancia ambiental deberá contemplar además, la vigilancia y eficacia de las medidas correctoras establecidas en los condicionantes de la presente declaración.  
Segundo  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 16 de diciembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 148/07-AIA.  
Promotor: Ploder, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial. Conselleria de Industria, Comercio e Innovación.  
Objeto del proyecto: explotación de recursos sección A) materiales de préstamo ZP-4.  
Localización: varias parcelas del polígono 20 sitas en el paraje conocido Rosafina, motor de Chirivella del término municipal de Chiva (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la apertura de una extracción de materiales de préstamo tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas. La legalización del presente préstamo va vinculado al proyecto de construcción de la plataforma de la línea de alta velocidad de Levante. Tramo Cheste - Aldaia.  
El préstamo se ubica en el centro del trazado del AVE y es interceptado por el mismo entre el PK 7+100 y el PK 8+300 en el término municipal de Chiva (Valencia).   
La superficie ocupada por el préstamo es de aproximadamente 800.000 m² y la excavación alcanza una profundidad máxima de 2 m.  
El volumen de tierra vegetal a retirar se ha estimado en 380.964 m³ y el de materiales adecuados para la construcción de la plataforma en 1.287.688,519 m², lo que equivale a un volumen de material explotable total de 1.668.652,519 m³.  
- Método de explotación:  
La explotación se inicia mediante la preparación del terreno con la fase de desbroce, la retirada de la cubierta vegetal y el acopio y mantenimiento del suelo edáfico en cordones perimetrales a la explotación. Los acopios no tendrán más de 2,50 m de altura y pendientes 1V:1,5H.  
Una vez retirado el suelo edáfico, se inicia el arranque del material de préstamo en la zona sureste de la explotación y se procede al avance de la misma hacia el noroeste mediante la formación de un banco de excavación no superior a 2 m y 45º de inclinación.  
Para permitir la simultaneidad de la explotación de los préstamos con las labores de restauración, se ha subdividido el total de la explotación en tres sectores. Una vez que se inicie la explotación del sector núm. 2 se procederá a restaurar el sector núm. 1 y así sucesivamente hasta quedar restaurada toda la superficie explotada.  
Sector Superficie  
Núm.1 416.209m²  
Núm.2 332.526m²  
Núm.3 223.632m²  
   
Una vez arrancado el material mediante medios mecánicos, éste se carga a los camiones y se transporta hasta la obra de construcción de la plataforma del AVE.   
Para minimizar la afección a las infraestructuras de riego y acceso, se desviarán los caminos y acequias que se vean afectadas por la explotación.   
Para el riego de caminos y plaza de cantera así como para el riego de siembras y plantaciones a realizar en las labores de restauración, el proyecto propone el uso de un camión cisterna.  
- Método restauración:  
La restauración de las parcelas se llevará a cabo mediante el modelado de los taludes de explotación reduciendo la pendiente de los mismos hasta alcanzar una pendiente máxima de talud de 35º. Una vez remodeladas las superficies de explotación se procede al extendido de la tierra vegetal y a la revegetación de las parcelas.  
Para la revegetación de taludes se sembrarán especies herbáceas de rápido crecimiento (gramíneas y leguminosas) y se plantarán especies arbustivas propias de la zona. La plataforma una vez sembrada se entregará a los propietarios para continuar con las labores agrícolas originales.  
En cuanto a los drenajes diseñados, se creará una cuneta de protección en la cabecera del talud para desviar el agua de escorrentía hacia el barranco del Gallego, sin obstáculos que se interpongan al mismo y sin afectar la capacidad de desagüe del barranco. En ningún caso se explotará por debajo de la cota natural del barranco.  
Las parcelas que se encuentran dentro del perímetro de explotación solicitado y que actualmente están afectadas por antiguas explotaciones, se integrarán en la restauración topográfica del conjunto de la explotación. Además, se repondrán los caminos afectados, así como los tramos de acequias y servicios de riego demolidos en los trabajos de extracción del préstamo.  
Finalizada la restauración del total de la superficie, se procederá a la retirada del vallado perimetral y las parcelas serán entregadas a sus propietarios, con los lindes y servicios repuestos.  
El plan de vigilancia y mantenimiento de la obra se prolongará hasta finalizar la restauración de las parcelas y la entrega de las mismas a sus anteriores propietarios. Consistirá en la vigilancia y control de la aplicación de las medidas correctoras propuestas en la documentación tramitada así como en garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras que puedan establecerse en la presente Declaración de impacto ambiental.  
El cumplimiento, control y seguimiento del plan de vigilancia ambiental es responsabilidad del GIF, quien lo ejecutará con personal propio o mediante asistencia técnica.  
2. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
Consideraciones que se han tenido en cuenta a la hora de elegir la ubicación de la parcela a explotar:  
- Disponibilidad de material  
- Propiedades físicas y químicas del recurso minero   
- Fácil acceso y proximidad al eje de la traza de la obra  
- No afección a espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
- No afección a espacios de la Comunitat Valenciana propuestos para formar parte de la red Natura 2000.  
- No afección a hábitats naturales, fauna y flora silvestre protegida.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En julio de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia remite proyecto de explotación, proyecto de restauración, estudio de impacto ambiental (EIA) y documento de síntesis referente a la solicitud de autorización de explotación de recursos de la sección A) denominada préstamo ZP-4 en el término municipal de Chiva (Valencia).  
Se adjunta además:  
1. Certificado del resultado de la información pública del expediente en el que se indica que tras haberse publicado en el Boletín Oficial de la Provincia núm. 5519, de fecha 24 de mayo de 2007, el anuncio de dicha solicitud y transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones al respecto.  
2. Informe vinculante favorable emitido en fecha 5 de marzo de 2007 por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos.  
3. Informe favorable del organismo de cuenca emitido en fecha 27 de diciembre de 2006. Se informa lo siguiente:  
- Afección al dominio público hidráulico e incidencia sobre el régimen de corrientes.  
La zona de préstamo ZP-4 linda con el barranco del Gallego, por tanto, afecta a su zona de servidumbre y de policía. La zona de servidumbre se debe mantener expedita. Cualquier construcción, obras o trabajos en la zona de policía precisa autorización administrativa previa del organismo de cuenca competente (artículo 9 del Reglamento de dominio público hidráulico, RD 849/1986)  
- Disponibilidad de recursos hídricos.  
Origen del agua. Está previsto el aprovechamiento del efluente de la EDAR del polígono industrial de Cheste para regar los caminos interiores de la explotación.   
Volumen de dicho incremento. Se solicita un volumen de 50 m³.  
Se adjunta autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar a la empresa Ploder, SA para la captación de agua con carácter temporal de la EDAR del polígono industrial de Cheste, para la ejecución de las obras del proyecto de construcción de la plataforma del nuevo acceso ferroviario de alta velocidad de Levante. Tramo Cheste-Aldaya. La cantidad de agua a captar será de 50 m³.  
- Incidencia sobre el régimen de corrientes. No se informa nada al respecto.  
2. Documentación adicional.  
Revisada la documentación inicialmente tramitada y visitada la zona que se pretende explotar, en fecha 6 de septiembre de 2007, se requirió al promotor a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, ampliación de la documentación en los siguientes términos:  
- Como medida protectora se mantendrá un perímetro de protección en toda el área extractiva de 5 m a parcelas colindantes y 10 m a caminos vecinales   
- Los caminos vecinales y acequias de riego que se vean afectados por la explotación, deberán ser repuestos y/ o desviados durante y después de la explotación.  
- Los taludes de restauración deberán reducir la pendiente hasta un máximo de 35º respecto la horizontal.  
- Todas y cada una de las parcelas que se sitúan dentro de los límites del proyecto solicitado quedarán integradas en el diseño del proyecto de restauración eliminando cualquier tipo de discontinuidad topográfica del terreno como pueden ser antiguos huecos mineros.  
- En la fase de restauración de las parcelas ya explotadas, deberá diseñarse un sistema de drenaje que garantice el correcto desagüe de las aguas superficiales hacia el barranco del Gallego. Deberá garantizarse que las aguas de escorrentía drenen hacia el barranco sin generar fenómenos erosivos ni acumulaciones de agua e integrando la topografía resultante con la morfología de dicho barranco.  
- La revegetación del área explotada se realizará de forma inmediata una vez finalizada la explotación. Para la revegetación de taludes se considera adecuado además de sembrar especies herbáceas de rápido crecimiento (gramíneas y leguminosas) plantar especies arbustivas características de la zona. Sin embargo, para la revegetación de la plataforma de explotación se considera más adecuado llevar a cabo una siembra de especies herbáceas de rápido crecimiento y entregar las parcelas a sus propietarios sin llevar a cabo otras plantaciones tal y como se ha planteado en el proyecto tramitado.  
- En cuanto a la valoración de impactos y aplicación de medidas correctoras:  
- Se valorará adecuadamente el posible impacto derivado del arranque del suelo y vegetación existente y la acción del viento. Para ello se tendrá en cuenta la intensidad y dirección del viento y la posible afección a viviendas próximas, carretera N-III. Autovía Madrid-Valencia y campos de cultivos colindantes. Dependiendo de la magnitud de dicho impacto se aplicarán las medidas correctoras que se estimen oportunas (pantallas corta-vientos, riegos...) para compatibilizar la actuación con sus posibles afecciones.  
- Se valorará además, el posible impacto paisajístico que la actuación pueda ocasionar desde los núcleos de población cercanos y desde la carretera N-III. Autovía Madrid-Valencia. Si se estima oportuno se aplicarán medidas correctoras adecuadas (pantallas visuales) para minimizar dicho impacto.  
- Se valorará el posible incremento del riesgo de inundación que existe actualmente en la parcela y se aplicarán las medidas correctoras que se estimen oportunas (canales perimetrales de drenaje, alejar la explotación de la rambla del Poyo...). En ningún momento se explotará por debajo de la cota del cauce del barranco de Gallego.  
En fecha 19 de octubre de 2007, tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la ampliación de documentación requerida al Servicio de Industria y Seguridad Industrial de Valencia. Revisada dicha documentación se comprueba que se ha aportado todo lo solicitado en el requerimiento de ampliación de documentación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El préstamo queda ubicado al sur de la autovía A-3 (Madrid-Valencia), al sur de la rambla del Poyo, al oeste del bypass y en la margen izquierda del barranco Gallego. Además las parcelas serán cortadas por el propio trazado del AVE.  
El suelo que ocupan las parcelas a explotar según el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Chiva están clasificadas como suelo no urbanizable de protección agrícola.  
El paisaje de la zona corresponde a un área de topografía plana dedicada en su mayoría a la agricultura y que está atravesada por la rambla del Poyo, el barranco de Pelos y el barranco Gallego. Son numerosos los caminos agrícolas y las acequias de riego que atraviesan la zona además de verse afectada por el trazado de la autovía A-3 (Madrid-Valencia) y el bypass de Valencia.  
La fauna que habita en la zona es la característica de los hábitats alterados donde se alternan los campos de cultivo con la vegetación natural así como la presencia humana. La proximidad de la autovía A-3 y del bypass ha hecho desaparecer las especies más sensibles a la presencia humana. Así aparecen como dominantes, especies comunes y de amplia distribución geográfica: pequeños mamíferos, avifauna y reptiles.  
La calidad del paisaje ha sido considerada media por su elevado nivel de antropización debido a la sustitución de la vegetación natural por cultivos productivos, la apertura de caminos, la construcción de grandes vías de comunicación cercanas y la extracción ilegal de material.  
Actualmente las parcelas que constituyen el préstamo ZP-4 están dedicadas al cultivo de naranjos, otras se encuentran en estado de abandono y otras se encuentran afectadas por extracciones de tierras sin restaurar.  
El clima de estas tierras puede ser clasificado como mediterráneo aunque presenta rasgos de continentalidad que vienen dados por su altitud y su alejamiento del mar. Las temperaturas medias disminuyen respecto de la costa por la mayor altitud, pero se incrementa la oscilación térmica, tanto la diaria como la anual. Sus precipitaciones son escasas e irregulares. En verano las precipitaciones suelen presentar carácter tormentoso con granizadas.  
Desde el punto de vista geológico los materiales existentes en este préstamo están constituidos por depósitos de gravas y arenas calcáreas con intercalaciones de limos y arcillas limosas que se disponen bajo capas superficiales de limos y arcillas con intercalaciones de gravas y arenas calcáreas. Los depósitos de estos materiales superan en conjunto los 20 m de potencia, siendo el recubrimiento de los limos arcillosos de un espesor inferior siempre de 2 m.   
El espesor del suelo vegetal obtenido a partir de las calicatas realizadas es de 0,3-0,40 m.  
Hidrológicamente la zona de estudio está englobada en la cuenca de la rambla del Poyo, de carácter torrencial, que lleva un gran caudal en épocas de tormentas y que desemboca en la laguna de la Albufera de Valencia.   
El préstamo ZP-4 se sitúa en la margen derecha de la rambla del Poyo y limita con la margen izquierda del barranco Gallego, y además intercepta el barranco de Pelós.  
El barranco Gallego tiene un cauce inciso definido por laderas de pendiente 1:1 y profundidades del orden de 6m y tras cruzar el trazado de la autopista A-7 confluye con el barranco del Poyo. El barranco Pelós es un cauce que desaparece antes de llegar a juntarse con el Gallego debido al poco desnivel de su desembocadura y a la intersección del mismo por varias excavaciones situadas en el límite oeste de la zona extractiva ZP-4.  
Desde el punto de vista hidrogeológico los materiales que van a ser explotados constituyen parte del sistema acuífero núm. 51 Plana de Valencia. Se trata de un acuífero multicapa en el que el tramo permeable está constituido por materiales granulares cuaternarios (gravas y arenas limosas) intercalados en una formación limo-arcillosa. Las entradas del acuífero se producen por infiltración del agua se lluvia y de riego y por transferencia lateral del subsistema Buñol-Casinos situado al oeste.  
Desde el punto de vista socioeconómico, la población se ha dedicado tradicionalmente al sector agrícola (regadío y secano: olivo y viñedo) y al sector ganadero (bovino, ovino y porcino). Hoy en día existen varios polígonos industriales cercanos a la autovía A-3 y numerosas urbanizaciones de segunda residencia.  
2. Afecciones legales.  
El suelo ocupado por la explotación del préstamo ZP-4 se encuentra clasificado como suelo no urbanizable de protección agrícola.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano ha emitido informe vinculante favorable al proyecto de referencia.  
El préstamo ZP-4 se sitúa en la margen derecha de la rambla del Poyo y limita con la margen izquierda del barranco Gallego afectando la zona de policía de dicho barranco. Además, en la mitad oriental del préstamo existe riesgo de inundación de la rambla del Poyo de tipo 3, frecuencia alta (25 años) y calado bajo (menos de 0,8 m).  
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales, ni en el Catálogo de zonas húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, y no afecta a ninguna vía pecuaria ni monte de utilidad pública.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
El proyecto tramitado afectará directamente al paisaje, el suelo, la geomorfología, la hidrología, el aire, la vegetación y la fauna así como las infraestructuras de acceso y regadío.  
Las acciones que van a originar impactos son: arranque de la vegetación existente en la parcela, movimiento y acopio de tierras, arranque, carga y transporte de material en la fase de explotación y en la de restauración, incremento del tráfico rodado por los caminos de acceso, desvío de caminos y acequias, rebaje de la cota topográfica de las parcelas y mantenimiento de la maquinaria.  
Los efectos más destacables que originará la explotación serán el deterioro de los caminos de acceso y parcelas limítrofes, el deterioro paisajístico, el levantamiento de polvo y producción de ruidos, el cambio morfológico de las parcelas afectadas por la explotación, modificación de la escorrentía superficial, modificación morfología barranco Gallego, contaminación de aguas superficiales por arrastre de sedimentos, posible contaminación del suelo y las aguas subterráneas por mala gestión de los residuos peligrosos generados en la explotación, el incremento del riesgo de inundación de la zona y el incremento de los fenómenos erosivos.  
Las medidas protectoras y correctoras propuestas para minimizar estos posibles impactos son entre otras; mantener perímetro de protección a caminos (10 m) y parcelas colindantes (5 m), retirada del suelo edáfico, acopio y mantenimiento del mismo para su uso posterior en las tareas de restauración, minimizar la producción de polvo reduciendo la velocidad de los camiones y aplicando riesgos periódicos en caminos de acceso y frentes de explotación, ubicación de pantallas visuales y corta vientos, reparación y mantenimiento periódico de la maquinaria, garantizar la correcta gestión de los residuos generados en la explotación, disminuir el consumo de agua, remodelar los frentes de explotación y suavizar las pendientes de la plataforma de explotación, garantizar la estabilidad de los frentes de explotación - restauración, construcción de cunetas de recogida de aguas de escorrentía, dotar a la plataforma de explotación de pendientes adecuadas para garantizar la evacuación de las aguas de escorrentía, restituir caminos vecinales e infraestructuras de riego afectadas por la explotación, revegetación de todas las superficies restauradas para proteger el suelo frente la erosión.   
4. Consideración sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
El conjunto de medidas correctoras propuestas en el proyecto se consideran adecuadas, sin embargo es necesario introducir una serie de mejoras para garantizar el correcto desagüe de las aguas de escorrentía y reducir el riesgo de inundación existente en la zona de estudio. Para ello, además de dotar de la pendiente adecuada a la superficie de explotación-restauración, se facilitará el desagüe del barranco de Pelós hacia el barranco de Gallego.   
Para la revegetación de la superficie explotada se utilizarán especies vegetales más apropiadas que garanticen la correcta revegetación de la superficie y frenen los procesos erosivos que puedan ocasionarse en taludes y plataforma.  
El programa de vigilancia ambiental además de garantizar el correcto desarrollo de la explotación y de garantizar la aplicación de las medidas correctoras establecidas en la documentación tramitada, se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior, y en base a las competencias que tengo legalmente atribuidas se formula la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la extracción de préstamos, sección A) denominada préstamo ZP-4 en varias parcelas del polígono núm. 20 del término municipal de Chiva (Valencia) promovido por Ploder, SA siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada (febrero y septiembre de 2007) y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Deberá garantizarse la compatibilidad urbanística del suelo ocupado por la explotación con el uso extractivo.  
2. Respetar distancias de seguridad entre la explotación y los lindes de caminos (10 m) y parcelas colindantes (5 m) así como reponer todas aquellas infraestructuras de riego que puedan verse afectadas por la explotación. La empresa promotora será la responsable de reparar cualquier daño ocasionado tanto en los caminos de acceso como en los lindes de fincas limítrofes a la explotación.  
3. Garantizar que los camiones que transporten material desde la explotación a la obra, circulen con la caja tapada por una lona.  
4. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán a lo largo de todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.  
5. Para la revegetación de las parcelas se aconseja emplear las siguientes especies arbustivas: Pistacia lentiscus, Stipa tenacisima, Rosmarinus officinallis y Antillys cytizoides.  
6. Se favorecerá el desagüe del barranco de Pelós hacia el barranco del Gallego Cualquier construcción, obras o trabajos en la zona de policía de la rambla del Poyo y del barranco de Pelos y Gallego precisa autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
7. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.  
8. El programa de vigilancia ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 3 de diciembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Expediente: 28/2007-AIA.  
Objeto del proyecto: Plan Especial de Saneamiento del Área de Santa Quiteria y otros.  
Promotor: Ayuntamiento de Almazora (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón. Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: la zona objeto de estudio se encuentra en el término municipal de Almazora, en las proximidades del encuentro entre el río Mijares y la rambla de la Viuda (zona de Santa Quiteria), a lo largo del cauce de dicho río hasta la estación depuradora de aguas residuales municipal.   
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes del proyecto:  
La urbanización denominada Santa Quiteria, situada junto al cauce del río Mijares, con una superficie aproximada de 100 hectáreas, no posee en la actualidad una red de alcantarillado municipal, por lo que, el saneamiento se produce a través de numerosos pozos ciegos y fosas sépticas. Como consecuencia de esta situación se propone el presente plan especial de saneamiento, consistente en la construcción de un colector de aguas residuales que iniciaría su trayecto unos metros antes del encuentro del río Mijares hasta llegar a la estación depuradora de aguas residuales municipal, en cuyo tramo final sería necesaria la impulsión de las aguas residuales mediante una estación de bombeo; captándose de este modo las aguas residuales a través de tres viales existentes en el área, y se conducirían a través de un colector que circularía por gravedad por el lecho del cauce del río Mijares.  
Las obras consistirán, expuesto de forma resumida, en las siguientes actuaciones:  
- Se excavaría la zanja necesaria para la obtención de la rasante y colocar la correspondiente tubería, aprovechando las pendientes del terreno y poder obtener con ello, un correcto funcionamiento por gravedad que garantice la auto-limpieza del colector; siendo el diámetro del mismo, variable según el tramo que se considere.   
- Obtenida la rasante, se colocará el tubo envuelto por una capa de gravilla en todo su perímetro; sobre la que se realizará un recubrimiento de hormigón para evitar roturas en la tubería por cargas que puedan producirse sobre la misma, o para evitar problemas derivados de la subpresión y arrastre por avenidas en épocas de lluvia. Encima de esta losa se efectuará la nivelación con suelo compactado de anchura variable según la rasante del terreno, instalándose una última capa de hormigón y tierras, para permitir la correcta y adecuada restauración vegetal posterior.   
El volumen de tierra a excavar se estima en 15.596,32 m³, siendo necesario para el correspondiente relleno un volumen de 5.677,67 m³ de este material; previéndose el transporte a vertedero autorizado del material que no cumpla con las exigencias del relleno seleccionado y/o sea sobrante de la excavación.   
Los terrenos objeto del presente documento presentan una clasificación urbanística en el planeamiento vigente como suelo no urbanizable protegido de protección de cauces, parte de los cuales, una franja de 9,60 metros, recibirían la calificación de dotacional público de infraestructuras y servicios urbanos red primaria ID. Pudiendo distinguirse a su vez, los siguientes usos del suelo en los diferentes tramos por los que discurrirá el colector:  
- Desde Santa Quiteria hasta el río se trata de caminos o calles asfaltadas, estando clasificado el camino a Santa Quiteria como cordel; siendo el uso actual de este tramo el de vía pecuaria (tramo 1).  
- Cauce público y vía pecuaria clasificada como cañada real (tramo 2)  
- Cauce de río y vía pecuaria clasificada como cañada real; siendo parte de este tramo utilizado actualmente como vía de comunicación sin asfaltar y atravesado superiormente por tres vías de comunicación (tramo 3). Presenta además el azud de Burriana (Les Revallaores).   
- Cauce de río y vía pecuaria clasificada como cañada real, con un uso de vía de comunicación sin asfaltar (tramo 4).  
- Desde la estación de bombeo a la estación depuradora de aguas residuales, es cauce de río en su tramo inicial y vía pecuaria en todo su trazado, clasificada como cañada real, correspondiéndole un uso de vía de comunicación asfaltada; estando atravesada superiormente por la CV-18.  
Examen de alternativas y justificación de la solución adoptada   
En el estudio de impacto ambiental se alude al estudio inicial de tres alternativas en función del trazado y tipo de colector; siendo éstas las que se resumen a continuación:  
- Alternativa 1: se efectuaría el bombeo de aguas hasta el camino de Pamesa, para posteriormente cruzar la carretera N-340 por el paso inferior existente y circulando por calzada pública. Aunque ésta presentaría la ventaja de ir por calzada pública, precisaría también la construcción de una estación de bombeo, lo que implicaría grandes dificultades técnicas (dado que el nuevo colector supondría cruzar toda la población de Almazora) y un elevado coste económico, entre otras cuestiones.   
- Alternativa 2: el colector discurriría por el camino asfaltado que transcurre entre el cauce y la fábrica Azulejera Alcorense SA hasta el puente de la carretera N-340 sobre el cauce, para posteriormente bajar de nuevo al lecho del cauce; alternativa que no aportaría ningún servicio adicional a las empresas existentes por tener su propio colector de aguas industriales.   
- Alternativa 3: se proyectaría el trazado del colector por un margen del lecho del río Mijares; siendo ésta la seleccionada al permitir proyectar un trazado del colector de transporte por gravedad, no atravesar vía pública y precisar de un bombeo de cota razonable. Dado que los usos actuales del suelo afectado son, entre otros, el de vía pecuaria y cauce público (en gran parte del trazado del colector y anexos), las obras de construcción no dificultarían el tránsito ganadero por dicha vía pecuaria (debiendo procederse a la solicitud de la ocupación temporal de la misma), ni impedirán el normal funcionamiento del cauce, siempre y cuando, se evite el depósito de materiales en el lecho del cauce que pudiera impedir el tránsito de agua en caso de crecida.   
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 25 de enero de 2007, el Ayuntamiento de Almazora remite documentación relativa al proyecto de Plan Especial de Saneamiento del Área de Santa Quiteria y otros, en el término municipal de Almazora (Castellón); estando constituida por copia del expediente administrativo municipal, proyecto, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis; adjuntándose igualmente, copia de la resolución, de fecha 9 de noviembre de 2006, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, y del informe favorable emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; incoándose con ello, el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
2. Información pública  
Según certificado del Ayuntamiento de Almazora, de fecha 21 de diciembre de 2006, se sometió a información pública la documentación correspondiente al presente plan especial evaluado, mediante edictos publicados en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de fecha 27 de febrero de 2006, y en el diario Mediterráneo del día 15 de febrero del mismo año; no habiéndose presentado durante dicho trámite alegaciones al mismo; indicándose igualmente, que según acuerdo plenario de la sesión celebrada el día 8 de enero de 2007, se acuerda aprobar provisionalmente dicho proyecto.   
3. Petición de información o documentación complementaria  
No se ha efectuado el requerimiento de documentación complementaria.  
Afecciones legales  
- El primer tramo del colector transcurre en parte por el Cordel Camí Fondo y Vora Riu de 37,5 metros de ancho legal y 6 metros de ancho necesario. A su llegada a la Rambla de la Viuda, pasa a transcurrir por tramos por la Cañada Real Rambla de la Viuda de 75 metros de ancho legal y necesario. Desde la estación de bombeo hasta la EDAR no se ocupa ningún tramo de vía pecuaria.   
- En el apartado relativo a informes sectoriales se detalla el contenido de la Resolución de fecha 9 de noviembre de 2006, de la Confederación Hidrográfica del Júcar autorizando la instalación del colector bajo el dominio público hidráulico del río Mijares en los tramos afectados con motivo de la ejecución del Plan especial.   
- El río Mijares, desde que es cruzado por la vía férrea hasta su desembocadura ha sido declarado Lugar de Interés Comunitario, denominado Desembocadura del río Mijares, de 321 hectáreas de superficie. También ha sido declarado ZEPA (zona de especial Importancia para las aves) y zona de importancia internacional para las aves.   
El trazado del colector va externo a la zona LIC y ZEPA en su tramo inicial, circulando por un extremo del límite, en determinados tramos, siendo coincidente con este límite en determinados puntos del trayecto. No obstante, en el estudio de impacto ambiental se alude a la no afección a ninguna Comunitat incluida en el anexo I de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres.  
En el apartado relativo a Informes sectoriales, se concreta el contenido del informe favorable condicionado, de fecha 20 de marzo de 2006, elaborado por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón.   
- En el Estudio previo arqueológico, arquitectónico y etnológico del Plan especial se hace referencia que en torno al área de actuación se encuentran diversos elementos de gran valor histórico-artístico, principalmente de carácter hidraúlico, entre otros yacimientos arqueológicos; no constando entre la documentación remitida el informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
No obstante, en materia de los posibles impactos que podrían suponer las obras de saneamiento sobre los elementos patrimoniales y el entorno en el cual se ubican, se proponen una serie de medidas muy generales para evitar que se produzca algún tipo de afección sobre éstos, dado que tal y como se recoge en el estudio de impacto ambiental El assut i goles de Almassora-Castelló, los azudes y acequias, muchos de los cuales no se observan a primera vista, no encontrándose visibles en la superficie, pueden ser afectados por las obras.  
- No consta en el expediente administrativo ni en la documentación complementaria aportada durante la tramitación del presente proyecto, el correspondiente informe definitivo vinculante regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano; no obstante, sí se adjunta copia de la memoria de prospección arqueológica y etnológica realizada, así como certificado municipal en el que se indica que se ha efectuado la solicitud de informe a la Conselleria de Cultura y Deporte de Valencia, en fecha 7 de febrero de 2007, relativo a la necesidad de realizar una actuación arqueológica previa.   
Informes sectoriales  
- Resolución del comisario de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 9 de noviembre de 2006, por la que, de acuerdo con el informe presentado por el Área de Gestión del Dominio Público Hidraúlico, se autoriza la instalación del colector de aguas residuales bajo el dominio público hidráulico del río Mijares, condicionándose a una serie de consideraciones, particulares y generales, entre las que cabe destacar, las siguientes:   
- La traza del colector se aproximará cuanto sea posible a la margen izquierda del río Mijares.  
- La profundidad de enterramiento de la tubería será como mínimo un metro.  
- No podrá efectuarse la captación de aguas del cauce ni el vertido de residuos sólidos o líquidos al mismo tiempo, sin la previa autorización administrativa.  
- Las obras deberán quedar terminadas como máximo en el plazo de veinticuatro meses, contados a partir de la fecha de notificación de la presente autorización.   
- La presente autorización está sujeta a un canon anual de utilización del dominio público hidráulico, según lo dispuesto en el artículo 112 del Texto Refundido de la Ley de Aguas (RD Legislativo 1/2001, de 20 de julio).  
- Queda prohibido el depósito en el cauce o márgenes de materiales que, por su composición puedan transmitir propiedades nocivas a las aguas.  
- El autorizado queda obligado a respetar a lo largo de la margen, que ha de quedar apta y practicable, las servidumbres legales.  
- Las obras quedarán sometidas a la inspección y vigilancia de la Confederación Hidrográfica del Júcar, siendo de cuenta del autorizado las remuneraciones y gastos que por dichos conceptos puedan originarse.  
- El autorizado queda obligado a cumplir, además de lo que dispone la legislación de aguas, las disposiciones de la legislación de pesca fluvial para la conservación de las especies acuícolas, y de la legislación de medio ambiente aplicable.  
- Informe favorable del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 20 de marzo de 2006, en el que se indican, entre otras consideraciones, las que se transcriben a continuación, en referencia al otorgamiento de licencias, autorizaciones o concesiones dentro del ámbito del paisaje protegido de la desembocadura del río Mijares:  
- Se opta por la alternativa C (trazado del colector por un margen del lecho del río Mijares), dado que ésta posibilita proyectar un trazado del colector de transporte por gravedad mediante un bombeo de cota razonable, no atravesando en su trazado vía pública.  
- Deberá excavarse la zanja necesaria para la obtención de la rasante para la colocación de la tubería, aprovechando las pendientes del terreno para el correcto funcionamiento por gravedad.  
La anchura de la zanja será de 1,70 m en el tramo 1, de 2 m en el tramo 2 y de 0,65 m en el tramo 3. Una vez obtenida la rasante se colocará el tubo envuelto por capa de gravilla en todo su perímetro, en cima de la cual se realizará un recubrimiento mínimo con losa de 10 cm de espesor de hormigón en masa, para evitar roturas en la tubería por cargas o para evitar problemas derivados de la subpresión y arrastre por avenidas en época de lluvia. Encima de la losa se rellenará con suelo seleccionado y para finalizar será instalada una última capa que será de losa de hormigón de 10 cm y pavimento (en el caso de reposición del pavimento existente), y capas de tierras de 50 cm de espesor mínimo procedentes de la excavación en el resto para permitir la restauración vegetal posterior.  
En cuanto a la estación de bombeo se construirá mediante losas y alzados de hormigón armado de 35 y 30 cm de espesor, respectivamente.  
- La alternativa elegida afecta en diferentes tramos a los siguientes espacios naturales protegidos, recogidos en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana y el Real Decreto 1995/1997, del 7 de diciembre:  
- Paisaje protegido de la desembocadura del Mijares  
- Lugar de interés comunitario desembocadura del Mijares  
- Zona de especial protección para las aves desembocadura del Mijares  
- Zona húmeda catalogada desembocadura del río Mijares  
- El hecho que la obra vaya a ser ejecutada en su mayor parte por el lecho del río evita afecciones al patrimonio que se encuentra todavía en pie. Sin embargo, el Assut i goles de Almassora-Castelló, y los azudes y acequias, muchos de los que no se observan a simple vista, pueden ser afectados por las obras. El estudio previo arqueológico establece por tanto, una serie de recomendaciones para evitar riesgos que pudieran afectar a la conservación del patrimonio arqueológico, etnológico y arquitectónico localizados cerca del área.  
- El trazado del colector discurre en su mayor parte por el límite de los espacios naturales protegidos.  
- Las obras no afectan a ninguna comunidad incluida en el anexo I de la Directiva hábitats (Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres (transferida al ordenamiento jurídico del estado mediante el Real Decreto 1995/1997, del 7 de diciembre). Paralelamente, tal y como figura en el estudio de impacto ambiental, la mayor parte del trazado discurre por zonas sin vegetación; siendo la única formación vegetal que se encuentra en el trazado cañizales de Arundo donax, monoespecíficas de gran densidad y altura.  
- La restauración de los terrenos para corregir el impacto sobre la vegetación se realizará mediante una mezcla de especies que se adapten a los condicionantes edafoclimáticos de la zona y que no puedan ocasionar daños al colector, evitando especies arbóreas riparias con potentes raíces.  
- Para minimizar el impacto negativo sobre el paisaje, se seguirán las siguientes directrices: acortar en el tiempo la fase de construcción, proceder a la restauración vegetal lo más rápido posible, cumplir estrictamente las directrices técnicas del proyecto, no dejar restos de materiales de rechazo y respetar las cotas finales.  
El informe favorable queda sujeto a las siguientes consideraciones:  
- Sin descartar la alternativa elegida, y siempre que técnicamente sea posible, el emplazamiento del colector y las obras que conlleva deberán realizarse fuera o por el mismo límite de los espacios naturales protegidos que figuran en el apartado correspondiente del presente informe, evitando afectarles territorialmente.  
- En el caso de que el trazado no pueda modificarse por causas técnicas, el apartado 2 del artículo 15 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, establece que las zonas húmedas deberán ser preservadas de actividades susceptibles de provocar su recesión y degradación. En ese sentido no podrán asfaltarse aquellos caminos que afecten territorialmente a la zona húmeda catalogada desembocadura del Mijares, siendo necesario el empleo de otro material que permita la permeabilidad del terreno; por otro lado, la estación de bombeo también deberá ubicarse fuera del ámbito territorial de la citada zona húmeda catalogada.  
- Todos los elementos visibles de la actuación y en especial la estación de bombeo, deberán de estar integradas paisajísticamente con el entorno, empleándose materiales y formas arquitectónicas típicas de la zona, que eviten un contraste con el resto del territorio.  
- Respecto a la vegetación, se deberán incrementar el número de especies, recomendándose entre otras las siguientes: sauzgatillo y tamarindos. Por otro lado, la disposición de las plantas buscará la formación de bosquetes o rodales que creen discontinuidades, evitando una línea de plantas e integrando la revegetación con su entorno.   
- Toda la actuación deberá realizarse bajo inspección técnica, que garantice la no presencia de fugas en el colector, estableciéndose medidas correctoras para posibles fugas en la fase de funcionamiento.   
- El proyecto deberá contar con una planificación técnica mediante un diagrama de barras o de Gantt, que regule las diferentes actuaciones del proyecto en el tiempo, evitando la época de nidificación y cría de las principales especies de la zona.  
- Se deberá cumplir con el programa de vigilancia ambiental que figura en el estudio de impacto ambiental del plan especial, recomendándose que se destine un presupuesto a tal fin.   
- Por otra parte, considerando la proximidad del proyecto a ZEPA, los tendidos eléctricos deberían ir enterrados para evitar daños a las aves o aplicar medidas correctoras.   
Consideraciones ambientales  
- La energía eléctrica necesaria para la estación de bombeo se obtendrá de una línea aérea de media tensión existente situada a unos 500 metros aproximadamente de la estación de bombeo; constando la nueva línea de tres conductores y tres nuevos apoyos metálicos.   
- En el apartado correspondiente del estudio de impacto ambiental se indica que se considera necesaria la pavimentación de los caminos y viales afectados por las obras; mediante el empleo de aglomerado asfáltico en caliente para el tramo del camino de Santa Quiteria, que va desde el inicio hasta la zona de confluencia del río Mijares con la rambla de la Viuda y el tramo final de conexión con la EDAR desde la estación de bombeo.   
- En cuanto a los riesgos ambientales existentes en el ámbito de la zona de actuación, cabe destacar las siguientes características:  
- Existe un alto riesgo de inundación producido por avenidas.  
- No existe riesgo de subsidencia.  
- El riesgo sísmico se calificaría como medio.  
- No existe riesgo de deslizamiento y desprendimiento.  
- El riesgo de contaminación de acuíferos es alto por porosidad.  
- El riesgo de erosión actual es muy bajo en las proximidades de Santa Quiteria y baja en el cauce del río; siendo bajo el riesgo de erosión potencial.  
- La zona por la que discurre el colector está alejada de la zona central del cauce, muy próxima al borde del mismo, junto a fincas particulares (huertas). Esta zona se correspondería con una formación vegetal de chopos, fresnos y olmos, entre otras especies; no obstante, la mayor parte del trazado discurre por zonas sin vegetación; siendo la única formación vegetal que se encuentra en el trazado son los cañizares de Arundo donax, de gran densidad y altura. Y asociadas a éstos se encuentran las aves palustres que ocupan el cañaveral de la zona, siendo el verano la principal época de cría para la gran mayoría.  
- En el estudio de impacto ambiental se realiza, en el apartado correspondiente, una valoración de la calidad intrínseca del paisaje, resaltando, entre otras cuestiones, que dado que se trata del borde del cauce o proximidades del río, la cuenca visual se limita al entorno circundante, de escasa superficie, no siendo visible desde ninguna población, únicamente, desde el camino asfaltado que discurre hacia Santa Quiteria.   
- En el estudio de impacto ambiental se han identificado como acciones susceptibles de producir impacto sobre el medio, las siguientes:  
- Fase de construcción:  
- Desbroce de la vegetación  
- Movimiento de tierras  
- Transporte de materiales y tráfico de maquinaria pesada  
- Construcción de estación de bombeo  
- Instalación de red eléctrica  
- Generación de residuos  
- Fase de funcionamiento:  
- Ocupación  
- Transporte de aguas residuales para la depuración  
Identificados los posibles efectos susceptibles de producirse como consecuencia del desarrollo de la actuación propuesta, se establece una valoración de éstos mediante la elaboración de una matriz causa-efecto; obteniéndose como resultado un impacto compatible con la protección del medio, siempre que se de cumplimiento a las medidas preventivas y correctoras desarrolladas en el estudio; no obstante, éstas (concretándose algunas de ellas en el apartado que a continuación se desarrolla) deberán completarse con las incluidas en el apartado segundo de la presente declaración.   
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:  
En el estudio de impacto ambiental, se concretan, entre otras, las siguientes medidas protectoras y correctoras:  
- Para minimizar el impacto producido por los humos, polvo y ruidos, susceptibles de generarse, se circulará a velocidad lenta tanto por las vías de acceso internas como por las vías de comunicación externas al área de explotación; se efectuará el riego frecuente de todas las pistas sin asfaltar que sean utilizadas si fuese necesario; se cubrirán los camiones de transporte de material con toldos para evitar la salida de polvos y partículas a las vías públicas.  
- A medida que se avance la apertura de la zanja del colector de aguas residuales, el material será depositado en el exterior de la misma; siendo reutilizado en el relleno posterior de la zanja; dejando la morfología y el relieve original del terreno; asimismo, las capas fértiles del suelo que se retiren se conservarán para ser empleadas cuando se proceda a la restauración vegetal, evitándose en todo momento la compactación excesiva de esta capa para preservar la estructura del mismo y se conserven sus propiedades, siendo la altura de dichos acopios inferior a 3 metros.   
- En cuanto a la restauración de los terrenos afectados, se emplearán especies que se adapten a las condiciones edafoclimáticas de la zona, evitando especies arbóreas riparias con potentes raíces que puedan ocasionar daños al colector.   
- Para corregir el posible impacto negativo sobre la fauna, no se realizará el desbroce previo de la zona de cañizal en la época de cría de las aves que nidifican en este tipo de formaciones.   
- Dado que los usos actuales del suelo son entre otros el de vía pecuaria y cauce público (en gran parte del trazado del colector y anexos), las obras de construcción no impedirán el tránsito ganadero por la vía pecuaria (procediéndose a la solicitud de la ocupación temporal de la misma) ni impedirán el funcionamiento normal del cauce, evitándose el depósito de ningún tipo de material en el lecho del cauce que pudiese impedir el tránsito del agua en caso de crecida.  
- En el estudio se contempla que durante la fase de construcción deberá realizarse un seguimiento por parte de un técnico competente en caso de aparición de restos arqueológicos o etnológicos; debiendo cambiar temporalmente la zona de trabajo para poder estudiar y recuperar dichos restos en caso que esto sucediese.   
Respecto al programa de vigilancia ambiental, se establece, de forma muy generalista la finalidad de efectuar el seguimiento y control de las actuaciones previstas en el proyecto, especialmente los impactos no previstos que puedan producirse, desarrollándose en consecuencia todas aquellas medidas correctoras que sean precisas. Asimismo, se alude a que al promotor de las obras le corresponde presentar ante la administración un informe anual dando cuenta del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2.m del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el plan especial de saneamiento del área de Santa Quiteria y otros, en el término municipal de Almazora (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.   
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:   
1. Deberá obtenerse la autorización del Servicio Territorial de Medio Ambiente, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, relativa a la ocupación temporal de los tramos de las vías pecuarias 1 y 3 afectadas por la construcción del colector, previamente a la ejecución de las obras del proyecto.   
2. Previamente al inicio de la ejecución de las obras, deberá obtenerse el informe favorable de la Conselleria de Cultura y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano; dándose cumplimiento a las determinaciones que, en su caso, contenga el citado informe preceptivo y vinculante.   
En caso que dicho Informe resultara desfavorable, así deberá entenderse la presente declaración.   
3. Se dará cumplimiento a los condicionantes establecidos en el informe favorable emitido por el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio, de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de fecha 20 de marzo de 2006.   
4. Se dará cumplimiento a las condiciones particulares y generales establecidas en la resolución suscrita por el comisario de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 9 de noviembre de 2006.   
5. Se deberá recuperar el perfil inicial de los terrenos, adecuándolos a la topografía natural actual de los mismos.   
6. Se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Dichos trabajos deberán realizarse sobre una solera impermeable, terminada con una pendiente dirigida hacia una cuneta o canalón para la recogida y vertido de las posibles fugas y derrames. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
7. Otros condicionantes de carácter ambiental que se deriven de las preceptivas autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.   
   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 4 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML