Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9965, del 25-10-2024 (2024/10554)

RESOLUCIÓ de 5 de setembre de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica de les Normes de Gestió de l'Espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC i ZEPA «Penya-segats de la Marina» (ES5213018), a Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada (Alacant). Expedient 46/2017-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9965

Data del DOGV
:   25-10-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/10554

CVE
:   DOGV-V-2024-10554

Data del document
:   05-09-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

De conformitat amb l’article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de la declaració ambiental,

RESOLC

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l’expedient 46/2017-EAE Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada (Alacant).

«Declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’Espai XN 2000 «Penya-segats de la Marina»

Tràmit: Avaluació ambiental i territorial estratègica de les NG XN 2000

Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Títol: Normes de gestió de l'espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC i ZEPA "Penya-segats de la Marina (ES5213018"

Municipis: Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada

Expedient: 046/2017-EAE

La Comissió d’Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 17 de febrer de 2022, va adoptar el següent

Acord:

Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’Espai XN 2000 «Penya-segats de la Marina», efectua en els termes següents:

L’objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE) és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de les normes de gestió de l’espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC «Penya-segats de la Marina (ES5213018)», subjecta a avaluació ambiental estratègica ordinària segons el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP). Per a fer-ho, la DATE verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que se’n deriven per l’aplicació de les respectives normes de gestió, establint, si és el cas, les condicions finals que s’han d’incorporar en estes abans d’aprovar-les.

Documentació rebuda de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental

El 19 de maig de 2020 es va rebre del Servici de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 la proposta del «Projecte de Decret …/… de …. del Consell, pel qual es declara com a zona especial de conservació (ZEC) el lloc d’importància comunitària LIC «Penya-segats de la Marina», i s’aprova la norma de gestió de tal ZEC i de la ZEPA «Penya-segats de la Marina» i es modifiquen els límits dels dos espais”.

La proposta del projecte de decret inclou en l’annex V la norma de gestió de l’espai protegit de la Xarxa Natura 2000 esmentat anteriorment.

La documentació remesa en format digital per a emetre la present DATE és la següent:

1. Estudi ambiental i territorial estratègic.

2. Memòria tècnica de la norma de gestió.

3. Proposta del projecte de decret del Consell.

4. Proposta de norma de gestió dels espais XN 2000 (s’adjunta com a annex de la proposta del projecte de decret del Consell).

5. Informació pública del projecte de decret del Consell:

*a*. Pla de participació pública.

*b*. Anunci de la informació pública en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  (DOGV), número 8629, de 6 de setembre de 2019, per un termini de quaranta-cinc dies hàbils.

*c*. Còpia de les consultes efectuades.

*d*. Còpia dels informes i les al·legacions rebuts.

6. Informe d’al·legacions.

*A*. Anàlisi del procés d’avaluació

Les dates més rellevants del procés d’avaluació ambiental seguit han sigut:

|  |  |
| --- | --- |
| *Document* | *Data* |
| Presentació del document consultiu | 27.07.2017 |
| Emissió del document d’abast | 25.01.2018 |
| Fase de participació pública i consultes de la versió preliminar i EATE 45 dies hàbils | 09.09.2019 |
| Sol·licitud pròrroga document d’abast | 16.01.2020 |
| Remissió documentació per a DATE | 20.05.2020 |

És necessari destacar que esta norma se sotmet a avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari en compliment de l’acord de la Comissió d’Avaluació Ambiental del 12 de setembre de 2014, pel qual s’acorda, sobre la base de l’informe de l’Advocacia General de la Generalitat de data 25 de juliol de 2014, sotmetre a avaluació ambiental pel procediment ordinari les normes de gestió dels espais Xarxa Natura 2000.

*B*. Anàlisi de l’estudi ambiental i territorial estratègic

B.1. Continguts acords amb l’annex VII del TRLOTUP

L’Estudi ambiental i territorial estratègic de les normes de gestió presenta un contingut que s’ajusta, en línies generals, a l’establit en l’annex VII del TRLOTUP, que s’estima suficient per a dur a terme l’avaluació ambiental de les normes indicades.

B.2 Continguts d’acord amb el document d’abast

En el document d’abast de l’estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió referida, emés per l’Acord de la Comissió d’Avaluació Ambiental del 25 de gener de 2018 s’especifiquen, fonamentalment, en els apartats *E*  i *F*  la informació i la documentació que ha d’aportar-se en la fase següent de la tramitació ambiental de les normes de gestió. En concret, es requerix:

a) Contingut de l’EATE

Després de l’anàlisi de l’EATE, i encara que no s’han seguit els epígrafs de l’annex VIII del TRLOTUP, es considera que el contingut s’ajusta en línies generals al que especifica este annex i s’han incorporat les modificacions aplicades després del procés de consultes i de participació pública en la proposta de decret i en les normes de gestió.

b)Consideracions tècniques que ha d’arreplegar l’EATE i la norma de gestió

Amb caràcter genèric, les normes de gestió arrepleguen les consideracions realitzades en el respectiu document d’abast en relació amb les normes d’aplicació directa i règim d’avaluació de repercussions que recull l’apartat 5 de les normes de gestió (annex V de la proposta de decret).

No obstant això, en l’apartat de valoració de possibles impactes s’analitzaran amb detall les repercussions sobre la zona d’activitats determinades, tal com indicava el document d’abast.

c)Contingut de la norma de gestió

Les normes de gestió aportades ajusten el contingut al que establix l’article 47 ter. 1 de la Llei 11/1994, d’espais naturals de la Comunitat Valenciana. A més, la memòria tècnica, que acompanya la norma de gestió respectiva, complementa la informació de la norma amb la documentació següent, que no és contingut de compliment obligat segons la Llei 11/1994:

–  Síntesi descriptiva de l’àrea i característiques principals, incloent-hi l’àmbit de la norma de gestió, les característiques geogràfiques generals i les característiques socioeconòmiques.

– Identificació de pressions, impactes i amenaces.

En conseqüència, el contingut de les normes de gestió esmentades s’adapta en línies generals al que indica el document d’abast.

B.3. Descripció de l’alternativa triada: proposta de norma de gestió

Atés que l’alternativa 0 de no aprovació de la norma no és una alternativa vàlida perquè s’incomplirien les obligacions adquirides per la Generalitat Valenciana sobre la base de l’aplicació de les normatives de referència, especialment el que disposa la Directiva 92/43/CEE, a continuació es descriu de manera succinta el contingut de les normes de gestió:

B.3.1. Àmbit territorial

En la memòria tècnica que acompanya la norma de gestió respectiva es complementa la informació territorial aportant, de manera genèrica, les característiques geogràfiques generals, el relleu i la hidrografia d’este àmbit, a més de la caracterització socioeconòmica, incloent-hi els usos predominants del sòl, l’estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures de comunicació. S’hi afig, finalment, la relació dels instruments i les figures de protecció de la biodiversitat en l’àmbit de les normes de gestió (catàleg de zones humides, microreserves vegetals, etc.).

L’àmbit de la norma de gestió està integrat per l’espai ZEC «Penya-segats de la Marina», coincident amb la zona d’especial protecció per a les aus del mateix nom. Abarca una superfície de 980,53 ha, amb un àmbit d’aplicació exclusivament terrestre de 952,60 ha, i en la delimitació s’inclouen un total de 3 municipis de la comarca de la Marina Alta: Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada.

A grans trets, l’espai se situa al nord-est de la província d’Alacant i abasta la línia costanera des del cap de Sant Martí (Xàbia) fins al cap d’Or (Teulada).

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Codi* | *Espai* | *Municipis* | *Província* | *Superfície (ha)* |
| ZEC ES5213018 | Penya-segats de la Marina | Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada | Alacant | 952,60 |
| ZEPA ES5213018 | Penya-segats de la Marina | Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell i Teulada | Alacant | 952,60 |

  

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/10/1211152/64_1729495755020_8441953000070591107_imagen.png)

*Figura 1: Àmbit territorial de les normes de gestió. Font: Projecte de decret.*

B.3.2. Objectius

L’objectiu de la norma de gestió és establir les mesures de conservació i les mesures necessàries per a previndre la deterioració i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, amb la finalitat de mantindre’ls o portar-los a un estat de conservació favorable, i contribuir a fer front a la pèrdua de biodiversitat i complir la normativa comunitària (Directiva 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat) i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre, d’espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana).

La norma de gestió, com a instrument de planificació ambiental dels espais XN 2000 corresponents, incorpora els seus propis objectius de gestió relatius als hàbitats i les espècies presents en el seu àmbit territorial.

B.3.3. Contingut de la norma de gestió

Les determinacions contingudes en la norma indicada per a aconseguir l’objectiu específic de fer front a la pèrdua de biodiversitat són les següents:

– Inventari de tipus d’hàbitats naturals i d’espècies presents als espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo. Incorpora la determinació de l’estat de conservació dels hàbitats i les espècies presents als espais i criteris de valoració.

Els hàbitats són propis de penya-segats costaners del nord de la província d’Alacant com, per exemple, 1210, «Vegetació anual sobre deixalles marines acumulades»; 1240, «Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb *Limonium*  spp. endèmics»; 1310, «Vegetació anual pionera amb *Salicornia*  i altres espècies de zones fangoses o arenoses»; 8130, «Despreniments mediterranis occidentals i termòfils»; 8210, «Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica», o 8330, «Coves marines submergides o semisubmergides».

També estan representats, entre d’altres, els hàbitats prioritaris següents: 6110\*, «Prats calcaris càrstics o basòfils de l’*Alysso-Sedion albi»*, 6220\*, «Zones subestèpiques de gramínies i anuals del *Thero-Brachypodietea»*, i 7220\*, «Brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)».

Entre les espècies de flora d’interés destaquen *Silene hifacensis*, *Diplotaxis ibicensis*, *Helianthemum caput-felis*, *Asplenium marinum*, *Maytenus senegalensis*  spp. europea i *Dendropoma lebeche*, mentres entre la fauna apareixen algunes espècies de quiròpters: corb marí emplomallat (*Phalacrocorax aristotelis*), àguila pescadora (*Pandion haliaaetus*), falcó pelegrí (*Falco peregrinus*) o brúfol (*Bubo bubo*).

– Objectius de conservació i gestió.

Els objectius de gestió comuns per al conjunt dels hàbitats d’interés comunitari de presència confirmada en els espais són els següents:

1. Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i cobertura.

2. Mantindre o millorar la distribució, la superfície, la cobertura i les funcions específiques de cada un dels hàbitats.

3. Establir mesures específiques per a recuperar els hàbitats afectats per l’incendi de setembre de 2016.

Els objectius de gestió per a les espècies de l’annex II de la Directiva d’hàbitats i de l’annex I de la Directiva d’aus silvestres amb presència a l’espai, així com per a les altres espècies importants per a la gestió de l’espai, són:

1. Actualitzar de manera periòdica la informació sobre la grandària poblacional.

2. Mantindre o millorar la població dins de l’«estat de conservació favorable» i que les perspectives de futur per a estes variables siguen bones.

3. Mantindre els hàbitats de les espècies mitjançant l’eliminació dels factors que estan afectant l’estat de conservació de les espècies.

4. Crear zones d’expansió noves per a la silene d’Ifac (*Silene hifacensis*) i l’esteperola de cap de gat (*Helianthemum caput-felis*), i afavorir la recuperació d’aus marines, per a preveure, fins i tot, la reintroducció de l’àguila pescadora (*Pandion haliaaetus*).

Els objectius de gestió per al conjunt de l’espai pretenen redimensionar els anteriors de manera que puguen establir-se prioritats en funció de les directrius següents:

1. Concepció en xarxa. Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.

Hàbitats naturals d’interés comunitari que es consideren de prioritat especial:

1170 Esculls

1240 Penya-segats amb vegetació de les costes amb *Limonium*  spp. endèmiques mediterrànies

5210 Matolls arborescents de *Juniperus*  spp.

7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)

Coves marines submergides o semisubmergides

–  Espècies:

Silene d’Ifac (*Silene hifacensis*), esteperola de cap de gat (*Helianthemum caput-felis*), ravanell d’Eivissa (*Diplotaxis ibicensis*), ratpenat de cova (*Miniopterus schreibersii*), ratpenat de ferradura gros (*Rhinolophus ferrumequinum*), corb marí emplomallat (*Phalacrocorax aristotelis*) i àguila pescadora (*Pandion haliaaetus*).

2. Priorització de recursos. Les mesures de gestió activa es podran iniciar d’acord amb un calendari de prioritats condicionades per l’afecció severa provocada per l’incendi recent i en el grau d’importància de les espècies en un context de recursos limitats, amb l’orde següent de prioritats:

Hàbitats naturals d’interés comunitari que es consideren de prioritat especial:

1240 Penya-segats amb vegetació de les costes amb *Limonium*  spp. endèmiques mediterrànies

7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)

5210 Matolls arborescents de *Juniperus*  spp.

– Espècies:

Silene d’Ifac (*Silene hifacensis*), ravanell d’Eivissa (*Diplotaxis ibicensis*), esteperola de cap de gat (*Helianthemum caput-felis*), corb marí emplomallat (*Phalacrocorax aristotelis*) i ratpenat de cova (*Miniopterus schreibersii*).

3. Context econòmic, social i territorial. L’aplicació de la norma s’adaptarà a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic, es fomentaran les activitats tradicionals que contribuïsquen a la conservació, amb atenció al suport econòmic d’instruments financers per a la Xarxa Natura 2000 i es consideraran un marc d’actuació prioritari la informació i la conscienciació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local.

– Zonificació de l’àmbit d’aplicació de la norma de gestió:

El criteri determinant de la zonificació és la presència o no d’hàbitats i espècies per als quals s’establixen objectius de conservació en la norma de gestió, així com el caràcter prioritari o no d’estos.

Així, l’àmbit d’aplicació de la norma de gestió es zonifica, a efectes normatius i de gestió, en 5 categories: zona A (hàbitats prioritaris), zona B (hàbitats d’interés comunitari), zona C (resta d’hàbitats i poblacions d’espècies de la directiva aus), zona D (àrees urbanes i urbanitzables) i zona M (espai marí).

La superfície i la contribució relativa de cada una d’estes categories de zonificació dins de l’espai corresponent de la XN 2000 és la següent:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Zonificació* | *Superfície (ha)* | *% àmbit norma de gestió* |
| Zona A | 88,19 | 9,3 |
| Zona B | 787,17 | 82,6 |
| Zona C | 8,05 | 0,8 |
| Zona D | 69,20 | 7,3 |
| Zona M\* | 27,93 | - |
| Total | ZEC/ZEPA: 952,60  Delimitació cartogràfica: 980,53 | 100,0 (ZEC) |

\*Zona marina coincident amb l’«Espai marí de la Marina Alta» (ESZZ16007). Omés de la zonificació per ser externs a les ZEC i ZEPA, i exclòs de les competències de l’Administració autonòmica.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/10/1211152/65_1729495755051_9190850321686785601_imagen.png)

– Normativa d’aplicació directa i règim d’avaluació de repercussions

A l’efecte d’esta norma de gestió, la normativa d’aplicació directa queda agrupada de la manera següent:

*a*) Mesures per a restablir l’estat favorable dels hàbitats i les espècies incendiades.

1. Mesures per a la recuperació postincendi d’hàbitats naturals d’interés comunitari de prioritat especial.

2. Mesures per a la recuperació postincendi d’altres hàbitats naturals d’interés comunitari.

3. Mesures per a la recuperació postincendi d’espècies de fauna i flora.

*b*) Mesures per a evitar la deterioració dels hàbitats i alteracions sobre les espècies.

1. Mesures per a la protecció d’hàbitats naturals d’interés comunitari de prioritat especial. Es detallen les activitats considerades incompatibles en les àrees de la zona A, així com en les àrees del territori en què apareguen els hàbitats naturals d’especial prioritat que s’indiquen en l’apartat V.1 de la norma de gestió.

2. Mesures per a la protecció d’altres hàbitats naturals d’interés comunitari. Per a les àrees incloses en la zona B, no s’establix cap incompatibilitat específica, més enllà de les limitacions establides en les diferents legislacions sectorials.

3. Mesures per a la protecció d’espècies de fauna i flora. Es detallen les activitats considerades incompatibles en les àrees zonificades com a A, B i C, en tant que no estiguen relacionades directament amb mesures de gestió del lloc establides en la mateixa norma de gestió i/o siguen considerades com a tals per part de l’òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000, i fan menció a la limitació de la pràctica d’escalada i barranquisme en àrees sensibles per a aus rapaces.

Pel que fa al règim d’avaluació de repercussions, la norma de gestió indica:

*a*) Queden sotmesos a este règim els plans, els programes i els projectes inclosos en el camp d’aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d’abril, d’avaluació de repercussions en tot l’àmbit de la ZEC i ZEPA inclosos en la norma de gestió.

*b*) S’indiquen els plans, programes i projectes que queden exclosos de l’obligació d’avaluar les repercussions sobre les ZEC i ZEPA d’esta norma de gestió.

*f*) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació de les repercussions sobre els espais protegits de la XN 2000 objecte d’esta norma de gestió.

La norma de gestió recull en una taula resum les normes d’aplicació directa i la concreció de l’obligació d’avaluar atenent la zonificació (A, B, C i D) establida. En esta taula, que es reproduïx a continuació, es distingix entre:

– Actuacions no autoritzables (amb exclusió de l’avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació)

– Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions (sense afecció previsible sobre hàbitats o espècies)

– Actuacions que requeriran avaluació de repercussions

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions no autoritzables (amb exclusió de l'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació)* | *Zona* | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* |
| Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades. | X | X |  | X |
| El desbrossament no selectiu o l'eliminació total de la coberta vegetal natural inclosa en els hàbitats 1240, "Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb*Limonium*  spp. endèmics", i 5210, "Matolls arborescents de *Juniperus*  spp.", o en les àrees d'ocupació de les espècies de la directiva presents en l'àmbit de la norma de gestió: *Diplotaxis ibicensis*  i *Helianthemum caput-felis*. | X |  |  |  |
| Les cremes de qualsevol naturalesa i extensió, realitzades sobre la coberta vegetal natural, i que no estiguen previstes en un pla prescrit de cremes com a instrument de gestió forestal. | X | X | X |  |
| Posada en marxa de plans d'actuació agrícola que suposen canvis de cultius, modificació de sistemes de riscos, desviaments de canals o séquies, canalitzacions i, en general, totes les actuacions que puguen modificar el funcionament hídric de l'espai. |  | X | X |  |
| Recol·lecció i extracció de material vegetal viu de flora endèmica, rara o amenaçada, a excepció de fins per a la reproducció i l'estudi d'exemplars en el marc de la conservació. | X | X |  |  |
| Aterraments, abocaments de materials sòlids i líquids d'origen urbà o industrial. | X | X | X |  |
| La utilització d'herbicides per a netejar la vegetació ruderal en màrgens de vies i camins. | X | X | X |  |
| La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d'energia, excepte les que tinguen l'avaluació de repercussions favorable. No es consideraran noves infraestructures les que ja es troben en el moment de l'aprovació d'estes normes i tenen la seua autorització preceptiva. | X | X | X |  |
| La pràctica de l'escalada i el barranquisme en les àrees que, en desplegament d'esta norma i en aplicació de l'article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i esports de muntanya, es consideren zones sensibles per la presència d'hàbitats d'espècies incloses en esta normativa, amb atenció especial a les àrees de conservació de la silene d'Ifac (*Silene hifacensis*) i a les àrees de recuperació en què es desenvolupen actuacions concretes de reintroducció de l'espècie.  Les vies d'escalada equipades en els penya-segats en el moment d'entrar en vigor esta normativa tindran la consideració d'equipaments esportius consolidats. L'obertura de noves vies haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan gestor del ZEC. | X | X |  |  |
| En les àrees de recuperació de la *Silene hifacensis*, en els hàbitats d'esta espècie en àrees on es desenvolupen accions d'introducció, qualsevol actuació que puga suposar un perjuí per a esta. | X | X |  |  |
| L'accés a la cova de les Rates Penades de Moraira sense autorització expressa de la direcció general competent en matèria de conservació de fauna silvestre. | X | X |  |  |
| L'accés per via marina a l'interior sota sostre de les coves semisubmergides amb qualsevol vehicle de motor sense una autorització expressa. També l'arribada i el desembarcament de qualsevol embarcació dins de les coves. Per a les embarcacions sense motor d'explosió està permés el trànsit i abarloar-se dins d'estes. | X | X |  |  |
| Totes les activitats que puguen produir la contaminació de sòls o del subsol amb risc per als hàbitats i les espècies, així com les que produïsquen menyscapte dels usos actuals o potencials d'estos recursos o de la seua capacitat ecològica. En el mateix sentit, es considera incompatible tota mena d'abocament sòlid o líquid potencialment contaminant sobre els sòls o la incorporació d'este abocament al subsol mitjançant qualsevol procediment. | X | X |  |  |
| L'obertura de senderes o camins nous en les vores dels tallats, tant en la part alta com en la part baixa, on nidifiquen les espècies considerades d'interés (ZEPA) com ara aus rupícoles com el falcó pelegrí (*Falco peregrinus*), el brúfol (*Bubo bubo*), etc. | X | X |  |  |
| Qualsevol actuació que implique l'eliminació o l'afecció a exemplars de les espècies prioritàries establides en les diferents microreserves de flora o en la reserva de fauna de l'àmbit d'esta norma de gestió, excepte les actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb les actuacions de conservació establides en les declaracions respectives. | X | X |  |  |
| Transformació dels hàbitats 1240, 1310, 5210, 6420, 8130, 8210, 9320 i 9540, excepte quan esta transformació siga necessària per a l'execució de projectes que compten amb avaluació de repercussions favorable. | X | X |  |  |

  

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions (sense afecció previsible sobre hàbitats o espècies)* | *Zona* | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* |
| Qualsevol pla, programa, projecte o actuació que es desenvolupe en l'àmbit de la zona D que establix esta norma de gestió, amb l'excepció de les actuacions industrials que puguen representar, per les seues característiques específiques, una emissió de contaminants gasosos o d'abocaments, incloent-hi els d'aigües residuals, susceptibles d'afectar les àrees situades fora de la zona D esmentada. |  |  |  | X |
| Els esmentats expressament en les mesures de gestió activa, per estar relacionades directament amb la gestió de l'espai. | X | X | X | X |
| Totes les actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb els objectius de conservació dels espais Xarxa Natura 2000 presents en l'àmbit de les normes considerades esmentades com a tals per l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000. | X | X | X | X |
| Actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit d'esta norma, mentres no suposen una modificació de traçat o un increment de la superfície. | X | X | X | X |
| La pràctica de l'agricultura (incloent-hi les actuacions habituals relacionades amb esta, com ara canvi de cultiu, anivellament i agrupació de parcel·les, mecanització, etc.) en els àmbits en què s'ha estat produint esta pràctica en l'entrada en vigor d'esta norma. Sempre que es complisquen els criteris orientadors desenvolupats en el punt següent referent a això. | X | X | X | X |
| La pràctica de l'activitat cinegètica o piscícola d'acord amb la legislació sectorial vigent. | X | X | X |  |
| La ramaderia extensiva o càrrega ramadera per a la prevenció d'incendis forestals, excepte en les àrees en què, de manera explícita, s'indiquen el desplegament d'estes normes amb la finalitat d'evitar afeccions significatives sobre hàbitats o espècies considerades especialment sensibles. | X | X | X | X |
| Les activitats i els aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l'empara d'un instrument tècnic de gestió forestal aprovat per la Generalitat Valenciana i que dispose de l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent. | X | X | X | X |
| Les actuacions ordinàries de conservació de llits fluvials —com ara la retirada d'elements obstructius—, així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència desenvolupades o autoritzades expressament per l'òrgan de conca. | X | X | X | X |
| Les actuacions de manteniment i conservació de les infraestructures —basses, séquies, assuts—, vinculades al regadiu o a altres activitats, amb independència de l'òrgan que les execute, quan no es troben en els supòsits indicats en les normes. | X | X | X | X |
| Els instruments de planejament que afecten el sòl urbà: plans de reforma interior, estudis de detall i programes per al desenvolupament d'actuacions aïllades. | X | X | X | X |
| Les obres d'interés general competència de l'Administració de l'Estat, previstes en l'article 111.1 de la Llei 22/88, de 28 de juliol, de costes. | X | X | X | X |

  

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuacions que requeriran avaluació de repercussions* | *Zona* | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* |
| Activitats d'ús públic del medi en grups organitzats superiors a 30 persones, incloent-hi competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals. | X | X | X |  |
| La construcció d'edificacions aïllades o instal·lacions en el sòl no urbanitzable protegit, destinades a activitats agrícoles, ramaderes, forestals, cinegètiques o turístiques, i la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable amb qualsevol qualificació, així com la reconstrucció o remodelació d'estes edificacions o instal·lacions quan suposen un increment de la superfície o volum d'estes. | X | X | X |  |
| La construcció d'edificacions o instal·lacions en sòl no urbanitzable destinades a ús urbanístic, com ara allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i similars. | X | X | X |  |
| Instruments tècnics de gestió forestal no previstos en les mesures de gestió activa. | X | X | X |  |
| Els aprofitaments forestals i els treballs de conservació i millora de masses forestals, quan no s'executen en desplegament d'instruments tècnics de gestió forestal aprovats per la Generalitat Valenciana i que disposen d'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent. | X | X | X |  |
| La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sostingudes a una declaració o estimació d'impacte ambiental i els plans de manteniment anual de línies elèctriques que preveu la Llei forestal de la CV. | X | X | X |  |
| L'obertura, l'ampliació o el canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals. | X | X | X | X |
| La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en àrees compreses en perímetres de protecció de proveïment a poblacions, així com en les àrees considerades sensibles per a la protecció d'hàbitats aquàtics, que hauran de definir-se en desplegament d'esta norma. | X | X | X | X |
| Les autoritzacions d'abocament d'aigües residuals i les concessions per a l'aprofitament d'aigües subterrànies. | X | X | X | X |
| Els plans, programes o projectes que impliquen una afecció directa o indirecta al subsol que per l'envergadura o localització puguen alterar l'estructura subterrània de les cavitats que s'esmenten en estes normes. | X | X | X |  |
| L'obertura de vies d'escalada noves, entenent com a tals les que no tinguen la consideració d'equipaments esportius consolidats en el moment d'entrada en vigor d'esta norma. | X | X | X | X |
| L'establiment de xarxes noves de gasificació i les instal·lacions de depòsits de combustibles associats a edificacions aïllades. | X | X | X |  |
| La resta de supòsits compresos en el terme d'aplicació material del Decret 60/2012 no implicats explícitament en els apartats anteriors. | X | X | X | X |

  

– Criteris orientadors i mesures de gestió activa

– Criteris orientadors

La norma de gestió conté una relació de criteris que tenen com a objectiu orientar els planificadors i els gestors sobre la millor manera de compatibilitzar l’ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb estos àmbits amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000; en particular, amb l’exigència d’assolir o mantindre l’estat de conservació favorable dels hàbitats i les espècies que han motivat la declaració de l’espai LIC i ZEPA que constituïxen l’àmbit d’esta norma de gestió.

Concretament, s’establixen els següents:

+ Criteris orientadors per a la planificació i la gestió forestals

+ Criteris orientadors per a l’ordenació cinegètica

+ Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d’aigua

+ Criteris orientadors per a la construcció o la modificació d’infraestructures

– Mesures de gestió activa

Les mesures de gestió activa constituïxen el conjunt d’actuacions necessàries que cal executar amb la finalitat que els hàbitats i/o les espècies en l’àmbit de les normes de gestió i especialment els que s’han proposat com a objectiu, mantinguen o assolisquen un estat de conservació favorable.

En este sentit, les normes de gestió contenen un conjunt de mesures de diversa naturalesa que poden englobar-se, de manera genèrica, en els apartats següents:

A. Avaluació de comunitats

A.1. Estudi i seguiment dels hàbitats d’interés comunitari de prioritat especial i altres hàbitats.

A.2. Seguiment de l’estat de conservació de les espècies.

A.3. Afavorir la recuperació d’aus marines, preveient fins i tot la reintroducció de l’àguila pescadora.

B. Millora, restauració i conservació

B.1. Inventari de supervivència de l’arbratge parcialment afectat per l’incendi.

B.2 Silvicultura preventiva i restauració hidrologicoforestal.

B.3. Restauració assistida de la coberta vegetal.

B.4. Coordinació amb l’Ajuntament de Xàbia, caçadors i altres propietaris particulars per a la recuperació dels cultius agrícoles de la muntanya de la Granadella.

B.5. Disseny i desenvolupament d’un pla de selvicultura preventiva a través de la coordinada amb ajuntaments.

B.6. Coordinació amb Demarcació de Costes i ajuntaments locals per a la vigilància i la restricció efectiva de les visites recreatives a coves d’interés.

B.7. Disseny i desenvolupament d’un pla de regulació d’ús públic en col·laboració amb els ajuntaments i la Demarcació de Costes.

B.8. Consorci de gestió en l’espai marí de la Marina Alta

B.9. Control d’espècies exòtiques invasores.

C. Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l’entorn

C1. Campanyes de comunicació i sensibilització participativa.

– Programa d’actuacions

La norma de gestió presenta un programa d’actuacions en el qual es recull el conjunt de les mesures i/o les actuacions de gestió directa, i indica la seua prioritat d’execució en cada zona, la font de finançament, l’estimació econòmica i la responsabilitat sectorial de l’actuació. El programa d’actuacions aconseguix un pressupost estimat de 797.840 euros.

– Règim d’avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies

L’avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i directrius i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en l’àmbit d’esta norma de gestió s’ha de fer periòdicament, i coincidir en el temps amb l’elaboració dels informes d’aplicació que preveuen l’article 17 de la Directiva d’hàbitats (Directiva 92/43/CEO) i l’article 12 de la Directiva d’aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).

Es proposen dos sistemes d’indicadors: indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i hàbitats i indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.

1) Indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats.

Indicadors de seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats. Els mateixos indicadors (paràmetres) que s’utilitzen per a establir l’estat de conservació servixen per a valorar l’evolució dels elements de gestió, positiva o negativa respecte d’este «estat de conservació favorable» que cal mantindre o aconseguir.

2) Indicadors per al seguiment de l’estat d’aplicació de la norma de gestió.

Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment. S’establixen dos indicadors:

1. Grau de seguiment: percentatge (%) d’espècies i hàbitats per als quals s’ha avaluat l’estat de conservació al cap de 6 anys.

2. Grau d’avançament en els objectius de conservació: percentatge (%) d’espècies i hàbitats que

*a*) mantenen l’estat de conservació.

*b*) milloren l’estat de conservació.

*c*) empitjoren l’estat de conservació.

A este efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l’estat de conservació es definix com el pas d’una categoria a una altra, de manera que en la figura següent qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora, i un empitjorament en el sentit contrari:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Favorable* | *Desfavorable-inadequat* | *Desfavorable-roín* |
| –––> Empitjora l’estat de conservació | | |
| <––– Millora l’estat de conservació | | |

El canvi de la categoria de desconegut a qualsevol altra categoria no es considera una millora o un empitjorament de l’estat de conservació, encara que sí un avanç en el grau de coneixement de l’espècie o l’hàbitat. De la mateixa manera, el pas d’un estat de conservació conegut a la categoria de desconegut implica només un retrocés en el grau de coneixement.

*C*. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s’han pres en consideració.

*a*) Antecedents.

Tenint en consideració la tramitació sectorial i ambiental duta a terme fins a este moment, descrita en l’apartat *A*, «Anàlisi del procés d’avaluació», d’este document, l’avaluació del resultat de les consultes s’executa sobre la base dels documents i els informes que són objecte de l’informe d’al·legacions esmentat.

*b*. Fase de posada a la disposició del públic i consulta a administracions.

Entre el 9 de setembre i el 2 d’octubre de 2019 es van efectuar consultes a administracions públiques i entitats interessades i, d’altra banda, es va dur a terme la fase d’informació pública mitjançant un anunci en el DOGV número 8629 de 6 d’octubre de 2019, i queden exposats la versió preliminar del projecte de decret, amb les normes de gestió, memòria tècnica, mapes de localització, pla de participació pública i estudi ambiental i territorial estratègic.

En les taules següents s’indiquen les consultes realitzades, així com les al·legacions i els informes rebuts.

Fase de consultes

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administració-entitats-associacions-particulars* | *Data de consulta* | *Informe-respostes* |
| Departaments de la Generalitat Valenciana |  |  |
| C. d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball | 02.10.2019 | 22.10.2019 |
| C. d’Educació, Cultura i Esport | 02.10.2019 | 04.11.2019 |
| C. d’Innovació, Universitats, Ciència i Societat Digital | 02.10.2019 | 07.11.2019 |
| C. de Justícia, Interior i Administració  Pública | 02.10.2019 | 14.10.2019 |
| C. de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica | 02.10.2019 | 08.10.2019 |
| C. de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat | 12.09.2019 | 17.10.2019 |
| C. de Sanitat Universal i Salut Pública | 02.10.2019 | 04.10.2019 |
| C. d’Hisenda i Model Econòmic | 02.10.2019 | 25.10.2019 |
| Direcció General de Canvi Climàtic | 12.09.2019 | - |
| Direcció General de l’Institut Valencià de les Dones | 02.10.2019 | 17.10.2019 |
| Direcció General de Política Territorial i Paisatge | 12.09.2019 | - |
| Direcció General de Prevenció d’Incendis Forestals | 12.09.2019 | 20.09.2019 |
| Direcció General de Ports, Aeroports i Costes | 12.09.2019 | - |
| Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental | 12.09.2019 | 21.10.2019 |
| Direcció General de l’Aigua | 12.09.2019 | - |
| Direcció Territorial d’Agricultura d’Alacant | 12.09.2019 | - |
| Direcció Territorial d’Alacant. Secció Forestal | 12.09.2019 | 08.10.2019 |
| Presidència de la Generalitat | 02.10.2019 | 16.10.2019 |
| Servici d’Ordenació i Gestió Forestal | 11.09.2019 | 10.10.2019 |
| Servici de Caça i Pesca | 11.09.2019 | 08.10.2019 |
| Servici de Gestió d’Espais Naturals Protegits | 11.09.2019 | - |
| Servici Territorial d’Urbanisme Alacant | 12.09.2019 | 17.10.2019 |
| Servici Territorial d’Indústria i Energia Alacant | 11.09.2019 | - |
| Vicepresidència i Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives | 02.10.2019 | 23.10.2019 |
| Vicepresidència Segona i Conselleria d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica | 02.10.2019 | 21.10.2019 |
| Altres administracions |  |  |
| Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar (MITECO) | 17.09.2019 | 30.09.2019 |
| Direcció General de Biodiversitat i Qualitat Ambiental (MITECO) | 16.09.2019 | 07.10.2019 |
| Direcció General de Carreteres. Unitat de Carreteres (MITECO) | 16.09.2019 | 14.10.2019 |
| Confederació Hidrogràfica del Xúquer | 16.09.2019 | 29.10.2019 |
| Administració local |  |  |
| Diputació d’Alacant Àrea de Medi Ambient | 09.09.2019 | 20.09.2019 |
| Ajuntament del Poble Nou de Benitatxell | 09.09.2019 | 14.11.2019 |
| Entitats representatives i particulars |  |  |
| Acció Ecologista-Agró | 09.09.2019 | - |
| Associació de Municipis Forestals de la CV | 09.09.2019 | - |
| Associació Valenciana d’Agricultors | 09.09.2019 | - |
| Ajuntament de Teulada | 09.09.2019 | - |
| Ajuntament de Xàbia | 09.09.2019 | - |
| Col·legi Oficial d’Enginyers Agrònoms de Llevant | 09.09.2019 | - |
| Col·legi Oficial d’Enginyers Tècnics Agrícoles | 09.09.2019 | - |
| Federació d’Esports de Muntanya i Escalada de la CV (FEMECV) | 09.09.2019 | 05.11.2019 |
| Federació de Caça de la CV | 09.09.2019 | - |
| Institut de Recerca Oceanogràfica de Xàbia | 09.09.2019 | 08.10.2019 |
| La Unió de Llauradors i Ramaders | 09.09.2019 | - |
| Societat Espanyola d’Ornitologia/BirdLife | 09.09.2019 | 19.11.2019 |
| Societat Valenciana d’Ornitologia | 09.09.2019 | - |
| Unió de Xicotets Agricultors (UPA-PV) | 09.09.2019 | - |
| WWF | 09.09.2019 | - |

  

Aportacions en fase d’exposició pública

|  |  |
| --- | --- |
| *Entitat/interessats* | *Al·legacions* |
| Carlos da Rocha Rodrigues | 09.11.2019 |
| Centre Excursionista de Xàbia | 05.11.2019 |
| Enric Morera Esteve | 27.10.2019 |
| José Bas Marqués | 20.11.2019 |
| Raúl Ibáñez Ros | 08.11.2019 |
| VAPF, SLU | 12.11.2019 |

Tots els informes i les al·legacions rebuts en esta fase que feien observacions o consideracions als documents exposats al públic són objecte de consideració motivada en l’informe d’al·legacions redactat per l’òrgan promotor que es resumixen en l’apartat següent.

*c*. Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió a conseqüència de la informació pública i les consultes.

S’incorporen a la memòria tècnica de la norma de gestió i al projecte de decret corresponent les modificacions següents derivades de l’exposició pública i consultes, que estan detallades en l’informe d’al·legacions:

1. Atesa l’al·legació del Servici Provincial de Costes d’Alacant, en el punt 5 de la secció *a*, «Plans, programes i projectes exclosos de substanciar l’avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000», de l’apartat 5.3.2, «Concreció de l’obligació d’avaluar», s’inclou un punt específic que exclou de l’obligació següent d’avaluar. Esta inclusió també queda reflectida en el quadre resum:

– Les obres d’interés general competència de l’Administració de l’Estat, previstes en l’article 111.1 de la Llei 22/88, de 28 de juliol, de costes.

2. Atesa l’al·legació del Servici de Caça i Pesca, s’introduïx el canvi de redacció següent en el punt 8 «Caça (codi F03,01)» del capítol IV. Identificació de pressions, impactes i amenaces.

– Se substituïx: «Actuacions recomanades: no es plantegen a causa del baix efecte de la pressió negativa detectada en l’àmbit de la norma de gestió» per: «Actuacions recomanades: no es plantegen, atés que una gestió basada en els PTOC i en la memòria i pla anual, per a observar les possibles variacions en les captures i adequar l’activitat cinegètica als recursos existents, no ha de produir cap pressió negativa sobre les espècies».

A més, es modifica la redacció del punt *g*  de l’apartat 6.1.2, «Criteris orientadors per a l’ordenació cinegètica» que queda redactat de la manera següent:

– «*g*) Els instruments d’ordenació cinegètica identificaran les seccions o quartel·les sensibles, entenent com a tals les zones on anualment una espècie de les considerades en esta norma desenvolupe una part vital del seu cicle biològic (important per al manteniment de la població) o bé que alberguen algun dels hàbitats naturals següents d’interés comunitari de prioritat especial, i l’activitat siga manifestament incompatible amb la seua conservació».

3. Atesa l’al·legació de la secció forestal de la DT d’Alacant, en l’apartat «Restauració assistida de la coberta vegetal» del capítol 6.2, «Mesures de gestió activa», es modifica el valor de 200 peus/ha pel de 400-600 peus/ha indicat per la secció forestal.

4. Ateses les al·legacions de la Federació d’Esports de Muntanya i Escalada de la Comunitat Valenciana (FEMECV), de Raúl Ibáñez Ros, de l’Ajuntament del Poble Nou de Benitatxell i del Centre Excursionista de Xàbia (CEX), es modifica la redacció i s’amplia el punt 2 de l’apartat 5.2.3, «Mesures per a la protecció d’espècies de fauna i flora».

– Se substituïx: «2. La pràctica de l’escalada i el barranquisme en les àrees que, en el desplegament d’esta norma i en aplicació de l’article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i esports de muntanya, es consideren zones sensibles per la presència d’hàbitats d’espècies incloses en esta normativa, amb atenció especial a les àrees d’ocupació i recuperació de la silene d’Ifac (*Silene hifacensis*)» per: «2. La pràctica de l’escalada i el barranquisme en les àrees que, en desplegament d’esta norma i en aplicació de l’article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i esports de muntanya, es consideren zones sensibles per la presència d’hàbitats d’espècies incloses en esta normativa, amb atenció especial a les àrees de conservació de la silene d’Ifac (*Silene hifacensis*) i a les àrees de recuperació en què es desenvolupen actuacions concretes de reintroducció de l’espècie.

Les vies d’escalada equipades en els penya-segats en el moment d’entrar en vigor esta normativa tindran la consideració d’equipaments esportius consolidats. Els reequipaments, entesos com el canvi dels elements ja existents per motius de seguretat, estaran permesos, si és el cas, sota la presentació d’una declaració responsable de no afecció al medi.

L’obertura de vies noves haurà de comptar amb l’autorització de l’òrgan gestor del ZEC.»

Esta modificació obliga a incloure el punt addicional següent en l’apartat 5.3.1, «Obligació general d’avaluar», per a indicar expressament l’obligació d’avaluar l’obertura de vies d’escalada en àrees que no s’ajusten al criteri indicat.

«13. L’obertura de vies d’escalada noves, entenent com a tals les que no tinguen la consideració d’equipaments esportius consolidats en el moment d’entrada en vigor d’esta norma».

5. Ateses les al·legacions de Raúl Ibáñez Ros i de l’Ajuntament del Poble Nou de Benitatxell, del Centre Excursionista de Xàbia (CEX), en el punt 8 de l’apartat 5.3.1, «Obligació general d’avaluar», per a indicar expressament l’obligació d’avaluar en el cas d’obertura de senderes noves, que quedarà redactat de la manera següent:

Punt 8) L’obertura, l’ampliació o el canvi de traçat de senderes camins i pistes rurals i forestals».

6. Ateses les al·legacions d’Enric Morera Esteve i José Bas Marqués s’ha modificat la zonificació original per a incloure en la zona D les àrees indicades en les seues al·legacions.

7. Atesa l’al·legació del VAPF, SLU, s’ha procedit a modificar el límit del ZEC excloent una de les àrees qualificades pel PGOU del Poble Nou de Benitatxell, actualment en tramitació, com a zona urbanitzada. Així mateix, es procedix a la modificació de la zonificació, en què una altra àrea del Pla parcial cimeres del Sol passa a zona D que, inclosa també en zona urbanitzada, està prevista destinar-la a zona verda.

Punt 8. Atesa l’al·legació del S. T. d’Indústria i Energia d’Alacant (Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball), s’inclou un punt específic en l’apartat 5.2.3, «Mesures per a la protecció d’espècies de fauna i flora», per a indicar expressament l’obligació general d’avaluar l’establiment d’infraestructures que no queden indicades clarament en la redacció actual:

Punt 8. L’establiment de xarxes noves de gasificació i les instal·lacions de depòsits de combustibles associats a edificacions aïllades.

A part de les modificacions indicades ací, s’hi han introduït xicotets canvis de redacció i s’han corregit algunes errates que s’han detectat al llarg del procés d’informació pública.

*D*. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l’aplicació de la norma de gestió.

Segons l’estudi ambiental i territorial estratègic, els efectes ambientals previsibles de les normes de gestió sobre la biodiversitat, la flora i la fauna són de signe positiu indubtablement, sobretot en relació amb la conservació dels hàbitats i les espècies que han determinat la inclusió d’estos espais en la Xarxa Natura 2000, atés que l’objectiu principal és mantindre’ls en un estat de conservació favorable o portar-los-hi.

El mateix caràcter tenen els efectes sobre el paisatge, atés que els espais de la Xarxa Natura 2000 són recursos paisatgístics de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, i les mateixes normes de gestió es poden considerar un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a estos.

L’emissió de les normes de gestió i la posada en marxa de les seues actuacions de conservació activa tant en els espais de la Xarxa Natura 2000 com en les àrees de connectivitat entre estos espais també tindrà signes positius en relació amb els factors climàtics i, especialment, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, és a dir, la seua capacitat d’adaptació a este problema.

Igualment, també poden considerar-se positius en general els efectes sobre la terra, l’aigua i l’aire, atés que en promouran un ús racional dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l’àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.

També seran positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l’hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l’arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.

No es preveuen efectes significatius sobre la salut humana, en particular perquè les normes de gestió, per les seues característiques, no són susceptibles ni d’augmentar ni de rebaixar els riscos sobre este factor, a diferència d’altres instruments de planificació.

Tampoc es preveuen efectes significatius en matèria de patrimoni cultural, incloent-hi el patrimoni historicoartístic.

Finalment, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000 i els diferents espais que la conformen són en si mateixos un element estratègic del territori per formar part de la infraestructura verda que preveuen tant el TRLOTUP com l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39). Així doncs, l’elaboració de les normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 tindrà efectes positius sobre els elements estratègics del territori i contribuirà a fer complir l’Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.

*E*. Accions de seguiment de l’aplicació de la norma de gestió

En l’apartat 8, Règim d’avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies de les normes de gestió, es proposen dos sistemes d’indicadors per al seguiment: d’una banda, els indicadors per al seguiment de l’estat d’aplicació de la norma de gestió respectiva i, d’altra banda, els indicadors per al seguiment de l’estat de conservació de les espècies i els hàbitats.

L’avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa, criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en ZEC i les ZEPA objecte de les normes de gestió incloses en el projecte de decret es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d’aplicació que preveuen l’article 17 de la Directiva d’hàbitats (Directiva 92/43/CEO) i l’article 12 de la Directiva d’aus silvestres (Directiva 2009/147/CE).

F. Consideracions al projecte de decret

L’apartat 4, «Zona D», fa referència a la inclusió en esta categoria de «…les àrees urbanes i urbanitzables». Per a una comprensió millor s’haurà de substituir en este punt i en tot el text per «…els terrenys classificats com a sòl urbà i sòl urbanitzable en els respectius instruments de planejament».

En el projecte de decret, l’apartat 5.2.1 de mesures per a la protecció d’hàbitats naturals d’interés comunitari de prioritat especial es consideren actuacions no autoritzables i incompatibles les següents:

Punt 1. Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades.

Atés que les activitats incompatibles amb la classificació i la qualificació ho són en sentit ampli, estes hauran de ser incompatibles en totes les zones, fins i tot en la C.

Punt 2. El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner de terrenys ocupats a l’entrada en vigor d’esta norma per vegetació natural inclosa en els hàbitats 1240, «Penya-segats amb vegetació de les costes mediterrànies amb *Limonium* spp. endèmics», i 5210, «Matolls arborescents de *Juniperus*  spp.», o en les àrees d’ocupació de les espècies d’interés comunitari presents en l’àmbit de la norma de gestió: ravanell d’Eivissa (*Diplotaxis ibicensis*) i esteperola de cap de gat (*Helianthemum caput-felis*).

Amb esta redacció, el desenvolupament d’estes actuacions en zona A que poden afectar l’hàbitat prioritari 7220\*, «Brolladors petrificants amb formació de tuf (*Cratoneurion*)», requerirà una avaluació de repercussions. Pareix raonable que en esta mena d’hàbitats en cap cas puguen autoritzar-se les actuacions esmentades, per la qual cosa s’haurà d’incloure este hàbitat en el text.

Punt 4. Posada en marxa de plans d’actuació agrícola que suposen canvis de cultius, modificació de sistemes de regs, desviaments de canals o séquies, canalitzacions i, en general, totes les actuacions que puguen modificar el funcionament hídric de l’espai.

En la taula resum només apareixen com a no autoritzables per a les zones B i C. Tenint en compte que la zona A alberga els hàbitats de més interés per a la conservació, haurà d’afegir-s’hi la zona A com a àrea en què són incompatibles les actuacions indicades en este punt.

Punt 7. La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d’energia, excepte les que tinguen una avaluació de repercussions favorable. No es consideraran noves infraestructures les que ja es troben en el moment de l’aprovació d’estes normes i tinguen l’autorització preceptiva.

Amb la finalitat de definir millor els conceptes, se substituirà «infraestructures de comunicació» per «infraestructures viàries» per a evitar la confusió amb infraestructures de telecomunicacions. A més, se substituirà «generació d’energia» per «generació i transmissió d’energia», en el sentit de l’annex VI de la Llei 21/2013, d’avaluació ambiental, que, en la part C, definix: *o*) Transmissió d’energia elèctrica: inclou l’activitat (transport), les instal·lacions (xarxa interconnectada d’alta i mitjana tensió) i el fi (subministrament a clients finals o distribuïdors). En este concepte s’inclouen les subestacions.

La taula resum inclou una actuació no autoritzable en les zones A i B el detall i la descripció de la qual no apareixen en el text corresponent de l’apartat 5.2.3, i s’hauria d’incloure:

– Recol·lecció i extracció de material vegetal viu de flora endèmica, rara o amenaçada, a excepció de fins per a la reproducció i l’estudi d’exemplars en el marc de la conservació.

Quant a les actuacions que no requeriran avaluació de repercussions, es fan les consideracions següents:

Punt 3. També queden exclosos de l’obligació d’avaluar les seues repercussions sobre este espai els plans, els programes, els projectes o les activitats que s’han considerat incompatibles en les normes d’aplicació directa d’esta norma de gestió, sense perjuí del que s’indica en l’apartat corresponent respecte de la possibilitat d’autorització excepcional d’estos.

Este punt no ve referit en la taula resum, ni hi ha referència en la norma sobre autoritzacions excepcionals, per la qual cosa el contingut d’este resulta prescindible i s’haurà d’eliminar.

– D’altra banda, l’actuació següent està inclosa en la taula resum, però no està detallada en el text, per la qual cosa haurà d’incloure’s en l’apartat 5.3.2: «Els instruments de planejament que afecten el sòl urbà: plans de reforma interior, estudis de detall i programes per al desenvolupament d’actuacions aïllades». A més, atés que les zones classificades com a sòl urbà o urbanitzable només apareixen en la zona D, hauran d’eliminar-se de la taula les zones A, B i C.

Quant a les actuacions que requeriran avaluació de repercussions que es detallen en l’apartat 5.3.1, «Obligació general d’avaluar», s’aporten les observacions següents per als punts indicats:

Punt 2. La construcció d’edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable protegit, destinades a activitats agrícoles, ramaderes, forestals o cinegètiques, i la construcció d’habitatges unifamiliars aïllats en sòl no urbanitzable amb qualsevol qualificació, així com la reconstrucció o remodelació d’estes edificacions o instal·lacions quan suposen un increment de la superfície o el volum d’estes.

Punt 3. La construcció d’edificacions aïllades o instal·lacions en sòl no urbanitzable protegit destinades a ús turístic, com ara allotjaments rurals, establiments de restauració, campaments i similars.

Punt 4. L’obertura, l’ampliació o el canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals.

Tenint en compte les característiques naturals de la zona A, es considera que les actuacions 2, 3 i 4 no són compatibles en eixa zona amb la conservació dels seus valors, per la qual cosa hauran d’eliminar-se del grup d’avaluació de repercussions i incloure’s en el grup d’actuacions no autoritzables i reflectir-se igualment en les taules aportades.

Punt 9. La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en àrees compreses en perímetres de protecció de proveïment a poblacions, així com en les àrees considerades sensibles per a la protecció d’hàbitats aquàtics, que hauran de definir-se en desplegament d’esta norma. Es considera que serà una actuació incompatible en les zones A i B, donats els valors naturals que alberguen.

S’han detectat algunes errates en el text que s’hauran de corregir:

– En l’apartat 5.1.1, on posa «Per als hàbitats naturals afectats per l’incendi d’interés comunitari…» ha de posar: «Per als hàbitats naturals d’interés comunitari afectats per l’incendi…».

– En l’apartat 5.1.3, on posa «figurant…» ha de posar: «figuren…».

– En l’apartat 5.1.3, l’enllaç al projecte LIFE no és operatiu i caldrà incloure-hi la ruta correcta.

– En l’apartat 5.2.1, en el punt 7, on posa: «…i compten amb la seua autorització perceptiva» ha de posar: «…i compten amb la seua autorització preceptiva».

– En l’apartat 5.2.3, en el punt 2, on posa: «…en el moment d’en vigor d’esta normativa», ha de posar: «…en el moment d’entrada en vigor d’esta normativa».

Per tot això, i tenint en compte les modificacions indicades, es considera que la proposta de normes de gestió, amb la incorporació de les determinacions que s’assenyalen en el punt següent, és adequada per a aconseguir els objectius de conservació que es perseguixen per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en els seus respectius àmbits territorials i la tramitació duta a terme s’ajusta als requeriments de l’avaluació ambiental estratègica.

*G*. Acord d’emissió. Determinacions finals

Atenent el que establix l’article 56 del TRLOTUP, d’acord amb els fonaments que s’han exposat, s’emet la present declaració ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC i ZEPA «Penya-segats de la Marina (ES5213018)», presentades per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la qual s’haurà d’acompanyar d’este document, així com incorporar a la respectiva norma de gestió, abans de l’aprovació definitiva, les determinacions següents:

1. Se substituirà «…les àrees urbanes i urbanitzables» per «…els terrenys classificats com a sòl urbà i sòl urbanitzable en els respectius instruments de planejament» en tot el document.

2. En l’apartat corresponent a les actuacions no autoritzables i incompatibles, s’inclouran les modificacions següents:

*a*. El punt «1. Les que siguen incompatibles amb la classificació i la qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades» s’ampliaran a totes les zones de la norma.

*b*. El desbrossament no selectiu, la rompuda o l’aprofitament miner seran incompatibles en terrenys ocupats per qualsevol tipus d’hàbitat natural considerat d’especial prioritat en la norma.

*c*. En la taula resum, per al punt «4. Posada en marxa de plans d’actuació agrícola que suposen canvis de cultius…» s’afegirà com a incompatible en zona A.

*d*. «La instal·lació de noves infraestructures de comunicació i generació d’energia», se substituirà per «La instal·lació de noves infraestructures viàries i de generació i transmissió d’energia».

*e*. S’afegirà en el text de l’apartat 5.2.3, «Recol·lecció i extracció de material vegetal viu de flora endèmica», rara o amenaçada, a excepció de fins per a la reproducció i l’estudi d’exemplars en el marc de la conservació.

3. Quant a les actuacions que no requeriran avaluació de repercussions s’eliminarà íntegrament el punt. 4. A més, s’inclourà en el text de l’apartat 5.3.2 «Els instruments de planejament que afecten el sòl urbà: Plans de reforma interior, estudis de detall i programes per al desenvolupament d’actuacions aïllades» i en la taula resum s’eliminarà de les zones A, B i C.

5. Quant a les actuacions incloses en el grup sotmés a avaluació de repercussions s’inclouran les modificacions següents:

– Les actuacions 2, 3 i 4 no s’estimen compatibles amb la conservació dels valors ambientals de la zona A, per la qual cosa hauran d’eliminar-se del grup d’avaluació de repercussions i incloure’s en el grup d’actuacions no autoritzables i reflectir-se igualment en la taula resum.

– L’actuació «9. La utilització de llots de depuradora i purins com a esmena agrícola en àrees compreses en perímetres de protecció de proveïment a poblacions, així com en les àrees considerades sensibles per a la protecció d’hàbitats aquàtics, que hauran de definir-se en desenvolupament d’esta norma» serà incompatible en les zones A i B.

5. En l’apartat 6.1.3, «Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d’aigua», se substituirà «Crear rases d’aigua» per «Crear rases per a dirigir les escorrenties a la tolla».

Part de les modificacions proposades implicaran corregir la taula resum, el contingut de la qual haurà de correspondre al text de la descripció de les actuacions detallat en la norma.

La declaració ambiental i territorial estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d’incorporar-se a les normes de gestió de l’espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC i ZEPA «Penya-segats de la Marina (ES5213018)», sense perjuí de qualssevol altres que s’establisquen en els informes i/o autoritzacions que li siguen aplicables. La declaració ambiental i territorial estratègica és preceptiva i determinant i s’ha de tindre en compte immediatament abans de l’aprovació definitiva i és un document integrant de la documentació definitiva d’estes normes de gestió.

Respecte dels plans i els programes que puguen implementar-se en l’àmbit de les normes de gestió, no s’eximix del seu sotmetiment al tràmit d’avaluació ambiental si així ho preveu la normativa en matèria d’avaluació ambiental aplicable. De la mateixa manera, els projectes, actuacions i activitats que es pretenguen desenvolupar en este àmbit, encara que respecten les condicions establides en estes normes de gestió, no eximixen tampoc del seu sotmetiment al tràmit d’avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d’avaluació ambiental d’aplicació.

Esta declaració ambiental i territorial estratègica per a les normes de gestió de l’espai de la Xarxa Natura 2000: ZEC i ZEPA «Penya-segats de la Marina (ES5213018)», es publicarà en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  i es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria.

La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*, no s’ha adoptat o aprovat la norma de gestió respectiva en el termini màxim de dos anys des de la publicació.

Òrgan competent

La Comissió d’Avaluació Ambiental és l’òrgan competent per a emetre l’informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l’article 53.2.*b*  del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d’aprovació del text refós de la Llei d’ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d’acord amb el que disposa l’article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s’aprova el Reglament de l’òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d’avaluació ambiental estratègica (plans i programes).

A la vista de tot el que s’ha esmentat anteriorment, la Comissió d’Avaluació Ambiental acorda: emetre una declaració ambiental i territorial estratègica favorable en el procediment ordinari d’avaluació ambiental i territorial estratègica de les normes de gestió de l’espai Xarxa Natura 2000 «Penya-segats de la Marina», amb el compliment de les determinacions que s’inclouen en l’informe esmentat.

Notificar als interessats que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s’hi pot interposar cap recurs, cosa que no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.

Fet que vos notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns. Fet que se certifica abans de l’aprovació de l’acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se’n deriven, tal com ho autoritza l’article 18.2 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic.

València, 18 de febrer de 2022.- El secretari de la Comissió d’Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 5 de setembre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9965, del 25-10-2024 (2024/10554)

RESOLUCIÓN de 5 de septiembre de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica de las Normas de Gestión del Espacio de la Red Natura 2000: ZEC y ZEPA «Penya-segats de la Marina» (ES5213018), en Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell y Teulada (Alicante). Expediente 46/2017-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9965

Fecha DOGV
:   25-10-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/10554

CVE
:   DOGV-C-2024-10554

Fecha del documento
:   05-09-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

De conformidad con el artículo 56.8 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  de la declaración ambiental,

RESUELVO

Publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 46/2017-EAE Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell y Teulada (Alicante).

«Declaración ambiental y territorial estratégica de las normas de gestión del espacio Rn 2000 «Penya-Segats De La Marina»

Trámite: Evaluación ambiental y territorial estratégica de las NNGG RN2000

Promotor: Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Título: Normas de gestión del Espacio de la Red Natura 2000: ZEC y ZEPA "Penya-segats de la Marina"(ES5213018"

Municipios: Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell y Teulada.

Expediente: 046/2017-EAE

La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 17 de febrero de 2022, adopto el siguiente:

Acuerdo:

Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica de las normas de gestión del espacio RN 2000 «Penya-segats de la Marina» en los siguientes términos:

El objeto de la declaración ambiental y territorial estratégica (DATE) es valorar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de las normas de Gestión del Espacio de la Red Natura 2000: ZEC «Penya-segats de la Marina» (ES5213018)», sujeta a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme al Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (TRLOTUP). Para ello, la DATE verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación de las respectivas Normas de Gestión, estableciendo, en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en las mismas previamente a su aprobación.

Documentación recibida de la Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental.

El 19 de mayo de 2020 se recibió del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000 la propuesta del «Proyecto de Decreto …/… de …. del Consell por el que se declara como Zona Especial de Conservación (ZEC) el Lugar de Importancia Comunitaria LIC «Penya-segats de la Marina» y se aprueba la norma de gestión de tal ZEC y de la ZEPA Penya-Segats de la Marina y se modifican los límites de ambos espacios».

La propuesta del proyecto de decreto incluye en su anexo V la norma de gestión del espacio protegido de la Red Natura 2000 antes citado.

La documentación remitida en formato digital para la emisión de la presente DATE es la siguiente:

1. Estudio ambiental y territorial estratégico.

2. Memoria técnica de la norma de gestión.

3. Propuesta del proyecto de decreto del Consell

4. Propuesta de norma de gestión de los espacios RN 2000 (se adjunta como anexo de la propuesta del proyecto de decreto del Consell).

5. Información pública del proyecto de decreto del Consell:

a. Plan de participación pública.

b. Anuncio de la información pública en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  (DOGV), número 8629 de 6 de septiembre de 2019, por un plazo de cuarenta y cinco días hábiles.

c. Copia de las consultas realizadas.

d. Copia de los informes y alegaciones recibidos.

6. Informe de alegaciones.

A. Análisis del proceso de evaluación

Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:

|  |  |
| --- | --- |
| *Documento* | *Fecha* |
| Presentación del documento consultivo | 27.07.2017 |
| Emisión del documento de alcance | 25.01.2018 |
| Fase de participación pública y consultas de la versión preliminar y EATE: 45 días hábiles | 09.09.2019 |
| Solicitud prórroga documento de alcance | 16.01.2020 |
| Remisión documentación para DATE | 20.05.2020 |

Es necesario resaltar que la presente norma se somete a evaluación ambiental estratégica por el procedimiento ordinario en cumplimiento del acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental de fecha 12 de septiembre de 2014, por el que se acuerda, con base el informe de la Abogacía General de la Generalitat de fecha 25 de julio de 2014, someter a evaluación ambiental por el procedimiento ordinario las normas de gestión de los espacios Red Natura 2000.

B. Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico

B.1. Contenidos acordes con el anexo VII del TRLOTUP

El estudio ambiental y territorial estratégico de las Normas de gestión presenta un contenido que se ajusta, en líneas generales, al establecido en el anexo VII del TRLOTUP, estimándose suficiente para llevar a cabo la evaluación ambiental de las referidas normas.

B.2. Contenidos acordes con el documento de alcance

En el documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico de la norma de gestión referida, emitido por un acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental de fecha 25 de enero de 2018 se especifican, fundamentalmente, en sus apartados E) y F) la información y documentación que debe aportarse en la siguiente fase de la tramitación ambiental de las Normas de gestión. En concreto, se requiere:

a) Contenido del EATE

Tras el análisis del EATE, y aunque no se han seguido los epígrafes del anexo VIII del TRLOTUP, se considera que su contenido se ajusta en líneas generales a lo especificado en dicho anexo y se han incorporado las modificaciones aplicadas tras el proceso consultas y de participación pública en la propuesta de decreto y en las normas de gestión.

b) Consideraciones técnicas que debe recoger el EATE y la norma de gestión

Con carácter genérico, las Normas de gestión recogen las consideraciones realizadas en el respectivo documento de alcance en relación con las normas de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones que se recoge en el apartado 5 de las normas de gestión (anexo V de la propuesta de decreto).

No obstante, en el apartado de valoración de posibles impactos se analizará con detalle las repercusiones sobre la zona de determinadas actividades tal y como se indicaba en el documento de alcance.

c) Contenido de la norma de gestión

Las normas de gestión aportadas ajustan su contenido al establecido en el artículo 47 ter.1 de la Ley 11/1994 de espacios naturales de la Comunitat Valenciana. Además, la memoria técnica, que acompaña a la respectiva Norma de gestión, complementa la información de la norma con la siguiente documentación, que no es contenido de obligado cumplimiento según la Ley 11/1994:

– Síntesis descriptiva del área y sus características principales, incluyendo el ámbito de la norma de gestión, las características geográficas generales y características socioeconómicas.

– Identificación de presiones, impactos y amenazas.

En consecuencia, el contenido de las normas de gestión citadas se adapta en líneas generales a lo indicado en el documento de alcance.

B.3. Descripción de la alternativa elegida: propuesta de norma de gestión

Dado que la alternativa 0 de no aprobación de la norma no es una alternativa válida, por cuanto se incumplirían las obligaciones adquiridas por la Generalitat Valenciana con base en la aplicación de las normativas de referencia, en especial lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE, a continuación se describe de forma sucinta el contenido de las normas de gestión:

B.3.1. Ámbito territorial

En la memoria técnica que acompaña a la respectiva norma de gestión se complementa la información territorial aportando, de forma genérica, las características geográficas generales, relieve e hidrografía de este ámbito, además, de la caracterización socioeconómica, incluyendo los usos predominantes del suelo, la estructura de la propiedad, los núcleos de población y las infraestructuras de comunicación. Se añade, por último, la relación de los instrumentos y figuras de protección de la biodiversidad en el ámbito de las normas de gestión (catálogo de zonas húmedas, microrreservas vegetales, etc,).

El ámbito de la Norma de gestión está integrado por el espacio ZEC «Penya-Segats de la Marina», coincidente con la Zona de Especial Protección para las Aves del mismo nombre. Abarca una superficie de 980,53 ha, con un ámbito de aplicación exclusivamente terrestre de 952,60 ha, incluyendo en su delimitación un total de 3 municipios de la comarca de la Marina Alta: Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell y Teulada.

A grandes rasgos, el espacio se sitúa en el nordeste de la provincia de Alicante, abarcando la línea costera desde el Cap de Sant Martí (Xàbia) hasta el Cap d’Or (Teulada).

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Código* | *Espacio* | *Municipios* | *Provincia* | *Superficie (ha)* |
| ZEC ES5213018 | Penya-segats de la Marina | Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell y Teulada | Alicante | 952,60 |
| ZEPA ES5213018 | Penya-segats de la Marina | Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell y Teulada | Alicante | 952,60 |

  

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/10/1211151/66_1729495890645_8737328901425205683_imagen.png)

*Figura 1: Ámbito territorial de las Normas de gestión. Fuente: Proyecto de decreto.*

B.3.2. Objetivos

El objetivo de la norma de gestión es el establecimiento de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 de su ámbito territorial, con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable, contribuyendo a hacer frente a la pérdida de biodiversidad dando, así, cumplimiento a la normativa comunitaria (Directivas 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, y Directiva 2009/147/CE, de 30 de noviembre de 2009, relativa a la conservación de las aves silvestres), estatal (Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y de la biodiversidad ) y autonómica (Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana).

La norma de gestión, como instrumento de planificación ambiental de los espacios RN 2000 correspondientes, incorpora sus propios objetivos de gestión relativos a los hábitats y especies presentes en su ámbito territorial.

B.3.3. Contenido de la norma de gestión

Las determinaciones contenidas en la referida norma para alcanzar el objetivo específico de hacer frente a la pérdida de biodiversidad son las siguientes:

– Inventario de tipos de hábitats naturales y especies presentes en los espacios, descripción de su estado de conservación y de los criterios utilizados para interpretarlo. Incorpora la determinación del estado de conservación de los hábitats y especies presentes en los espacios y criterios de valoración.

Los hábitats son propios de acantilados costeros del norte de la provincia de Alicante como, por ejemplo, 1210 Vegetación anual sobre desechos marinos acumulados, 1240 Acantilados con vegetación de las costas mediterráneas con *Limonium*  spp. endémicos, 1310 Vegetación anual pionera con *Salicornia*  y otras especies de zonas fangosas o arenosas, 8130 Desprendimientos mediterráneos occidentales y termófilos, 8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica o 8330 Cuevas marinas sumergidas o semisumergidas.

También están representados, entre otros, los siguientes hábitats prioritarios: 6110\* Prados calcáreos cársticos o basófilos del *Alysso-Sedion albi*, 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea y 7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (*Cratoneurion*).

Entre las especies de flora de interés destacan *Silene hifacensis,* *Diplotaxis ibicensis*, *Helianthemum caput-felis,* *Asplenium marinum, Maytenus senegalensis* subsp. europea y *Dendropoma lebeche*, mientras entre la fauna aparecen algunas especies de quirópteros, cormorán moñudo (*Phalacrocorax aristotelis*), Águila pescadora (*Pandion haliaaetus*), Halcón peregrino (*Falco peregrinus*) o Búho real (*Bubo bubo*).

– Objetivos de conservación y gestión.

Los objetivos de gestión comunes para el conjunto de los hábitats de interés comunitario de presencia confirmada en los espacios son los siguientes:

1. Actualizar periódicamente la información cartográfica de la superficie y cobertura.

2. Mantener o mejorar la distribución, superficie, cobertura y funciones específicas de cada uno de los hábitats.

3. Establecer medidas específicas para la recuperación de los hábitats afectados por el incendio de septiembre de 2016.

Los objetivos de gestión para las especies del anexo II de la Directiva Hábitats y del anexo I de la Directiva de Aves Silvestres con presencia en el espacio, así como para las otras especies importantes para la gestión del espacio son:

1. Actualizar de forma periódica la información sobre el tamaño poblacional.

2. Mantener o mejorar la población dentro del «estado de conservación favorable» y que las perspectivas de futuro para estas variables sean buenas.

3. Mantener los hábitats de las especies mediante la eliminación de los factores que están afectando el estado de conservación de las especies.

4. Crear nuevas zonas de expansión para la silene de Ifac (*Silene hifacensis*) y la jarilla de cabeza de gato (*Helianthemum caput-felis*), y favorecer la recuperación de aves marinas, contemplando incluso la reintroducción del águila pescadora (*Pandion haliaaetus*).

Los objetivos de gestión para el conjunto del espacio pretenden redimensionar los anteriores de forma que puedan establecerse prioridades en función de las siguientes directrices:

1. Concepción en red. Contribución de cada hábitat y/o especie al conjunto de la Red Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional y europea:

– Hábitats naturales de interés comunitario que se consideran de especial prioridad:

1170 Arrecifes

1240 Acantilados con vegetación de las costas con *Limonium*  spp. endémicos mediterráneas

5210 Matorrales arborescentes de *Juniperus*  spp.

7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (*Cratoneurion*)

8330 Cuevas marinas sumergidas o semisumergidas

– Especies:

Silene de Ifac (*Silene hifacensis*), Jarilla de cabeza de gato (*Helianthemum caput-felis*), Jaramago de Ibiza (*Diplotaxis ibicensis*), Murciélago de cueva (*Miniopterus schreibersii*), Murciélago grande de herradura (*Rhinolophus ferrumequinum*), Cormorán moñudo (*Phalacrocorax aristotelis*) y Águila pescadora (*Pandion haliaaetus*).

2. Priorización de recursos. Las medidas de gestión activa podrán iniciarse de acuerdo con un calendario de prioridades condicionadas por la afección severa provocada por el reciente incendio y en el grado de importancia de las especies en un contexto de recursos limitados, con el siguiente orden de prioridades:

–  Hábitats naturales de interés comunitario que se consideran de especial prioridad:

1240 Acantilados con vegetación de las costas con *Limonium* spp. endémicos mediterráneas

7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (*Cratoneurion*)

5210 Matorrales arborescentes de *Juniperus*  spp.

– Especies:

Silene de Ifac (*Silene hifacensis*), Jaramago de Ibiza (*Diplotaxis ibicensis*), Jarilla de cabeza de gato (*Helianthemum caput-felis*), Cormorán moñudo (*Phalacrocorax aristotelis*) y Murciélago de cueva (*Miniopterus schreibersii*).

3. Contexto económico, social y territorial. La aplicación de la norma se adaptará a las diferentes necesidades y limitaciones impuestas por el medio socioeconómico, se fomentarán las actividades tradicionales que contribuyan a la conservación, con atención al apoyo económico de instrumentos financieros para la Red Natura 2000 y se considerará un marco de actuación prioritario la información y concienciación sobre la Red Natura 2000 entre la población local.

– Zonificación del ámbito de aplicación de la norma de gestión:

El criterio determinante de la zonificación es la presencia o no de hábitats y especies para los que se establecen objetivos de conservación en la norma de gestión, así como el carácter prioritario o no de los mismos.

Así, el ámbito de aplicación de la norma de gestión se zonifica, a efectos normativos y de gestión, en 5 categorías: Zona A (hábitats prioritarios), Zona B (hábitats de interés comunitario), Zona C (resto de hábitats y poblaciones de especies de la Directiva Aves), Zona D (áreas urbanas y urbanizables) y Zona M (espacio marino).

La superficie y contribución relativa de cada una de estas categorías de zonificación dentro del correspondiente espacio de la RN 2000 es la siguiente:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Zonificación* | *Superficie (ha)* | *% ámbito Norma de Gestión* |
| Zona A | 88,19 | 9,3 |
| Zona B | 787,17 | 82,6 |
| Zona C | 8,05 | 0,8 |
| Zona D | 69,20 | 7,3 |
| Zona M\* | 27,93 | - |
| Total | ZEC / ZEPA: 952,60  Delimitación cartográfica: 980,53 | 100,0 (ZEC) |

\*Zona marina coincidente con el «Espacio marino de la Marina Alta» (ESZZ16007). Omitido de la zonificación por ser externo a la ZEC / ZEPA y excluido de las competencias de la administración autonómica.

![](https://dogv.gva.es/publicaciones/imagesSF/2024/10/10/1211151/67_1729495890654_4925724929417022242_imagen.png)

– Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones

A los efectos de esta norma de gestión la normativa de aplicación directa queda agrupada de la siguiente manera:

a) Medidas para restablecer el estado favorable de los hábitats y las especies incendiadas.

1. Medidas para la recuperación post-incendio de hábitats naturales de interés comunitario de especial prioridad.

2. Medidas para la recuperación post-incendio de otros hábitats naturales de interés comunitario.

3. Medidas para la recuperación post-incendio de especies de fauna y flora.

b) Medidas para evitar el deterioro de los hábitats y alteraciones sobre las especies.

1. Medidas para la protección de hábitats naturales de interés comunitario de especial prioridad. Se relacionan las actuaciones consideradas incompatibles en las áreas de la Zona A, así como en aquellas áreas del territorio en las que aparezcan los hábitats naturales de especial prioridad que se indican en el apartado V.1 de la norma de gestión.

2. Medidas para la protección de otros hábitats naturales de interés comunitario. Para las áreas incluidas en la Zona B, no se establece ninguna incompatibilidad específica, más allá de las limitaciones establecidas en las diferentes legislaciones sectoriales.

3. Medidas para la protección de especies de fauna y flora. Se relacionan las actividades consideradas incompatibles en las áreas zonificadas como A, B y C, en tanto que no estén relacionadas directamente con medidas de gestión del lugar establecidas en la propia Norma de Gestión y/o sean consideradas como tales por parte del órgano gestor de la Red Natura 2000, y hacen mención a la limitación de la práctica de escalada y barranquismo en áreas sensibles para aves rapaces.

Por lo que respecta al régimen de evaluación de repercusiones, la norma de gestión indica:

a) Quedan sometidos a dicho régimen los Planes, programas y proyectos incluidos en el campo de aplicación material del Decreto 60/2012, de 5 de abril, de evaluación de repercusiones en todo el ámbito de la ZEC y ZEPA incluidos en la norma de gestión.

b) Se indican los planes, programas y proyectos que quedan excluidos de la obligación de evaluar sus repercusiones sobre la ZEC y ZEPA de esta norma de gestión.

c) Resto de supuestos. Quedarán sujetos a evaluación de repercusiones sobre los espacios protegidos de la RN 2000 objeto de esta norma de gestión.

La norma de gestión recoge en una tabla resumen las normas de aplicación directa y la concreción de la obligación de evaluar atendiendo a la zonificación (A, B, C y D) establecida. En dicha tabla, que se reproduce a continuación, se distingue entre:

– Actuaciones no autorizables (excluidas de evaluación de repercusiones por incompatibilidad con la conservación)

– Actuaciones que no requerirán evaluación de repercusiones (sin afección previsible sobre hábitats o especies)

– Actuaciones que requerirán evaluación de repercusiones

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuaciones no autorizables (excluidas de evaluación de repercusiones por incompatibilidad con la conservación)* | *Zona* | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* |
| Las que resulten incompatibles con la clasificación y calificación urbanística de los suelos incluidos en las categorías de zonificación indicadas. | X | X |  | X |
| El desbroce no selectivo o la eliminación total de la cubierta vegetal natural incluida en los hábitats 1240, Acantilados con vegetación de las costas mediterráneas con *Limonium*  spp. endémicos, y 5210, Matorrales arborescentes de *Juniperus*  spp., o en las áreas de ocupación de las especies de la Directiva presentes en el ámbito de la norma de gestión: *Diplotaxis ibicensis y Helianthemum caput-felis.* | X |  |  |  |
| Las quemas de cualquier naturaleza y extensión, realizadas sobre la cubierta vegetal natural, y que no estén contempladas en un plan prescrito de quemas como instrumento técnico de gestión forestal | X | X | X |  |
| Puesta en marcha de planes de actuación agrícola que supongan cambios de cultivos, modificación de sistemas de riesgos, desvíos de canales o acequias, canalizaciones y, en general, todas aquellas actuaciones que puedan modificar el funcionamiento hídrico del espacio. |  | X | X |  |
| Recolección y extracción de material vegetal vivo de flora endémica, rara o amenazada, a excepción de fines para la reproducción y estudio de ejemplares en el marco de la conservación. | X | X |  |  |
| Aterramientos, vertidos de materiales sólidos y líquidos de origen urbano o industrial. | X | X | X |  |
| Utilización de herbicidas para la limpieza de la vegetación ruderal en márgenes de vías y caminos. | X | X | X |  |
| La instalación de nuevas infraestructuras de comunicación y generación de energía, excepto aquellas que cuente con la evaluación de repercusiones favorable. No se considerarán nuevas infraestructuras las que ya se encuentren en el momento de la aprobación de estas normas y cuenten con su autorización perceptiva | X | X | X |  |
| La práctica de la escalada y el barranquismo en aquellas áreas que, en desarrollo de la presente norma y en aplicación del artículo 11 del Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de regulación del senderismo y deportes de montaña, sean consideradas como zonas sensibles por la presencia de hábitats de especies incluidas en esta normativa, con especial atención a las áreas de conservación de la silene de Ifac (*Silene hifacensis*) y a las áreas de recuperación en las que se desarrollen actuaciones concretas de reintroducción de la especie.  Las vías de escalada equipadas en los acantilados en el momento de en vigor de esta normativa, tendrán la consideración de equipamientos deportivos consolidados. La apertura de nuevas vías deberá contar con la autorización del órgano gestor del ZEC. | X | X |  |  |
| En las áreas de recuperación del *Silene hifacensis*, en los hábitats de esta especie en áreas donde se estén desarrollando acciones de introducción, cualquier actuación que pueda suponer un perjuicio para la misma. | X | X |  |  |
| El acceso a la "Cova de les Rates Penades de Moraira" sin autorización expresa de la dirección general competente en materia de conservación de fauna silvestre. | X | X |  |  |
| El acceso por vía marina al interior bajo techo de las cuevas semisumergidas con cualquier vehículo a motor sin autorización expresa. También la arribada y desembarco de cualquier embarcación dentro de las cuevas. Para las embarcaciones sin motor de explosión está permitido el tránsito y abarloarse dentro de las mismas. | X | X |  |  |
| Todas aquellas actividades que puedan producir la contaminación de suelos o del subsuelo con riesgo para los hábitats y especies, así como las que produzcan menoscabo de los usos actuales o potenciales de estos recursos o de su capacidad ecológica. En el mismo sentido, se considera incompatible todo tipo de vertido sólido o líquido potencialmente contaminante sobre los suelos o su incorporación al subsuelo mediante cualquier procedimiento. | X | X |  |  |
| La apertura de nuevos senderos o caminos en los bordes de los cortados, tanto en la parte alta como en la parte baja de estos, donde nidifiquen las especies consideradas de interés (ZEPA) como aves rupícolas como el halcón peregrino (*Falco peregrinus*), Búho real (*Bubo bubo*), etc. | X | X |  |  |
| Cualquier actuación que implique la eliminación o afección a ejemplares de las especies prioritarias establecidas en las diferentes microrreservas de flora o en la reserva de fauna del ámbito de esta norma de gestión, excepto las actuaciones relacionadas con la gestión del lugar y con las actuaciones de conservación establecidos en las respectivas declaraciones | X | X |  |  |
| Trasformación de los hábitats 1240, 1310, 5210, 6420, 8130, 8210, 9320 y 9540, excepto cuando dicha transformación sea necesaria para la ejecución de proyectos que cuenten con evaluación de repercusiones favorable. | X | X |  |  |

  

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuaciones que no requerirán evaluación de repercusiones (sin afección previsible sobre hábitats o especies)* | *Zona* | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* |
| Cualquier plan, programa, proyecto o actuación que se desarrolle en el ámbito de la Zona D establecida en la presente norma de gestión, con la excepción de las actuaciones industriales que puedan representar, por sus características específicas, una emisión de contaminantes gaseosos o de vertidos, incluidos los de aguas residuales, susceptibles a afectar las áreas situadas fuera de la mencionada Zona D. |  |  |  | X |
| Los expresamente mencionados en las medidas de gestión activa, por estar relacionadas directamente con la gestión del espacio. | X | X | X | X |
| Todas aquellas actuaciones relacionadas con la gestión del lugar y con los objetivos de conservación de los espacios Red Natura 2000 presentes en el ámbito de las citadas Normas consideradas como tales por el órgano gestor de la Red Natura 2000. | X | X | X | X |
| Actuaciones de conservación, rehabilitación, mejora o mantenimiento de las instalaciones e infraestructuras ya existentes en el ámbito de la presente norma, en tanto que no supongan una modificación de trazado o incremento de la superficie. | X | X | X | X |
| La práctica de la agricultura (incluyendo en la misma las actuaciones habituales relacionadas con la misma, como cambio de cultivo, nivelación y agrupación de parcelas, mecanización, etc.) en aquellos ámbitos en que se viniera produciendo dicha práctica en la entrada en vigor de la presente norma. Siempre que se cumplan los criterios orientadores desarrollados en el siguiente punto a este respecto. | X | X | X | X |
| La práctica de la actividad cinegética o piscícola conforme a la legislación sectorial vigente. | X | X | X |  |
| La ganadería extensiva o carga ganadera para la prevención de incendios forestales, excepto en aquellas áreas en las que de forma explícita se indiquen el desarrollo de estas normas con el fin de evitar afecciones significativas sobre hábitats o especies consideradas como especialmente sensibles. | X | X | X | X |
| Las actividades y aprovechamientos forestales de cualquier naturaleza cuando se lleven a cabo al amparo de un instrumento técnico de gestión forestal aprobado por la Generalitat Valenciana y que cuente con evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitida por el órgano competente. | X | X | X | X |
| Las actuaciones ordinarias de conservación de cauces, como la retirada de elementos obstructivos, así como la eliminación de especies alóctonas y las obras de emergencia desarrolladas o expresamente autorizadas por el órgano de cuenca. | X | X | X | X |
| Las actuaciones de mantenimiento y conservación de las infraestructuras – balsas, acequias, azudes; vinculadas al regadío o a otras actividades, con independencia del órgano que las ejecute, cuando no se encuentren en los supuestos indicados en las normas. | X | X | X | X |
| Los instrumentos de planeamiento que afecten al suelo urbano: planes de reforma interior, estudios de detalle y programas para el desarrollo de actuaciones aisladas. | X | X | X | X |
| Las obras de interés general competencia de la Administración del Estado, contempladas en el artículo 111.1 de la Ley 22/88, de 28 de julio, de costas. | X | X | X | X |

  

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *Actuaciones que requerirán evaluación de repercusiones* | *Zona* | | | |
| *A* | *B* | *C* | *D* |
| Actividades de uso público del medio en grupos organizados superiores a 30 personas, incluyendo competiciones deportivas u otros eventos deportivos, lúdicos o culturales. | X | X | X |  |
| La construcción de edificaciones aisladas o instalaciones en el suelo no urbanizable protegido, destinadas a actividades agrícolas, ganaderas, forestales, cinegéticas o turísticas, y la construcción de viviendas unifamiliares aisladas en suelo no urbanizable con cualquier calificación, así como la reconstrucción o remodelación de dichas edificaciones o instalaciones cuando supongan un incremento de la superficie o volumen de las mismas. | X | X | X |  |
| La construcción de edificaciones o instalaciones en suelo no urbanizable destinadas a uso urbanístico, como alojamientos rurales, establecimientos de restauración, campamentos y similares. | X | X | X |  |
| Instrumentos técnicos de gestión forestal no contemplados en las medidas de gestión activa. | X | X | X |  |
| Los aprovechamientos forestales y los trabajos de conservación y mejora de masas forestales, cuando no se ejecuten en desarrollo de instrumentos técnicos de gestión forestal aprobados por la Generalitat Valenciana y que cuenten con evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitida por el órgano competente. | X | X | X |  |
| La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sostenidas a declaración o estimación de impacto ambiental y los planes de mantenimiento anual de líneas eléctricas previstos Ley forestal CV. | X | X | X |  |
| La apertura, ampliación o cambio de trazados de caminos y pistas rurales y forestales. | X | X | X | X |
| La utilización de lodos de depuradora y purines como enmienda agrícola en áreas comprendidas en perímetros de protección de abastecimiento a poblaciones, así como en aquellas áreas consideradas sensibles para la protección de hábitats acuáticos, las cuales deberán definirse en desarrollo de la presente norma. | X | X | X | X |
| Las autorizaciones de vertido de aguas residuales y las concesiones para aprovechamiento de aguas subterráneas. | X | X | X | X |
| Los planes, programas o proyectos que impliquen una afección directa o indirecta al subsuelo que por su envergadura o localización puedan alterar el régimen hidrogeológico y la estructura subterránea de las cavidades mencionadas en estas normas. | X | X | X |  |
| La apertura de nuevas vías de escalada, entendiendo como tales aquellas que no tuvieran la consideración de equipamientos deportivos consolidados en el momento de entrada en vigor de la presente Norma. | X | X | X | X |
| El establecimiento de nuevas redes de gasificación y las instalaciones de depósitos de combustibles asociados a edificaciones aisladas. | X | X | X |  |
| Resto de supuestos comprendidos en el término de aplicación material del Decreto 60/2012 no implicados explícitamente en los apartados anteriores. | X | X | X | X |

  

– Criterios orientadores y medidas de gestión activa

– Criterios Orientadores

La norma de gestión contiene una relación de criterios que tienen como objetivo orientar a los planificadores y gestores sobre el mejor modo de compatibilizar la ordenación y la gestión de determinadas actuaciones relacionadas con dichos ámbitos con las exigencias derivadas de la normativa de la Red Natura 2000, en particular con la exigencia de alcanzar o mantener el estado de conservación favorable de los hábitats y las especies que han motivado la declaración del espacio LIC y ZEPA que constituyen el ámbito de esta norma de gestión.

En concreto se establecen los siguientes:

+ Criterios orientadores para la planificación y la gestión forestal

+ Criterios orientadores para la ordenación cinegética

+ Criterios orientadores para la creación y el mantenimiento de puntos de agua

+Criterios orientadores para la construcción o modificación de infraestructuras

– Medidas de gestión activa

Las medidas de gestión activa constituyen el conjunto de actuaciones necesarias que deben ejecutarse con la finalidad de que los hábitats y/o especies en el ámbito de las normas de gestión y en especial aquellos que se hayan propuesto como objetivo, mantengan o alcancen un estado de conservación favorable.

En este sentido, las normas de gestión contienen un conjunto de medidas de diversa naturaleza que pueden englobarse, de forma genérica, en los siguientes apartados:

A. Evaluación de comunidades

A.1. Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario de especial prioridad y otros hábitats.

A.2. Seguimiento del estado de conservación de las especies.

A.3. Favorecer la recuperación de aves marinas, contemplando incluso la reintroducción del águila pescadora.

B. Mejora, restauración y conservación

B.1. Inventario de supervivencia del arbolado parcialmente afectado por el incendio

B.2. Selvicultura preventiva y restauración hidrológico-forestal.

B.3. Restauración asistida de la cubierta vegetal.

B.4. Coordinación con el Ayuntamiento de Xàbia, cazadores y otros propietarios particulares para la recuperación de los cultivos agrícolas del monte de La Granadella.

B.5. Diseño y desarrollo de un plan de selvicultura preventiva a través de la coordinación con ayuntamientos.

B.6. Coordinación con Demarcación de Costas y ayuntamientos locales para la vigilancia y restricción efectiva de las visitas recreativas a cuevas de interés.

B.7. Diseño y desarrollo de un Plan de regulación de uso público en colaboración con los ayuntamientos y la Demarcación de Costas.

B.8. Consorcio de gestión en el espacio marino de la Marina Alta

B.9. Control de especies exóticas invasoras.

C. Información de los valores naturales para fomentar la conservación y el desarrollo sostenible del entorno

C1. Campañas de comunicación y sensibilización participativa

– Programa de actuaciones

La Norma de gestión presenta un programa de actuaciones en el que se recoge el conjunto de las medidas y/o actuaciones de gestión directa, indicando su prioridad de ejecución en cada zona, la fuente de financiación, su estimación económica y la responsabilidad sectorial de la actuación. El programa de actuaciones alcanza un presupuesto estimado de 797.840 euros.

– Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies

La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y directrices y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en el ámbito de la presente norma de gestión se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los informes de aplicación previstos en el artículo 17 de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y en el artículo 12 de la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE).

Se proponen dos sistemas de indicadores: indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats e Indicadores para cuantificar el progreso de la norma de gestión en relación con el seguimiento.

1) Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.

Indicadores de seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats. Los mismos indicadores (parámetros) que se utilizan para establecer el estado de conservación, sirven para valorar la evolución de los elementos de gestión, positiva o negativa con respecto a este «estado de conservación favorable» a mantener o alcanzar.

2) Indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión.

Indicadores para cuantificar el progreso de la norma de gestión en relación con el seguimiento. Se establecen dos indicadores:

1. Grado de seguimiento: porcentaje (%) de especies y hábitats para las que se ha evaluado el estado de conservación a los 6 años.

2. Grado de avance en objetivos de conservación: porcentaje (%) de especies y hábitats que:

a) mantienen el estado de conservación

b) mejoran el estado de conservación

c) empeoran el estado de conservación

A este efecto, el umbral para cuantificar un cambio en el estado de conservación se define como el paso de una categoría a otra, de forma que, en la siguiente figura, cualquier cambio de categoría de derecha a izquierda es una mejora y un empeoramiento en el sentido contrario:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Favorable* | *Desfavorable-inadecuado* | *Desfavorable-malo* |
| –––> Empeora el estado de conservación | | |
| <––– Mejora el estado de conservación | | |

  

El cambio de la categoría de desconocido a cualquier otra categoría no se considera como una mejora o empeoramiento del estado de conservación, aunque si un avance en el grado de conocimiento de la especie o el hábitat. De igual forma, el paso de un estado de conservación conocido a la categoría desconocido implica sólo un retroceso en el grado de conocimiento.

C. Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración

a. Antecedentes

Teniendo en consideración la tramitación sectorial y ambiental llevada a cabo hasta este momento, descrita en el apartado A) Análisis del proceso de evaluación del presente documento, la evaluación del resultado de las consultas se realiza con base en los documentos e informes que son objeto del mencionado informe de alegaciones.

b. Fase de puesta a disposición del público y consulta a administraciones

Entre el 9 de septiembre y el 2 de octubre de 2019 se efectuaron consultas a administraciones públicas y entidades interesadas y, por otra parte, se llevó a cabo la fase de información pública mediante anuncio en el DOGV número 8629 de 6 de octubre de 2019 quedando expuestos la versión preliminar del proyecto de decreto, con las normas de gestión, memoria técnica, mapas de localización, plan de participación pública y estudio ambiental y territorial estratégico.

En las tablas siguientes se indican las consultas realizadas, así como las alegaciones e informes recibidos.

Fase de Consultas

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| *Administración-Entidades-Asociaciones-Particulares* | *Fecha consulta* | *Informes -Respuestas* |
| Departamentos de la Generalitat Valenciana |  |  |
| C. Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball | 02.10.2019 | 22.10.2019 |
| C. Educació, Cultura i Esport | 02.10.2019 | 04.11.2019 |
| C. Innovació, Universitats, Ciència i Soc. Digital | 02.10.2019 | 07.11.2019 |
| C. Justicia, Interior i Adm. Pública | 02.10.2019 | 14.10.2019 |
| C. Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica | 02.10.2019 | 08.10.2019 |
| C. Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat | 12.09.2019 | 17.10.2019 |
| C. Sanitat Universal i Salut Pública | 02.10.2019 | 04.10.2019 |
| Conselleria d’Hisenda i Model Econòmic | 02.10.2019 | 25.10.2019 |
| Dirección General de Cambio Climático | 12.09.2019 | - |
| Dirección General de l’Institut Valencià de les Dones | 02.10.2019 | 17.10.2019 |
| Dirección General de Política Territorial y Paisaje | 12.09.2019 | - |
| Dirección General de Prevención de Incendios Forestales | 12.09.2019 | 20.09.2019 |
| Dirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas | 12.09.2019 | - |
| Dirección General de Calidad y Educación Ambiental | 12.09.2019 | 21.10.2019 |
| Dirección General del Agua | 12.09.2019 | - |
| Dirección Territorial de Agricultura de Alicante | 12.09.2019 | - |
| Dirección Territorial de Alicante. Sección Forestal | 12.09.2019 | 08.10.2019 |
| Presidència de la Generalitat | 02.10.2019 | 16.10.2019 |
| Servei d’Ordenació i Gestió Forestal | 11.09.2019 | 10.10.2019 |
| Servei de Caça i Pesca | 11.09.2019 | 08.10.2019 |
| Servei de Gestió d’Espais Naturals Protegits | 11.09.2019 | - |
| Servei Territorial d’Urbanisme Alacant | 12.09.2019 | 17.10.2019 |
| Servei Territorial Indústria i Energia Alacant | 11.09.2019 | - |
| Vicepresidència i Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives | 02.10.2019 | 23.10.2019 |
| Vicepresidència Segona i Conselleria d’Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica | 02.10.2019 | 21.10.2019 |
| Otras administraciones |  |  |
| Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el mar (MITECO) | 17.09.2019 | 30.09.2019 |
| Dirección General de Biodiversidad y Calidad Ambiental (MITECO) | 16.09.2019 | 07.10.2019 |
| Dirección General de Carreteras. Unidad de Carreteras. (MITECO) | 16.09.2019 | 14.10.2019 |
| Confederación Hidrográfica del Júcar | 16.09.2019 | 29.10.2019 |
| Administración local |  |  |
| Diputació d’Alacant. Área de Medio Ambiente | 09.09.2019 | 20.09.2019 |
| Ayuntamiento de el Poble Nou de Benitatxell | 09.09.2019 | 14.11.2019 |
| Entidades representativas y particulares |  |  |
| Acció Ecologista-Agró | 09.09.2019 | - |
| Asociación de Municipios Forestales de la CV | 09.09.2019 | - |
| Asociación Valenciana de Agricultores | 09.09.2019 | - |
| Ayuntamiento de Teulada | 09.09.2019 | - |
| Ayuntamiento de Xàbia | 09.09.2019 | - |
| Colegio Oficial de Ingenieros Agrónomos de Levante | 09.09.2019 | - |
| Colegio Oficial de Ingenieros Técnicos Agrícolas | 09.09.2019 | - |
| Federació d'Esports de Muntanya i Escalada de la C.V. (FEMECV) | 09.09.2019 | 05.11.2019 |
| Federación de Caza de la CV | 09.09.2019 | - |
| Institut de Recerca Oceanogràfica de Xàbia | 09.09.2019 | 08.10.2019 |
| La Unió de Llauradors i Ramaders | 09.09.2019 | - |
| Sociedad Española de Ornitologia/Birdlife | 09.09.2019 | 19.11.2019 |
| Societat Valenciana d’Ornitologia | 09.09.2019 | - |
| Unión de Pequeños Agricultores (UPA-PV) | 09.09.2019 | - |
| WWF | 09.09.2019 | - |

  

Aportaciones en fase de exposición pública

|  |  |
| --- | --- |
| *Entidad / Interesados* | *Alegaciones* |
| Carlos Da Rocha Rodrigues | 09.11.2019 |
| Centre Excursionista de Xàbia | 05.11.2019 |
| Enric Morera Esteve | 27.10.2019 |
| José Bas Marqués | 20.11.2019 |
| Raúl Ibáñez Ros | 08.11.2019 |
| VAPF, SL.U. | 12.11.2019 |

Todos los informes y alegaciones recibidas en esta fase que realizaban observaciones o consideraciones a los documentos expuestos al público son objeto de consideración motivada en el informe de alegaciones redactado por el órgano promotor que se resumen en el siguiente apartado.

c. Modificaciones introducidas en los documentos de la norma de gestión como consecuencia de la información pública y consultas.

Se incorporan a la memoria técnica de la Norma de gestión y al proyecto de decreto correspondiente las siguientes modificaciones derivadas de la exposición pública y consultas, que vienen detalladas en el informe de alegaciones:

1. Atendiendo a la alegación del Servicio Provincial de Costas de Alicante, en el punto 5 de la sección a) «Planes, Programas y Proyectos excluidos de sustanciar la evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000» del apartado 5.3.2. «Concreción de la obligación de evaluar», se incluye un punto específico que excluye de la siguiente obligación de evaluar. Esta inclusión también queda reflejada en el correspondiente cuadro resumen:

– Las obras de interés general competencia de la Administración del Estado, contempladas en el artículo 111.1 de la Ley 22/88, de 28 de julio, de costas

2. Atendiendo a la alegación del Servicio de Caza y Pesca, se introduce el siguiente cambio de redacción en el punto 8 «Caza (Código F03,01)» del capítulo IV. Identificación de presiones, impactos y amenazas:

– Se sustituye: «Actuaciones recomendadas: no se plantean debido al bajo efecto de la presión negativa detectada en el ámbito de la Norma de gestión» por: «Actuaciones recomendadas: no se plantean dado que una gestión basada en los PTOC y en la memoria y plan anual, para observar las posibles variaciones en las capturas y adecuar la actividad cinegética a los recursos existentes, no ha de producir ninguna presión negativa sobre las especies».

Además, se modifica la redacción del punto g) del apartado 6.1.2. «Criterios orientadores para la ordenación cinegética» que queda redactado de la siguiente manera:

– «g) Los instrumentos de ordenación cinegética identificarán aquellas secciones o cuarteles sensibles, entendiendo como tales aquellas zonas donde anualmente una especie de las consideradas en esta norma desarrolle una parte vital de su ciclo biológico (importante para el mantenimiento de la población) o bien que alberguen alguno de los siguientes hábitats naturales de interés comunitario de especial prioridad, y la actividad sea manifiestamente incompatible con su conservación».

3. Atendiendo a la alegación de la Sección Forestal de la DT de Alicante, en el apartado «Restauración asistida de la cubierta vegetal» del capítulo 6.2. «Medidas de gestión activa», se modifica el valor de 200 pies/ha por el de 400-600 pies/ha indicado por la Sección Forestal.

4. Atendiendo a las alegaciones de la Federació d'Esports de Muntanya i Escalada de la Comunitat Valenciana (FEMECV), de Raul Ibáñez Ros, del Ayuntamiento de el Poble Nou de Benitatxell y del Centre Excursionista de Xàbia (CEX), se modifica la redacción y se amplía el punto 2 del apartado 5.2.3. «Medidas para la protección de especies de fauna y flora».

– Se sustituye: «2. La práctica de la escalada y el barranquismo en aquellas áreas que, en desarrollo de la presente norma y en aplicación del artículo 11 del Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de regulación del senderismo y deportes de montaña, sean consideradas como zonas sensibles por la presencia de hábitats de especies incluidas en esta normativa, con especial atención a las áreas de ocupación y recuperación de la silene de Ifac (*Silene hifacensis)*. «Por: «2. La práctica de la escalada y el barranquismo en aquellas áreas que, en desarrollo de la presente norma y en aplicación del artículo 11 del Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de regulación del senderismo y deportes de montaña, sean consideradas como zonas sensibles por la presencia de hábitats de especies incluidas en esta normativa, con especial atención a las áreas de conservación silene de Ifac (*Silene hifacensis*) y a las áreas de recuperación en las que se desarrollen actuaciones concretas de reintroducción de la especie.

Las vías de escalada equipadas en los acantilados en el momento de en vigor de esta normativa, tendrán la consideración de equipamientos deportivos consolidados. Los reequipamientos, entendidos como el cambio de los elementos ya existentes por motivos de seguridad, estarán permitidos, en su caso, bajo la presentación de una declaración responsable de no afección al medio.

La apertura de nuevas vías deberá contar con la autorización del órgano gestor del ZEC.»

Esta modificación obliga a incluir el siguiente punto adicional en el apartado 5.3.1. «Obligación general de evaluar» para la indicar expresamente la obligación de evaluar la apertura de vías de escalada en áreas que no se ajusten al criterio indicado.

«13. La apertura de nuevas vías de escalada, entendiendo como tales aquellas que no tuvieran la consideración de equipamientos deportivos consolidados en el momento de entrada en vigor de la presente Norma».

5. Atendiendo a las alegaciones de Raúl Ibáñez Ros y del Ayuntamiento de el Poble Nou de Benitatxell, del Centre Excursionista de Xàbia (CEX), en el punto 8 del apartado 5.3.1. «Obligación general de evaluar» para indicar expresamente la obligación de evaluar en el caso de apertura de nuevos senderos, que quedará redactado de la siguiente manera:

Punto 8.- La apertura, ampliación o cambio de trazado de senderos, caminos y pistas rurales y forestales».

6. Atendiendo a las alegaciones de Enric Morera Esteve y José Bas Marqués se ha modificado la zonificación original para incluir en zona D las áreas indicadas en sus alegaciones.

7. Atendiendo a la alegación del VAPF, SLU, se ha procedido a la modificación del límite del ZEC excluyendo una de las áreas calificadas por el PGOU de el Poble Nou de Benitatxell, actualmente en tramitación, como Zona Urbanizada. Asimismo, se procede a la modificación de la zonificación, pasando a Zona D otra área del Plan Parcial Cumbres del Sol que, incluida también en Zona Urbanizada, está prevista su destinación a zona verde.

8. Atendiendo a la alegación del S.T. d’Indústria i Energía d’Alacant (Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball), se incluye un punto específico en el apartado 5.2.3. «Medidas para la protección de especies de fauna y flora» para indicar expresamente la obligación general de evaluar el establecimiento de infraestructuras que no quedan claramente indicadas en la redacción actual:

Punto 8. El establecimiento de nuevas redes de gasificación y las instalaciones de depósitos de combustibles asociados a edificaciones aisladas.

Aparte de las modificaciones aquí indicadas se han introducido pequeños cambios de redacción y corregido algunas erratas que se han detectado a lo largo del proceso de información pública.

D. Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación de la norma de gestión.

Según el estudio ambiental y territorial estratégico los efectos ambientales previsibles de las normas de gestión sobre la biodiversidad, la flora y la fauna son de signo indudablemente positivo, sobre todo en relación con la conservación de los hábitats y especies que han determinado la inclusión de estos espacios en la Red Natura 2000, dado que su objetivo principal es mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable.

El mismo carácter tienen los efectos sobre el paisaje, dado que los espacios de la Red Natura 2000 son recursos paisajísticos de conformidad con la legislación protectora del paisaje, pudiendo considerarse las propias normas de gestión como un instrumento que contribuirá a fijar los objetivos de calidad paisajística para los mismos.

La emisión de las normas de gestión y la puesta en marcha de sus actuaciones de conservación activa tanto en los espacios de la Red Natura 2000 como en las áreas de conectividad, entre tales espacios también tendrá signos positivos en relación con los factores climáticos y, en especial, sobre el problema del cambio climático, dado que aumentarán la capacidad de resiliencia del territorio, esto es, su capacidad de adaptación a este problema.

De igual modo, también pueden considerarse como positivos en general los efectos sobre la tierra, el agua y el aire, dado que promoverán un uso racional de los mismos dirigido a su mejora y conservación en buen estado, en el ámbito de los espacios de la Red Natura 2000.

También serán positivos los efectos sobre la población, en la medida en que contribuirán a garantizar la seguridad jurídica a la hora de desarrollar sus actuaciones en el marco de la Red Natura 2000 y posibilitarán la llegada de recursos financieros en el marco de las políticas comunitarias, estatales y autonómicas de carácter agrario y regional.

No se prevén efectos significativos sobre la salud humana, en particular porque las normas de gestión, por sus características, no son susceptibles ni de aumentar ni de rebajar los riesgos sobre este factor, a diferencia de otros instrumentos de planificación.

Tampoco se prevén efectos significativos en materia de patrimonio cultural, incluido el patrimonio histórico artístico.

Por último, hay que tener en cuenta que la Red Natura 2000 y los distintos espacios que la conforman son en sí mismos un elemento estratégico del territorio al formar parte de la Infraestructura verde prevista tanto en el TRLOTUP como en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrices 37, 38 y 39). Por tanto, la elaboración de las normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000 tendrá efectos positivos sobre los elementos estratégicos del territorio, contribuyendo a dar a cumplimiento a la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana.

E. Acciones de seguimiento de la aplicación de la norma de gestión.

En el apartado 8.- Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies de las normas de gestión, se proponen dos sistemas de indicadores para el seguimiento: por una parte, los indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la respectiva norma de gestión y, por otra parte, los indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.

La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y criterios y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en el ZEC y ZEPA objeto de las Normas de gestión incluidas en el proyecto de decreto se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los informes de aplicación previstos en el artículo 17 de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y en el artículo 12 de la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE).

F. Consideraciones al proyecto de decreto.

El apartado 4 «Zona D» hace referencia a la inclusión en esta categoría de «…las áreas urbanas y urbanizables». Para mejor comprensión se deberá sustituir en este punto y en todo el texto por «…los terrenos clasificados como suelo urbano y suelo urbanizable en los respectivos instrumentos de planeamiento».

En el proyecto de decreto, el apartado 5.2.1. Medidas para la protección de hábitats naturales de interés comunitario de especial prioridad se consideran actuaciones no autorizables e incompatibles las siguientes:

Punto 1. Las que resulten incompatibles con la clasificación y calificación urbanística de los suelos incluidos en las categorías de zonificación indicadas.

Dado que las actividades incompatibles con la clasificación y calificación lo son en sentido amplio, éstas deberán ser incompatibles en todas las zonas, incluso en la C.

Punto 2. El desbroce no selectivo, la roturación o el aprovechamiento minero de terrenos ocupados a la entrada en vigor de la presente norma por vegetación natural incluida en los hábitats 1240, «Acantilados con vegetación de las costas mediterráneas con *Limonium*  spp. endémicos», y 5210, «Matorrales arborescentes de *Juniperus*  spp.», o en las áreas de ocupación de las especies de interés comunitario presentes en el ámbito de la norma de gestión: jaramago de Ibiza (*Diplotaxis ibicensis*) y jarilla de cabeza de gato (*Helianthemum caput-felis*).

Con esta redacción, el desarrollo de estas actuaciones en zona A que pudiesen afectar al hábitat prioritario 7220\* «Manantiales petrificantes con formación de tuf (*Cratoneurion*)» requerirá de evaluación de repercusiones. Parece razonable que en este tipo de hábitats en ningún caso puedan autorizarse las mencionadas actuaciones, por lo que se deberá incluir dicho hábitat en el texto.

Punto 4. Puesta en marcha de planes de actuación agrícola que supongan cambios de cultivos, modificación de sistemas de riegos, desvíos de canales o acequias, canalizaciones y, en general, todas aquellas actuaciones que puedan modificar el funcionamiento hídrico del espacio.

En la tabla-resumen solo aparecen como no autorizables para las zonas B y C. Teniendo en cuenta que la zona A alberga los hábitats de mayor interés para la conservación, deberá añadirse la Zona A como área en la que son incompatibles las actuaciones indicadas en este punto.

Punto 7. La instalación de nuevas infraestructuras de comunicación y generación de energía, excepto aquellas que cuente con una evaluación de repercusiones favorable. No se considerarán nuevas infraestructuras las que ya se encuentren en el momento de la aprobación de estas normas y cuenten con su autorización perceptiva.

Con el fin de definir mejor los conceptos se sustituirá «infraestructuras de comunicación» por «infraestructuras viarias» para evitar la confusión con infraestructuras de telecomunicaciones. Además, se sustituirá «generación de energía» por «generación y transmisión de energía», en el sentido del anexo VI de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental que, en su parte C, define: o) transmisión de energía eléctrica: incluye la actividad (transporte), las instalaciones (red interconectada de alta y media tensión) y el fin (suministro a clientes finales o distribuidores). En este concepto se incluyen las subestaciones.

La tabla-resumen incluye una actuación no autorizable en las zonas A y B cuyo detalle y descripción no aparecen en el texto correspondiente del apartado 5.2.3 y que debería incluirse:

– Recolección y extracción de material vegetal vivo de flora endémica, rara o amenazada, a excepción de fines para la reproducción y estudio de ejemplares en el marco de la conservación.

En cuanto a las actuaciones que no requerirán evaluación de repercusiones, se realizan las siguientes consideraciones:

Punto 3. También quedan excluidos de la obligación de evaluar sus repercusiones sobre este espacio aquellos planes, programas, proyectos o actividades que se han considerado como incompatibles en las normas de aplicación directa de la presente Norma de gestión, sin perjuicio de lo que se indica en el apartado correspondiente respecto a la posibilidad de autorización excepcional de los mismos.

Este punto no viene referido en la tabla-resumen, ni hay referencia en la norma sobre autorizaciones excepcionales, por lo que su contenido resulta prescindible y se deberá eliminar.

– Por otra parte, la siguiente actuación está incluida en la tabla-resumen pero que no viene detallada en el texto, por lo que deberá incluirse en el apartado 5.3.2.: «Los instrumentos de planeamiento que afecten al suelo urbano: planes de reforma interior, estudios de detalle y programas para el desarrollo de actuaciones aisladas». Además, dado que las zonas clasificadas como suelo urbano o urbanizable solo aparecen en la Zona D, deberán eliminarse de la tabla las zonas A, B y C.

En lo referido a las actuaciones que requerirán evaluación de repercusiones que se detallan en el apartado 5.3.1. «Obligación general de evaluar», se aportan las siguientes observaciones para los puntos indicados:

Punto 2. La construcción de edificaciones aisladas o instalaciones en suelo no urbanizable protegido, destinadas a actividades agrícolas, ganaderas, forestales o cinegéticas, así como la construcción de viviendas unifamiliares aisladas en suelo no urbanizable con cualquier calificación, así como la reconstrucción o remodelación de dichas edificaciones o instalaciones cuando supongan un incremento de la superficie o volumen de las mismas.

Punto 3. La construcción de edificaciones aisladas o instalaciones en suelo no urbanizable protegido destinadas a uso turístico, como alojamientos rurales, establecimientos de restauración, campamentos y similares.

Punto 4. La apertura, ampliación o cambio de trazado de caminos y pistas rurales y forestales.

Teniendo en cuenta las características naturales de la zona A, se considera las actuaciones 2, 3 y 4 no son compatibles en esa zona con la conservación de sus valores por lo que deberán eliminarse del grupo de evaluación de repercusiones e incluirse en el grupo de actuaciones no autorizables y reflejarse igualmente en las tablas aportadas.

Punto 9. La utilización de lodos de depuradora y purines como enmienda agrícola en áreas comprendidas en perímetros de protección de abastecimiento a poblaciones, así como en aquellas áreas consideradas sensibles para la protección de hábitats acuáticos, las cuales deberán definirse en desarrollo de la presente norma. Se considera que será una actuación incompatible en las zonas A y B, dados los valores naturales que albergan.

Se han detectado algunas erratas en el texto que deberán ser corregidas:

– En el apartado 5.1.1., donde pone «Para los hábitats naturales afectados por el incendio de interés comunitario…», debe poner: «Para los hábitats naturales de interés comunitario afectados por el incendio…».

– En el apartado 5.1.3., donde pone «figurante…», debe poner: «figuran…».

– En el apartado 5.1.3. el enlace al proyecto LIFE no es operativo y habrá que incluir la ruta correcta.

– En el apartado 5.2.1., en el punto 7, donde pone: «…y cuenten con su autorización perceptiva», debe poner: «…y cuenten con su autorización preceptiva».

– En el apartado 5.2.3., en el punto 2, donde pone: «…en el momento de en vigor de esta normativa», debe poner: «…en el momento de entrada en vigor de esta normativa».

Por todo lo anterior, y teniendo en cuenta las modificaciones indicadas, se considera que la propuesta de Normas de gestión, con la incorporación de las determinaciones que se señalan en el punto siguiente, es adecuada para alcanzar los objetivos de conservación que persiguen para los espacios de la Red Natura 2000 incluidos en sus respectivos ámbitos territoriales y la tramitación llevada a cabo se ajusta a los requerimientos de la evaluación ambiental estratégica.

G. Acuerdo de emisión. determinaciones finales

Atendiendo a lo establecido en el artículo 56 del TRLOTUP, de acuerdo con los fundamentos que se han expuesto, se emite la presente declaración ambiental y territorial estratégica de las Normas de gestión del espacio de la Red Natura 2000: ZEC y ZEPA «Penya-segats de la Marina»(ES5213018) », presentadas por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, la cual se deberá acompañar del presente documento, así como incorporar a la respectiva Norma de gestión, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:

1. Se sustituirá «…las áreas urbanas y urbanizables por «…los terrenos clasificados como suelo urbano y suelo urbanizable en los respectivos instrumentos de planeamiento» en todo el documento.

2. En el apartado correspondiente a las actuaciones no autorizables e incompatibles, se incluirán las siguientes modificaciones:

a. El punto «1. Las que resulten incompatibles con la clasificación y calificación urbanística de los suelos incluidos en las categorías de zonificación indicadas» se ampliarán a todas las zonas de la norma.

b. El desbroce no selectivo, la roturación o el aprovechamiento minero será incompatible en terrenos ocupados por cualquier tipo de hábitat natural considerado de especial prioridad en la norma.

c. En la tabla-resumen, para el punto «4. Puesta en marcha de planes de actuación agrícola que supongan cambios de cultivos…» se añadirá como incompatible en zona A.

d. «La instalación de nuevas infraestructuras de comunicación y generación de energía», se sustituirá por «La instalación de nuevas infraestructuras viarias y de generación y transmisión de energía».

e. Se añadirá en el texto del apartado 5.2.3. Recolección y extracción de material vegetal vivo de flora endémica, rara o amenazada, a excepción de fines para la reproducción y estudio de ejemplares en el marco de la conservación.

3. En lo relativo a las actuaciones que no requerirán evaluación de repercusiones se eliminará en su totalidad el punto 3. Además, se incluirá en el texto del apartado 5.3.2 «Los instrumentos de planeamiento que afecten al suelo urbano: Planes de reforma interior, estudios de detalle y programas para el desarrollo de actuaciones aisladas» y en la tabla-resumen se eliminará de las zonas A, B y C.

4. En cuanto a las actuaciones incluidas en el grupo sometido a evaluación de repercusiones se incluirán las siguientes modificaciones:

–  Las actuaciones 2, 3 y 4 no se estiman compatibles con la conservación de los valores ambientales de la zona A por lo que deberán eliminarse del grupo de evaluación de repercusiones e incluirse en el grupo de actuaciones no autorizables y reflejarse igualmente en la tabla-resumen.

– La actuación «9. La utilización de lodos de depuradora y purines como enmienda agrícola en áreas comprendidas en perímetros de protección de abastecimiento a poblaciones, así como en aquellas áreas consideradas sensibles para la protección de hábitats acuáticos, las cuales deberán definirse en desarrollo de la presente norma» será incompatible en las zonas A y B.

5. En el apartado 6.1.3. Criterios orientadores para la creación y el mantenimiento de puntos de agua se sustituirá «Crear zanjas de agua» por «Crear zanjas para dirigir las escorrentías a la charca».

Parte de las modificaciones propuestas implicarán corregir la tabla-resumen, cuyo contenido deberá corresponder con el texto de la descripción de las actuaciones detallado en la norma.

La declaración ambiental y territorial estratégica contiene las determinaciones finales de carácter ambiental que deben incorporarse a las Normas de gestión del espacio de la Red Natura 2000: ZEC y ZEPA «Penya-Segats de la Marina» (ES5213018)», sin perjuicio de cualesquiera otras que se establezcan en los informes y/o autorizaciones que le sean de aplicación. La declaración ambiental y territorial estratégica es preceptiva y determinante y debe ser tenida en cuenta inmediatamente antes de la aprobación definitiva y es un documento integrante de la documentación definitiva de dichas Normas de gestión.

Respecto a los planes y programas que puedan implementarse en el ámbito de las Normas de gestión no se exime de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación. Del mismo modo, aquellos proyectos, actuaciones y actividades que se pretendan desarrollar en este ámbito que, aun respetando las condiciones establecidas en estas Normas de gestión, no se eximen, tampoco, de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación.

Esta declaración ambiental y territorial estratégica para las Normas de gestión del espacio de la Red Natura 2000: ZEC y ZEPA «Penya-Segats de la Marina» (ES5213018)», se publicará en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y se pondrá a disposición del público en la página web de la Conselleria.

La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación de la respectiva Norma de gestión en el plazo máximo de dos años desde su publicación.

Órgano Competente

La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 53.2.b del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).

A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir declaración ambiental y territorial estratégica favorable en el procedimiento ordinario de evaluación ambiental y territorial estratégica de las normas de gestión del espacio red natura 2000 «Penya-Segats de la Marina», con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.

Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.

Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos. Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.

València, 18 de febrero de 2022.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»

  

València, 5 de septiembre de 2024

Miguel Ángel Ivorra Devesa

Director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML