Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8295, del 15-05-2018 (2018/4023)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 9/11-EAE Villargordo del Cabriel.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8295

Data del DOGV
:   15-05-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/4023

CVE


Data del document
:   18-04-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 9/11-EAE Villargordo del Cabriel. [2018/4023]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la Declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 9/11-EAE Villargordo del Cabriel.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Villargordo del Cabriel.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: terme municipal de Villargordo del Cabriel (València).  
  
Expedient: 9/2011-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 22 de març de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de la Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Villargordo del Cabriel, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (d'ara en avant, LOTUP), a aquest Pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
L'objecte de la Declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària conforme a la LOTUP. Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, establint, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar en aquest prèviament a la seua aprovació.  
El 27 de juliol de 2017, l'Ajuntament remet la proposta del Pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Els continguts d'aquests documents són els següents:  
I. Documentació sense eficàcia normativa:  
1. Memòria informativa.  
2. Memòria justificativa.  
3. Plànols d'informació.  
4. Estudis complementaris:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Estudi de paisatge.  
- Informe de viabilitat econòmica.  
- Memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Estudi de trànsit, mobilitat i transport.  
- Estudi d'habitatge i sòl per a activitats econòmiques.  
- Estudi acústic.  
- Estudi de recursos hídrics.  
- Informe d'afeccions a Xarxa Natura 2000.  
5. Expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
II. Document amb eficàcia normativa:  
1. Plànols d'ordenació estructural.  
2. Normes urbanístiques.  
3. Fitxes de zones d'ordenació estructural.  
4. Fitxes de gestió.  
5. Programes de paisatge.  
6. Catàleg de proteccions.  
  
III. Expedient municipal Pla segona versió preliminar:  
- Certificat de l'Acord de 3 de juliol de 2017 d'aprovació proposta Pla general estructural i de resolució i adaptació a informes de la segona versió preliminar del pla.  
- Anunci DOGV, exposició pública.  
- Informe del redactor del Pla respecte a les al·legacions i documentació rebuda.  
- Justificants de les consultes efectuades.  
- Còpia d'informes rebuts en la fase de consultes.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici. 19/01/11  
Emissió del document de referència   
(equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 21/10/13  
Participació pública i consultes de la primera versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de documentació exigible, durant un període de 60 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 03/08/15  
Participació pública i consultes de la segona versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de documentació exigible, durant un període de 45 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 30/03/17  
Ple municipal d'aprovació de proposta del PGE amb les modificacions derivades d'exposició al públic i consulta a administracions públiques i entitats subministradores interessades. Es faculta l'alcalde perquè remeta a l'òrgan ambiental la proposta de Pla. 03/07/17  
  
  
En el certificat de l'acord d'aprovació de la proposta de Pla general estructural de 3 de juliol de 2017 s'indica que atenent al resultat de la participació ciutadana de la primera versió preliminar del Pla (3.08.2017) i els informes emesos, l'Ajuntament va elaborar i va aprovar una segona versió preliminar el 21 de març de 2017.  
En el segon termini d'exposició pública s'indica que consta certificat de secretaria d'intervenció de no presentació en termini d'al·legacions pels ciutadans.  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) La informació territorial.  
El terme municipal de Villargordo del Cabriel pertany a la comarca de Requena-Utiel o La Plana d'Utiel-Requena, en el límit de la província de València amb la regió natural de la Manxa, i compta amb una superfície de 71,60 km².  
Villargordo del Cabriel limita al nord amb Camporrobles i Fuenterrobles; a l'est i al sud amb Venta del Moro i a l'oest amb la comarca de La Manchuela de la província de Conca.  
La regió de La Plana d'Utiel, que fins al segle XIX va pertànyer a Castella, forma un altiplà relativament pla, amb una altitud mitjana de 750 msnm de tradició agrària dedicada al cultiu de la vinya i a la producció vitivinícola (DO Utiel-Requena).  
El clima és continental atenuat, és a dir, amb influència mediterrània, amb hiverns molt freds i prolongats amb gelades tardanes, estius calorosos amb tempestes estivals i calamarsades.  
L'ETCV inclou aquest municipi en l'àrea funcional d'Utiel-Requena que inclou també la Vall de Cofrents-Ayora i el Racó d'Ademús.  
El municipi de Villargordo del Cabriel se situa en aquest altiplà localitzat en els contraforts més sud-orientals de la serralada Ibèrica, en les serres del Bicuerca i del Rubial i es caracteritza per presentar una fisiografia ondada, que es va fent més forta i soscavant cap a l'oest on el relleu és muntanyenc.  
El terme està limitat a l'oest pel riu Cabriol i l'embassament de Contreras. La zona septentrional presenta una xarxa de barrancs de major recorregut que desemboquen en l'embassament, mentre que en la meridional el llit més important és el barranc de Moluengo que tributa al riu.  
La vegetació natural com bé descriu i analitza l'EATE està present majoritàriament en l'oest del terme municipal i està dominada per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) i coscollars (Quercus coccifera) amb zones de carrasques més puntuals (Quercus ilex ssp. rotundifolia). Entorn de l'embassament, i en ser els substrats materials triàsics del Keuper, és de destacar la vegetació gipsícola.  
Gran part del municipi (meitat oest) està afectada per figures de protecció ambiental de nivell supramunicipal: PORN i PRUG del Parc natural de les Gorges del Cabriol, ZEPA i ZEC Gorges del Cabriol.  
El nucli urbà de Villargordo se situa en una posició central en el terme municipal, mentre que el poblat de Contreras es localitza al costat del riu aigües sota la presa.  
Villargordo del Cabriel ha tingut una evolució demogràfica irregular en els últims anys, amb 688 habitants en 2010, però que mostra un cim de 770 habitants en 2011 (Font: IVE); no obstant això, la projecció de població a curt termini és de 653 habitants en l'any 2015.  
Al municipi s'accedeix a través de l'autovia A-3 que ha suposat una millora quant a l'accessibilitat, i dista uns 100 km de València. També la línia de gran velocitat (AVE) Madrid-València travessa el seu territori, amb diversos túnels i un viaducte, en direcció a La Meseta.  
B.1) Planejament vigent  
L'instrument de planejament vigent en Villargordo del Cabriel són les Normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament el 22 de juliol de 1985, que han sigut modificades puntualment en dues ocasions i també a través del Pla parcial i homologació del sector El Toro, aprovat el 31 de juliol de 2006 (r/n: exp. 203/2005-AIA, DIA acceptable d'1.06.2006).  
La descripció de les Normes subsidiàries i de la situació actual és la següent:  
1. Sòl urbà residencial.  
- Zona I. Nucli: àrea de major antiguitat.  
- Zona II. Eixample: àrea d'ampliació, fonamentalment cap al sud i l'est. Presenta importants bosses sense edificar ni urbanitzar, problemes d'integració paisatgística amb el nucli històric i l'entorn rural, i molèsties per trànsit i soroll.  
- Zona III. Industrial i de serveis: equipaments en zones urbanes.  
  
- Zona IV. Zona verda: en nucli urbà.  
- Zona V. Esportiu: camp de futbol i pistes esportives.  
- Zona VII. Xarxa viària: xarxa viària principal i xarxa per als vianants.  
- Zona VIII. Serveis urbans de carreteres: àrea al costat de l'N-III, al sud-est del nucli. Estació de servei i naus magatzem.  
- Zona XIV. Serveis agropecuaris: zona de magatzematge de maquinària agrícola i productes agrícoles i estabulacions de xicoteta quantia, exceptuant-ne porcí. En la vora oest del nucli urbà.  
Poblat de Contreras, sense delimitar en l'actual planejament: zones de nucli, institucional i de serveis, industrial i xarxa viària principal.  
2. Sòl urbanitzable.  
- Sector industrial El Toro: amb una sola nau industrial i àmplies superfícies sense urbanitzar.  
3. Sòl no urbanitzable.  
- Zona comuna: entorn del nucli urbà en totes direccions, amb una superfície relativament reduïda.  
- Zona IX. Agrícola: agricultura de secà o extensiva. Amb la modificació núm. 2 es van distingir dues subzones, A i B, la diferència de les quals radica en la distància de l'edificació a sòl urbà residencial.  
- Zona X. Ramadera forestal: ramaderia extensiva, pastures i activitats forestals.  
- Zona XI. Protecció forestal: activitats forestals i d'esbarjo en la naturalesa. Amb la modificació núm. 1 es va eliminar part d'aquesta en la zona de les rambles de Canalejas i de Terzaga (zona de Los Llanos) per considerar-la majoritàriament agrícola.  
- Zona XII. Protecció de regadiu: xicoteta àrea de 6.000 m² enclavada en sòl urbà, que s'hi va incorporar amb la modificació núm. 2. Està urbanitzada i parcialment edificada.  
- Zona XIII. Proteccions especials: subzones. Recull proteccions per aplicació de la normativa sectorial, afegint la protecció als jaciments arqueològics de radi 50 metres i a les vistes panoràmiques en les zones de protecció de carreteres.  
· Llits fluvials i d'interés paisatgístic.  
· Protecció de vistes panoràmiques.  
· Jaciments arqueològics.  
· Infraestructures de carreteres.  
· Cementeri.  
· Canyades i vies pecuàries.  
  
Imatge I ?Planejament vigent. Sòl urbà (SU), sòl urbanitzable industrial (SUZ I), sòl no urbanitzable comú (SNU C), sòl no urbanitzable agrícola A i B (SNU Agric-A i SNU Agric-B), sòl no urbanitzable ramader-forestal (SNU R-F), sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU P-F) i sòl no urbanitzable protecció riu (SNU P-Rius).  
  
  
B.2) Antecedents. Resum del document de referència.  
B.2.1) Alternativa proposada en el document consultiu.  
El document remés contenia un estudi d'alternatives parcials dividit per zones, en què es descriu per a cadascuna d'aquestes els seus problemes actuals i possibles alternatives o propostes. No es plantejava per tant una única proposta global tancada, sinó que exposa les possibles accions i/o decisions urbanístiques a adoptar pel pla.  
Les diferències amb el planejament vigent són:  
- Adequació de la delimitació de les àrees a la cartografia del nou pla, amb major precisió.  
- Ampliació del sòl urbanitzable residencial en la vora est del nucli, amb una densitat mitjana similar a la del sòl urbà confrontant, sense delimitar.  
- Proposta de reordenació de la zona industrial sector El Toro.  
- En el sòl no urbanitzable es distingeixen les qualificacions següents:  
· SNU comú:  
- Comú A: a l'est del nucli urbà com a zona de possible expansió residencial o de possible valor estratègic per a actuacions d'interés de la població.  
- Comú B: zones reservades per a dotacions com el cementeri i depuradora i les seues ampliacions. Es proposa aquesta zona amb ús admissible industrial i/o terciari per a l'excepcional implantació d'activitats segons la LSNU, i es localitza al sud del nucli urbà i comprén tres àmbits contigus: un situat al nord de l'antiga N-III entre el sòl urbà i el sector El Toro, amb una superfície d'11,1 ha; un altre major, situat entre l'antiga N-III i l'A-3 amb una extensió de 68,3 ha; el tercer, de menor grandària, es localitza en la zona del Rubial, al sud de la A-3 al costat del nus d'enllaç, i té unes 10,1 ha.  
· SNU protegit: va suposar ampliar les proteccions, afegint-hi noves categories:  
- SNUPE, protecció especial: àrees de protecció ambiental supramunicipal, fonamentalment PORN de les Gorges del Cabriol. Aquesta protecció se superposa a unes altres: SNUPF i SNUPP.  
- SNUPF, protecció forestal: terrenys forestals i xicotets enclavaments agrícoles.  
- SNUPP, protecció agrícola-paisatgística: inclou terrenys agrícoles tradicionals en els vessants de les zones forestals i com a zona d'amortiment a elles.  
- SNUPA, protecció agrícola: sòls amb ús agrícola sense altres valors especials, zona nord-est del municipi.  
- SNUPB, protecció llits i barrancs.  
- SNUPH, protecció de recursos hídrics: radi de protecció entorn de pous i fonts. De 300 metres entorn de pous proveïment per a la població i de 100 metres per a la resta.  
- SNUPC, protecció cultural: elements inclosos en el Catàleg de Béns i Espais Protegits.  
- SNUPI, protecció d'infraestructures: carreteres, ferrocarrils, vies pecuàries i línies d'alta tensió, i les seues zones de protecció.  
Poblat de Contreras. Delimitar l'àrea edificada amb el sòl dotacional necessari, completar les seues dotacions i les obres d'urbanització necessàries, establir mesures de gestió per a garantir la seua conservació.  
No s'aportaven superfícies de classificació o qualificació del sòl, encara que sí que es reflecteix en un plànol l'ordenació territorial proposada. El mesurament aproximat sobre l'esmentada plana, del sòl urbà i de les propostes de possible creixement o canvi d'ús del sòl, contingudes en el document, aporta la informació següent:  
  
Sòl urbà 365.000 m²  
Ús industrial sector El Toro 75.000 m²  
   
SNUCA - Comú admissible ús residencial 264.000 m²  
SNUCB - Comú admissible ús industrial-terciari 794.000 m²  
  
  
  
  
Imatge II ?Proposta de document consultiu. Sòl residencial (R), sòl industrial (I), sòl no urbanitzable comú A, sòl no urbanitzable comú B, sòl no urbanitzable protecció agrícola (SNU PA), sòl no urbanitzable protecció agrícola paisatgística (SNU PP) i sòl no urbanitzable protecció forestal (SNU PF).  
  
  
B.3) Continguts concordes amb el document d'abast  
En el document denominat «expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica» s'adjunta informe de com es va incorporar el que s'indica en el document de referència (assimilat al DA) en la proposta del pla i en la resta de documentació.  
Es considera que, en línies generals, s'han seguit les indicacions del document de referència; no obstant això, en algunes qüestions s'estima necessari efectuar correccions que s'argumenten en la present Declaració ambiental i territorial estratègica i s'incorporen com a determinacions finals.  
La documentació aportada permet efectuar una avaluació dels impactes en l'àmbit de pla i establir determinacions finals a incorporar al pla, si escau.  
B.4) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP.  
- L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP.  
- Les mesures de prevenció i correcció dels efectes proposades són fonamentalment aplicables a la fase de projectes.  
- Respecte a les mesures de seguiment es refereixen fonamentalment a la fase de projectes i, no obstant això, els indicadors proposats són més genèrics, propis de la fase de pla.  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
B.5.1) Objectius.  
D'acord amb la documentació presentada, els objectius del pla es reflecteixen en les directrius del desenvolupament territorial i, subsidiàriament, en la memòria justificativa del pla. Entre els relatius a la sostenibilitat destaquen els següents:  
- Utilització racional del sòl.  
- Ús eficient dels recursos hídrics i protecció de la seua qualitat.  
- Protecció del medi natural.  
- Conservació i posada en valor del patrimoni cultural.  
- Revitalització del patrimoni rural.  
- Prevenció de riscos naturals i induïts.  
- Protecció del paisatge.  
D'acord amb la memòria justificativa, entre els objectius prioritaris del pla destaquen:  
- La conservació i potenciació dels valors ambientals d'interés, fent compatible amb aquests el desenvolupament desitjat.  
- Propiciar una major diversificació de l'economia, desenvolupant els sectors terciaris i de serveis al costat dels industrials o vinculats a l'agricultura existent com a complement de l'economia local.  
- Ús racional del sòl.  
B.5.2) Infraestructura verda.  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) introdueix en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda, i en el Decret 1/2011 de l'ETCV van ser concretats els seus elements. Els articles 4 i 5 de la LOTUP són els que en la legislació vigent defineix el seu concepte, les seues funcions i els espais que la integren.  
En la documentació s'adjunten plànols amb la delimitació de la infraestructura verda, i també la seua descripció i la seua regulació.  
Referent a això, es considera necessari incorporar les consideracions efectuades en l'informe del servei d'infraestructura i paisatge, com més endavant s'exposarà.  
B.5.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent.  
Es compara l'alternativa proposada (alternativa 3, Pla general estructural, 2017) amb el planejament vigent:  
- Adaptació del document a la LOTUP, i en particular a la denominació de zones d'ordenació rural.  
- Actualització i millora de la cartografia base del pla.  
- Adaptació del document al Reglament, pel qual es determina la referenciació cartogràfica i els formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial de la comunitat Valenciana (Decret 74/2016, de 10 de juny, del Consell).  
- Redelimitació del sòl urbà residencial, eliminant àrees que no són convenients urbanitzar per la seua topografia, completant-les amb reserves dotacional en sòl no urbanitzable per a donar continuïtat a la seua xarxa viària i facilitar la seua integració paisatgística, i afegint àrees de vora per a completar illes de cases.  
Es produeix una reducció del sòl urbà residencial de 293.510 m² del planejament vigent a 268.924 m² en el planejament proposat.  
  
- Creació de sòl urbanitzable residencial (SR-1) a l'est i sud-est del nucli urbà, connectant amb l'àrea urbana terciària adjacent amb l'N-III. Suposa una superfície nova de 48.162 m².  
- Reordenació de la zona industrial (sector El Toro), diferenciant el que és edificat i urbanitzat de la resta urbanitzable, redelimitant-lo per a adaptar-se a les condicions del terreny i evitar zones on es produirien grans moviments de terres i impacte visual negatiu.  
El sòl industrial, tant urbà i urbanitzable en el municipi, passa de 87.903 m² a 48.743 m².  
- Es redueix considerablement el sòl no urbanitzable no protegit, passant de 27.619.685,88 m² actuals a només 692.347,30 m². Això és a causa que quasi la totalitat dels SNU comú subzona A, subzona B i ramader-forestal de l'actual planejament passen a tindre algun tipus de protecció. L'actual sòl no urbanitzable comú redueix la seua superfície i es concentra a l'est i sud del nucli urbà, sense distinció de subzones, denominant-se zona rural agropecuària.  
- Protecció de la trama urbana del poblat de Contreras, adequant la seua ordenació a la realitat en les àrees edificades i urbanitzades, millorant les seues dotacions dins el sòl no urbanitzable i en coherència amb la seua situació enclavada en el Parc Natural de les Gorges del Cabriol. Aquesta zona es denomina zona rural protegida natural legislació mediambiental, poblat de Contreras (ZRP-NA-LG-PC). En la normativa es proposa un programa de minimització d'impactes a través d'un pla especial.  
- El sòl no urbanitzable protegit ha augmentat considerablement, passant de 43.978.528,58 m² a 70.922.723,92 m². El SNUP forestal actual es manté en quasi la seua totalitat, que passa a denominar-se zona rural amb protecció natural bé per legislació ambiental o en molta menor mesura per protecció natural municipal. L'increment del sòl no urbanitzable protegit es produeix bàsicament a costa de l'actual SNU comú subzona A, encara que també afecta altres sòls no urbanitzables no protegits i fins i tot a sòl no urbanitzable de protecció forestal actual. Aquests últims sòls passen a denominar-se zona rural protegida municipal (ZRP-AGR i ZRP-NA-MU).  
Existeixen altres proteccions que abasten menys superfície com: protecció de llits, carreteres, vies pecuàries, transports, patrimoni cultural.  
Es creen proteccions per riscos, per hàbitats protegits i per pous i fonts que se superposen a altres qualificacions. En riscos es distingeixen les següents: d'inundació, d'erosió potencial molt alta i de despreniment.  
  
Planejament Vigent   
(m²) Proposat  
(m²) Increment %  
TOTAL SÒL URBÀ 354.263,76 334.855,89 0,05  
Residencial 293.510,40 268.924,63 8,38  
Industrial 13.389,64 19.840,80 48,18  
Terciari 47.363,69 46.090,76 2,69  
   
TOTAL SÒL   
URBANITZABLE 74.513,69 77.064,77 3,42  
Residencial 0,00 48,162,43 €  
Industrial 74.513,69 28.902,34 61,21  
Terciari 0,00 0,00 0,00  
   
TOTAL SÒL   
NO URBANITZABLE 71.598.214,46 71.615.071,22 0,02  
Comú 27.619.685,88 692.347,30 97,49  
Protegit 43.978.528,58 70.922.723,92 61,27  
   
Total sòl residencial 293.510,40 317.086,76 8,03  
Total sòl industrial 87.903,33 48.743,14 44,55  
Total sòl terciari 47.363,69 46.090,76 2,69  
Nombre d'habitatges nous totals 554,00 582,00 1,05  
Nombre d'habitatges HPP nous 0,00 94,00 €   
Nombre habitants 1.384,00 1.423,00 1.03  
   
TOTAL DOTACIONS XARXA 1a 54.265,27 92.991,66 71,36  
Zones verdes 32.597,66 36.925,67 13,28  
Equipaments 13.182,33 46.036,31 249,23  
Xarxa viària 8.485,28 10.029,68 18,20  
   
Sector residencial-1 (SR-1)   
Superfície (m²) 48.162,43   
Nombre habitatges totals 219,00   
Sostre poblacional (habitants) 316,00   
IEB (m²t/m²s) 0,35   
   
Sector industrial-1 (SI-1)   
Superfície (m²) 28.902,34   
IEB (m²t/m²s) 0,29   
  
  
En relació a la normativa urbanística i les directrius estratègiques proposades:  
En línies generals, es consideren adequades ambientalment, tant les condicions generals establides per als diferents usos com les directrius estratègiques per al desenvolupament territorial.  
Respecte al sòl no urbanitzable s'estableixen unes ordenances generals per a zones rurals que s'estimen, en línies generals, adequades ambientalment, i de les quals es destaca el següent:  
- En les àrees que se superposen diverses zones de protecció s'hauran de complir les limitacions derivades de totes elles.  
- Per a la ramaderia intensiva, la distància mínima a sòl urbà i urbanitzable per a explotacions de ramaderia ovina i caprina serà de 700 metres i per a explotacions de ramaderia porcina o similars de 2.000 metres.  
- Per a habitatge aïllat i familiar s'ha de complir, entre unes altres, les condicions següents:  
· Parcel·la mínima: 15.000 m².  
· Distància mínima a sòl urbà o urbanitzable de 500 metres.  
· No s'admetrà la formació de nucli urbà.  
· Haurà d'estar vinculada als usos agropecuaris o forestals en una superfície no inferior a la parcel·la mínima de cultiu.  
- Per a activitats extractives, la distància mínima a qualsevol ús residencial serà de 500 metres, sense perjudici de les que puguen resultar per aplicació de la llicència d'activitats, conforme a l'establit en l'article 197.c de la LOTUP.  
- S'estableixen les diferents zones rurals definint-se l'objecte i aplicació i les condicions per als usos permesos, establint-se també les fitxes de les diferents zones amb els usos dominants, compatibles i incompatibles, i també les condicions dels usos permesos i les ordenances generals i particulars a aplicar.  
· SNU comú agropecuari (ZRC-AG): es tracta d'una zona sense especials valors per a la seua protecció.  
L'ús dominant és l'agrícola i els compatibles són tots els de l'article 197:  
- Construccions i instal·lacions agrícoles, ramaderes, cinegètiques o forestals.  
- Habitatge aïllat i familiar.  
- Explotació de pedreres, extracció d'àrids i terres o de recursos geològics, miners o hidrogeològics.  
- Generació d'energia renovable.  
- Activitats industrials i productives.  
- Activitats terciàries o de serveis:  
· Establiments d'allotjaments turístics i restauració.  
· Centres recreatius, esportius, d'oci, i també instal·lacions d'empreses dedicades al turisme i d'aventura.  
· Campaments de turisme i instal·lacions similars o equivalents de caràcter turístic.  
· Activitats culturals i docents, assistencials, religioses i benèfiques, centres sanitaris i científics, i serveis funeraris i cementeris.  
  
· Plantes per al tractament, valorització, depòsit i eliminació de residus.  
· Obres, infraestructures i instal·lacions pròpies de les xarxes de subministraments, transports i comunicacions.  
· Estacions de subministrament de carburants i àrees de servei de les carreteres.  
· Estacionament de maquinària i vehicles pesats.  
Solc no urbanitzable protegit agrícola (ZRP-AG): es protegeix pel seu valor agrícola, com a paisatge tradicional i per la seua contribució a la conservació del medi natural. Els usos permesos hauran d'estar directament relacionats amb el cultiu desenvolupat en el mateix terreny, o amb la utilització, aprofitament o captura de recursos naturals.  
  
Com a ús dominant l'agrícola i com a compatibles els inclosos en l'article 197.  
En les condicions per als usos permesos s'estableix que hauran d'estar directament relacionats amb el cultiu desenvolupat en el mateix terreny, o amb la utilització, aprofitament o captura de recursos naturals.  
  
Sòl no urbanitzable protecció natural (ZRP-NA): es protegeix pel seu ús forestal i el seu valor paisatgístic, i comprén els terrenys inclosos dins l'àmbit del PORN de les Gorges del Cabriol que es delimita com subzona de legislació mediambiental (ZRP-NA-LG) i gran part dels terrenys forestals situats fora de l'àmbit del PORN al llarg de tot el municipi que es delimiten com subzona municipal (ZRP-NA-MU).  
  
Dins d'aquestes dues subzones es distingeixen:  
1. ZRP-NA-LG:  
1.1. Hàbitats prioritaris.  
1.2. Poblat de Contreras.  
2. ZRP-NA-MU:  
1.1. Hàbitats prioritaris.  
Respecte a la seua regulació en la normativa, s'indica el següent: d'una banda, en la seua fitxa de zona s'indica que l'ús dominant serà el forestal i compatibles els de l'article 197 de la LOTUP, i de l'altra, s'estableix amb caràcter general, respecte a les condicions per als usos permesos:  
1. Hauran d'estar directament relacionats amb l'ús forestal dominant.  
2. Com a ús agrícola o ramader intensiu només s'admeten els actuals, no permetent-se noves transformacions ni construccions excepte les necessàries per al seu manteniment.  
En la subzona ZRP-NA-LG, serà aplicable la legislació mediambiental relativa al PORN i PRUG de les Gorges del Cabriol i les normes de gestió de la ZEC. En la subzona d'hàbitats protegits s'estableix una regulació específica amb la finalitat de la conservació d'aquests. Respecte a la subzona de poblat de Contreras té una regulació específica en el qual s'admet l'ús residencial sense admetre's nous habitatges en el seu àmbit i proposant-se un programa i pla especial de minimització d'impactes, per a dotar-lo de les infraestructures i serveis públics, reduint la seua afecció al medi ambient. El desenvolupament d'aquest programa requerirà declaració d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística entre uns altres.  
En la subzona ZRP-NA-MU, s'indica específicament que serà aplicable el Pla especial de protecció El Mogorrito, en tramitació, en l'àmbit del referit pla, però no s'hi aporta la normativa que regirà en aquest.  
  
- Sòl no urbanitzable protecció per afeccions (ZRP-AF): es tracta de zones protegides per presentar afeccions territorials de béns i infraestructures, per al millor ús i conservació d'aquestes. Existeixen diferents subzones: carreteres, llits, vies pecuàries, patrimoni cultural, transports i unes altres. Els usos dominants seran l'agrícola i el forestal, i com a compatibles, els de l'article 197 de la LOTUP, apartats:  
  
a: Construccions i instal·lacions agrícoles. Ramaderes, cinegètiques o forestals.  
c: Explotacions de pedreres, extracció d'àrids i de terres o de recursos geològics, miners o hidrogeològics.  
d: Generació d'energia renovable.  
Excepte els indicats com a incompatibles en la seua legislació sectorial.  
- Sòl no urbanitzable protegit per riscos (ZRP-RI): es tracta de zones protegides per riscos ambientals acreditats en estudis territorials per a previndre'ls i evitar que s'incrementen. Els usos dominants són l'agrícola i el forestal i com a compatibles els inclosos en l'article 197 amb les condicions establides en la normativa urbanística. Existeixen diferents subzones: risc d'inundació, risc d'erosió potencial molt alta i risc de despreniment.  
  
  
Imatge III -Planejament proposat. Composició pròpia a partir de plànols d'ordenació de detall O.E-1.6.1 a O.E.1.6.4. Zona urbanitzada (ZUR), Zona urbanitzades industrials i zona nou desenvolupament industrial (I), zona rural comuna agropecuària (ZRC-AG), zona rural protegida agrícola (ZRP-AG), zona rural protegida natural legislació ambiental (ZRP-NA-LG) i zona rural protegida natural municipal (ZRP-NA-MU).  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En la documentació remesa consten els informes i les al·legacions rebuts i la resposta a aquests, i també s'indica com s'han integrat.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic.  
Durant el termini d'exposició al públic del 30 d'agost de 2015 (DOGV) d'acord amb la documentació presentada només es va produir una al·legació, del Sr. José María León Feliu, en relació amb la valoració patrimonial de la Casa Zapata i la seua protecció integral, en la qual sol·licita que es retire la proposta d'aquesta com a bé de rellevància local i la seua protecció integral, en considerar-la injustificada. El promotor respon a través dels redactors que sí que està justificada i que se sotmetrà al que establisca la Conselleria de Cultura.  
  
Durant el segon termini d'informació pública de 30 de març de 2018 no es va produir al·legació, d'acord amb el que s'indica en la documentació presentada.  
Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Durant la primera informació pública es van rebre informes dels organismes i departaments següents:  
  
Data informe Administració pública consultada  
03/09/15 Iberdrola, SA  
10/11/15 Xarxa Elèctrica, SA  
17/08/15 Adif  
14/10/15 Servei d'Ordenació del Territori  
22/10/15 Direcció General de Salut Pública  
10/11/15 Xarxa Elèctrica d'Espanya  
30/01/17 Servei de Gestió de Residus  
14/10/15 Servei Territorial de Cultura i Esport  
17/09/15 Servei de Vida Silvestre  
21/08/15 Subdirecció General d'Emergències i Planificació  
02/11/16 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
23/10/15 Ministeri de Foment  
11/11/15 Servei d'Infraestructures de la Conselleria de Cultura  
01/10/15 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
08/09/15 Diputació de València  
18/09/15 Subdirecció General de Comerç i Consum  
06/10/15 EPSAR  
  
  
- Iberdrola, SA (03.09.2015):  
· S'ha de tindre en compte en la planificació urbanística la planificació de les instal·lacions de transport i distribució d'energia elèctrica.  
  
· Es fa referència als requeriments legals per a les noves instal·lacions.  
· Es fa referència a la necessitat de respectar les servituds de pas de les línies elèctriques existents.  
- Xarxa Elèctrica, SA (10.11.2015). S'efectuen indicacions respecte a les possibles afeccions a la línia elèctrica d'alta tensió.  
En l'informe resposta d'al·legacions de l'Ajuntament s'indica que s'incorpora el sol·licitat.  
- Servei d'Ordenació del Territori (14.10.2015). S'indica que la proposta presentada no es troba afectada per risc d'inundació.  
- Servei de Gestió de Residus (30.01.2017). El municipi està associat al Consorci V3 (Consorci València Interior) i correspon a aquest executar les previsions contingudes en el pla zonal respecte a aqueix municipi.  
Respecte a la necessitat de disposar d'un pla local de residus és responsabilitat de l'Ajuntament.  
- Servei Territorial de Cultura i Esport de València (14.10.2015). S'indica la necessitat de dur a terme un estudi i avaluació del patrimoni natural del municipi, i a més una prospecció arqueològica, indicant a més el contingut i directrius del catàleg de béns i espais protegits.  
  
- Servei de Vida Silvestre (17.09.2015). S'indica que el pla no ha de sotmetre's a una avaluació detallada dels seus efectes sobre Xarxa Natura 2000 i no tindrà efectes apreciables sobre Xarxa Natura 2000.  
Referent a això, aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica considera que tenint en compte els canvis efectuats en la versió preliminar que es va exposar al públic en 2015, a la versió preliminar del pla exposada al públic en 2017 li correspon igual valoració respecte a Xarxa Natura 2000, tenint en compte a més que no s'ha rebut informe en la segona fase de consultes del referit servei. Les zones del municipi incloses en l'àmbit de la ZEC i de la ZEPA es troben en ZRP-NA-LG (protecció legislació mediambiental), i pràcticament la resta del municipi té una protecció, natural municipal (ZRP-NA-MU) o protecció agrícola (ZRP-PA).  
- Subdirecció general d'emergències i planificació (21.08.2015). Es destaca el següent:  
· L'embassament de Contreras no ha elaborat el seu Pla de presa, per la qual cosa una vegada elaborat, si existiren elements vulnerables en el municipi, seria necessària l'elaboració del corresponent Protocol d'actuació municipal per avaria greu o trencament de l'esmentada presa.  
· El risc de lliscament de nivell mitjà afecta el poblat de Contreras, a una de les reserves de sòl per a dotacions públiques, per la qual cosa per al seu possible desenvolupament es necessitarà la realització d'estudis geotècnics de detall com a mesura correctora del risc.  
· Risc ocasionat per accident en el transport de mercaderies perilloses: la zona d'especial exposició de la A-3 que travessa el terme municipal (franges de 500 metres a banda i banda) no afecta sòl urbà ni urbanitzable.  
· Risc d'incendis forestals: s'indiquen una sèrie d'incorporacions respecte a aquest en relació amb la legislació sectorial i als plans existents.  
L'informe resposta d'al·legacions indica que s'han efectuat les incorporacions i correccions sol·licitades.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (02.11.2016). S'informa en relació amb una sèrie d'aspectes a corregir relatius a la infraestructura verda, regulació d'usos en sòl no urbanitzable, etc.  
- Ministeri de Foment, Demarcació de Carreteres (23.10.2015). Informa desfavorablement en relació amb el solapament amb la zona de protecció de les vies A-3 i N-III en el PK 242 amb altres qualificacions.  
  
- Servei d'infraestructures de la Conselleria de Cultura (11.11.2015). Indica la necessitat de reservar sòl urbà per a equipament d'ús educatiu amb les característiques i condicions previstes en la legislació sectorial, i emet informe desfavorable.  
S'indica en l'informe de resposta a les al·legacions de l'Ajuntament que s'ha incorporat el que se sol·licita. Es considera que el departament en qüestió ha d'informar favorablement sobre aquest tema.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (01.10.2015). S'informa favorablement.  
S'indica que els sectors de sòl urbà i urbanitzable no estan afectats per risc d'inundació.  
S'indica que el «volum anual previst amb la consolidació del Pla general és de 94.719 m³. Aquest volum s'ha obtingut sumant el consum de la població fixa (650 habitants), la demanda estimada per a l'increment de població potencial del Pla general calculada en funció dels habitatges buits i dels que poden arribar a construir-se (2.359 habitants), els quals es consideren que seran de segona residència tenint en compte la tendència demogràfica del municipi.»  
S'indica que els recursos actualment disponibles ascendeixen a 127.906 m³/any per a proveïment i 7.000 m³/any per a ús industrial de la parcel·la 154, del polígon 4, amb els quals és possible atendre la demanda.  
- Diputació de València (08.09.2015). S'efectuen diverses indicacions respecte a les afeccions a la CV-474, les zones de protecció, etc.  
  
- Subdirecció General de Comerç i Consum (18.09.2015). Hi realitza les consideracions següents:  
· S'ha de prevaldre la implantació del comerç al detall en zones residencials o, en defecte d'això, en zones dedicades exclusivament a usos terciaris.  
· S'ha de considerar incompatible l'ús de comerç al detall en zones d'ús dominant industrial o bé limitar-ho a categories d'indústria lleugera (artesanal i magatzems).  
· Es fa referència a l'article 32.2 de la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç, i al que es disposa en l'ETCV.  
L'informe de resposta d'al·legacions indica que s'ha prohibit l'ús de comerços al detall en les zones d'ús industrial.  
- EPSAR (06.10.2015). S'informa sobre la viabilitat de la depuració de les aigües residuals a través del sistema de depuració i sanejament públic, establint una sèrie de condicions.  
Durant la segona informació pública es duran terme les consultes següents:  
  
Data informe Administració pública consultada  
 Ajuntament de Minglanilla  
 Ajuntament de Mira  
 Ajuntament de la Pesquera  
 Iberdrola, SA  
01/06/17 Xarxa Elèctrica d'Espanya, SA  
 Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
 Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat  
27/04/17 Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Urbana; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
 Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública  
11/05/17 Ministeri de Foment; Demarcació de Carreteres  
24/04/17 Ministeri de Foment; Secretaria General   
d'Infraestructures  
 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
 Servei de Protecció i Control Integrat de la   
Contaminació  
 Direcció General de Patrimoni Cultural  
 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
 Direcció General d'Energia  
 Direcció General de Prevenció i Extinció d'Incendis  
 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració  
18/05/17 EI PSAR  
 Consorci València Interior  
08/05/17 Diputació Provincial de València  
18/04/17 ADIF  
 Servei d'Infraestructures i Gestió Patrimonial; Conselleria de Cultura.  
 Servei de Projectes d'Infraestructures.  
 Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Estratègiques  
27/04/17 Servei d'Ordenació del Territori  
 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
 Servei de Gestió d'Espais Naturals  
 Servei de Vida Silvestre  
 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
20/04/17 Subdirecció General d'Emergències  
  
  
En l'acord de 2 de juliol de 2017, l'Ajuntament aprova la proposta de pla general amb les modificacions derivades del tràmit d'exposició pública i consulta les administracions públiques i entitats subministradores afectades en els termes de l'informe del tècnic redactor del pla.  
  
- ADIF (18.04.2017). D'acord amb l'informe d'al·legacions de l'Ajuntament, s'inclouen les consideracions efectuades per ADIF relatives a la legislació sectorial, limitacions a la propietat i croquis per a secció tipus en sòl no urbà.  
- Ministeri de Foment; Secretaria General d'Infraestructures (24704/2017). Informa favorablement des del punt de vista de la planificació ferroviària.  
- Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Urbana; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori (27.04.2017). Informa desfavorablement atés que l'accés al nou sector industrial ha de ser mitjançant una rotonda sobre la CV-4660. En l'informe d'al·legacions de l'Ajuntament s'indica que en l'homologació del sector El Toro es preveia una rotonda que sembla complir les funcions requerides i que s'ha inclòs com a condició de desenvolupament del sector.  
En conseqüència, prèviament a l'aprovació definitiva haurà d'obtindre's informe favorable d'aquesta Direcció General respecte a la solució de l'accés al sector industrial.  
- Diputació Provincial de València (08.05.2017). S'informa favorablement la proposta de Pla.  
- Ministeri de Foment, Demarcació de Carreteres (11.05.2017). informa favorablement, i estableix una sèrie de condicions (9), entre les quals es destaca les següents:  
· Haurà de replantejar-se la ubicació de l'ús docent més pròxim a l'N-III per a poder complir els nivells sonors indicats per la legislació vigent.  
· No s'autoritza cap reducció de velocitat en l'N-III com a mesura correctora de l'impacte acústic.  
· Els mitjans de protecció acústica que resulten necessaris seran executats a càrrec dels promotors dels desenvolupaments, prèvia autorització del Ministeri de Foment si afectaren les zones de protecció del viari estatal, i no podran ocupar terrenys de domini públic.  
En l'informe resposta d'al·legacions s'indica que s'efectuen les correccions sol·licitades. Respecte a la sol·licitada reubicació de la parcel·la per a ús docent en el sector SR-1 més allunyada de l'N-III per a facilitar el compliment dels nivells sonors, s'indica que la CV-474 a Camporrobles, en el límit nord del sector, té en l'actualitat una intensitat de trànsit major que l'N-III, per la qual cosa es considera que no ha d'acostar-se a ella, per la qual cosa l'Ajuntament proposa com a ubicació la parcel·la al sud de l'actual carrer Utiel. A més d'augmentar la distància a l'N-III uns 43 metres més, comptarà amb una illa residencial i una altra terciària entre la reserva escolar i l'N-III, la qual cosa contribuirà a disminuir la seua afecció acústica per l'efecte pantalla de l'edificació.  
En conseqüència, els condicionants d'aquest informe han d'incorporar-se al pla, de manera que es modifiquen algunes de les mesures acústiques proposades en l'estudi acústic, si fóra el cas, per a complir l'establit en l'informe i la legislació sectorial acústica. S'obtindrà informe favorable d'aqueixa demarcació de carreteres.  
- Servei d'Ordenació del Territori (27.04.2017). Informa favorablement condicionat a la modificació dels càlculs de creixement segons l'ETCV.  
- EPSAR (18.05.2017). La capacitat del sistema de depuració és de 400 m³/dia i l'influent actual de 163 m³/dia. Una vegada desenvolupat íntegrament el pla el cabal seria de 604,17 m³/dia.  
L'informe estableix una sèrie de condicionants (15) entre els quals cal destacar els següents:  
· Plasmar en l'instrument de planejament el següent:  
- La zonificació i ordenació de l'àmbit afectat a la infraestructura de sanejament. Dues zones: una àrea contigua a la instal·lació per a ampliacions (en el cas que la parcel·la actual siga insuficient per a l'ampliació de les instal·lacions existents) i una altra de servitud de protecció en la qual s'excloguen els usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius.  
  
No obstant això, donada la superfície total de la parcel·la en la qual està situada l'actual EDAR i l'ocupació d'aquesta, es podria realitzar una ampliació de la capacitat d'aquesta si fóra necessari, sempre que s'establira la compatibilitat urbanística dels terrenys en els quals se situa l'actual EDAR i futures ampliacions per a la implantació d'instal·lacions de sanejament i depuració.  
- La zonificació i ordenació de l'àmbit dels col·lectors generals existents amb servituds adequades per al seu funcionament.  
- Coordinació dels desenvolupaments urbanístics amb la necessària ampliació del sistema de sanejament.  
En l'informe de l'EPSAR anterior ja s'indicaven pràcticament els mateixos condicionants i l'informe de resposta d'al·legacions indicava que s'havien incorporat. En conseqüència, si considera necessari que el planejament reflectisca els condicionants establits per l'EPSAR.  
  
- Xarxa Elèctrica (01.06.2017). S'hi indica l'existència de línia elèctrica de transport de 400 kV i se sol·licita que es tinga en compte en la planificació l'establit en la legislació sectorial respecte a les zones de protecció. En el segon informe d'al·legacions de l'Ajuntament s'indica que s'afig l'indicat en aquest informe.  
- Iberdrola, SA (02.05.2017). Hi adjunta còpia de l'anterior informe.  
- Direcció General d'Energia (03.05.2017):  
· Respecte a les infraestructures energètiques, s'indica que ha d'incorporar-se un apartat específic a aquestes en relació amb la legislació aplicable, i haurà de tindre en compte la seua ordenació.  
· Respecte a l'activitat minera, s'hi adjunten drets miners actuals i s'indica que ha de justificar-se la prohibició d'aquesta activitat i no ser genèrica, d'acord amb l'article 122 de la Llei 22/1973, de 22 de juliol, de mines, i també respectar-se els perímetres de protecció de la LOTUP.  
En el segon informe d'al·legacions de l'Ajuntament, s'indica que s'han afegit les referències a la legislació del sector d'infraestructures energètiques, i s'estableixen els límits de protecció de les línies d'alta tensió.  
Respecte als drets miners existents, es reflecteixen en la documentació i s'indica que no hi ha prohibicions genèriques i el seu ús està regulat d'acord amb la Llei de mines.  
- Subdirecció General d'Emergències (20.04.2017):  
· L'embassament de Contreras no ha elaborat el seu Pla de presa, per la qual cosa una vegada elaborat, si existeixen elements vulnerables en el municipi, serà necessària l'elaboració del corresponent protocol d'actuació municipal per avaria greu o trencament de l'esmentada presa.  
· El risc de lliscament de nivell mitjà afecta el poblat de Contreras, una de les reserves de sòl per a dotacions públiques, pel que per al seu possible desenvolupament es necessitarà la realització d'estudis geotècnics de detall com a mesura correctora del risc.  
· Risc ocasionat per accident en el transport de mercaderies perilloses: la zona d'especial exposició de la A-3 que travessa el terme municipal (franges de 500 metres a banda i banda) no afecta sòl urbà ni urbanitzable.  
· Risc d'incendis forestals: s'indiquen una sèrie d'incorporacions respecte a aquest en relació amb la legislació sectorial.  
D'acord amb l'informe de resposta d'al·legacions de l'Ajuntament, el pla ja atén les indicacions efectuades, estimant-se que és així.  
  
- Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (30.11.2017). S'ha tingut coneixement d'informe del cap de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València i de la Unitat de Vies Pecuàries en el sentit següent:  
· Secció Forestal: informa desfavorablement al no incloure la forest d'utilitat pública núm. 99, Penya Blanca i agregats, en el catàleg de proteccions del Pla ni en diversos apartats de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
· Unitat de Vies Pecuàries: s'indiquen quatre correccions a efectuar en relació amb les vies pecuàries, relatives a la legislació sectorial de vies pecuàries, amplàries legals, grafisme de l'amplària legal en plànols i sendera de La Devesa i La Erilla (amplària legal 20 metres, i complir-se el capítol V de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, en qualsevol ampliació del nucli urbà i en sòl urbanitzable).  
S'estima necessari, prèviament a l'aprovació definitiva del pla, la correcció de l'indicat pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, i haver d'obtindre informe favorable d'aquest.  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental.  
Una vegada rebuda la documentació per l'òrgan ambiental, es van sol·licitar informes als departaments següents, que no havien remés informe, en considerar-se necessari per a l'avaluació:  
  
Consulta Informe Administració pública consultada  
03/10/17 20/03/18 Servei d'Infraestructura verda i paisatge  
03/10/17 12/12/17 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
03/10/17 21/06/17 Servei de la Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
03/10/17 Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
  
  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (12.12.2017). L'informe conclou que la versió del pla presentada és compatible amb el PORN i PRUG del Parc Natural de les Gorges del Cabriol amb dues condicions:  
· Que es justifique la concessió dels recursos hídrics que es necessiten per al pla general.  
· Que per al poblat de Contreras es realitze la construcció de l'EDAR per a la depuració dels abocaments i el programa de minimització d'impactes proposats en el Pla general d'ordenació estructural.  
  
Respecte als recursos hídrics en l'informe, es fa referència a l'estudi de recursos hídrics presentat en el qual s'indica que els recursos disponibles actualment superen la demanda previsible d'acord amb l'evolució de la població (108.058 m³), però són inferiors a la demanda total estimada per al cas de rebliment del sòl edificable previst en el Pla (316.048 m³), malgrat que es redueix l'edificabilitat respecte al pla vigent i es proposen mesures per a reduir el consum, i en conseqüència s'ha de sol·licitar una nova concessió d'acord amb la demanda.  
  
- Servei Territorial de Medi Ambient de València (acústica) (de data 21.06.2017, remés l'01.12.2017). S'informa favorablement, recordant que les mesures correctores proposades són d'obligat compliment, i que han d'incloure un pla de manteniment d'aquestes en les quals s'especifique el responsable de la seua aplicació.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (20.03.2018). En aquest informe s'indiquen una sèrie de qüestions que cal que es rectifiquen en relació amb la infraestructura verda, especialment a la zonificació realitzada i les normes de regulació d'usos, i també respecte al catàleg de paisatge. Igualment, es realitzen una sèrie de consideracions respecte a la vora urbana i al sòl no urbanitzable que han de ser ateses també.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
S'efectua l'anàlisi següent dels impactes que podrien generar-se per l'aplicació del pla, distingint dos grans grups:   
  
1. Impactes per explotació de recursos naturals i d'emissió d'efluents i impactes d'ocupació/transformació del territori.  
1.1. Magnitud del creixement per la seua repercussió sobre explotació de recursos naturals i emissió d'efluents:  
a) Superfície de creixement. D'acord amb la informació proporcionada, la proposta actual suposa un increment en superfície del sòl residencial (urbà i urbanitzable) de 23.576 m². El sòl industrial (urbà i urbanitzable) es redueix en 39.160 m².  
Des del punt de vista del nombre d'habitants, els habitatges nous totals que podrien desenvolupar-se amb l'actual planejament (quadre sinòptic en el document sense eficàcia normativa) suposarien 1.384 habitants, i amb l'actual proposta, 1.423 habitants. El nou sector urbanitzable residencial SR-1 suposa una superfície nova de 48.162 m² amb 316 habitants. Aquest nou sector s'incorpora a la proposta definitiva (alternativa 3) diferenciant-la de l'alternativa 2 anterior.  
b) Població: la població en 2016 és de 639 habitants. D'acord amb l'estudi d'habitatge presentat, la població potencial màxima de la proposta de Pla és de 3.380 habitants, molt superior a l'expectativa de creixement del municipi, encara que cal tindre en compte que quasi dos terços dels habitatges actuals no es destinen a residència habitual i que existeix una important demanda de segona residència, per l'atractiu turístic i ambiental del municipi. Amb els solars vacants, el planejament vigent permetria 1.384 habitants nous, i la proposta del Pla 1.106.  
  
D'acord amb l'estudi de recursos hídrics, el planejament vigent, amb els habitatges actualment existents (principals, secundàries i buides), permetria un nombre d'habitants màxim de 1.926. La proposta de Pla permetria, d'acord amb aquest estudi, un total màxim de 3.380 habitants.  
Des del punt de vista de l'ETCV, l'informe del Servei d'Ordenació del Territori és favorable, on s'indica que es corregisquen els càlculs de creixement de sòl segons les directrius de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. Aquest informe s'ha elaborat per a la segona versió del pla (alternativa 3).  
1.2. Recursos hídrics.  
Respecte al consum d'aigua, d'acord amb l'estudi de recursos hídrics presentat, la demanda actual per a 639 habitants és de 58.309 m³/any, sent el consum potencial del vigent planejament amb l'edificació existent de 175.748 m³/any (nombre d'habitatges: 770; població màxima: 1.926 habitants). I tenint en compte el consum productiu (terciari i industrial): 180.537 m³/any.  
Respecte a la proposta de Pla, la demanda potencial màxima de 318.600 m³/any (residencial i productiu), amb un potencial màxim d'habitants de 3.380.  
L'estudi d'evolució de la demanda durant la vigència del Pla per a l'any 2036 serà de 108.058 m³/any per a 961 habitants equivalents.  
  
L'estudi indica que els recursos actualment disponibles ascendeixen a 127.906 m³/any per a proveïment a població i 7.000 m³/any per a ús industrial, en total 134.906 m³/any. S'indica «si bé aquests recursos superen la demanda previsible conforme a l'evolució de la població abans comentada (108.058 m³/any per a 2036), són inferiors a la demanda total estimada conforme al càlcul anterior per al cas de rebliment del sòl edificable previst en el Pla (316.046 m³/any), malgrat que es redueix l'edificabilitat respecte al Pla vigent i es proposen mesures per a reduir el consum, per la qual cosa haurà de sol·licitar una concessió concorde a aquesta demanda».  
L'Informe de 25 de setembre de 2015, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es va efectuar a la primera versió de la proposta del Pla (alternativa 2), que en l'àmbit de sòl residencial es diferenciava respecte a la proposta actual de pla pel sector SR-1 de 316 habitants nous. En aquest informe s'indicava «volum anual previst amb la consolidació del Pla General és de 94.719 m³. Aquest volum s'ha obtingut sumant el consum de la població fixa (650 habitants), la demanda estimada per a l'increment de població potencial del Pla general calculada en funció dels habitatges buits i de les quals poden arribar a construir-se (2.359 habitants), les quals es consideren que seran de segona residència tenint en compte la tendència demogràfica del municipi». S'indica que els recursos actualment disponibles ascendeixen a 127.906 m³/any per a proveïment i 7.000 m³/any per a ús industrial de la parcel·la 154, del polígon 4, amb els quals és possible atendre la demanda.  
L'informe del servei de gestió d'espais naturals manifesta la necessitat de justificar la concessió de recursos hídrics que es necessiten per al pla, de manera que se sol·licite una nova concessió d'acord amb l'estudi de recursos hídrics.  
Tenint en compte tot això, es considera, d'una banda, necessari que la CHX informe prèviament de la nova proposta respecte a la disponibilitat de recursos hídrics, sent aquesta competent per a establir si és necessari sol·licitar en aquest moment una nova concessió de recursos hídrics.  
En la normativa del Pla respecte al sòl urbanitzable s'estableixen com a condicions per a l'aprovació dels documents que desenvolupen el sòl urbanitzable que es justifique la concessió per al seu subministrament d'aigua, i que és conforme a la quantitat i qualitat dels recursos hídrics previsibles per a l'actuació.  
La repercussió sobre els recursos hídrics es considera que pot ser acceptable a l'haver informe favorable de la CHX sobre l'alternativa segona diferenciant-se aquesta respecte de la tercera bàsicament en el nou sòl urbanitzable residencial SR-1 que suposen 316 habitants. No obstant això, en aqueix informe es parla d'una població màxima potencial de 2.359 habitants, i la nova alternativa tercera preveu un màxim de 3.380 habitants, per la qual cosa es considera necessari obtindre com a condició prèvia l'informe favorable de la CHX a la nova alternativa (tercera).  
En la normativa urbanística s'estableixen condicions per al desenvolupament del sòl urbanitzable per a garantir que existiran prèviament recursos hídrics suficients.  
1.3. Residus sòlids. Els residus sòlids urbans es recullen per l'empresa Urbaser, SA, que els trasllada a la planta de Guadassuar. S'indica també que l'abocador d'inerts de Caudete de les Fuentes rep els rebutjos del tractament de residus sòlids urbans de la comarca de Requena-Utiel entre d'altres.  
S'aporta un certificat de la Mancomunitat de l'Interior Terra del Vi (que inclou a Villargordo del Cabriel), en què s'indica que en el plec de prescripcions tècniques del contracte signat amb Urbaser, SA, aquesta es compromet al fet que els serveis de recollida i transport de residus urbans, instal·lació i manteniment de contenidors i neteja d'aquests abastaran tota la població i el territori dels municipis, incloent-hi totes les zones qualificades de sòl urbà o que puguen ser-ho al llarg de la vigència del contracte.  
En la documentació s'indica la quantitat de residus sòlids urbans generats en el municipi, 326 t/any, però no s'hi aporta estimació per a la proposta de pla.  
En la memòria informativa es fa referència al fet que el municipi requereix un ecoparc tipus A, i que el municipi compta amb un ecomòbil. Respecte a l'àrea industrial, s'indica que s'estableix que ha de comptar amb un centre de transferència de residus, perillosos i no perillosos.  
S'hi indica també que per a l'aprovació de qualsevol pla que supose increments substancials en la generació de residus s'haurà de sol·licitar autorització del consorci responsable de la valorització i eliminació dels residus en l'àrea (Consorci de la zona VI, VII i IX).  
En l'expedient d'avaluació s'indica que el Pla inclou la previsió d'instal·lacions de gestió de residus que possibilite el tractament dels residus generats en el municipi, conforme al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV).  
En la documentació presentada no s'ha pogut trobar reserves específiques per a l'ecoparc tipus A i el centre de transferència en l'àrea industrial. En conseqüència, s'estima necessari que es facen les reserves d'aquest tipus d'instal·lacions d'acord amb l'establit en el PIRCV-2013 (Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell).  
En la normativa urbanística s'estableix per al sòl urbanitzable la condició següent per a l'aprovació dels documents: crear les infraestructures ambientals de gestió de residus necessàries per a garantir la recollida selectiva de matèria orgànica en vorera i contenidors per a la resta, juntament amb àrees d'aportació per a plàstic-envasos lleugers, vidre, paper i cartó. S'estima necessari afegir a aquesta condició que s'haurà de comptar amb informe favorable del consorci en el qual s'indique que es disposa de capacitat suficient per al tractament dels esmentats residus.  
Respecte a la zona de nou desenvolupament industrial, s'estableix si caldrà justificar si es requereix un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos. El Decret 81/2013, de 21 de juny, abans esmentat, indica en l'article 23 que el referit centre de transferència és obligatori, tant en polígons industrials nous com en els existents en la revisió del planejament.  
1.4. Aigües residuals. El municipi disposa d'EDAR, al costat del barranc de la Vid (parcel·la 169, polígon 4) amb un cabal de projecte de 400 m³/dia, sent el cabal influent mitjà en 2016 de 161 m³/dia per a una població de 867 habitants equivalents. D'acord amb l'estudi de recursos hídrics, el retorn amb el pla proposat desenvolupat seria de 698 m³/dia. S'indica que es podria superar la capacitat de l'EDAR.  
  
Respecte a les aigües residuals del poblat de Contreras, aquest manca de depuradora, i disposa de pous cecs.  
Respecte als condicionants indicats per l'EPSAR tant en el seu primer informe com en el segon, són molt similars. L'Ajuntament en la seua resposta a les al·legacions al primer informe va indicar que s'havien incorporat; no obstant això, el segon informe de l'EPSAR torna a indicar-los, en conseqüència es considera que han d'incorporar-se.  
Respecte a la capacitat de l'EPSAR per al tractament de les aigües residuals del pla proposat, és previsible la necessitat d'ampliació d'aquesta. L'informe sembla que deixa oberta la possibilitat que, donada la superfície total de la parcel·la en la qual es troba i l'ocupació d'aquesta, podria fer-se l'ampliació sense necessitat d'ocupar més espai; no obstant això, ha d'assegurar-se la compatibilitat urbanística dels terrenys de l'actual EDAR i el seu entorn.  
L'actual EDAR se situa a una distància del sòl urbà d'aproximadament 150 metres, estimant-se que, en cas de ser necessària l'ampliació fora dels terrenys de l'actual instal·lació, haurà de mantindre's la distància de 150 metres respecte a l'actual sòl urbà per a evitar molèsties a la població (olors, etc.), llevat que es justifique adequadament que no s'ocasionarien molèsties significatives.  
Respecte al poblat de Contreras, tal com s'indica en l'informe d'espais naturals, s'haurà de realitzar la construcció de l'EDAR de depuració d'abocaments en disposar actualment de pous cecs.  
En la normativa urbanística en el sòl urbanitzable s'estableixen condicions per a l'aprovació dels instruments de desenvolupament d'aquest sòl que inclou comptar amb l'autorització de l'EPSAR per a la connexió de la seua xarxa de sanejament amb l'EDAR i comprovar prèviament la capacitat per a donar servei a l'ampliació, realitzant les millores necessàries si escau, entre d'altres, respecte de l'EDAR.  
1.5. Ramaderia intensiva. Respecte a les distàncies d'aquest tipus d'activitats al sòl urbà i urbanitzable residencial, en el pla s'estableixen les distàncies següents:  
- Porcí i similars: 2.000 metres.  
- Oví i caprí: 700 metres.  
- En la resta: 500 metres.  
Al no haver-se efectuat una anàlisi específica es considera que per a evitar molèsties a la població per males olors, ha de mantindre's la distància, almenys que s'indicava en l'article 53 (derogat) de la Llei de ramaderia de la comunitat Valenciana, llevat que anàlisis específiques i detallades, en cada projecte, permeten una distància inferior.  
- Nuclis població superior a 2.000 habitants: distància mínima 1.000 metres.  
- Nuclis població entre 500 i 1.999 habitants: distància mínima 500 metres.  
- Nuclis de població inferior a 500 habitants: distància mínima 250 metres.   
En aquest cas, la població màxima és de 3.380 habitants pel que la distància mínima per a les explotacions ha de ser, almenys, de 1.000 metres a sòl urbà i urbanitzable. En el cas d'explotacions porcines i similars, la distància establida de 2.000 metres està per damunt, no obstant això en la resta de casos (oví i caprí, aus, etc.) és inferior a 1.000 metres pel que en principi, excepte estudis específics per a cada projecte, la distància haurà de ser igual o superior a 1.000 metres, però tal com estableix l'Ajuntament mai inferior a 500 metres.  
  
2. Impactes d'ocupació/ transformació del territori.  
2.1. Respecte als riscos de lliscament i despreniment. El Pla preveu un tipus de sòl de protecció per riscos de despreniment en el qual s'exigeix a qualsevol ús, activitat o obra que es pretenga realitzar en aquesta zona comptar amb un estudi geològic que garantisca no incrementar aquest risc i incloga mesures correctores enfront d'aquest.  
D'acord amb l'informe de resposta d'al·legacions, el Pla atén al que s'indica en l'informe de la Subdirecció General d'Emergències respecte al poblat de Contreras.  
2.2. Respecte a la zonificació i la regulació d'usos proposada.  
2.2.1. En relació amb la superposició de diferents tipus de sòls i les seues respectives regulacions, en la normativa proposada s'estableix el següent: «En les àrees en què se superposen diverses Zones de protecció s'hauran de complir les limitacions derivades de totes elles».  
Referent a això, es considera que hauria d'indicar-se, per a evitar interpretacions incorrectes, que en aquests casos s'optarà sempre per la norma més restrictiva en cada cas.  
2.2.2. Sòl urbà i urbanitzable: com s'ha comentat anteriorment el creixement d'aquest sòl es considera acceptable pel servei d'ordenació del territori respecte a l'ETCV.  
El creixement del sòl urbanitzable residencial s'efectua cap a l'est i sud-est de l'actual sòl urbà afectant sòl no urbanitzable comú, estimant-se acceptable el mateix respecte a la magnitud i a la ubicació.  
  
Respecte al sòl industrial, es produeix una reducció de la seua superfície, estimant-se acceptable la superfície tant en magnitud com en àmbit afectat.  
2.2.3. Sòl no urbanitzable agrícola comú (ZRC-AG). En aquest tipus de sòl s'admeten en principi tots els usos previstos en l'article 197 de la LOTUP. Es tracta d'una zona situada pròxima al sòl urbà, pel que podrien existir incompatibilitats de determinats usos amb el sòl urbà residencial, i també entre alguns dels usos proposats en aquesta zona.  
  
S'estableixen les condicions generals d'ús següents en el sòl no urbanitzable: s'estableixen distàncies d'explotacions ramaderes a sòl urbà i urbanitzable (700 metres d'oví i caprí i 2.000 metres de porcí i similars), i 500 metres d'explotacions mineres a residencial. En les condicions generals indica que les explotacions ramaderes, entre unes altres, hauran de tindre una distància mínima a sòl urbà o urbanitzable de 500 metres.  
En relació als usos d'explotacions mineres i explotacions de ramaderia intensiva, en tindre aquesta zona dimensions reduïdes i ser necessari el manteniment de distàncies per a evitar molèsties al nucli de població, i per la proximitat a vies de comunicació importants com l'A-3 (afecció visual), l'espai per a aquestes es reduiria encara més. Es tracta d'un espai molt reduït per a totes les activitats permeses en l'article 197, sent algunes d'aquestes no compatibles com per exemple usos terciaris (allotjaments turístics) amb ramaderia intensiva o explotacions mineres. D'aquesta manera, la resta d'usos podrien tindre cabuda en aquesta zona sense els problemes de compatibilitat esmentats.  
  
En aqueix espai reduït, podrien situar-se activitats de difícil compatibilitat o impossible en una superfície d'espai reduït, per la qual cosa s'estima que l'espai plantejat no té realment capacitat d'acolliment per a aqueix tipus d'usos. Es considera, en conseqüència, que aquestes activitats, explotacions mineres i explotacions ramaderes intensives han de descartar-se d'aquest tipus de sòl, podent tindre cabuda en el sòl de protecció agrícola amb determinades condicions.  
D'aquesta manera, en aquest tipus de sòl, s'evitarien incompatibilitats (efectes negatius significatius) dels usos abans esmentats amb uns altres com a usos terciaris, com ara restauració, allotjament turístic, centres docents, etc., a l'ésser l'espai relativament reduït.  
2.2.4. Solc no urbanitzable protegit agrícola (ZRP-AG). Es tracta de terrenys fonamentalment agrícoles, i l'objecte de la protecció és el valor agrícola de les terres, el paisatge tradicional que conforma i la contribució a la conservació del medi natural.  
En la normativa no s'indiquen amb detall els usos que no estaran permesos, encara que s'estableix com a condició general que han d'estar directament relacionats amb el cultiu desenvolupat en el terreny o amb la utilització, aprofitament o captura dels recursos naturals.  
Es tracta de terrenys agrícoles dedicats fonamentalment al cultiu de la vinya, ametler i cereals, amb un relleu majoritàriament ondat, que presenten algunes zones amb caràcter forestal. Els materials sobre els quals se situen són calcari margosos terciaris majoritàriament i materials quaternaris de terrasses fluvials. La capacitat d'ús agrícola és moderada.  
  
Tenint en compte l'objecte de la protecció abans indicat i que es tracta de terrenys en els quals el valor del recurs sòl per a l'agricultura no és elevat, les indicacions genèriques establides es consideren acceptables. No obstant això, s'estima necessari realitzar algunes puntualitzacions respecte als usos permesos, per a evitar confusions en la interpretació de la norma, i també per a evitar impactes negatius significatius i que l'objectiu de la protecció no s'aconseguisca. Igualment, s'estima necessari incorporar algun ús que s'estima que pot ser admissible d'acord amb la capacitat d'acolliment de la zona, amb determinades condicions.  
El fet que, d'acord amb la proposta, els usos hagen d'estar directament relacionats amb els cultius desenvolupats en el mateix terreny descarta un gran nombre d'usos: construccions i instal·lacions ramaderes intensives, la pràctica totalitat de les activitats terciàries o de serveis (llevat que estigueren directament relacionats amb el cultiu de la zona, com per exemple algun centre cultural relacionat amb els cultius de la zona), i també la majoria de les activitats industrials i productives excepte les relacionades amb els cultius de la zona com per exemple cellers, magatzems, etc.  
Les construccions i instal·lacions forestals i cinegètiques s'estima que podrien entendre's com a utilització o aprofitament dels recursos naturals de la zona, en existir, encara que puntualment, terrenys forestals en aquest sòl, i recursos cinegètics en la zona.  
Respecte als usos d'utilització, aprofitament o captura e recursos naturals podrien comprendre l'explotació de pedreres, extracció d'àrids i de terres o de recursos geològics, miners o hidrològics, i la generació d'energies renovables, a més dels forestals i cinegètics, abans esmentats.  
  
L'ús de ramaderia intensiva d'acord amb la proposta no estaria permés. No obstant això, es tracta d'un ús, com s'ha comentat anteriorment, que ha de descartar-se de la zona ZRC pel que tenint en compte les característiques del sòl no urbanitzable de protecció agrícola proposada s'estima que podria tindre cabuda amb determinades condicions. Des d'un punt de vista ambiental, àdhuc sense estar relacionat amb els cultius de la zona, es tracta d'activitats agràries la ubicació de les quals és el sòl rural, si la seua presència és puntual i amb mesures d'integració paisatgística, aquest tipus d'ús es considera que té acolliment en aquest sòl, i per tant ha d'incorporar-se com a ús permés amb condicions.  
  
D'altra banda, en la normativa s'estableix la condició que «haurà de justificar-se, prèvia avaluació del seu impacte ambiental i estudi de la seua integració en el paisatge, si així ho requereix la seua normativa sectorial d'aplicació, la no generació d'impactes significatius en el medi ambient, o que el seu interés públic o social preval o resulta compatible amb els valors ambientals, culturals o paisatgístics que podrien resultar afectats».  
Atés que es tracta de terrenys en els quals es pretén protegir el paisatge tradicional i el cultiu, s'estima necessari modificar aquesta condició en els usos que poden ocasionar major impacte, de manera que en qualsevol cas se sol·licite que no s'ocasionen impactes negatius significatius o bé es corregisquen. A més, ha d'exigir-se en qualsevol cas un estudi d'integració paisatgística, sense perjudici de la resta d'estudis que es requerisquen per la seua normativa sectorial. Els usos serien els següents: explotació de pedreres; extracció d'àrids i de terres o de recursos geològics, miners o hidrològics; generació d'energies renovables; activitats industrials i productives; activitats terciàries o de serveis, i explotacions de ramaderia intensiva. Entre els paràmetres que hauran de considerar-se per a la seua avaluació estaran: grandària, superfície afectada, temps de restauració en pedreres, possibilitats d'integració paisatgística.  
Es considera necessari establir respecte a l'ús de serveis l'excepció de permetre de forma justificada que puga dur-se a terme l'ampliació de la depuradora com a servei d'interés públic l'ampliació del qual pot ser necessari que afecte aquest tipus de sòl, com abans s'ha comentat, i també un altre tipus de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua, antena de comunicacions, etc.) que inexcusablement hagen de situar-se en aquest tipus de sòl.  
Els habitatges unifamiliars i aïllats no estaran permesos excepte en cas d'estar vinculats als usos agrícoles de la zona.  
Respecte a les obres, infraestructures i instal·lacions pròpies de les xarxes de subministrament, transports i comunicacions, s'estima necessari que aquest tipus d'ús estiga permés en aquest tipus de sòl, no solament per als usos relacionats amb el cultiu de la zona i la utilització, aprofitament i captura dels recursos naturals, sinó de manera genèrica, atés que pot ser necessari línies d'alta tensió, carreteres, etc., d'àmbit supramunicipal que necessiten discórrer per la zona. Aquest ús ha d'admetre's per a evitar perjudicis majors en l'àmbit social, amb la condició següent: sempre que es justifique adequadament la necessitat d'utilitzar aquest tipus de sòl i no uns altres sense valors a protegir. S'ha d'admetre aquest ús juntament amb les instal·lacions complementàries o annexes a aquest tipus d'usos (estació gasolinera, etc.).  
Respecte a les explotacions ramaderes intensives, s'indica en les condicions generals el següent: les activitats existents d'aquest tipus fora dels àmbits on es permeten conforme a aquest pla podran autoritzar-se si compleixen la resta de normativa d'aplicació i tramiten autoritzacions corresponents en el termini d'un any des de l'aprovació definitiva d'aquest pla (prorrogable si s'ha iniciat la tramitació però no s'ha aprovat per causa no imputable al sol·licitant), complint els requisits que se'ls exigisquen en elles.  
En aquest tipus de sòl existeix explotació ramadera intensiva (granja avícola) sobre la qual es va emetre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 3 de desembre de 2003 (r/n: 69/2002AIA).  
  
2.2.5. Sòl no urbanitzable de protecció natural (ZRP-NA). La delimitació d'aquest sòl en la fitxa de zona és incorrecta, ja que només figura la subzona de legislació ambiental, ZRP-NA-LG i no la subzona municipal, ZRP-NA-MU. Aquesta última subzona tampoc figura en el plànol genèric de zonificació OE.1.6. Per la qual cosa és necessari modificar-lo i corregir-lo perquè figure en tots dos casos. En relació amb les dues subzones i la seua regulació d'usos, d'una banda s'indica en la seua fitxa de zona que l'ús dominant serà el forestal i compatibles els de l'article 197 de la LOTUP, i per l'altra, les condicions generals d'usos limiten bastant aquests en haver d'estar directament relacionats amb l'ús forestal dominant, i respecte a l'agrícola i ramader intensiu només s'admeten els actuals.  
La subzona de legislació ambiental estarà regulada per la legislació del PORN, PRUG i ZEC, i aquesta hi ha determinats usos que es prohibeixen clarament: les explotacions mineres noves i els abocadors. D'altra banda, les condicions generals d'ús establides per a aquesta zona restringien encara més els usos permesos en l'àmbit del PORN.  
  
La regulació del PORN no permet edificacions de nova planta llevat d'excepcions relacionades amb la gestió de l'espai natural, la dels recursos naturals o extinció d'incendis o les edificacions, instal·lacions i equipaments adjacents a nuclis de població o d'interés públic. També permet com a excepció les instal·lacions necessàries per al desenvolupament de les explotacions agràries, però la regulació de les condicions generals de la normativa urbanística per a aquesta zona ho ha limitat.  
  
Tenint en compte tot això, les activitats industrials i productives no han d'estar permeses excepte les existents legalment establides en l'àmbit del PORN. Respecte a les activitats terciàries o de serveis han d'estar directament relacionades amb l'ús forestal i complir la normativa del PORN, PRUG i ZEC. La generació d'energia estarà permesa d'acord amb les normatives abans indicades. Referent a això, es considera que dins de l'àmbit de la subzona ZRP-NA-LG (legislació ambiental) aquelles activitats permeses per la normativa abans indicada pertanyents als grups de l'article 197 de la LOTUP següents: construccions i instal·lacions agrícoles i activitats terciàries o de serveis, en el cas d'estar permeses per la normativa proposada, hauran de situar-se afectant terrenys agrícoles, llevat que no fóra possible o convenient, i justificar-ho adequadament. I igualment respecte a l'ús de generació d'energies renovables, llevat que es justifique adequadament la necessitat d'ubicació afectant terrenys forestals. Tot això, en coherència amb la protecció assignada i la conservació dels valors forestals de la zona.  
  
Respecte a l'ús d'allotjament turístic rural, no està directament relacionat amb l'ús forestal, encara que sí que està relacionat amb aquest en el sentit del gaudi de la naturalesa, i en conseqüència es considera que pot ser un ús compatible amb el forestal i per tant ha d'estar permés en els termes que estableix la normativa del PORN, PRUG i ZEC. Cal tindre en compte que existeix càmping municipal El Bancal amb estimació d'impacte ambiental favorable amb condicions (r/n: 470/1999-AIA) en l'àmbit del ZRP-NA-LG.  
No obstant això, les activitats terciàries o de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua potable, etc.) que necessàriament hagen de situar-se en aquest tipus de sòl estaran permeses quan la normativa del PORN, PRUG i ZEC ho permeta, i prèvia justificació que no s'ocasionen efectes negatius significatius o que l'impacte és acceptable després de l'aplicació de les mesures correctores adequades. En aquests casos es durà a terme un estudi d'integració paisatgística. Es considera necessari establir aquesta excepció per a evitar que instal·lacions d'interés públic que hagen de situar-se en aquest tipus de sòl, o que no puguen fer-ho en un altre, siguen possibles.  
Les instal·lacions i construccions agrícoles estaran permeses en els termes establits en el PORN, PRUG i ZEC.  
Respecte a la regulació d'usos en la subzona ZRP-NA-MU, es tracta de terrenys forestals en la seua major part estratègics, estimant que la regulació seria l'establida en les condicions generals d'ús de la zona rural protegida natural. S'estima necessari, al no haver-hi una normativa de protecció concreta especificar els usos no permesos.  
  
Els terrenys que formen part d'aquesta subzona es considera que presenten valors que han de conservar-se des d'un punt de vista paisatgístic i de vegetació. La valoració de la vegetació natural és mitjana-alta a alta amb zones de matolls, màquies i formacions arbòries de pinedes i més puntualment carrascars. Es considera que bé pel valor de la vegetació o de la seua funció en l'ecosistema (zones de vegetació natural en un entorn agrícola) i pel seu valor en el paisatge han de conservar-se.  
  
En aquest sentit, i tenint en compte les característiques dels terrenys, i que es tracta de terrenys forestals en gran part envoltats de terrenys agrícoles, s'estima que els usos següents no són compatibles amb l'ús principal objecte de protecció:  
· Explotacions mineres.  
· Explotacions ramaderes intensives.  
· Activitats industrials i productives.  
· Les activitats terciàries o de serveis i les energies renovables no relacionades directament amb l'ús forestal.  
· Els habitatges unifamiliars i aïllats no relacionats directament amb l'ús forestal.  
Es consideren usos compatibles, a més dels usos pròpiament forestals i els de conservació i gaudi de la naturalesa, els següents:  
· Les activitats terciàries o de serveis i les energies renovables directament relacionades amb l'ús forestal.  
· Els habitatges unifamiliars i aïllats directament relacionats amb l'ús forestal.  
· Els usos no directament relacionats amb l'ús forestal següents:  
- Les activitats de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua potable, antenes de comunicacions, etc.) que necessàriament hagen de situar-se en aquest tipus de sòl.  
- L'allotjament turístic rural en edificacions existents.  
- Les instal·lacions agrícoles.  
Tots aquests usos compatibles hauran de justificar adequadament l'absència d'alternatives d'ubicació o la conveniència d'aquesta, i en aquest cas han de demostrar que no s'ocasionen efectes negatius significatius o que l'impacte és acceptable després de l'aplicació de les mesures correctores adequades. En aquests casos es durà a terme un estudi d'integració paisatgística.  
Respecte a aquesta subzona, se n'ha exclòs una sèrie de terrenys immersos de forma dispersa en el sòl no urbanitzable de protecció agrícola, que estan constituïts per terrenys forestals en gran part arbrats, que s'estima tenen en general un valor elevat en part per la vegetació que presenten i en part per la seua funció de refugi de la fauna en un entorn agrícola: terrenys amb hàbitats naturals de carrascar o pinedes de pi blanc (segons cartografia d'hàbitats de l'EATE) i terrenys forestals estratègics, o encara no sent terrens forestals estratègics que tinguen aqueixos hàbitats. Aquests terrenys forestals d'acord amb el SIG d'aquesta conselleria situats al sud de l'autovia A-3 hauran de delimitar-se en aquesta qualificació de sòl (ZRP-NA-MU).  
2.3. Respecte al futur paratge natural municipal El Mogorrito en la documentació no s'ha aportat la seua regulació i en conseqüència no és possible la seua valoració. Atés que s'està tramitant, la regulació d'usos en la zona d'aquest futur paratge natural municipal serà la que establisca el pla d'acord amb la present Declaració ambiental i territorial estratègica, passant a ser la del corresponent paratge natural municipal una vegada s'haja avaluat i aprovat definitivament. En la regulació d'usos es fa referència a aquest paratge natural municipal en la zona ZRP-NA-MU quan en els plànols la futura delimitació d'aquest estaria en zona ZRP-NA-LG, i haurà de corregir-se aquesta qüestió.  
2.4. En el SIG d'aquesta conselleria figura una zona apta per a abocador en l'extrem sud del municipi en la zona de La Cañada de Moluengo, que afecta diferents zones amb propostes de protecció: legislació mediambiental, municipal i agrícola. En totes elles, segons s'ha argumentat abans, l'ús d'abocador no s'ajusta a la capacitat d'acolliment del territori en funció dels valors que pretenen protegir-se.  
  
2.5. En relació amb les explotacions mineres, s'ha d'indicar que (15.07.2014) les relacionades en l'informe de la Direcció General d'Indústria i Energia (El Buitre, Santa Bárbara i Contreras) es troben en l'àmbit del PORN de les Gorges del Cabriol. En la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental consten diversos expedients d'avaluació d'impacte ambiental d'explotacions mineres:  
- Explotació d'arenes Contreras en l'àmbit de la concessió minera 2461: sobre la qual es va emetre declaració d'impacte ambiental negativa.  
- Explotacions sobre les quals es va emetre declaracions d'impacte ambiental acceptable amb condicions:  
· Explotació de recursos secció A La Hoya de la Yegua (r/n: 134/2007-AIA): DIA 05.09.2007. Actualment estarien en sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
· Extracció d'àrids obres autovia (r/n: 143/1997-AIAI): DIA 30.07.1997.  
· Pedrera El Buitre:  
- R/n: 58/1992-AIA, DIA 07.06.1993  
€ R/n: 270/2002-AIA Restauració: estimació d'impacte ambiental favorable: 23.01.2003.  
La normativa del PORN respecte a les explotacions mineres estableix (article 18): en tot l'àmbit del PORN no es permet l'atorgament de concessions per a explotacions mineres. La regulació del PRUG estableix en el seu àmbit les condicions per a les activitats extractives i mineres autoritzades.  
Respecte al ZRP-AG, les explotacions mineres estan permeses amb condicions, i en el ZRP-NA-MU, no, d'acord amb els arguments abans exposats.  
Les activitats mineres en el municipi poden desenvolupar-se segons el tipus de sòl i segons condicions.  
3. Paisatge. Els impactes en aquest seran fonamentalment d'ocupació/transformació del territori, encara que també podrien derivar-se indirectament per sobreexplotació i contaminació. En tractar-se d'un factor rellevant s'aborda per separat en aquells aspectes no previstos en apartats anteriors.  
L'últim informe del servei d'infraestructura verda i paisatge, de 20 de març de 2018, posa en relleu una sèrie de deficiències que és necessari modificar per a evitar efectes negatius significatius, en l'àmbit de la infraestructura verda, catàleg de paisatge, vores urbanes i sòl no urbanitzable.  
Respecte al sòl no urbanitzable, la seua zonificació i regulació d'usos, les consideracions efectuades en els punts anteriors, i també les determinacions que s'estableixen en conseqüència, es considera que s'ajusten a l'indicat en l'informe del servei d'infraestructura verda i paisatge.  
4. Mesures correctores. S'hi indica que les mesures fonamentals s'han adoptat en l'elaboració de la proposta durant la presa de decisions en protegir les zones més vulnerables, de major qualitat ecològica o de majors riscos ambientals, de l'acció urbanitzadora.  
A més, s'indiquen una sèrie de mesures preventives i correctores generals i mesures correctores per als diferents usos. Es tracten en general de mesures enfocades fonamentalment a les fases de projectes. Es consideren acceptables en línies generals, però han de formar part de la normativa urbanística per a assegurar l'exigència del seu compliment.  
  
5. En aquest Pla general estructural s'ha inclòs la part de l'ordenació detallada que afecta el sòl no urbanitzable, que es relacionen en l'article 35 de la LOTUP. En les Normes urbanístiques, articles 4.3.1.3 a 4.3.1.4, es regulen les condicions tipològiques dels edificis i construccions permeses i les característiques de les tanques.  
En conseqüència, en el Pla general d'ordenació detallada, que s'ha de desenvolupar a partir d'aquest Pla general estructural, es concretaran únicament les qüestions pròpies de l'ordenació detallada relatives al sòl urbà i al sòl urbanitzable.  
En virtut de la modificació de l'article 48.c de la LOTUP introduïda per la Llei 10/2015, de 29 de desembre, en els casos en els quals el Pla afecta únicament a l'ordenació detallada del sòl urbà, o a l'ordenació detallada d'un sòl urbanitzable ja avaluat ambientalment, l'òrgan ambiental és l'ajuntament en lloc de l'òrgan autonòmic.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'apartat de descripció de les mesures previstes per al seguiment s'estableix un pla de seguiment en el qual s'indica l'elaboració d'un informe anual que es remetrà a l'òrgan ambiental. S'estableixen una sèrie d'indicadors ambientals per a dur a terme el seguiment.  
  
Es considera la proposta acceptable en línies generals. Estimant-se que és necessari efectuar una anàlisi dels indicadors en el moment inicial, que servisca de blanc, i respecte als informes la freqüència ha de ser, almenys, cada quatre anys, sense perjudici que s'efectue un seguiment anual.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa considerar acceptable des del punt de vista ambiental aquesta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Villargordo del Cabriel presentat per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Recursos hídrics. Prèviament a l'aprovació definitiva s'obtindrà informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte a la proposta del pla. En relació amb la necessitat de sol·licitar una nova concessió d'aigua per a proveïment, serà la CHX la que determinarà si és necessari o no i, si escau, quan caldria fer-ho. Les demandes generades pels nous desenvolupaments quedaran supeditades a l'obtenció d'aquesta.  
2. Poblat de Contreras:  
· Es durà a terme la construcció de l'EDAR per a la depuració dels abocaments i el programa de minimització d'impactes proposats en el Pla general d'ordenació estructural.  
· La reserva de sòl dotacional afectada per risc de lliscament mitjà, d'acord amb la cartografia del SIG d'aquesta conselleria, requerirà la realització d'estudis geotècnics de detall com a mesura correctora d'aquest risc.  
3. En relació a la zonificació i la regulació d'usos, s'afegirà i/o corregirà tant en les fitxes de zona com en la resta de la normativa urbanística el següent:  
3.1. Superposició d'usos:  
· En l'apartat 3 de l'article 4.3.0.1 del capítol III del títol IV de la normativa urbanística, on diu: «En les àrees en què se superposen diverses zones de protecció s'hauran de complir les limitacions derivades de totes elles».  
Ha de dir: «En les àrees en què se superposen diverses zones de protecció s'hauran de complir les limitacions derivades de totes elles. En aquests casos s'optarà sempre per la norma més restrictiva en cada cas.»  
  
3.2. Zona rural comuna agropecuària (ZRC-AG), fitxa de zona sòl no urbanitzable comuna agropecuària: s'afegirà a la regulació d'usos el següent:  
No estaran permesos els usos següents:  
1. Construccions i instal·lacions ramaderes intensives.  
2. Explotacions mineres.  
3.3. Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG), fitxa de zona sòl no urbanitzable protegit agrícola: s'afegirà a la regulació d'usos establida el següent:  
No estaran permesos els usos següents:  
1. Activitats terciàries o de serveis i activitats industrials i productives, excepte les directament relacionades amb els cultius de la zona, com podrien ser cellers o magatzems o algun centre cultural, i les activitats de restauració lligades a elles o allotjament turístic rural vinculat al cultiu de la zona, és a dir, als cellers.  
2. Abocadors.  
3. Els habitatges unifamiliars i aïllats excepte en cas d'estar vinculades als usos agrícoles de la zona.  
Sí que estaran permeses:  
1. L'ampliació de l'EDAR en aquest tipus de sòls, i també un altre tipus de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua, antena de comunicacions, etc.) que inexcusablement hagen de situar-se en aquest tipus de sòl.  
  
2. Els usos d'utilització, aprofitament o captura de recursos naturals que podrien comprendre l'explotació de pedreres, extracció d'àrids i de terres o de recursos geològics, miners o hidrològics i la generació d'energies renovables; les activitats industrials i productives i activitats terciàries o de serveis directament relacionades amb els cultius de la zona i les explotacions de ramaderia intensiva.  
  
Les condicions per a aquests usos seran: hauran de justificar que no s'ocasionen efectes negatius significatius o que l'impacte és acceptable després de l'aplicació de les mesures correctores adequades. Aquesta justificació requerirà en qualsevol cas un estudi d'integració paisatgística. Entre els paràmetres que hauran de considerar-se per a la seua avaluació estaran la grandària, la superfície afectada, el temps de restauració en pedreres i les possibilitats d'integració paisatgística. Aquest tipus d'ús hauran de ser puntuals en la superfície d'aquest sòl, de reduïda grandària i permetre la seua integració paisatgística i/o restauració relativament reduïda en el temps.  
3. Les obres, infraestructures i instal·lacions pròpies de les xarxes de subministrament, transports i comunicacions, i també les seues instal·lacions annexes o complementàries (estació de gasolinera, etc.) estaran permeses no solament per als usos relacionats amb el cultiu de la zona i la utilització, aprofitament i captura dels recursos naturals, sinó de manera genèrica, sempre que es justifique adequadament la necessitat d'utilitzar aquest tipus de sòl i no uns altres sense valors a protegir.  
3.4. Zona rural protegida natural (ZRP-NA), fitxa de zona de sol no urbanitzable protecció natural:  
a) Delimitació correcta d'aquesta zona.  
- En la fitxa de zona de ZRP-NA no figura la subzona ZRP-NA-MU, i caldrà incloure-la.  
- En el plànol genèric de zonificació O.I.1.6 no figura la subzona ZRP-NA-MU, però sí en els de desenvolupament O.I.1.6.1, O.I.1.6.2, O.I.1.6.3 i O.I.1.6.4. S'ha d'afegir-se aquesta subzona en el plànol O.I.1.6. genèric.  
b) Subzona ZRP-NA-LG. S'hi afegirà respecte a la seua regulació d'usos el següent: les construccions i instal·lacions agrícoles, les activitats terciàries o de serveis i la generació d'energies renovables hauran de situar-se afectant terrenys agrícoles, en cas d'estar permeses, llevat que no fóra possible o convenient, justificant-ho adequadament.  
  
Les instal·lacions i construccions agrícoles estaran permeses en els termes establits en el PORN, PRUG i ZEC de les Gorges del Cabriol.  
  
L'ús d'allotjament turístic rural (càmping, etc.) estarà permés en els termes que estableix la normativa del PORN, PRUG i ZEC.  
Les activitats terciàries o de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua potable, etc.) que necessàriament hagen de situar-se en aquest tipus de sòl podran fer-ho si la normativa del PORN, PRUG i ZEC ho permet, i prèvia justificació que no s'ocasionen efectes negatius significatius o que l'impacte és acceptable després de l'aplicació de les mesures correctores adequades. En aquests casos es durà a terme un estudi d'integració paisatgística.  
c) Subzona ZRP-NA-MU. S'estima que els usos següents no són compatibles amb l'ús principal objecte de protecció:  
· Explotacions mineres.  
· Explotacions ramaderes intensives.  
· Activitats industrials i productives.  
· Les activitats terciàries o de serveis i les energies renovables no relacionades directament amb l'ús forestal.  
· Els habitatges unifamiliars i aïllats no relacionats directament amb l'ús forestal.  
Es consideren usos compatibles, a més dels usos pròpiament forestals i els de conservació i gaudi de la naturalesa, els següents:  
  
· Les activitats terciàries o de serveis i les energies renovables directament relacionats amb l'ús forestal.  
· Els habitatges unifamiliars i aïllats directament relacionats amb l'ús forestal.  
· Els usos següents no directament relacionats amb l'ús forestal:  
  
· Les activitats de serveis d'interés públic (depòsit d'aigua potable, antenes de comunicacions, etc.) que necessàriament deguen situar-se en aquest tipus de sòl.  
· L'allotjament turístic rural en edificacions existents.  
· Les instal·lacions agrícoles.  
Tots aquests usos compatibles hauran de justificar adequadament l'absència d'alternatives d'ubicació o la conveniència d'aquesta, i en aquest cas caldrà demostrar que no s'ocasionen efectes negatius significatius o que l'impacte és acceptable després de l'aplicació de les mesures correctores adequades. En aquests casos es durà a terme un estudi d'integració paisatgística.  
3.5. Els terrenys situats al sud de la A-3 que s'han inclòs en la zona ZRP-AG, però que no s'han inclòs en la zona ZRP-NA, i que siguen terrens amb hàbitats naturals de carrascar o pinedes de pi blanc (segons cartografia d'hàbitats de l'EATE), i també terrenys forestals estratègics, o encara no sent terrenys forestals estratègics que tinguen aqueixos hàbitats, hauran de delimitar-se amb la qualificació de la ZRP-NA-MU i la seua regulació d'usos.  
3.6. Respecte al futur paratge natural municipal El Mogorrito, la regulació d'usos en la zona d'aquest serà la que establisca el Pla general d'acord amb aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica, passant a ser la del corresponent paratge natural municipal una vegada s'ha avaluat i aprovat definitivament.  
En la normativa d'usos es fa referència a aquest paratge natural municipal en la zona ZRP-NA-MU quan en els plànols la futura delimitació d'aquest estaria en zona ZRP-NA-LG, i caldrà corregir-se aquesta qüestió.  
4. Paisatge. S'atendran les consideracions i indicacions efectuades en l'últim informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 20 de març de 2018, i es duran a terme les correccions corresponents, i prèviament a l'aprovació definitiva s'obtindrà informe favorable referent al referit servei.  
5. Forestal. S'obtindrà informe favorable previ a l'aprovació definitiva del Pla del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, efectuant les correccions indicades en el seu últim informe reflectit en aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica.  
6. Explotacions ramaderes intensives. Es modificarà la normativa urbanística respecte a les distàncies d'explotacions ramaderes intensives en el sentit següent:  
Distàncies mínimes a sòl urbà i urbanitzable:  
- Per a explotacions porcines i similars: 2.000 metres.  
- Per a la resta d'explotacions (oví i caprí, aus, etc.): 1.000 metres, llevat que en l'autorització de cada projecte es demostre que la distància pot ser inferior al no ocasionar efectes negatius significatius per males olors mitjançant anàlisi específica i detallada. En qualsevol cas la distància no serà inferior a 500 metres.  
7. Infraestructures lineals.  
- Es compliran les condicions establides en l'Informe d'11 de maig de 2017, de la Demarcació de Carreteres del Ministeri de Foment, i es modificaran algunes de les mesures acústiques proposades en l'estudi acústic si fóra el cas per a complir l'establit en l'informe i la legislació sectorial acústica. S'obtindrà informe favorable d'aqueixa demarcació prèviament a l'aprovació definitiva.  
- S'obtindrà informe favorable de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Urbana; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori en relació amb l'accés al sector industrial des de la CV-4660.  
8. Aigües residuals. Es compliran les condicions establides per l'EPSAR en el seu últim informe (18.05.2017) incorporant-les a l'instrument de planejament, especialment la reserva de zones per al sistema de sanejament existent i possible ampliació, i els col·lectors existents. Respecte a la reserva de sòl per a ampliació de l'EDAR, no serà necessària si s'estableix de forma expressa, com així proposa aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica, la compatibilitat dels terrenys circumdants per a l'ampliació de l'EDAR.  
La viabilitat i execució del nou sector residencial SR-1 quedaran supeditats a la comprovació prèvia de la capacitat de depuració de les seues aigües residuals amb informe favorable de l'EPSAR.  
En principi, excepte justificació, l'ampliació de l'EDAR s'efectuarà en els terrenys actualment disponibles, i en cas de ser necessaris nous terrenys es mantindrà la distància respecte al sòl urbà de 150 metres, llevat que es justifique adequadament que una distància inferior no ocasionarà molèsties significatives a la població (olors, etc.).  
  
9. Residus sòlids:  
- Es realitzaran les reserves d'instal·lacions per a residus requerides d'acord amb el PIRCV-2013, que es grafiaran en els plànols del pla de manera que es puguen identificar:  
· Ecoparc tipus A, llevat que puga prescindir-se'n.  
· Centre de transferència de residus perillosos i no perillosos en els polígons industrials de forma obligatòria (article 23 del Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell).  
- S'afegirà a la normativa urbanística, títol IV, capítol II, article 4.2.0.1, com a condició per a l'aprovació dels documents que desenvolupen sòl urbanitzable la següent: s'haurà de comptar amb informe favorable del consorci del pla zonal al qual pertanga el municipi, en el qual s'indique que es disposa de capacitat suficient per al tractament dels residus sòlids que es generen.  
10. Equipament d'ús educatiu. S'obtindrà informe favorable del Servei d'Infraestructures de la Conselleria de Cultura respecte a la reserva d'equipament d'ús educatiu, prèviament a l'aprovació definitiva del pla.  
11. Patrimoni cultural. S'haurà d'obtindre, prèviament a l'aprovació definitiva, informe favorable al Pla general per part de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció al patrimoni cultural.  
12. S'incorporaran les mesures preventives i correctores de l'estudi ambiental i territorial estratègic i les mesures correctores de l'estudi acústic a la normativa urbanística com a annex a aquesta.  
Les mesures correctores de l'estudi acústic hauran d'acompanyar-se d'un pla de manteniment en el qual s'especifique el seu responsable.  
  
13. S'ha d'efectuar un informe de seguiment del Pla amb una periodicitat, almenys, de cada quatre anys al llarg de tota la durada del pla, i n'hi haurà un a l'inici i un altre al final.  
Per a la tramitació del Pla general d'ordenació detallada, l'òrgan ambiental serà l'Ajuntament.  
La Declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, corresponguen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que corresponguen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La Declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre la Declaració ambiental i territorial i estratègica del Pla general i estructural de Villargordo del Cabriel, i s'hauran d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cabrà cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique perquè en prenga coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 28 de març de 2018. El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 18 d'abril de 2018. El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8295, del 15-05-2018 (2018/4023)

RESOLUCIÓN de 18 de abril de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 9/11-EAE Villargordo del Cabriel.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8295

Fecha DOGV
:   15-05-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/4023

CVE


Fecha del documento
:   18-04-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de abril de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 9/11-EAE Villargordo del Cabriel. [2018/4023]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental y territorial estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 9/11-EAE Villargordo del Cabriel.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Trámite: evaluación ambiental de Plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Villargordo del Cabriel.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: término municipal de Villargordo del Cabriel (Valencia).  
Expediente: 9/2011-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 22 de marzo de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de Villargordo del Cabriel, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la disposición transitoria primera de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) a este Plan le es de aplicación la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental, desarrollada en la Comunitat Valenciana por la mencionada LOTUP.  
El objeto de la declaración ambiental estratégica y territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 27 de julio de 2017 el Ayuntamiento remite la propuesta del Plan General Estructural y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Los contenidos de estos documentos son los siguientes:  
I. Documentación sin eficacia normativa:  
1. Memoria informativa.  
2. Memoria justificativa.  
3. Planos de información.  
4. Estudios complementarios:  
- Estudio ambiental y territorial estratégico.  
- Estudio de paisaje.  
- Informe de viabilidad económica.  
- Memoria de sostenibilidad económica.  
- Estudio de tráfico, movilidad y transporte.  
- Estudio de vivienda y suelo para actividades económicas.  
- Estudio acústico.  
- Estudio de recursos hídricos.  
- Informe de afecciones a Red Natura 2000.  
5. Expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica  
  
II. Documento con eficacia normativa:  
1. Planos de ordenación estructural.  
2. Normas urbanísticas.  
3. Fichas de zonas de ordenación estructural.  
4. Fichas de gestión.  
5. Programas de paisaje.  
6. Catálogo de protecciones.  
  
III. Expediente municipal Plan 2.ª versión preliminar:  
- Certificado de acuerdo de 03.07.2017 de aprobación propuesta Plan General Estructural y de resolución y adaptación a informes de la 2.º versión preliminar del plan.  
- Anuncio DOGV exposición pública.  
- Informe del redactor del Plan respecto a las alegaciones y documentación recibida.  
- Justificantes de las consultas efectuadas.  
- Copia de informes recibidos en la fase de consultas.  
  
A) Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio 19/01/11  
Emisión del documento de referencia  
(Equivale al documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico) 21/10/13  
Participación pública y consultas de la primera versión preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo de 60 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 03/08/15  
Participación pública y consultas de la segunda versión preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo de 45 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 30/03/17  
Pleno Municipal de aprobación de propuesta PGE con las modificaciones derivadas de exposición al público y consulta a administraciones públicas y entidades suministradoras interesadas. Se faculta al alcalde para que remita al órgano ambiental la propuesta de Plan. 03/07/17  
  
  
En el certificado del acuerdo de aprobación de la propuesta de plan general estructural de 3 de julio de 2017 se indica que atendiendo al resultado de la participación ciudadana de la primera versión preliminar del plan (03.08.2017) y los informes emitidos, el ayuntamiento elaboró y aprobó una segunda versión preliminar el 21 de marzo de 2017.  
En el segundo plazo de exposición pública se indica que consta certificado de secretaría de intervención de no presentación en plazo de alegaciones por los ciudadanos.  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico  
B.0) Información territorial:  
El término municipal de Villargordo del Cabriel pertenece a la comarca de Requena-Utiel o La Plana de Utiel, en el límite de la provincia de Valencia con la región natural de La Mancha, y cuenta con una superficie de 71,60 km².  
Villargordo del Cabriel limita al norte con Camporrobles y Fuenterrobles; al este y al sur con Venta del Moro y al oeste con la comarca de La Manchuela de la provincia de Cuenca.  
La región de La Plana de Utiel, que hasta el siglo XIX perteneció a Castilla, forma una meseta o altiplano relativamente llana, con una altitud media de 750 m.s.n.m. de tradición agraria dedicada al cultivo de la vid y a la producción vitivinícola (DO Utiel-Requena).  
El clima es continental atenuado, es decir, con influencia mediterránea, con inviernos muy fríos y prolongados con heladas tardías, veranos calurosos con tormentas estivales y granizadas.  
La ETCV incluye este municipio en el área funcional de Utiel-Requena que incluye también el Valle de Ayora y el Rincón de Ademuz.  
El municipio de Villargordo del Cabriel se sitúa en este altiplano localizado en las estribaciones más surorientales de la Cordillera Ibérica, en las Sierras del Bicuerca y del Rubial y se caracteriza por presentar una fisiografía ondulada, que se va haciendo más fuerte y socavando hacia el oeste donde el relieve es montañoso.  
El término está limitado al oeste por el río Cabriel y el Embalse de Contreras. La zona septentrional presenta una red de barrancos de mayor recorrido que desembocan en el embalse, mientras que en la meridional el cauce más importante es el barranco de Moluengo que tributa al rio.  
La vegetación natural como bien describe y analiza el EATE, está presente mayoritariamente en el oeste del término municipal y está dominada por pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) y coscojares (Quercus coccifera) con zonas de carrascas más puntuales (Quercus ilex subsp. rotundifolia). En el entorno del embalse, y al ser los sustratos materiales Triásicos del Keuper, es de destacar la vegetación gipsícola.  
Gran parte del municipio (mitad oeste) está afectada por figuras de protección ambiental de nivel supramunicipal: PORN y PRUG del Parque natural de las Hoces del Cabriel, ZEPA y ZEC Hoces del Cabriel.  
El núcleo urbano de Villargordo se sitúa en una posición central en el término municipal, mientras que el Poblado de Contreras se localiza junto al río aguas debajo de la presa.  
Villargordo del Cabriel ha tenido una evolución demográfica irregular en los últimos años, con 688 habitantes en 2010, pero que muestra un pico de 770 en 2011 (Fuente: IVE); sin embargo, la proyección de población a corto plazo es de 653 habitantes en el año 2015.  
Al municipio se accede a través de la autovía A-3 que ha supuesto una mejora en cuanto a la accesibilidad, y dista unos 100 km de Valencia. También la línea de alta velocidad del AVE Madrid-Valencia atraviesa su territorio, con varios túneles y un viaducto, en dirección a La Meseta.  
B.1) Planeamiento vigente  
El instrumento de planeamiento vigente en Villargordo del Cabriel son las Normas Subsidiarias de Planeamiento aprobadas definitivamente el 22 de julio de 1985, que han sido modificadas puntualmente en dos ocasiones y también a través del Plan Parcial y Homologación Sector El Toro aprobado el 31 de julio de 2006 (N/Ref.: exp. 203/2005-AIA, DIA aceptable de 01.06.2006).  
La descripción de las NNSS y de la situación actual es la siguiente:  
  
1. Suelo urbano residencial:  
- Zona I. Casco: área de mayor antigüedad.  
- Zona II. Ensanche: área de ampliación, fundamentalmente hacia el sur y el este. Presenta importantes bolsas sin edificar ni urbanizar, problemas de integración paisajística con el núcleo histórico y el entorno rural, y molestias por tráfico y ruido.  
- Zona III. Industrial y de servicios: equipamientos en zonas urbanas.  
- Zona IV. Zona Verde: en casco urbano.  
- Zona V. Deportivo: campo de fútbol y pistas deportivas.  
- Zona VII. Red Viaria: red viaria principal y red peatonal.  
  
- Zona VIII. Servicios urbanos de carreteras: área junto a la N-III, Al sur-este del casco. Estación de servicio y naves almacén.  
- Zona XIV. Servicios agropecuarios: zona de almacenaje de maquinaria agrícola y productos agrícolas y estabulaciones de pequeña cuantía, exceptuando porcino. En el borde oeste del casco urbano.  
Poblado de Contreras, sin delimitar en el actual planeamiento: zonas de casco, institucional y de servicios, industrial y red viaria principal.  
2. Suelo urbanizable  
- Sector industrial El Toro: con una sola nave industrial y amplias superficies sin urbanizar.  
3. Suelo no urbanizable:  
- Zona común: en torno al casco urbano en todas direcciones, con una superficie relativamente reducida.  
- Zona IX. Agrícola: agricultura de secano o extensiva. Con la modificación núm. 2 se distinguieron dos subzonas, A y B, cuya diferencia radica en la distancia de la edificación a suelo urbano residencial.  
- Zona X. Ganadera Forestal: ganadería extensiva, pastos y actividades forestales.  
- Zona XI. Protección forestal: actividades forestales y de recreo en la naturaleza. Con la modificación núm. 1 se eliminó parte de ella en la zona de Las Ramblas de Canalejas y de Terzaga (zona de Los Llanos) por considerarla mayoritariamente agrícola.  
- Zona XII. Protección de regadío: pequeña área de 6.000 m² enclavada en suelo urbano, que se incorporó a e'l con la modificación núm. 2. está urbanizada y parcialmente edificada.  
- Zona XIII. Protecciones especiales: subzonas: recoge protecciones por aplicación de la normativa sectorial, añadiendo la protección a los yacimientos arqueológicos de radio 50 m. y a las vistas panorámicas en las zonas de protección de carreteras.  
· Cauces fluviales y de interés paisajístico.  
· Protección de vistas panorámicas.  
· Yacimientos arqueológicos.  
· Infraestructuras de carreteras.  
· Cementerio.  
· Cañadas y vías pecuarias.  
  
Imagen I - Planeamiento vigente. Suelo Urbano (SU), suelo urbanizable industrial (SUZ-I), suelo no urbanizable común (SNU C), suelo no urbanizable agrícola A y B (SNU Agric-A y SNU Agric B), suelo no urbanizable ganadero - forestal (SNU G-F), suelo no urbanizable de protección forestal (SNU P-F) y suelo no urbanizable protección río (SNU P-Ríos).  
  
B.2) Antecedentes. Resumen del documento de referencia  
B.2.1) Alternativa propuesta en el documento consultivo.  
El documento remitido contenía un estudio de alternativas parciales dividido por zonas, describiendo para cada una de ellas sus problemas actuales y posibles alternativas o propuestas. No se planteaba por tanto una única propuesta global cerrada, sino que expone las posibles acciones y/o decisiones urbanísticas a adoptar por el plan.  
Las diferencias con el planeamiento vigente son:  
- Adecuación de la delimitación de las áreas a la cartografía del nuevo plan, con mayor precisión.  
- Ampliación del Suelo Urbanizable Residencial en el borde este del casco, con una densidad media similar a la del suelo urbano colindante, sin delimitar.  
- Propuesta de reordenación de la zona industrial sector El Toro  
- En el suelo no urbanizable se distinguen las siguientes calificaciones:  
· SNU común:  
- Común A: al este del casco urbano como zona de posible expansión residencial o de posible valor estratégico para actuaciones de interés de la población.  
- Común B: zonas reservadas para dotaciones como el cementerio y depuradora y sus ampliaciones. Se propone esta zona con uso admisible industrial y/o terciario para la excepcional implantación de actividades según la LSNU, y se localiza al sur del núcleo urbano y comprende tres ámbitos contiguos: uno situado al norte de la antigua N-III entre el suelo urbano y el sector «El Toro» con una superficie de 11,1 Ha; otro mayor situado entre la antigua N-III y la A-3 con una extensión de 68,3 Ha; el tercero, de menor tamaño, se localiza en la zona de El Rubial, al sur de la A-3 junto al nudo de enlace, y tiene unas 10,1 Ha.  
· SNU protegido: supuso ampliar las protecciones, añadiendo nuevas categorías:  
- SNUPE, protección especial: áreas de protección ambiental supramunicipal, fundamentalmente PORN de las Hoces del Cabriel. Esta protección se superpone a otras: SNUPF y SNUPP.  
- SNUPF, protección forestal: terrenos forestales y pequeños enclaves agrícolas.  
- SNUPP, protección agrícola - paisajística: incluye terrenos agrícolas tradicionales en las laderas de las zonas forestales y como zona de amortiguación a ellas.  
- SNUPA, protección agrícola: suelos con uso agrícola sin otros valores especiales, zona Noreste del municipio.  
- SNUPB, protección cauces y barrancos.  
- SNUPH, protección de recursos hídricos: radio protección entorno a pozos y fuentes. De 300 m. en torno a pozos abastecimiento población y de 100 m. para el resto.  
- SNUPC, protección cultural: elementos incluidos en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.  
- SNUPI, protección de infraestructuras: carreteras, ferrocarriles, vías pecuarias y líneas de alta tensión, y sus zonas de protección.  
Poblado de Contreras. Delimitar el área edificada con el suelo dotacional necesario, completar sus dotaciones y las obras de urbanización necesarias, establecer medidas de gestión para garantizar su conservación.  
No se aportaban superficies de clasificación o calificación del suelo, aunque sí que se refleja en un plano la ordenación territorial propuesta. La medición aproximada sobre dicho plano, del suelo urbano y de las propuestas de posible crecimiento o cambio de uso del suelo, contenidas en el documento, aporta la siguiente información:  
  
Suelo urbano 365.000 m²  
Uso industrial Sector El Toro 75.000 m²  
   
SNUCA - Común Admisible uso residencial 264.000 m²  
SNUCB - Común Admisible uso indsutrial-terciario 794.000 m²  
  
  
  
  
Imagen II - Propuesta de documento consultivo. Suelo residencial (R), Suelo industrial (I), suelo no urbanizable común A, suelo no urbanizable común B, suelo no urbanizable protección agrícola (SNU P A), suelo no urbanizable protección agrícola paisajística (SNU P P) y Suelo no urbanizable protección forestal (SNU P F).  
  
  
B.3) Contenidos acordes con el documento de alcance  
En el documento denominado expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica se adjunta informe de cómo se incorporó lo indicado en el documento de referencia (asimilado al DA) en la propuesta del plan y en el resto de documentación.  
Se considera que, en líneas generales, se han seguido las indicaciones del documento de referencia, no obstante en algunas cuestiones se estima necesario efectuar correcciones que se argumentan en la presente DATE y se incorporan como determinaciones finales.  
  
La documentación aportada permite efectuar una evaluación de los impactos a nivel de plan y establecer determinaciones finales a incorporar al plan en su caso.  
B.4) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
- El EATE presentado contiene todos los epígrafes y contenidos señalados en el anexo VII de la LOTUP.  
- Las medidas de prevención y corrección de los efectos propuestas son fundamentalmente aplicables a la fase de proyectos.  
- Respecto a las medidas de seguimiento se refieren fundamentalmente a la fase de proyectos, y sin embargo los indicadores propuestos son más genéricos propios de la fase de plan.  
B.5) Descripción de la alternativa elegida: Propuesta de plan.  
B.5.1) Objetivos  
De acuerdo con la documentación presentada los objetivos del plan se reflejan en las directrices del desarrollo territorial y, subsidiariamente, en la memoria justificativa del plan. Entre los relativos a la sostenibilidad destacan los siguientes:  
- Utilización racional del suelo.  
- Uso eficiente de los recursos hídricos y protección de su calidad.  
- Protección del medio natural.  
- Conservación y puesta en valor del patrimonio cultural.  
- Revitalización del patrimonio rural.  
- Prevención de riesgos naturales e inducidos.  
- Protección del paisaje.  
De acuerdo con la memoria justificativa, entre los objetivos prioritarios del plan destacan:  
- La conservación y potenciación de los valores ambientales de interés, haciendo compatible con ellos el desarrollo deseado.  
- Propiciar una mayor diversificación de la economía, desarrollando los sectores terciarios y de servicios junto a los industriales o vinculados a la agricultura existente como complemento de la economía local.  
- Uso racional del suelo.  
B.5.2) Infraestructura Verde.  
El artículo 19 bis de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, (añadido por la Ley 12/2009, de 23 de diciembre) introdujo en la normativa urbanística el concepto de la Infraestructura Verde y en el Decreto 1/2011 de la ETCV fueron concretados sus elementos. Los artículos 4 y 5 de la LOTUP son los que en la legislación vigente define su concepto, sus funciones y los espacios que la integran.  
En la documentación se adjuntan planos con la delimitación de la infraestructura verde, así como su descripción y su regulación.  
A este respecto, se considera necesario, incorporar las consideraciones efectuadas en el informe del servicio de infraestructura y paisaje, como más adelante se expondrá.  
B.5.3) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
Se compara la alternativa propuesta (alternativa 3, Plan General estructural, 2017) con el planeamiento vigente:  
- Adaptación del documento a la LOTUP, y en particular a la denominación de zonas de ordenación rural.  
- Actualización y mejora de la cartografía base del plan.  
- Adaptación del documento al Reglamento, por el que se determina la referenciación cartográfica y los formatos de presentación de los instrumentos de planificación urbanística y territorial de la comunitat Valenciana (decreto 74/2016, de 10 de junio, del Consell).  
- Redelimitación del suelo urbano residencial, eliminando áreas que no son convenientes urbanizar por su topografía, completándolas con reservas dotacionales en suelo no urbanizable para dar continuidad a su red viaria y facilitar su integración paisajística, y añadiendo áreas de borde para completar manzanas.  
Se produce una reducción del suelo urbano residencial de 293.510 m² del planeamiento vigente a 268.924 m² en el planeamiento propuesto.  
- Creación de suelo urbanizable residencial (SR-1) al este y sureste del casco urbano, conectando con el área urbana terciaria colindante con la nacional-III. Supone una superficie nueva de 48.162 m².  
- Reordenación de la zona industrial (sector El Toro), diferenciando lo edificado y urbanizado del resto urbanizable, redelimitándolo para adaptarse a las condiciones del terreno y evitar zonas donde se producirían grandes movimientos de tierras e impacto visual negativo.  
El suelo industrial, tanto urbano y urbanizable en el municipio, pasa de 87.903 m² a 48.743 m².  
- Se reduce considerablemente el suelo no urbanizable no protegido, pasando de 27.619.685,88 m² actuales a solo 692.347,30 m². Esto es debido a que casi la totalidad de los SNU común subzona A, subzona B y ganadero-forestal del actual planeamiento pasan a tener algún tipo de protección. El actual suelo no urbanizable común reduce su superficie y se concentra al este y sur del casco urbano, sin distinción de subzonas, denominándose zona rural agropecuaria.  
- Protección de la trama urbana del Poblado de Contreras, adecuando su ordenación a la realidad en las áreas edificadas y urbanizadas, mejorando sus dotaciones dentro del suelo no urbanizable y en coherencia con su situación enclavada en el Parque natural de las Hoces del Cabriel. Esta zona se denomina zona rural protegida natural legislación medioambiental, poblado de Contreras (ZRP-NA-LG-PC). En la normativa se propone un programa de minimización de impactos a través de un plan especial.  
- El suelo no urbanizable protegido ha aumentado considerablemente, pasando de 43.978.528,58 m² a 70.922.723,92 m². El SNUP forestal actual se mantiene en casi su totalidad pasando a denominarse zona rural con protección natural bien por legislación ambiental o en mucha menor medida por protección natural municipal. El incremento del suelo no urbanizable protegido se produce básicamente a costa del actual SNU común subzona A, aunque también afecta a otros suelos no urbanizables no protegidos e incluso a suelo no urbanizable de protección forestal actual. Estos últimos suelos pasan a denominarse zona rural protegida municipal (ZRP-AGR y ZRP-NA-MU).  
Existen otras protecciones que abarcan menos superficie como: protección de cauces, carreteras, vías pecuarias, transportes, patrimonio cultural.  
Se crean protecciones por riesgos, por hábitats protegidos y por pozos y fuentes que se superponen a otras calificaciones. En riesgos se distinguen las siguientes: de inundación, de erosión potencial muy alta y de desprendimiento.  
  
Planeamiento Vigente   
(m²) Propuesto   
(m²) Incremento %  
TOTAL SUELO URBANO 354.263,76 334.855,89 € 0,05  
Residencial 293.510,40 268.924,63 € 8,38  
Industrial 13.389,64 19.840,80 48,18  
Terciario 47.363,69 46.090,76 € 2,69  
   
TOTAL SUELO URBANIZABLE 74.513,69 77.064,77 3,42  
Residencial 0,00 48,162,43 € ---  
Industrial 74.513,69 28.902,34 € 61,21  
Terciario 0,00 0,00 0,00  
   
TOTAL SUELO   
NO URBANIZABLE 71.598.214,46 71.615.071,22 0,02  
Común 27.619.685,88 692.347,30 € 97,49  
Protegido 43.978.528,58 70.922.723,92 61,27  
   
Total suelo residencial 293.510,40 317.086,76 8,03  
Total suelo industrial 87.903,33 48.743,14 € 44,55  
Total suelo terciario 47.363,69 46.090,76 € 2,69  
Núm. viviendas nuevas totales 554,00 582,00 1,05  
Núm. viv. VPP nuevas 0,00 94,00 € ---  
Núm. habitantes 1.384,00 1.423,00 1.03  
   
TOTAL DOTACIONES RED 1.ª 54.265,27 92.991,66 71,36  
Zonas verdes 32.597,66 36.925,67 13,28  
Equipamientos 13.182,33 46.036,31 249,23  
Red viaria 8.485,28 10.029,68 18,20  
   
Sector residencial-1 (SR-1)   
Superficie (m²) 48.162,43   
Núm. viviendas total 219,00   
Techo poblacional (habitantes) 316,00   
IEB (m²t/m²s) 0,35   
   
Sector industrial-1 (SI-1)   
Superficie (m²) 28.902,34   
IEB (m²t/m²s) 0,29   
  
  
En relación a la normativa urbanística y las directrices estratégicas propuestas:  
En líneas generales, se consideran adecuadas ambientalmente, tanto las condiciones generales establecidas para los diferentes usos como las directrices estratégicas para el desarrollo territorial.  
Respecto al suelo no urbanizable se establecen unas ordenanzas generales para zonas rurales que se estiman, en líneas generales, adecuadas ambientalmente, y de las que se destaca lo siguiente:  
- En las áreas que se superpongan diversas zonas de protección se deberán cumplir las limitaciones derivadas de todas ellas.  
- Para la ganadería intensiva, la distancia mínima a suelo urbano y urbanizable para explotaciones de ganadería ovina y caprina será de 700 metros y para explotaciones de ganadería porcina o similares de 2.000 m.  
- Para vivienda aislada y familiar se debe cumplir, entre otras, las siguientes condiciones:  
· Parcela mínima: 15.000 m².  
· Distancia mínima a suelo urbano o urbanizable de 500 m.  
· No se admitirá la formación de núcleo urbano.  
· Deberá estar vinculada a los usos agropecuarios o forestales en una superficie no inferior a la parcela mínima de cultivo.  
- Para actividades extractivas: la distancia mínima a cualquier uso residencial: 500 m., sin perjuicio de las que puedan resultar por aplicación de la licencia de actividades, conforme a lo establecido en el artículo 197 c de la LOTUP.  
- Se establecen las diferentes zonas rurales definiéndose el objeto y aplicación y las condiciones para los usos permitidos, estableciéndose también las fichas de las diferentes zonas con los usos dominantes, compatibles e incompatibles, así como las condiciones de los usos permitidos y las ordenanzas generales y particulares a aplicar.  
· SNU común agropecuario (ZRC-AG): se trata de una zona sin especiales valores para su protección.  
El uso dominante es el agrícola y los compatibles son todos los del artículo 197:  
- Construcciones e instalaciones agrícolas, ganaderas, cinegéticas o forestales.  
- Vivienda aislada y familiar  
- Explotación de canteras, extracción de áridos y tierras o de recursos geológicos, mineros o hidrogeológicos.  
- Generación de energía renovable.  
- Actividades industriales y productivas.  
- Actividades terciarias o de servicios:  
· Establecimientos de alojamientos turísticos y restauración.  
· Centros recreativos, deportivos, de ocio, así como instalaciones de empresas dedicadas al turismo y de aventura.  
· Campamentos de turismo e instalaciones similares o equivalentes de carácter turístico.  
· Actividades culturales y docentes, asistenciales, religiosas y benéficas, centros sanitarios y científicos, y servicios funerarios y cementerios.  
· Plantas para el tratamiento, valorización, depósito y eliminación de residuos.  
· Obras, infraestructuras e instalaciones propias de las redes de suministros, transportes y comunicaciones.  
· Estaciones de suministro de carburantes y áreas de servicio de las carreteras.  
· Estacionamiento de maquinaria y vehículos pesados.  
- Suelo no urbanizable protegido agrícola (ZRP-AG): se protege por su valor agrícola, como paisaje tradicional y por su contribución a la conservación del medio natural. Los usos permitidos deberán estar directamente relacionados con el cultivo desarrollado en el propio terreno, o con la utilización, aprovechamiento o captura de recursos naturales.  
Como uso dominate el agrícola y como compatibles los incluidos en el artículo 197.  
En las condiciones para los usos permitidos se establece que deberán estar directamente relacionados con el cultivo desarrollado en el propio terreno, o con la utilización, aprovechamiento o captura de recursos naturales.  
- Suelo no urbanizable protección natural (ZRP-NA): se protege por su uso forestal y su valor paisajístico, y comprende los terrenos incluidos dentro del ámbito del PORN de las Hoces del Cabriel que se delimita como subzona de legislación medioambiental (ZRP-NA-LG) y gran parte de los terrenos forestales situados fuera del ámbito del PORN a lo largo de todo el municipio que se delimitan como subzona municipal (ZRP-NA-MU).  
Dentro de estas dos subzonas se distinguen:  
1. ZRP-NA-LG:  
1.1. Hábitats prioritarios.  
1.2. Poblado de Contreras.  
2. ZRP-NA-MU:  
1.1. Hábitats prioritarios.  
Respecto a su regulación en la normativa se indica lo siguiente: por una parte en su ficha de zona se indica que el uso dominante será el forestal y compatibles los del artículo 197 de la LOTUP, y por otra parte, se establece con carácter general, respecto a las condiciones para los usos permitidos:  
1. Deberán estar directamente relacionados con el uso forestal dominante.  
2. Como uso agrícola o ganadero intensivo solo se admiten los actuales, no permitiéndose nuevas transformaciones ni construcciones salvo las necesarias para su mantenimiento.  
En la subzona ZRP-NA-LG, será de aplicación la legislación medioambiental relativa al PORN y PRUG de las Hoces del Cabriel y las normas de gestión de la ZEC. En la subzona de hábitats protegidos se establece una regulación específica con la finalidad de la conservación de los mismos. Respecto a la subzona de Poblado de Contreras tiene una regulación específica en el que se admite el uso residencial sin admitirse nuevas viviendas en su ámbito y proponiéndose un programa y plan especial de minimización de impactos, para dotarlo de las infraestructuras y servicios públicos, reduciendo su afección al medio ambiente. El desarrollo de este programa requerirá declaración de impacto ambiental y estudio de integración paisajística entre otros.  
En la subzona ZRP-NA-MU, se indica específicamente que será de aplicación el Plan Especial de protección «El Mogorrito», en tramitación, en el ámbito del referido plan, pero no se aporta la normativa que regirá en el mismo.  
- Suelo no urbanizable protección por afecciones (ZRP-AF): se trata de zonas protegidas por presentar afecciones territoriales de bienes e infraestructuras, para el mejor uso y conservación de las mismas. Existen diferentes subzonas: carreteras, cauces, vías pecuarias, patrimonio cultural, transportes y otras. Los usos dominantes serán el agrícola y el forestal y como compatibles los del artículo 197 de la LOTUP, apartados:  
a: Construcciones e instalaciones agrícolas. Ganaderas, cinegéticas o forestales.  
c: Explotaciones de canteras, extracción de áridos y de tierras o de recursos geológicos, mineros o hidrogeológicos.  
d: generación de energía renovable.  
Salvo los indicados como incompatibles en su legislación sectorial.  
  
- Suelo no urbanizable protegido por riesgos (ZRP-RI): se trata de zonas protegidas por riesgos ambientales acreditados en estudios territoriales para prevenirlos y evitar que se incrementen. Los usos dominantes son el agrícola y el forestal y como compatibles los incluidos en el artículo 197 con las condiciones establecidas en la normativa urbanística. Existen diferentes subzonas: riesgo de inundación, riesgo de erosión potencial muy alta y riesgo de desprendimiento.  
  
  
Imagen III - Planeamiento propuesto. Composición propia a partir de planos de ordenación de detalle O.E-1.6.1 a O.E.1.6.4. Zona urbanizada (ZUR), Zona urbanizadas industriales y zona nuevo desarrollo industrial (I), zona rural común agropecuaria (ZRC-AG), zona rural protegida agrícola (ZRP-AG), zona rural protegida natural legislación ambiental (ZRP-NA-LG) y zona rural protegida natural municipal (ZRP-NA-MU).  
  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración  
En la documentación remitida constan los informes y alegaciones recibidos y la respuesta a los mismos, así como se indica cómo se han integrado.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
Durante el plazo de exposición al público del 30 de agosto de 2015 (DOGV) de acuerdo con la documentación presentada solo se produjo una alegación de José María León Feliu en relación a la valoración patrimonial de la Casa Zapata y su protección integral, solicitando se retire la propuesta de la misma como Bien de Relevancia Local y su protección integral, al considerarla injustificada. El promotor responde a través de los redactores que sí está justificado y que se someterá a lo que establezca la conselleria de cultura.  
Durante el segundo plazo de información pública de 30.03.2018 no se produjo alegación de acuerdo con lo indicado en la documentación presentada.  
Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Durante la primera información pública se recibieron informes de los siguientes organismos y departamentos:  
  
Fecha informe Administración pública consultada  
03/09/15 Iberdrola, SA  
10/11/15 Red Eléctrica, SA  
17/08/15 Adif  
14/10/15 Servicio de ordenación del territorio  
22/10/15 Dirección general de salud pública  
10/11/15 Red eléctrica de España  
30/01/17 Servicio de gestión de residuos  
14/10/15 Servicio territorial de cultura y deporte  
17/09/15 Servicio de vida silvestre  
21/08/15 Subdirección general de emergencias y planificación  
02/11/16 Servicio de infraestructura verde y paisaje  
23/10/15 Ministerio de Fomento  
11/11/15 Servicio de infraestructuras de la Conselleria de Cultura  
01/10/15 Confederación Hidrográfica del Júcar:   
08/09/15 Diputación de Valencia  
18/09/15 Subdirección general de comercio y consumo  
06/10/15 EPSAR  
  
  
- Iberdrola, SA (03.09.2015):  
· Se debe tener en cuenta en la planificación urbanística la planificación de las instalaciones de transporte y distribución de energía eléctrica.  
· Se hace referencia a los requerimientos legales para las nuevas instalaciones.  
· Se hace referencia a la necesidad de respetar las servidumbres de paso de la líneas eléctricas existentes.  
- Red Eléctrica, SA (10.11.2015): se efectúan indicaciones respecto a las posibles afecciones a la línea eléctrica de alta tensión.  
En el informe respuesta de alegaciones del ayuntamiento se indica que se incorpora lo solicitado.  
- Servicio de ordenación del territorio (14.10.2015): se indica que la propuesta presentada no se encuentra afectada por riesgo de inundación.  
- Servicio de gestión de residuos (30.01.2017): el municipio está asociado al Consorcio V3 (Consorcio Valencia Interior) y corresponde al mismo ejecutar las previsiones contenidas en el plan zonal respecto a ese municipio.  
Respecto a la necesidad de disponer de un plan local de residuos es responsabilidad del ayuntamiento.  
- Servicio territorial de cultura y deporte de Valencia (14.10.2015): se indica la necesidad de llevar a cabo un estudio y evaluación del patrimonio natural del municipio, y además una prospección arqueológica, indicando además el contenido y directrices del catálogo de bienes y espacios protegidos.  
- Servicio de vida silvestre (17.09.2015): se indica que el plan no debe someterse a una evaluación detallada de sus efectos sobre Red Natura 2000 y no tendrá efectos apreciables sobre Red Natura 2000.  
A este respecto la presente DATE considera que teniendo en cuenta los cambios efectuados en la versión preliminar que se expuso al público en 2015, a la versión preliminar del plan expuesta al público en 2017 le corresponde igual valoración respecto a Red Natura 2000, teniendo en cuenta además que no se ha recibido informe en la segunda fase de consultas del referido servicio. Las zonas del municipio incluidas en el ámbito de la ZEC y de la ZEPA se encuentran en ZRP-NA-LG (protección legislación medioambiental), y prácticamente el resto del municipio tiene una protección, natural municipal (ZRP-NA-MU) o protección agrícola (ZRP-PA).  
- Subdirección general de emergencias y planificación (21.08.2015): se destaca lo siguiente:  
· El embalse de Contreras no ha elaborado su Plan de Presa, por lo que una vez elaborado, si existen elementos vulnerables en el municipio sería necesaria la elaboración del correspondiente Protocolo de actuación municipal por avería grave o rotura de la citada presa.  
· El riesgo de deslizamiento de nivel medio afecta al Poblado de Contreras, a una de las reservas de suelo para dotaciones públicas por lo que para su posible desarrollo se precisará la realización de estudios geotécnicos de detalle como medida correctora del riesgo.  
· Riesgo ocasionado por accidente en el transporte de mercancias peligrosas: la zona de especial exposición de la A-3 que atraviesa el término municipal (franjas de 500 metros a ambos lados) no afecta a suelo urbano ni urbanizable.  
· Riesgo de incendios forestales: se indican una serie de incorporaciones respecto al mismo en relación a la legislación sectorial y a los planes existentes.  
El informe respuesta de alegaciones indica que se han efectuado las incorporaciones y correcciones solicitadas.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (02.11.2016): se informa en relación a una serie de aspectos a corregir relativos a la infraestructura verde, regulación de usos en suelo no urbanizable, etc.  
- Ministerio de Fomento, Demarcación de Carreteras (23.10.2015): informa desfavorablemente en relación con el solapamiento con la zona de protección de las vías A-3 y N-III en el PK 242 con otras calificaciones.  
- Servicio de infraestructuras de la Conselleria de Cultura (11.11.2015): indica la necesidad de reservar suelo urbano para equipamiento de uso educativo con las características y condiciones previstas en la legislación sectorial, emitiendo informe desfavorable.  
Se indica en el informe de respuesta a las alegaciones del ayuntamiento que se ha incorporado lo solicitado. Se considera que el departamento en cuestión debe informar favorablemente al respecto.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (01.10.2015): se informa favorablemente.  
Se indica que los sectores de suelo urbano y urbanizable no están afectados por riesgo de inundación.  
Se indica que el «volumen anual previsto con la consolidación del Plan General es de 94.719 m³. Dicho volumen se ha obtenido sumando el consumo de la población fija (650 habitantes), la demanda estimada para el incremento de población potencial del Plan General calculada en función de las viviendas vacías y de las que pueden llegar a construirse (2.359 habitantes), las cuales se consideran que serán de segunda residencia habida cuenta de la tendencia demográfica del municipio.»  
Se indica que los recursos actualmente disponibles ascienden a 127.906 m³/año para abastecimiento y 7.000 m³/año para uso industrial de la parcela 154, del polígono 4, con los cuales es posible atender la demanda.  
- Diputación de Valencia (08.09.2015): se efectúan diversas indicaciones respecto a las afecciones a la CV-474, las zonas de protección etc.  
- Subdirección general de comercio y consumo (18.09.2015): realiza las siguientes consideraciones:  
· Se debe primar la implantación del comercio minorista en zonas residenciales o, en su defecto en zonas dedicadas exclusivamente a usos terciarios.  
· Se debe considerar incompatible el uso de comercio al por menor en zonas de uso dominante industrial o bien limitarlo a categorías de industria ligera (artesanal y almacenes)  
· Se hace referencia al artículo 32.2 de la Ley 3/2011 de Comercio de la Generalitat Valenciana y a lo dispuesto en la ETCV.  
El informe de respuesta de alegaciones indica que se ha prohibido el uso de comercios al por menor en las zonas de uso industrial.  
- EPSAR (06.10.2015): se informa sobre la viabilidad de la depuración de las aguas residuales a través del sistema de depuración y saneamiento público, estableciendo una serie de condiciones.  
Durante la segunda información pública se llevaron a cabo las siguientes consultas:  
  
Fecha informe Administración pública consultada  
 Ayuntamiento de Minglanilla  
 Ayuntamiento de Mira  
 Ayuntamiento de La Pesquera  
 Iberdrola, SA  
01/06/17 Red Eléctrica de España, SA  
 Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación  
 Subdirección General de planificación, logística y seguridad  
27/04/17 Dirección General de obras públicas, transporte y movilidad urbana; Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio  
 Confederación Hidrográfica del Júcar  
 Conselleria de sanidad universal y salud Pública  
11/05/17 Ministerio de Fomento; Demarcación de carreteras  
24/04/17 Ministerio de Fomento; Secretaría General de Infraestructuras  
 Conselleria d'Economia sostenible, sectores productivos, comercio y trabajo.  
 Servicio de protección y control integrado de la contaminación  
 Dirección general de patrimonio cultural  
 Servicio de ordenación y gestión forestal  
 Dirección General de energía  
 Dirección general de prevención y extinción de incendios  
 Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración  
18/05/17 EPSAR  
 Consorcio Valencia interior  
08/05/17 Diputación provincial de Valencia  
18/04/17 ADIF  
 Servicio de infraestructuras y gestión patrimonial; Conselleria de Cultura.  
 Servicio de proyectos de infraestructuras.  
 Subdirección general de ordenación, planificación y actuaciones estratégicas  
27/04/17 Servicio de ordenación del territorio  
 Servicio de infraestructura verde y paisaje  
 Servicio de gestión de espacios naturales  
 Servicio de vida silvestre  
 Conselleria de agricultura, medio ambiente, cambio climático y desarrollo rural  
20/04/17 Subdirección general de emergencias  
  
  
En el acuerdo de 2 de julio de 2017 el ayuntamiento aprueba la propuesta de plan general con las modificaciones derivadas del trámite de exposición pública y consulta a las administraciones públicas y entidades suministradoras afectadas en los términos del informe del técnico redactor del redactor del plan.  
- ADIF (18.04.2017): de acuerdo con el informe de alegaciones del ayuntamiento se incluyen las consideraciones efectuadas por ADIF relativas a la legislación sectorial, limitaciones a la propiedad y croquis para sección tipo en suelo no urbano.  
- Ministerio de Fomento; Secretaría General de Infraestructuras (24704/2017): informa favorablemente desde el punto de vista de la planificación ferroviaria.  
- Dirección General de obras públicas, transporte y movilidad urbana; conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio (27.04.2017): informa desfavorablemente al tener que ser el acceso al nuevo sector industrial mediante una rotonda sobre la CV-4660. En el informe de alegaciones del ayuntamiento se indica que en la homologación del sector El Toro se preveía una rotonda que parace cumplir las funciones requeridas y que se ha incluido como condición de desarrollo del sector.  
En consecuencia, previamente a la aprobación definitiva deberá obtenerse informe favorable de esta Dirección General respecto a la solución del acceso al sector industrial.  
- Diputación provincial de Valencia (08.05.2017): se informa favorablemente la propuesta de Plan.  
- Ministerio de Fomento, Demarcación de Carreteras (11.05.2017): informa favorablemente, estableciendo una serie de condiciones (9), entre las que se destaca las siguientes:  
· Deberá replantearse la ubicación del uso docente más próximo a la N-III para poder cumplir los niveles sonoros indicados por la legislación vigente.  
· No se autoriza ninguna reducción de velocidad en la N-III como medida correctora del impacto acústico.  
· Los medios de protección acústica que resulten necesarios serán ejecutados con cargo a los promotores de los desarrollos, previa autorización del ministerio de Fomento si afectaran a las zonas de protección del viario estatal, y no podrán ocupar terrenos de dominio público.  
En el informe respuesta de alegaciones se indica que se efectúan las correcciones solicitadas. Respecto a la solicitada reubicación de la parcela para uso docente en el sector SR-1 más alejada de la N-III para facilitar el cumplimiento de los niveles sonoros, se indica que la CV-474 a Camporrobles, en el límite Norte del sector, tiene en la actualidad una intensidad de tráfico mayor que la N-III, por lo que se considera que no debe acercarse a ella, por lo que el Ayuntamiento propone como ubicación la parcela al sur de la actual calle Utiel. Además de aumentar la distancia a la N-III unos 43 metros más, contará con una manzana residencial y otra terciaria entre la reserva escolar y la N-III, lo que contribuirá a disminuir su afección acústica por el efecto pantalla de la edificación.  
En consecuencia los condicionantes de este informe deben incorporarse al plan, de forma que se modifiquen algunas de las medidas acústicas propuestas en el estudio acústico si fuera el caso para cumplir lo establecido en el informe y la legislación sectorial acústica. Se obtendrá informe favorable de esa demarcación de carreteras.  
- Servicio de ordenación del territorio (27.04.2017): informa favorablemente condicionado a la modificación de los cálculos de crecimiento según la ETCV.  
- EPSAR (18.05.2017): La capacidad del sistema de depuración es de 400 m³/día y el influente actual de 163 m³/día. Una vez desarrollado en su totalidad el plan el caudal sería de 604,17 m³/día.  
El informe establece una serie de condicionantes (15) entre los que se deben destacar los siguientes:  
Plasmar en el instrumento de planeamiento lo siguiente:  
- La zonificación y ordenación del ámbito afectado a la infraestructura de saneamiento. Dos zonas: un área contigua a la instalación para ampliaciones (en el caso de que la parcela actual sea insuficiente para la ampliación de las instalaciones existentes) y otra de servidumbre de protección en la que se excluyan los usos residenciales, sanitarios, culturales y recreativos.  
No obstante, dada la superficie total de la parcela en la que se encuentra situada la actual EDAR y la ocupación de la misma, se podría realizar una ampliación de la capacidad de esta si fuera necesario, siempre y cuando se estableciera la compatibilidad urbanística de los terrenos en los que se ubica la actual EDAR y futuras ampliaciones para la implantación de instalaciones de saneamiento y depuración.  
- La zonificación y ordenación del ámbito de los colectores generales existentes con servidumbres adecuadas para su funcionamiento.  
- Coordinación de los desarrollos urbanísticos con la necesaria ampliación del sistema de saneamiento.  
En el informe de la EPSAR anterior ya se indicaban prácticamente los mismos condicionantes y el informe de respuesta de alegaciones indicaba que se habían incorporado. En consecuencia, se considera necesario que el planeamiento refleje los condicionantes establecidos por la EPSAR.  
- Red eléctrica (01.06.2017): se indica la existencia de línea eléctricas de transporte de 400 kV y se solicita se tenga en cuenta en la planificación lo establecido en la legislación sectorial respecto a las zonas de protección. En el segundo informe de alegaciones del ayuntamiento se indica que se añade lo indicado en este informe.  
- Iberdrola, SA. (02.05.2017): adjunta copia del anterior informe  
  
- Dirección General de energía(03.05.2017):  
· Respecto a las infraestructuras energéticas se indica que debe incorporarse un apartado específico a ellas en relación a la legislación aplicable, debiendo contemplar la ordenación las mismas.  
· Respecto a la actividad minera: se adjuntan derechos mineros actuales se indica que debe justificarse la prohibición de esta actividad y no ser genérica de acuerdo con el artículo 122 de la Ley 22/1973 de minas, así como respetarse los perímetros de protección de la LOTUP  
En el segundo informe de alegaciones del ayuntamiento se indica que se han añadido las referencias a la legislación del sector de infraestructuras energéticas, estableciéndose los límites de protección de las líneas de alta tensión.  
Respecto a los derechos mineros existentes se reflejan en la documentación y se indica que no hay prohibiciones genéricas y su uso está regulado de acuerdo con la Ley de minas.  
- Subdirección general de emergencias (20.04.2017):  
· El embalse de Contreras no ha elaborado su Plan de Presa, por lo que una vez elaborado, si existen elementos vulnerables en el municipio sería necesaria la elaboración del correspondiente Protocolo de actuación municipal por avería grave o rotura de la citada presa.  
· El riesgo de deslizamiento de nivel medio afecta al Poblado de Contreras, a una de las reservas de suelo para dotaciones públicas por lo que para su posible desarrollo se precisará la realización de estudios geotécnicos de detalle como medida correctora del riesgo.  
· Riesgo ocasionado por accidente en el transporte de mercancias peligrosas: la zona de especial exposición de la A-3 que atraviesa el término municipal (franjas de 500 metros a ambos lados) no afecta a suelo urbano ni urbanizable.  
· Riesgo de incendios forestales: se indican una serie de incorporaciones respecto al mismo en relación a la legislación sectorial.  
De acuerdo con el informe de respuesta de alegaciones del ayuntamiento, el plan ya atiende a las indicaciones efectuadas, estimándose que es así.  
- Servicio de ordenación y gestión forestal (30.11.2017): se ha tenido conocimiento de informe del jefe de la sección forestal del servicio territorial de medio ambiente de Valencia y de la unidad de vías pecuarias en el siguiente sentido:  
· Sección forestal: informa desfavorablemente al no incluir al monte de utilidad pública núm. 99 «Peña Blanca y agregados» en el catálogo de protecciones del Plan ni en varios apartados del estudio ambiental y territorial estratégico.  
· Unidad de vías pecuarias: se indican cuatro correcciones a efectuar en relación a las vías pecuarias: relativos a la legislación sectorial de vías pecuarias, anchuras legales, grafismo de la anchura legal en planos y Vereda de la Dehesa y la Erilla (anchura legal 20 metros, debiendo cumplirse capítulo V de la Ley 3/2014 de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana en cualquier ampliación del casco urbano y en suelo urbanizable).  
Se estima necesario, previamente a la aprobación definitiva del plan, la corrección de lo indicado por el servicio de ordenación y gestión forestal, debiendo obtener informe favorable del mismo.  
C.3) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Una vez recibida la documentación por el órgano ambiental se solicitaron informes a los siguientes departamentos, que no habían remitido informe, al considerarse necesario para la evaluación:  
  
Consulta Informe Administración pública consultada  
03/10/17 20/03/18 Servicio de infraestructura verde y paisaje  
03/10/17 12/12/17 Servicio de gestión de espacios naturales protegidos.  
03/10/17 21/06/17 Servicio de la lucha contra el cambio climático y protección de la atmósfera  
03/10/17 Servicio de ordenación y gestión forestal  
  
  
- Servicio de gestión de espacios naturales protegidos (12.12.2017): el informe concluye que la versión del plan presentada es compatible con el PORN y PRUG del Parque Natural de Las Hoces del Cabriel con dos condiciones:  
· Se justifique la concesión de los recursos hídricos que se necesitan para el Plan General.  
· Para el Poblado de Contreras se realizará la construcción de la EDAR para la depuración de los vertidos y el programa de minimización de impactos propuestos en el Plan general de Ordenación estructural.  
Respecto a los recursos hídricos en el informe se hace referencia al estudio de recursos hídricos presentado en el que se indica que los recursos disponibles actualmente superan la demanda previsible de acuerdo con la evolución de la población (108.058 m³), pero son inferiores a la demanda total estimada para el caso de colmatación del suelo edificable previsto en el Plan (316.048 m³), pese a que se reduce la edificabilidad respecto al plan vigente y se proponen medidas para reducir el consumo, y en consecuencia se debe solicitar una nueva concesión de acuerdo con la demanda.  
- Servicio territorial de medio ambiente de Valencia (acústica) (de fecha 21.06.2017, remitido el 01.12.2017): se informa favorablemente, recordando que las medidas correctoras propuestas son de obligado cumplimiento, y que deben incluir un plan de mantenimiento de las mismas en las que se especifique el responsable de su aplicación.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (20.03.2018): en el mismo se indican una serie de cuestiones que deben rectificarse en relación a la infraestructura verde, en especial a la zonificación realizada y las normas de regulación de usos, asi como respecto al catálogo de paisaje. Igualmente se realizan una serie de consideraciones respecto al borde urbano y al suelo no urbanizable que deben ser atendidas también.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
Se efectúa el siguiente análisis de los impactos que podrían generarse por la aplicación del plan distinguiendo dos grandes grupos:  
  
1. Impactos por explotación de recursos naturales y de emisión de efluentes.  
1.1. Magnitud del crecimiento por su repercusión sobre explotación de recursos naturales y emisión de efluentes:  
a. Superficie de crecimiento: De acuerdo con la información proporcionada la propuesta actual supone un incremento en superficie del suelo residencial (urbano y urbanizable) de 23.576 m². El suelo industrial (urbano y urbanizable) se reduce en 39.160 m².  
Desde el punto de vista del número de habitantes las viviendas nuevas totales que podrían desarrollarse con el actual planeamiento (cuadro sinóptico en el documento sin eficacia normativa) supondrían 1.384 habitantes, y con la actual propuesta 1.423 habitantes. El nuevo sector urbanizable residencial SR-1 supone una superficie nueva de 48.162 m² con 316 habitantes. Este nuevo sector se incorpora a la propuesta definitiva (alternativa 3) diferenciándola de la alternativa 2 anterior.  
b. Población: la población en 2016 es de 639 habitantes. De acuerdo con el estudio de vivienda presentado la población potencial máxima de la propuesta de Plan es de 3.380 habitantes muy superior a la expectativa de crecimiento del municipio, aunque hay que tener en cuenta que casi de las viviendas actuales no se destinan a residencia habitual y que existe una importante demanda de segunda residencia, por el atractivo turístico y ambiental del municipio. Con los solares vacantes el planeamiento vigente permitiría 1.384 habitantes nuevos, y la propuesta del Plan 1.106.  
De acuerdo con el estudio de recursos hídricos el planeamiento vigente, con las viviendas actualmente existentes (principales, secundarias y vacías), permitiría un número de habitantes máximo de 1.926. La propuesta de Plan permitiría, de acuerdo con este estudio, un total máximo de 3.380 habitantes.  
Desde el punto de vista de la ETCV el informe del servicio de ordenación del territorio es favorable, indicando que se corrijan los cálculos de crecimiento de suelo según las directrices de la estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana. Este informe se ha elaborado para la 2.ª versión del plan (alternativa 3).  
1.2. Recursos hídricos:  
Respecto al consumo de agua, de acuerdo con el estudio de recursos hídricos presentado la demanda actual para 639 habitantes es de 58.309 m³/año, siendo el consumo potencial del vigente planeamiento con la edificación existente de 175.748 m³/año (núm. viviendas 770, población máxima 1.926 habitantes). Y teniendo en cuenta el consumo productivo (terciario e industrial): 180.537 m³/año.  
Respecto a la propuesta de Plan la demanda potencial máxima de 318.600 m³/año (residencial y productivo), con un potencial máximo de habitantes de 3.380.  
El estudio de evolución de la demanda durante la vigencia del Plan para el año 2036 será de 108.058 m³/año para 961 habitantes equivalentes.  
El estudio indica que los recursos actualmente disponibles ascienden a 127.906 m³/año para abastecimiento a población y 7.000 m³/año para uso industrial, en total 134.906 m³/año. Se indica «si bien estos recursos superan la demanda previsible conforme a la evolución de la población antes comentada (108.058 m³/año para el 2036), son inferiores a la demanda total estimada conforme al cálculo anterior para el caso de colmatación del suelo edificable previsto en el Plan (316.046 m³/año), pese a que se reduce la edificabilidad respecto al Plan vigente y se proponen medidas para reducir el consumo, por lo que deberá solicitar una concesión acorde a esta demanda.»  
El informe de la CHJ de fecha 25 de septiembre de 2015 se efectuó a la primera versión del propuesta del plan (alternativa 2), que a nivel de suelo residencial se diferenciaba respecto a la propuesta actual de plan por el sector SR-1 de 316 habitantes nuevo. En este informe se indicaba «volumen anual previsto con la consolidación del Plan General es de 94.719 m³. Dicho volumen se ha obtenido sumando el consumo de la población fija (650 habitantes), la demanda estimada para el incremento de población potencial del Plan General calculada en función de las viviendas vacías y de las que pueden llegar a construirse (2.359 habitantes), las cuales se consideran que serán de segunda residencia habida cuenta de la tendencia demográfica del municipio.» Se indica que los recursos actualmente disponibles ascienden a 127.906 m³/año para abastecimiento y 7.000 m³/año para uso industrial de la parcela 154, del polígono 4, con los cuales es posible atender la demanda.  
El informe del servicio de gestión de espacios naturales informa de la necesidad de justificar la concesión de recursos hídricos que se necesitan para el plan, de forma que se solicite una nueva concesión de acuerdo con el estudio de recursos hídricos.  
Teniendo en cuenta todo esto, se considera, por una parte, necesario que la CHJ informe previamente de la nueva propuesta respecto a la disponibilidad de recursos hídricos, siendo la misma competente para establecer si es necesario solicitar en este momento una nueva concesión de recursos hídricos.  
En la normativa del plan respecto al suelo urbanizable se establecen como condiciones para la aprobación de los documentos que desarrollen el suelo urbanizable que se justificará la concesión para su suministro de agua, y que es conforme a la cantidad y calidad de los recursos hídricos previsibles para la actuación.  
La repercusión sobre los recursos hídricos se considera que puede ser aceptable al haber informe favorable de la CHJ sobre la alternativa 2.ª diferenciándose esta respecto de la 3.º básicamente en el nuevo suelo urbanizable residencial SR-1 que suponen 316 habitantes. Sin embargo en ese informe se habla de una población máxima potencial de 2.359, y la nueva alternativa 3.ª prevé un máximo de 3.380 habitantes, por lo que se considera necesario obtener como condición previa el informe favorable de la CHJ a la nueva alternativa (3.ª).  
En la normativa urbanística se establecen condiciones para el desarrollo del suelo urbanizable para garantizar que existirán previamente recursos hídricos suficientes.  
1.3. Residuos sólidos: los residuos sólidos urbanos se recogen por la empresa Urbaser, SA, que los traslada a la planta de Guadassuar. Se indica también que el vertedero de inertes de Caudete de las Fuentes recibe los rechazos del tratamiento de residuos sólidos urbanos de la comarca de Requena-Utiel entre otras.  
Se aporta un certificado de la mancomunidad del interior tierra del vino (que incluye a Villargordo del Cabriel) que indica que en el pliego de prescripciones técnicas del contrato firmado con Urbaser, SA, la misma se compromete a que los servicios de recogida y transporte de residuos urbanos, instalación y mantenimiento de contenedores y limpieza de los mismos alcanzarán toda la población y el territorio de los municipios, incluyendo todas las zonas calificadas como suelo urbano o que puedan serlo a lo largo de la vigencia del contrato.  
En la documentación se indica la cantidad de residuos sólidos urbanos generados en el municipio de: 326 tm/año, pero no se aporta estimación para la propuesta de Plan.  
En la memoria informativa se hace referencia a que el municipio requiere un ecoparque tipo A, y que el municipio cuenta con un ecomóvil. Respecto al área industrial se indica que se establece que debe contar con un centro de transferencia de residuos, peligrosos y no peligrosos.  
Se indica también que para la aprobación de cualquier plan que suponga incrementos sustanciales en la generación de residuos se deberá solicitar autorización del Consorcio responsable de la valorización y eliminación de los residuos en el área (Consorcio de la Zona VI, VII y IX).  
En el expediente de evaluación se indica que el plan incluye la previsión de instalaciones de gestión de residuos que posibilite el tratamiento de los residuos generados en el municipio, conforme al Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCV).  
En la documentación presentada no se ha podido encontrar reservas específicas para el ecoparque tipo A y el centro de transferencia en el área industrial. En consecuencia se estima necesario que se hagan las reservas de este tipo de instalaciones de acuerdo con lo establecido en el PIRCV-2013 (Decreto 81/2013, de 21 de junio, del Consell).  
En la normativa urbanística se establece para el suelo urbanizable la siguiente condición para la aprobación de los documentos el suelo urbanizable:crear las infraestructuras ambientales de gestión de residuos necesarias para garantizar la recogida selectiva de materia orgánica en acera y contenedores para el resto, junto con áreas de aportación para plástico-envases ligeros, vidrio, papel y cartón. Se estima necesario añadir a esta condición que se deberá contar con informa favorable del consorcio en el que se indique que se dispone de capacidad suficiente para el tratamiento de dichos residuos.  
Respecto a la zona de nuevo desarrollo industrial se establece si se deberá justificar si se requiere un centro de transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos. El decreto 81/2013 antes citado indica que el referido centro de transferencia es obligatorio, artículo 23, tanto en polígonos industriales nuevos como en los existentes en la revisión del planeamiento.  
1.4. Aguas residuales: el municipio dispone de EDAR, junto al barranco de La Vid (parcela 169, polígono 4) con un caudal de proyecto de 400 m³/día, siendo el caudal influente medio en 2016 de 161 m³/día para una población de 867 habitantes equivalentes. De acuerdo con el estudio de recursos hídricos el retorno con el plan propuesto desarrollado sería de 698 m³/día. Se indica que se podría superar la capacidad de la EDAR.  
Respecto a las aguas residuales del Poblado de Contreras, el mismo carece de depuradora, disponiendo de pozos ciegos.  
Con respecto a los condicionantes indicados por la EPSAR tanto en su primer informe como en el segundo, son muy similares. El ayuntamiento en su respuesta a las alegaciones al primer informe indicó que se habían incorporado, no obstante el segundo informe de la EPSAR vuelve a indicarlos, en consecuencia se considera que deben incorporarse.  
Respecto a la capacidad de la EPSAR para el tratamiento de las aguas residuales del Plan propuesto, es previsible la necesidad de ampliación de la misma. El informe parece que deja abierta la posibilidad de que, dada la superficie total de la parcela en la que se encuentra y la ocupación de la misma, podría hacerse la ampliación sin necesidad de ocupar más espacio, no obstante debe asegurarse la compatibilidad urbanística de los terrenos de la actual EDAR y su entorno.  
La actual EDAR se sitúa a una distancia del suelo urbano de aproximadamente 150 metros, estimándose que, caso de ser necesaria la ampliación fuera de los terrenos de la actual instalación, deberá mantenerse la distancia de 150 metros respecto al actual suelo urbano para evitar molestias a la población (olores, etc.), salvo que se justifique adecuadamente que no se ocasionarían molestias significativas.  
Respecto al Poblado de Contreras, tal y como se indica en el informe de espacios naturales se deberá realizar la construcción de la EDAR de depuración de vertidos al disponer actualmente de pozos ciegos.   
En la normativa urbanística en el suelo urbanizable se establecen condiciones para la aprobación de los instrumentos de desarrollo de este suelo que incluye contar con la autorización de la EPSAR para la conexión de su red de saneamiento con la EDAR y comprobar previamente la capacidad para dar servicio a la ampliación, realizando las mejoras necesarias en su caso, entre otras respecto de la EDAR.  
1.5. Ganadería intensiva: respecto a las distancias de este tipo de actividades al suelo urbano y urbanizable residencial en el plan se establecen las siguientes distancias:  
- Porcino y similares: 2.000 m.  
- Ovino y caprino: 700 m.  
- En el resto: 500 m.  
Al no haberse efectuado un análisis específico se considera que para evitar molestias a la población por malos olores debe mantenerse la distancia, al menos que se indicaba en el artículo (derogado) 53 de la Ley de ganadería de la comunitat Valenciana, salvo que análisis específicos y detallados, en cada proyecto, permitan una distancia inferior.  
- Núcleos población superior a 2.000 habitantes: distancia mínima 1.000 metros.  
- Núcleos población entre 500 y 1.999 habitantes: distancia mínima 500 m.  
- Núcleos de población inferior a 500 habitantes: distancia mínima 250 m.  
En este caso la población máxima es de 3.380 habitantes por lo que la distancia mínima para las explotaciones debe ser de al menos 1.000 m. a suelo urbano y urbanizable. En el caso de explotaciones porcinas y similares la distancia establecida de 2.000 m. está por encima, sin embargo en el resto de casos: ovino y caprino, aves, etc. es inferior a 1.000 m. por lo que en principio, salvo estudios específicos para cada proyecto la distancia deberá ser igual o superior a 1.000 m., pero tal y como establece el ayuntamiento nunca inferior a 500 metros.  
  
2. Impactos de ocupación/ transformación del territorio  
2.1. Respecto a los riesgos de deslizamiento y desprendimiento: el plan prevé un tipo de suelo de protección por riesgos de desprendimiento en el que se exige a cualquier uso, actividad u obra que se pretenda realizar en esta zona contar con un estudio geológico que garantice no incrementar este riesgo e incluya medidas correctoras frente a él.  
De acuerdo con el informe de respuesta de alegaciones el plan atiende a lo indicado en el informe de la subdirección general de emergencias respecto al Poblado de Contreras.  
2.2. Respecto a la zonificación y la regulación de usos propuesta:  
2.2.1. En relación con la superposición de diferentes tipos de suelos y sus respectivas regulaciones, en la normativa propuesta se establece lo siguiente: «En las áreas en que se superpongan diversas Zonas de protección se deberán cumplir las limitaciones derivadas de todas ellas».  
A este respecto se considera que debería indicarse, para evitar interpretaciones incorrectas, que en estos casos se optará siempre por la norma más restrictivas en cada caso.  
2.2.2. Suelo urbano y urbanizable: como se ha comentado anteriormente el crecimiento de este suelo se considera aceptable por el servicio de ordenación del territorio respecto a la ETCV.  
El crecimiento del suelo urbanizable residencial se efectúa hacia el este y sureste del actual suelo urbano afectando a suelo no urbanizable común, estimándose aceptable el mismo respecto a la magnitud y a la ubicación.  
Respecto al suelo industrial se produce una reducción de su superficie estimándose aceptable la superficie tanto en magnitud como en ámbito afectado.  
2.2.3. Suelo no urbanizable agrícola común (ZRC-AG): en este tipo de suelo se admiten en principio todos los usos previstos en el artículo 197 de la LOTUP. Se trata de una zona situada próxima al suelo urbano por lo que podrían existir incompatibilidades de determinados usos con el suelo urbano residencial, y también entre algunos de los usos propuestos en esta zona.  
Se establecen las siguiente condiciones generales de uso en el suelo no urbanizable: se establecen distancias de explotaciones ganaderas a suelo urbano y urbanizable (700 m. de ovino y caprino y 2.000 m. de porcino y similares), y 500 m. de explotaciones mineras a residencial. En las condiciones generales indica que las explotaciones ganaderas, entre otras, deberán tener una distancia mínima a suelo urbano o urbanizable de 500 m.  
En relación a los usos de explotaciones mineras y explotaciones de ganadería intensiva, al tener esta zona dimensiones reducidas y ser necesario el mantenimiento de distancias para evitar molestias al núcleo de población, y por la proximidad a vías de comunicación importantes como la A-3 (afección visual), el espacio para las mismas se reduciría aun más. Se trata de un espacio muy reducido para todas las actividades permitidas en el artículo 197, siendo algunas de ellas no compatibles como por ejemplo usos terciarios (alojamientos turísticos) con ganadería intensiva o explotaciones mineras. De esta manera el resto de usos podrían tener cabida en esta zona sin los problemas de compatibilidad mencionados.  
En ese espacio reducido, podrían ubicarse actividades de difícil compatibilidad o imposible en una superficie de espacio reducido, por lo que se estima que el espacio planteado no tiene realmente capacidad de acogida para ese tipo de usos. Se considera en consecuencia que estas actividades, explotaciones mineras y explotaciones ganaderas intensivas, deben descartarse de este tipo de suelo, pudiendo tener cabida en el suelo de protección agrícola con determinadas condiciones.  
De esta manera, en este tipo de suelo, se evitarían incompatibilidades (efectos negativos significativos) de los usos antes mencionados con otros como usos terciarios: restauración, alojamiento turístico, centros docentes, etc.) al ser el espacio relativamente reducido.  
2.2.4. Suelo No urbanizable protegido agrícola (ZRP-AG): se trata de terrenos fundamentalmente agrícolas, y el objeto de la protección es el valor agrícola de las tierras, el paisaje tradicional que conforma y la contribución a la conservación del medio natural.  
En la normativa no se indican con detalle los usos que no estarán permitidos, aunque se establece como condición general que deben estar directamente relacionados con el cultivo desarrollado en el terreno o con la utilización, aprovechamiento o captura de los recursos naturales.  
Se trata de terrenos agrícolas dedicados fundamentalmente al cultivo de la vid, almendro y cereales, con un relieve mayoritariamente ondulado, que presentan algunas zonas con carácter forestal. Los materiales sobre los que se ubican son calizo-margosos Terciarios mayoritariamente y materiales Cuaternarios de terrazas fluviales. La capacidad de uso agrícola es moderada.  
Teniendo en cuenta el objeto de la protección antes indicado y que se trata de terrenos en los que el valor del recurso suelo para la agricultura no es elevado, las indicaciones genéricas establecidas se consideran aceptables. No obstante, se estima necesario realizar algunas puntualizaciones respecto a los usos permitidos, para evitar confusiones en la interpretación de la norma, así como para evitar impactos negativos significativos y que el objetivo de la protección no se consiga. Igualmente, se estima necesario incorporar algún uso que se estima que puede ser admisible de acuerdo con la capacidad de acogida de la zona, con determinadas condiciones.  
El hecho de que, de acuerdo con la propuesta, los usos deban estar directamente relacionados con los cultivos desarrollados en el propio terreno descarta un gran número de usos: construcciones e instalaciones ganaderas intensivas, la práctica totalidad de las actividades terciarias o de servicios (salvo que estuvieran directamente relacionadas con el cultivo de la zona, como por ejemplo algún centro cultural relacionado con los cultivos de la zona), así como la mayoría de las actividades industriales y productivas salvo las relacionadas con los cultivos de la zona como por ejemplo bodegas, almacenes, etc.  
Las construcciones e instalaciones forestales y cinegéticas se estima que podrían entenderse como utilización o aprovechamiento de los recursos naturales de la zona, al existir, aunque puntualmente, terrenos forestales en este suelo, y recursos cinegéticos en la zona.  
Respecto a los usos de utilización, aprovechamiento o captura de recursos naturales podrían comprender la explotación de canteras, extracción de áridos y de tierras o de recursos geológicos, mineros o hidrológicos, y la generación de energías renovables, además de los antes mencionados forestales y cinegéticos.  
El uso de ganadería intensiva de acuerdo con la propuesta no estaría permitido. No obstante, se trata de un uso, como se ha comentado anteriormente, que debe descartarse de la zona ZRC por lo que teniendo en cuenta las características del suelo no urbanizable de protección agrícola propuesto se estima que podría tener cabida con determinadas condiciones. Desde un punto de vista ambiental, aun sin estar relacionado con los cultivos de la zona, se trata de actividades agrarias cuya ubicación es el suelo rural, si la presencia de las mismas es puntual y con medidas de integración paisajística este tipo de uso se considera que tiene acogida en este suelo, y por lo tanto debe incorporarse como uso permitido con condiciones.  
Por otra parte, en la normativa se establece la condición de que se «deberá justificar, previa evaluación de su impacto ambiental y estudio de su integración en el paisaje, si así lo requiere su normativa sectorial de aplicación, la no generación de impactos significativos en el medio ambiente, o que su interés público o social prevalece o resulta compatible con los valores ambientales, culturales o paisajísticos que podrían resultar afectados».  
Dado que se trata de terrenos en los que se pretende proteger el paisaje tradicional y el cultivo, se estima necesario modificar esta condición en los usos que pueden ocasionar mayor impacto, de forma que en cualquier caso se solicite que no se ocasionen impactos negativos significativos o bien se corrijan. Además, debe exigirse en cualquier caso un estudio de integración paisajística, sin perjuicio del resto de estudios que se requieran por su normativa sectorial. Los usos serían los siguientes: explotación de canteras, extracción de áridos y de tierras o de recursos geológicos, mineros o hidrológicos; generación de energías renovables, actividades industriales y productivas, actividades terciarias o de servicios y explotaciones de ganadería intensiva. Entre los parámetros que deberán considerarse para su evaluación estarán: tamaño, superficie afectada, tiempo de restauración en canteras, posibilidades de integración paisajística.  
Se considera necesario establecer respecto al uso de servicios la excepción de permitir de forma justificada que pueda llevarse a cabo la ampliación de la depuradora como servicio de interés público cuya ampliación puede ser necesario que afecte a este tipo de suelo, como antes se ha comentado, así como otro tipo de servicios de interés público (depósito de agua, antena de comunicaciones, etc.) que inexcusablemente tengan que ubicarse en este tipo de suelo.  
Las viviendas unifamiliares y aisladas no estarán permitidas salvo en caso de estar vinculadas a los usos agrícolas de la zona.  
Respecto a las obras, infraestructuras e instalaciones propias de las redes de suministro, transportes y comunicaciones, se estima necesario que este tipo de uso esté permitido en este tipo de suelo, no solo para los usos relacionados con el cultivo de la zona y la utilización, aprovechamiento y captura de los recursos naturales, si no de manera genérica, dado que puede ser necesario líneas de alta tensión, carreteras, etc. de ámbito supramunicipal que necesiten discurrir por la zona. Este uso debe admitirse para evitar perjuicios mayores a nivel social, con la siguiente condición: siempre que se justifique adecuadamente la necesidad de utilizar este tipo de suelo y no otros sin valores a proteger. Se debe admitir este uso junto con las instalaciones complementarias o anexas a este tipo de usos (estación gasolinera, etc.).  
Respecto a las explotaciones ganaderas intensivas se indica lo siguiente en las condiciones generales: «las actividades existentes de este tipo fuera de los ámbitos donde se permiten conforme al presente Plan podrán autorizarse si cumplen el resto de normativa de aplicación y tramitan autorizaciones correspondientes en el plazo de 1 año desde la aprobación definitiva del presente Plan (prorrogable si se ha iniciado la tramitación pero no se ha aprobado por causa no imputable al solicitante), cumpliendo los requisitos que se les exijan en ellas.»  
En este tipo de suelo existe explotación ganadera intensiva (granja avícola) sobre la que se emitió declaración de impacto ambiental favorable con condiciones en fecha 3 de diciembre de 2003 (N/ref.: 69/2002AIA).  
2.2.5. Suelo no urbanizable de protección natural (ZRP-NA): la delimitación de este suelo en la ficha de zona es incorrecta ya que solo figura la subzona de legislación ambiental, ZRP-NA-LG y no la subzona municipal, ZRP-NA-MU. Esta última subzona tampoco figura en el plano genérico de zonificación OE.1.6. Por lo que es necesario modificarlo y corregirlo para que figure en ambos casos.En relación con las dos subzonas y su regulación de usos, por una parte se indica en su ficha de zona que el uso dominante será el forestal y compatibles los del artículo 197 de la LOTUP, y por otra, las condiciones generales de usos limitan bastante los mismos al tener que estar directamente relacionados con el uso forestal dominante, y respecto al agrícola y ganadero intensivo solo se admiten los actuales.  
La subzona de legislación ambiental estará regulada por la legislación del PORN, PRUG y ZEC, y en la misma hay determinados usos que se prohíben claramente: las explotaciones mineras nuevas y los vertederos. Por otra parte, las condiciones generales de uso establecidas para esta zona restrigen aun más los usos permitidos en el ámbito del PORN.  
La regulación del PORN no permite edificaciones de nueva planta salvo excepciones relacionadas con la gestión del espacio natural, la de los recursos naturales o extinción de incendios o las edificaciones, instalaciones y equipamientos colindantes a núcleos de población o de interés público. También permite como excepción las instalaciones necesarias para el desarrollo de las explotaciones agrarias pero la regulación de las condiciones generales de la normativa urbanística para esta zona lo ha limitado.  
Teniendo en cuenta todo esto, las actividades industriales y productivas no deben estar permitidas salvo las existentes legalmente establecidas en el ámbito del PORN. Respecto a las actividades terciarias o de servicios deben estar directamente relacionadas con el uso forestal y cumplir la normativa del PORN, PRUG y ZEC. La generación de energía estará permitida de acuerdo con las normativas antes indicadas. A este respecto, se considera que dentro del ámbito de la subzona ZRP-NA-LG (legislación ambiental) aquellas actividades permitidas por la normativa antes indicada pertenecientes a los grupos del artículo 197 de la LOTUP siguientes: construcciones e instalaciones agrícolas y actividades terciarias o de servicios deberán, en el caso de estar permitidas por la normativa propuesta, ubicarse afectando a terrenos agrícolas, salvo que no fuera posible o conveniente, justificándolo adecuadamente. E igualmente respecto al uso de generación de energías renovables, salvo que se justifique adecuadamente la necesidad de ubicación afectando a terrenos forestales. Todo ello en coherencia con la protección asignada y la conservación de los valores forestales de la zona.  
Respecto al uso de alojamiento turístico rural, no está directamente relacionado con el uso forestal, aunque sí relacionado con el mismo en el sentido del disfrute de la naturaleza, y en consecuencia se considera que puede ser un uso compatible con el forestal y por lo tanto debe estar permitido en los términos que establece la normativa del PORN, PRUG y ZEC. Hay que tener en cuenta que existe camping municipal «El Bancal» con estimación de impacto ambiental favorable con condiciones (N/Ref.: 470/1999-AIA) en el ámbito del ZRP-NA-LG.  
No obstante, las actividades terciarias o de servicios de interés público (depósito de agua potable, etc.) que necesariamente deban ubicarse en este tipo de suelo estarán permitidas cuando la normativa del PORN, PRUG y ZEC lo permita, y previa justificación que no se ocasionan efectos negativos significativos o que el impacto es aceptable tras la aplicación de las medidas correctoras adecuadas. En estos casos se llevará a cabo un estudio de integración paisajística. Se considera necesario establecer esta excepción para evitar que instalaciones de interés público que deben ubicarse en este tipo de suelo o no puedan hacerlo en otro sean posibles.  
Las instalaciones y construcciones agrícolas estarán permitidas en los términos establecidos en el PORN, PRUG y ZEC.  
Respecto a la regulación de usos en la subzona ZRP-NA-MU, se trata de terrenos forestales en su mayor parte estratégicos, estimando que la regulación sería la establecida en las condiciones generales de uso de la zona rural protegida natural. Se estima necesario, al no haber una normativa de protección concreta especificar los usos no permitidos.  
Los terrenos que forman parte de esta subzona se considera que presentan valores que deben conservarse desde un punto de vista paisajístico y de vegetación. La valoración de la vegetación natural es media - alta a alta con zonas de matorrales, maquias y formaciones arbóreas de pinares y más puntualmente carrascales. Se considera que bien por el valor de la vegetación o de su función en el ecosistema (zonas de vegetación natural en un entorno agrícola) y por su valor en el paisaje deben conservarse.  
En este sentido, y teniendo en cuenta las características de los terrenos, y que se trata de terrenos forestales en gran parte rodeados de terrenos agrícolas, se estima que los siguientes usos no son compatibles con el uso principal objeto de protección  
- Explotaciones mineras.  
- Explotaciones ganaderas intensivas.  
- Actividades industriales y productivas.  
- Las actividades terciarias o de servicios y las energías renovables no relacionadas directamente con el uso forestal.  
- Las viviendas unifamiliares y aisladas no relacionadas directamente con el uso forestal.  
Se consideran usos compatibles, además de los usos propiamente forestales y los de conservación y disfrute de la naturaleza, los siguientes:  
· Las actividades terciarias o de servicios y las energías renovables directamente relacionados con el uso forestal.  
· Las viviendas unifamiliares y aisladas directamente relacionadas con el uso forestal.  
· Los siguientes usos no directamente relacionados con el uso forestal:  
- Las actividades de servicios de interés público (depósito de agua potable, antenas de comunicaciones, etc.) que necesariamente deban ubicarse en este tipo de suelo.  
- El alojamiento turístico rural en edificaciones existentes.  
- Las instalaciones agrícolas.  
Todas estos usos compatibles deberán justificar adecuadamente la ausencia de alternativas de ubicación o la conveniencia de la misma, debiendo en este caso demostrar que no se ocasionan efectos negativos significativos o que el impacto es aceptable tras la aplicación de las medidas correctoras adecuadas. En estos casos se llevará a cabo un estudio de integración paisajística.  
Respecto a esta subzona, se han excluido de la misma una serie de terrenos inmersos de forma dispersa en el suelo no urbanizable de protección agrícola, que están constituidos por terrenos forestales en gran parte arbolados, que se estima tienen en general un valor elevado en parte por la vegetación que presentan y en parte por su función de refugio de la fauna en un entorno agrícola: terrenos con hábitats naturales de carrascal o pinares de pino carrasco (según cartografía de hábitats del EATE) y terrenos forestales estratégicos, o aún no siendo terrenos forestales estratégicos que tengan esos hábitats. Estos terrenos forestales de acuerdo con el SIG de esta conselleria situados al sur de la autovía A-3 deberán delimitarse en esta calificación de suelo (ZRP-NA-MU).  
2.3. Respecto al futuro paraje natural municipal El Mogorrito en la documentación no se ha aportado su regulación y en consecuencia no es posible su valoración. Dado que se está tramitando, la regulación de usos en la zona de este futuro paraje natural municipal será la que establezca el plan de acuerdo con la presente DATE, pasando a ser la del correspondiente paraje natural municipal una vez se haya evaluado y aprobado definitivamente. En la regulación de usos se hace referencia a este paraje natural municipal en la Zona ZRP-NA-MU cuando en los planos la futura delimitación del mismo estaría en zona ZRP-NA-LG, debiendo corregirse esta cuestión.  
2.4. En el SIG de esta conselleria figura una zona apta para vertedero en el extremo sur del municipio en la zona de La Cañada de Moluengo, afectando a diferentes zonas con propuestas de protección: legislación medioambiental, municipal y agrícola. En todas ellas, según se ha argumentado antes, el uso de vertedero no se ajusta a la capacidad de acogida del territorio en función de los valores que pretenden protegerse.  
2.5. En relación con las explotaciones mineras hay que indicar que (15.07.2014). las relacionadas en el informe de la Dirección General de Industria y Energía (El Buitre, Santa Bárbara y Contreras) se encuentran en el ámbito del PORN de las Hoces del Cabriel. En la Subdirección General de evaluación ambiental constan varios expedientes de evaluación de impacto ambiental de explotaciones mineras:  
- Explotación de arenas Contreras en el ámbito de la concesión minera 2461: sobre la que se emitió declaración de impacto ambiental negativa.  
- Explotaciones sobre las que se emitió declaraciones de impacto ambiental aceptable con condiciones:  
· Explotación de recursos sección A La Hoya de la Yegua (N/ref.: 134/2007-AIA): DIA 05.09.2007. Actualmente estarían en suelo no urbanizable de protección agrícola.  
· Extracción áridos obras autovía (N/ref.: 143/1997-AIAI): DIA 30.07.1997.  
· Cantera El Buitre:  
- N/Ref.: 58/1992-AIA, DIA 07.06.1993  
€ N/Ref.: 270/2002-AIA Restauración: estimación de impacto ambiental favorable: 23.01.2003.  
La normativa del PORN respecto a las explotaciones mineras establece (art. 18): en todo el ámbito del PORN no se permite el otorgamiento de concesiones para explotaciones mineras. La regulación del PRUG establece en su ámbito las condiciones para las actividades extractivas y mineras autorizadas.  
Respecto al ZRP-AG las explotaciones mineras están permitidas con condiciones y en el ZRP-NA-MU no de acuerdo con los argumentos antes expuestos.  
Las actividades mineras en el municipio pueden desarrollarse según el tipo de suelo y según condiciones.  
3. Paisaje: los impactos en el mismo serán fundamentalmente de ocupación/transformación del territorio, aunque también podrían derivarse indirectamente por sobreexplotación y contaminación. Al tratarse de un factor relevante se aborda por separado en aquellos aspectos no contemplados en apartados anteriores.  
El último informe del servicio de infraestructura verde y paisaje de 20 de marzo de 2018 pone de relieve una serie de deficiencias que es necesario modificar para evitar efectos negativos significativos, a nivel de la infraestructura verde, catálogo de paisaje, bordes urbanos y suelo no urbanizable.  
Respecto al suelo no urbanizable, su zonificación y regulación de usos, las consideraciones efectuadas en los puntos anteriores, así como las determinaciones que se establecen en consecuencia, se considera se ajustan a lo indicado en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje.  
4. Medidas correctoras: se indica que las medidas fundamentales se han adoptado en la elaboración de la propuesta durante la toma de decisiones al proteger las zonas más vulnerables., de mayor calidad ecológica o de mayores riesgos ambientales, de la acción urbanizadora.  
Además se indican una serie de medidas preventivas y correctoras generales y medidas correctoras para los diferentes usos. Se tratan en general de medidas enfocadas fundamentalmente a las fases de proyectos. Se consideran aceptables en líneas generales, pero deben formar parte de la normativa urbanística para asegurar la exigencia de su cumplimiento.  
5. En este Plan General Estructural se ha incluido la parte de la ordenación pormenorizada que afecta al suelo no urbanizable, que se relacionan en el artículo 35 de la LOTUP. En las Normas Urbanísticas, artículo 4.3.1.3 a 4.3.1.4, se regulan las condiciones tipológicas de los edificios y construcciones permitidas y las características de los vallados.  
En consecuencia en el Plan General de Ordenación Pormenorizada, que se debe desarrollar a partir de este Plan General Estructural, se concretarán únicamente las cuestiones propias de la ordenación pormenorizada relativas al suelo urbano y al suelo urbanizable.  
En virtud de la modificación del artículo 48.c de la LOTUP introducida por la Ley 10/2015, de 29 de diciembre, en los casos en los que el Plan afecta únicamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano, o a la ordenación pormenorizada de un suelo urbanizable ya evaluado ambientalmente, el Órgano Ambiental es el Ayuntamiento en lugar del órgano autonómico.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento  
En el apartado de descripción de las medidas previstas para el seguimiento se establece un plan de seguimiento en el que se indica la elaboración de un informe anual que se remitirá al órgano ambiental. Se establecen una serie de indicadores ambientales para llevar a cabo el seguimiento.  
Se considera la propuesta aceptable en líneas generales. Estimándose que es necesario efectuar un análisis de los indicadores en el momento inicial, que sirva de blanco, y respecto a los informes la frecuencia debe ser al menos cada 4 años, sin perjuicio de que se efectúe un seguimiento anual.  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone considerar aceptable desde el punto de vista ambiental la presente declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de Villargordo del Cabriel presentado por el Ayuntamiento, siempre y cuando se incorporen en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. Recursos hídricos: previamente a la aprobación definitiva se obtendrá informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto a la propuesta del plan. En relación a la necesidad de solicitar una nueva concesión de agua para abastecimiento, será la CHJ la que determinará si es necesario o no, y en su caso, cuándo habría que hacerlo. Las demandas generadas por los nuevos desarrollos quedarán supeditadas a la obtención de la misma.  
2. Poblado de Contreras:  
- Se llevará a cabo la construcción de la EDAR para la depuración de los vertidos y el programa de minimización de impactos propuestos en el Plan General de Ordenación Estructural.  
- La reserva de suelo dotacional afectada por riesgo de deslizamiento medio de acuerdo con la cartografía del SIG de esta conselleria, requerirá la realización de estudios geotécnicos de detalle como medida correctora de este riesgo.  
3. En relación a la zonificación y la regulación de usos: se añadirá y/o corregirá tanto en las fichas de zona como en el resto de la normativa urbanística lo siguiente:  
3.1. Superposición de usos:  
- En el apartado 3 del artículo 4.3.0.1 del capítulo III del título IV de la normativa urbanística donde dice: «En las áreas en que se superpongan diversas Zonas de protección se deberán cumplir las limitaciones derivadas de todas ellas».  
Debe decir: «En las áreas en que se superpongan diversas Zonas de protección se deberán cumplir las limitaciones derivadas de todas ellas. En estos casos se optará siempre por la norma más restrictivas en cada caso.»  
3.2. Zona rural común agropecuaria (ZRC-AG), ficha de zona suelo no urbanizable común agropecuaria: se añadirá lo siguiente a la regulación de usos:  
No estarán permitidos los siguientes usos:  
1. Construcciones e instalaciones ganaderas intensivas.  
2. Explotaciones mineras.  
3.3. Zona rural protegida agrícola (ZRP-AG), ficha de zona suelo no urbanizable protegido agrícola: se añadirá a la regulación de usos establecida lo siguiente:  
No estarán permitidos los siguientes usos:  
1. Actividades terciarias o de servicios y actividades industriales y productivas, excepto las directamente relacionados con los cultivos de la zona, como podrían ser bodegas o almacenes o algún centro cultural, y las actividades de restauración ligadas a ellas o alojamiento turístico rural vinculados al cultivo de la zona, es decir, a las bodegas.  
2. Vertederos.  
3. Las viviendas unifamiliares y aisladas salvo en caso de estar vinculadas a los usos agrícolas de la zona.  
Sí estarán permitidas:  
1. La ampliación de la EDAR en este tipo de suelos, así como otro tipo de servicios de interés público (depósito de agua, antena de comunicaciones, etc.) que inexcusablemente tengan que ubicarse en este tipo de suelo.  
2. Los usos de utilización, aprovechamiento o captura de recursos naturales que podrían comprender la explotación de canteras, extracción de áridos y de tierras o de recursos geológicos, mineros o hidrológicos y la generación de energías renovables; las actividades industriales y productivas y actividades terciarias o de servicios directamente relacionadas con los cultivos de la zona y las explotaciones de ganadería intensiva.  
Las condiciones para estos usos serán: deberán justificar que no se ocasionan efectos negativos significativos o que el impacto es aceptable tras la aplicación de las medidas correctoras adecuadas. Esta justificación requerirá en cualquier caso un estudio de integración paisajística. Entre los parámetros que deberán considerarse para su evaluación estarán: tamaño, superficie afectada, tiempo de restauración en canteras, posibilidades de integración paisajística. Este tipo de uso deberán ser puntuales en la superficie de este suelo, de reducido tamaño y permitir su integración paisajística y/o restauración relativamente reducida en el tiempo.  
3. Las obras, infraestructuras e instalaciones propias de las redes de suministro, transportes y comunicaciones, así como sus instalaciones anexas o complementarias (estación de gasolinera, etc.), estarán permitidas no solo para los usos relacionados con el cultivo de la zona y la utilización, aprovechamiento y captura de los recursos naturales, si no de manera genérica, siempre que se justifique adecuadamente la necesidad de utilizar este tipo de suelo y no otros sin valores a proteger.  
3.4. Zona rural protegida natural (ZRP-NA), ficha de zona suelo no urbanizable protección natural:  
a. Delimitación correcta de esta zona:  
- En la ficha de zona de ZRP-NA no figura la subzona ZRP-NA-MU, debiendo incluirse.  
- En el plano genérico de zonificación O.E.1.6 no figura la subzona ZRP-NA-MU, pero sí en los de desarrollo: OE 1.6.1, OE 1.6.2, OE 1.6.3 y OE 1.6.4. Debe añadirse esta subzona en el plano OE 1.6. genérico.  
  
b. Subzona ZRP-NA-LG: se añadirá lo siguiente respecto a su regulación de usos: las construcciones e instalaciones agrícolas, las actividades terciarias o de servicios y la generación de energías renovables deberán, en caso de estar permitidas, ubicarse afectando a terrenos agrícolas, salvo que no fuera posible o conveniente, justificándolo adecuadamente.  
Las instalaciones y construcciones agrícolas estarán permitidas en los términos establecidos en el PORN, PRUG y ZEC de las Hoces del Cabriel.  
El uso de alojamiento turístico rural (camping, etc.) estará permitido en los términos que establece la normativa del PORN, PRUG y ZEC.  
Las actividades terciarias o de servicios de interés público (depósito de agua potable, etc.) que necesariamente deban ubicarse en este tipo de suelo podrán hacerlo, si la normativa del PORN, PRUG y ZEC lo permite, y previa justificación que no se ocasionan efectos negativos significativos o que el impacto es aceptable tras la aplicación de las medidas correctoras adecuadas. En estos casos se llevará a cabo un estudio de integración paisajística.  
c. Subzona ZRP-NA-MU: se estima que los siguientes usos no son compatibles con el uso principal objeto de protección  
- Explotaciones mineras.  
- Explotaciones ganaderas intensivas.  
- Actividades industriales y productivas.  
- Las actividades terciarias o de servicios y las energías renovables no relacionadas directamente con el uso forestal.  
- Las viviendas unifamiliares y aisladas no relacionadas directamente con el uso forestal.  
Se consideran usos compatibles, además de los usos propiamente forestales y los de conservación y disfrute de la naturaleza, los siguientes:  
- Las actividades terciarias o de servicios y las energías renovables directamente relacionados con el uso forestal.  
- Las viviendas unifamiliares y aisladas directamente relacionadas con el uso forestal.  
- Los siguientes usos no directamente relacionados con el uso forestal:  
- Las actividades de servicios de interés público (depósito de agua potable, antenas de comunicaciones, etc.) que necesariamente deban ubicarse en este tipo de suelo.  
- El alojamiento turístico rural en edificaciones existentes.  
- Las instalaciones agrícolas.  
Todas estos usos compatibles deberán justificar adecuadamente la ausencia de alternativas de ubicación o la conveniencia de la misma, debiendo en este caso demostrar que no se ocasionan efectos negativos significativos o que el impacto es aceptable tras la aplicación de las medidas correctoras adecuadas. En estos casos se llevará a cabo un estudio de integración paisajística.  
3.5. Los terrenos situados al sur de la A-3 que se han incluido en la zona ZRP-AG pero que no se han incluido en la zona ZRP-NA, y que sean terrenos con hábitats naturales de carrascal o pinares de pino carrasco (según cartografía de hábitats del EATE) y también terrenos forestales estratégicos, o aún no siendo terrenos forestales estratégicos que tengan esos hábitats, deberán delimitarse con la calificación de la ZRP-NA-MU y su regulación de usos.  
3.6. Respecto al futuro paraje natural municipal El Mogorrito la regulación de usos en la zona del mismo será la que establezca el plan general de acuerdo con la presente DATE, pasando a ser la del correspondiente paraje natural municipal una vez se haya evaluado y aprobado definitivamente.  
En la normativa de usos se hace referencia a este paraje natural municipal en la Zona ZRP-NA-MU cuando en los planos la futura delimitación del mismo estaría en zona ZRP-NA-LG, debiendo corregirse esta cuestión.  
4. Paisaje: se atenderán las consideraciones e indicaciones efectuadas en el último informe del servicio de infraestructura verde y paisaje de 20 de marzo de 2018, llevándose a cabo las correcciones correspondientes, y previamente a la aprobación definitiva se obtendrá informe favorable al respecto del referido servicio.  
5. Forestal: se obtendrá informe favorable previo a la aprobación definitiva del Plan del Servicio de ordenación y gestión forestal, efectuando las correcciones indicadas en su último informe reflejado en la presente DATE.  
6. Explotaciones ganaderas intensivas: se modificará la normativa urbanística respecto a las distancias de explotaciones ganaderas intensivas en el siguiente sentido:  
Distancias mínimas a suelo urbano y urbanizable:  
- Para explotaciones porcinas y similares: 2.000 m.  
- Para el resto de explotaciones (ovino y caprino, aves, etc.): 1.000 m. salvo que en la autorización de cada proyecto se demuestre que la distancia puede ser inferior al no ocasionar efectos negativos significativos por malos olores mediante análisis específico y detallado. En cualquier caso la distancia no será inferior a 500 m.  
7. Infraestructuras lineales:  
- Se cumplirán las condiciones establecidas en el informe de fecha 11.05.2017 de la Demarcación de carreteras del Ministerio de Fomento, y se modificarán algunas de las medidas acústicas propuestas en el estudio acústico si fuera el caso para cumplir lo establecido en el informe y la legislación sectorial acústica. Se obtendrá informe favorable de esa demarcación previamente a la aprobación definitiva.  
- Se obtendrá informe favorable de la Dirección General de obras públicas, transporte y movilidad urbana; conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio en relación al acceso al sector industrial desde la CV-4660.  
8. Aguas residuales: se cumplirán las condiciones establecidas por la EPSAR en su último informe (18.05.2017) incorporándolas al instrumento de planeamiento. en especial la reserva de zonas para el sistema de saneamiento existente y posible ampliación, y los colectores existentes. Respecto a la reserva de suelo para ampliación de la EDAR no será necesaria si se establece de forma expresa, como así propone esta DATE, la compatibilidad de los terrenos circundantes para la ampliación de la EDAR.  
La viabilidad y ejecución del nuevo sector residencial SR-1 quedarán supeditados a la comprobación previa de la capacidad de depuración de las aguas residuales del mismo con informe favorable de la EPSAR.  
En principio, salvo, justificación, la ampliación de la EDAR se efectuará en los terrenos actualmente disponibles, y en caso de ser necesarios nuevos terrenos se mantendrá la distancia respecto al suelo urbano de 150 metros, salvo que se justifique adecuadamente que una distancia inferior no ocasionará molestias significativas a la población (olores, etc.).  
9. Residuos sólidos:  
- Se realizarán las reservas de instalaciones para residuos requeridas de acuerdo con el PIRCV-2013, grafiándose en los planos del plan de forma que se puedan identificar:  
· Ecoparque tipo A, salvo que pueda prescindirse del mismo.  
· Centro de transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos en los polígonos industriales de forma obligatoria (art. 23 del Decreto 81/2013, de 21 de junio, del Consell).  
- Se añadirá a la normativa urbanística, capítulo II, título IV, artículo 4.2.0.1 como condición para la aprobación de los documentos que desarrollen suelo urbanizable la siguiente: Se deberá contar con informa favorable del Consorcio del Plan zonal al que pertenezca el municipio, en el que se indique que se dispone de capacidad suficiente para el tratamiento de los residuos sólidos que se generen.  
10. Equipamiento de uso educativo: se obtendrá informe favorable del servicio de infraestructuras de la conselleria de cultura respecto a la reserva de equipamiento de uso educativo, previamente a la aprobación definitiva del plan.  
11. Patrimonio cultural: se deberá obtener previamente a la aprobación definitiva informe favorable al Plan General por parte de la Conselleria de Cultura respecto a la afección al patrimonio cultural.  
12. Se incorporarán las medidas preventivas y correctoras del estudio ambiental y territorial estratégico y las medidas correctoras del estudio acústico a la normativa urbanística como anexo a la misma.  
Las medidas correctoras del estudio acústico deberán acompañarse de un plan de mantenimiento en el que se especifique el responsable del mismo.  
13. Se debe efectuar un informe de seguimiento del Plan con una periodicidad de al menos cada cuatro años a lo largo de toda la duración del plan, habiendo uno al inicio y otro al final.  
Para la tramitación del Plan General de Ordenación Pormenorizada el Órgano Ambiental será el Ayuntamiento.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Generalitat. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Villargordo del Cabriel, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 28 de marzo de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 18 de abril de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML