Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5121, del 25-10-2005 (2005/11683)

RESOLUCIÓ de 11 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5121

Data del DOGV
:   25-10-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11683

CVE


Data del document
:   11-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Villar del Arzobispo](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Museros](javascript:void(0))
    * [Domeño](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 11 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2005/11683]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 439/03.1-AIA Museros, 202/03-AIA Lliria, Domeño, Casinos, Villar del Arzobispo, 286/03-AIA Buñol, 145/04-AIA Sagunt, 187/04-AIA Fuenterrobles, 086/03-AIA Sinarcas i 232/02-AIA Alacant, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 11 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 439/03-AIA
  
Títol: Foneria. Valoració per reciclat de metalls no ferris
  
Promotor: Fundiciones Cuesta, SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: Av. Constitució, s/n, parcel·la 95-A, sector 5 del polígon industrial Torrubero, del terme municipal de Museros (València)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Fundiciones Cuesta, SL, és una indústria del sector metall-mecànic, dedicada específicament a la fabricació de diverses peces en llautó, que és un aliatge de coure i zinc, de color groc pàl·lid i susceptible de gran brillantor i poliment.
  
Les peces, (ferratges diversos, aixetes, llums, frontisses, etc.) es fabriquen a partir de la valoració per reciclatge de ferralla no fèrrica, concretament: llimadures, borumballes, peces defectuoses, etc., considerats residus no perillosos. Aquests residus procediran de diversos sectors industrials, empreses de residus i plantes de transferència.
  
Encara que no s'assenyala, és ressenyable que en ser l'objecte de la indústria la fabricació de peces de llautó, la instal·lació tindrà capacitat per a gestionar a més dels residus que siguen de matriu llautó, residus de coure, zinc i bronze (aliatge de coure amb estany i a vegades, amb addició de zinc), de més o menys qualitat, addicionant-los al gresol en les proporcions adequades per a obtenir un llautó de la composició desitjada.
  
En haver-se traslladat des de l'emplaçament en què desenvolupava aquestes activitats, fins a un altre en l'interior d'un polígon industrial, Fundiciones Cuesta, SL, sol·licita l'autorització de l'operació de gestió de residus no perillosos d'una banda, i per un altre, sol·licita la llicència municipal d'activitat.
  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat
  
Pel que fa a l'emplaçament en què la indústria projecta implantar-se, cal assenyalar que es tracta d'una parcel·la de 704,55 m² d'ús industrial inclòs en el polígon industrial Torrubero. La ubicació elegida disposa dels serveis auxiliars propis del sòl industrial: subministrament d'aigua, xarxa de sanejament, electricitat, gas, accessos, recollida municipal de RSAU, etc.
  
Les activitats que s'hi han de desenvolupar inclouen la recepció de residus de llautó, classificació en funció de la qualitat i la grandària, fosa i posterior emmotllament o injecció en calent de diverses peces de llautó (ferratges diversos, aixetes, llums, frontisses, etc.). Les peces així processades, poden ser sotmeses a un procés d'acabat superficial que incloga totes o alguna de les operacions següents: neteja i poliment mitjançant el bombo de desterrament, granalla, vibro i assecadora. Un altre tipus de poliment, mecanització, cromatge, esmaltatge o envernissada, si és el cas, seria subcontractat a altres empreses. Una vegada finalitzat el procés, les peces s'empaqueten fins a l'expedició d'aquestes.
  
El procés de fosa es du a terme en dos gresols, emprant carbó com a combustible. Es projecta emetre els gasos directament a l'atmosfera a través de les xemeneies.
  
Durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions, es generaran una sèrie de residus entre els quals ?pel volum d'aquests- cal destacar les cendres i escòries procedents del procés de fosa. També es generaran una altra sèrie de residus com fungibles d'oficina, etc.
  
Es projecta el desenvolupament de les activitats en una nau industrial de planta rectangular, amb dos accessos, coberta a dues aigües i una sola planta, d'alçària tal que permet que, a banda de l'espai destinat a l'activitat industrial, les oficines, lavabos i magatzems s'hagen distribuït en dues plantes interiors.
  
Tramitació administrativa
  
En data 5 de novembre de 2003, el Servei de Residus Industrials remet el Projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
En data 30 d'agost de 2004, l'Ajuntament de Museros remet la següent documentació de l'expedient municipal d'activitat incoat a petició de Fundiciones Cuesta, SL:
  
- Escrit de la secretària municipal en què s'assenyala que transcorregut el període d'exposició pública en el BOP de València, número 16, de 20 de gener de 2004, no s'hi van presentar al·legacions.
  
- Informe del tècnic municipal en què s'assenyala que pot concedir-se la llicència sol·licitada condicionada a:
  
- La instal·lació d'extracció de fums amb un sistema de llavatge d'aquests.
  
- Es facilitarà a l'Ajuntament còpies dels diferents informes realitzats al focus emissor de contaminants a l'atmosfera que s'efectuen com a conseqüència de l'aplicació de l'article 21 de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització com a gestor de residus no perillosos que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Així mateix, sol·licita la llicència municipal d'activitat que atorga l'Ajuntament de Museros, que igualment autoritza l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els mateixos del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Respecte al sòl i les aigües, és d'assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per FUNDICIONES CUESTA, SL, per a conéixer l'impacte generat per l'activitat que projecta desenvolupar a l'av. Constitució, s/n, parcel·la 95-A, sector 5 del polígon industrial Torrubero, del terme municipal de Museros (València), s'analitzen les accions generadores d'impactes durant les fases de funcionament, actuant sobre elles per a evitar o reduir la magnitud dels impactes. S'han valorat els impactes sense mesures i amb mesures correctores.
  
Es conclou que les mesures correctores plantejades són eficaces sobre els factors abiòtics, on s'inclouen les mesures contra la pols, soroll i vibracions, com a efectes impactants, i és també eficaç respecte de la sanitat i seguretat de persones i béns. Pel que fa als factors biòtics, i en absència d'impactes indirectes, es conclou que no es pot recuperar els impactes sobre la flora i fauna de la parcel·la, ja que les indústries estan distribuïdes en parcel·les i quadrícules, i no donen opció a restituir espais verds ni millorar l'entorn.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1) Contaminació acústica. Vibracions
  
Les fonts d'emissió de sorolls més representatives de l'activitat estan en la zona de vibros i granalladores. S'ha optat per aïllar localment aquesta zona, evitant d'aquesta manera aïllar la totalitat de la nau.
  
L'anàlisi de la transmissió de sorolls a l'exterior de les instal·lacions s'ha dut a terme a partir d'una estimació dels valors màxims de soroll en l'interior del local, d'acord amb els valors estimats en cada zona, amb uns màxims compresos entre els 90 i els 70 dB(A), el valor límit de 50 dB(A) en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants segons les ordenances vigents, els punts pels quals el so pot trobar una via de fuga i la distància al focus emissor. És ressenyable que s'adopta el criteri de no considerar en els càlculs les superfícies corresponents a les portes a l'exterior, per ser poques i de reduïda superfície relativa enfront de la dels tancaments.
  
Així, després de la reducció o atenuació que comporten els materials de construcció dels paraments verticals (preformat de formigó de 16 cm) i la coberta (sandvitx de placa galvanitzada), es calcula l'atenuació per distància al focus emissor. Els resultats obtinguts es troben per sota dels 40 dB(A).
  
Respecte a les vibracions, s'ha previst aïllar la maquinària mitjançant la fonamentació d'aquesta, intercalant suro i fibra de vidre, taponant amb asfalt i cobrint amb formigó armat, de manera que el conjunt queda totalment aïllat del sòl.
  
2) Contaminació atmosfèrica.
  
Encara que no s'assenyala, és ressenyable que sent l'objecte de la industrial la fabricació de peces de llautó, la instal·lació tindrà capacitat per a gestionar a més dels residus que siguen de matriu llautó, residus de coure, zinc i bronze (aliatge de coure amb estany i a vegades amb addició de zinc), de més o menys qualitat, addicionant-los al gresol en les proporcions adequades per a obtenir un llautó de la composició desitjada. Per tot això, les emissions procedents de la fusió d'uns residus d'alguna naturalesa heterogènia, i al seu torn, de procedència heterogènia, podrien arribar a ser molt variables, podent per exemple introduir en el gresol fonts per a la formació de dioxines com pot ser el PVC del qual es recobreixen els cables de coure.
  
Així, les emissions atmosfèriques del procés de fusió de metalls no ferris, tal com es planteja, podrien dividir-se en:
  
- Els gasos de combustió de coc de petroli (partícules, CO, CO2, SOx, NMVOC i NOx). Aquests gasos podrien haver-se evitat en cas d'haver utilitzat un forn elèctric, o podrien reduir-se, utilitzant altres combustibles més nets.
  
- Les emissions procedents de la fusió dels residus no-fèrrics (partícules, metalls pesants, PCDD/F).
  
Els focus d'emissió seran les xemeneies d'emissió i les emissions fugitives, variables en funció de l'equip de captació utilitzat. No es projecta cap mesura correctora respecte d'això, com podria ser la instal·lació d'un filtre de mànegues o electrostàtic, previ a l'abocament del corrent de gasos a l'atmosfera.
  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa el seguiment de les emissions d'acord amb el que estableix el Decret 833/75 que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, per estar la indústria especificada en el grup B, punt 2.4., Metal·lúrgia no-fèrria, apartat 2.4.2. Refosa de metalls no-ferris. No obstant això, segons s'indica, els contaminants sobre els quals es proposa el seguiment, així com els límits d'emissió, serien els corresponents al punt 27 Activitats industrials diverses no especificades i el punt 2.1. Instal·lacions que utilitzen carbó.
  
No obstant això, es considera que els contaminants i límits d'emissió serien la combinació - Prenent sempre el paràmetre més restrictiu- del punt 2.1. Instal·lacions que utilitzen carbó de l'apartat 2. Instal·lacions de combustió industrial, amb el punt 5.2. Coure de l'apartat 5. Metal·lúrgia no-fèrria.
  
Així mateix, es considera que no haurà de fer-se el seguiment de l'emissió de PCDD/F (dioxines i furans), sempre que no s'introduïsquen en el gresol els precursors d'aquests composts.
  
Pel que fa a l'emissió de metalls pesants, s'entén que metalls com poden ser Cu, ni, Zn i els composts d'aquests, i una vegada refredats els gasos, haurien de quedar retinguts en forma de partícules en l'equip de tractament de gasos, no obstant això, i dins de l'àmbit de la seguretat i higiene laboral, encara que no es detallen els sistemes de ventilació per a evitar les concentracions de metalls en l'interior de les instal·lacions, des d'un punt de vista ambientalment pragmàtic, el preceptiu Pla de prevenció de riscs laborals certificarà que el valor límit llindar-mitjana ponderada en el temps d'exposició dels treballadors no sobrepassen els nivells reglamentats, i per tant, que la concentració de metalls pesants procedents de les emissions fugaces dels cresols, es manté en uns valors reduïts.
  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica
  
La indústria s'abasteix de la xarxa municipal de proveïment. Segons s'indica, les úniques aigües residuals que aboca la indústria són les aigües sanitàries de lavabos i vestidors, com també les pluvials, que són directament abocades a la xarxa separativa de sanejament municipal, i les aigües sanitàries són posteriorment enviades per al tractament d'aquestes a l'EDAR de l'Horta Nord, mancomunada entre els municipis de Museros, Albuixech, la Pobla de Farnals, Puçol, Emperador, Massalfassar, Massamagrell, Museros, Puig i Rafelbunyol, el cabal de projecte de l'EDAR és de 18.000 m³/d, i això no obstant, el cabal de funcionament l'any 2003 és de 25.854 m³/d.
  
També s'utilitza aigua en el sistema de refrigeració de la màquina d'injecció. La contaminació d'aquesta aigua és de tipus tèrmic, encara que en disposar d'un aljub de 40 m³ de capacitat, es poden recircular una vegada que han cedit en l'aljub la calor absorbida en la màquina d'injecció. Segons s'indica, no s'abocaran.
  
4) Contaminació del sòl
  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
Dins d'aquest apartat, i recordant que la indústria es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, és ressenyable que les activitats industrials es desenvoluparan en l'interior d'una nau industrial amb solera de formigó remolinat, de 16 cm de grossària, acabat en zones de treball amb ciment aplanat amb corró, antilliscant i impermeabilitzat.
  
5) Residus generats.
  
Durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions, es generaran una sèrie de residus entre els quals ?pel volum d'aquests- cal destacar les cendres i escòries procedents del procés de fosa. També es generaran una altra sèrie de residus com els sòlids retinguts en el sistema de tractament de gasos, fungibles d'oficina, etc.
  
En l'estudi d'impacte ambiental no es detalla el mode en què els residus produïts durant l'activitat industrial seran gestionats (gestió intracentre, emmagatzemament temporal, gestió extracentre).
  
6) Programa de vigilància ambiental
  
No es presenta un programa de vigilància ambiental en què es propose el seguiment en el temps de l'estat de les instal·lacions i el compliment de la legalitat en matèria de residus i emissions atmosfèriques.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 4.A de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les foneries, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de valorització per reciclatge de metalls no ferris, promogut per l'empresa Fundiciones Cuesta, SL, que s'ha d'ubicar a l'av. Constitució, s/n, parcel·la 95-A, sector 5 del polígon industrial Torrubero, del terme municipal de Museros (València), en els termes que estableix el projecte d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1. Els diversos residus gestionats, com també els generats durant el funcionament i manteniment de les instal·lacions seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus.
  
2. Només es durà a terme la gestió de cables elèctrics amb aïllant plàstic ?i altres residus de semblant problemàtica- si en la factoria s'implementen, bé un equip per a eliminar el recobriment dels cables, bé un postcombustor que sotmeta els gasos a la temperatura i temps suficients per a la destrucció de les dioxines i furans.
  
3. Les emissions procedents de la combustió i fusió hauran de ser tractades en un filtre de mànegues o electrostàtic, abans de l'abocament d'aquestes a l'atmosfera.
  
4. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, es complirà el que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
5. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissions de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix, haurà de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentatats Serveis Territorials.
  
6. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, constarà de les accions:
  
- Mesuraments de les emissions dels diferents contaminants a l'eixida del filtre, realitzats per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Els límits dels diferents contaminants seran, d'acord amb allò que s'ha expressat pel promotor, els valors límits d'emissió a l'atmosfera seran la combinació ?prenent sempre el paràmetre més restrictiu- del punt 2.1. Instal·lacions que utilitzen carbó de l'apartat 2. Instal·lacions de combustió industrial, amb el punt 5.2. Cobre de l'apartat 5. Metal·lúrgia no fèrria.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa al respecte (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'instrument amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix la normativa vigent).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- Controlar les emissions dels equips de procés, per al que s'elaborarà un Pla de vigilància de la salut que, realitzat d'acord al Reial decret 374/2001, de 6 d'abril, sobre la protecció de la salut i la seguretat dels treballadors contra els riscs relacionats amb els agents químics durant el treball, implementarà el Programa de vigilància ambiental.
  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental, i es comprovarà que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les propostes en la resolució d'impacte ambiental.
  
- Anualment, es remetrà una còpia del resultat del programa de vigilància ambiental a l'Ajuntament de Museros i a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.
  
7. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, com la de l'Ajuntament de Museros.
  
8. Caldrà ajustar-se qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de les autoritzacions per a la producció i gestió de residus.
  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que utilitzen els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 202/2003AIA
  
Promotor: Gas Natural SDG, SA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objecte projecte: Projecte de gasoducte ramal Benaguasil - Tuéjar (1a fase de Llíria a Villar del Arzobispo)
  
Localització: Als termes municipals de Llíria, Domeño, Casinos i Villar del Arzobispo.
  
Descripció del projecte
  
La descripció del projecte es fa basant-se en la documentació remesa incloent l'addenda al projecte d'autorització i escrit del promotor sol·licitant el desistiment de la 2a fase remés per la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
L'objecte del gasoducte és estructurar un eix principal de proveïment de gas que permeta l'ús d'aquesta font d'energia en les àrees densament poblades del Camp del Túria, com també introduir i fomentar l'ús del gas natural en l'àrea dels Serrans, menys poblada i allunyada dels centres economicoadministratius de la província de València. Pretén donar subministrament a consum industrial i domèstic a les poblacions de Llíria, Domeño, Casinos, Villar del Arzobispo, Losa del Obispo, Loriguilla, Calles, Chelva i Tuéjar. En la 1a fase que se sotmet a avaluació ara es realitza l'eix principal fins a Villar del Arzobispo i el ramal cap aquesta població.
  
El punt d'origen del ramal és l'estació existent situada al sud de la CV-35 (eixida VS-5 i VS-6) i discorre pel termes municipals abans referits pròxims als nuclis de població que en un futur pretenen proveir-se'n i com a destinació en aquesta primera fase arribaria fins a Villar del Arzobispo tenint una longitud total de 20,561 km amb un ramal cap a la població de Villar del Arzobispo de 2,198 km.
  
En la segona fase el ramal principal continuaria des de Villar del Arzobispo fins a Tuéjar fins a un punt pròxim a la CV-35 al nord del nucli urbà.
  
Característiques del projecte:
  
- Canonada d'alta pressió A d'acer d'alt límit elàstic. En tot el seu recorregut la conducció s'instal·larà soterrada (profunditat mínima 1 m) i dotada de vàlvules de seccionament manuals. La canonada estarà dotada d'una protecció anticorrosiva doble: protecció passiva mitjançant el revestiment exterior de polietilé tricapa i protecció activa amb sistema de protecció catòdica per corrent imprés, com a sistema associat a la conducció.
  
- En addenda al projecte es produeix un canvi en el diàmetre de les conduccions que passen a tenir de 12- i 8- a 8- i 6?, respectivament, però sense variar l'ample de la pista de treball. L'addenda comunica un ajornament per a una fase posterior de la construcció del tram previst entre Villar del Arzobispo i Tuéjar. Es preveu l'execució immediata de la 1a fase de Llíria a Villar del Arzobispo. En la resposta a les al·legacions que realitza el promotor i dirigeix al Servei Territorial d'Indústria i Energia sol·licita per a la segona fase del projecte (Villar del Arzobispo - Tuéjar) quede desistida en aquesta autorització a fi d'evitar caducitats en l'expedient incoat, per a l'optimització dels procediments administratius que puguen generar-se, a fi de la simplificació de la gestió administrativa no necessària en el moment present.
  
- En el projecte inicial es preveia una estació de protecció catòdica al terme municipal de Tuéjar, que constaria d'un recinte tanca de planta quadrangular de 2 metres de costat, i s'instal·larà una connexió elèctrica en baixa tensió soterrada que es prendrà de la xarxa de Tuéjar no sent la seua longitud superior a 200 m. En l'addenda es manté la protecció catòdica sense especificar-se la nova ubicació de l'estació referida i s'elimina del pressupost la connexió elèctrica de baixa tensió a la protecció catòdica.
  
- Amplària de pista de treball: 10 m utilitzada per a l'excavació de la rasa i l'acumulació de materials extrets d'aquesta, circulació de vehicles i operacions de soldadura. L'amplària de la rasa és de 0,62 m.
  
- Desbrossament i explanació de la pista de treball, estant el balanç d'excavacions i aportes molt compensat, en tant que són els mateixos materials extrets els que posteriorment s'empraran per a realitzar el tapat de la rasa i la restitució de terrenys sobre la pista de treball. Els excedents generats s'empren en esculleres o són traslladats a abocadors controlats.
  
- Les terres d'horitzons superficials de sòl són retirades selectivament i recollides per separat per a posteriorment ser utilitzades en la restitució.
  
- Punts d'encreuament especials: llits, carreteres, etc.
  
Tramitació administrativa i contingut d'informes
  
Antecedents: Expedient de consulta 55/2002-AMB
  
Pel promotor es va remetre la corresponent memòria resum amb alternativa de traçat corresponent al ramal sencer des de Llíria a Tuéjar, i sobre el qual es van efectuar les consultes.
  
Es van efectuar consultes als organismes següents:
  
- Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria:
  
- Tècnic del medi natural: la zona on se situa l'actuació en projecte no afecta cap espai natural protegit ni cap instrument d'ordenació ambiental dels prevists en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Si bé el traçat proposat s'ajusta grosserament a la carretera CV-35, a partir de Losa del Obispo afecta els contraforts dels relleus de la muntanya, territori que alberga flora i fauna catalogada d'interés per a la conservació (com en el cas de l'àguila de panxa blanca), aspecte que haurà de tenir-se en compte a l'hora de plantejar el traçat definitiu i d'establir el cronograma de l'obra.
  
En tot cas, l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure, dins de l'anàlisi de les unitats de vegetació i comunitats faunístiques afectades per les alternatives proposades, les espècies d'avifauna el procés de nidificació de les quals pot veure's afectat per les obres, com també l'afecció a les espècies associades al medi aquàtic en el cas que l'actuació afecte llits i barrancs.
  
- Cap de la secció forestal: s'indica segons els termes municipals els terrenys forestals afectats indicant aquelles zones en què s'afecta forest d'utilitat pública i en conseqüència és necessari obtenir la llicència d'ocupació, previ a l'inici de les obres: Loriguilla (MUP núm. 54, La Sierra), Domeño (MUP núm. 52, La Sierra), Calles (MUP núm. 45, Los Rodenos), Chelva (MUP núm. 51, Las Lomas de Chinchel) i Tuéjar (MUP núm. 61, El Monte).
  
- El tècnic de camins ramaders indica una sèrie de camins ramaders que poden veure's afectats per l'actuació per la qual cosa haurà de sol·licitar-se la preceptiva ocupació temporal d'aquestes conforme a l'article 14 de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura: l'informe realitza una sèrie de consideracions sobre elements del patrimoni cultural que poden veure's afectats especialment sobre el bé d'interés cultural (aqüeducte de Peña Cortada) per la qual cosa hauran d'efectuar-se prospeccions arqueològiques i valorar-se de manera detallada les seues afeccions generant les pertinents mesures correctores. El traçat triat en principi és factible sempre que es realitze el preceptiu estudi d'impacte sobre el patrimoni històric, artístic i arqueològic, incloent les consideracions exposades i els resultats de les prospeccions arqueològiques, generant les pertinents mesures correctores i un programa de vigilància ambiental adequat. Haurà de tenir-se en compte el patrimoni etnològic amb especial referència al patrimoni hidràulic.
  
- Direcció General d'Interior de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques: es recomana que es confirme que s'ha tingut en compte el risc de despreniment i de lliscament baix i mitjà que en l'estudi geologicogeotècnic que s'indica s'ha realitzat per al traçat de la conducció. Respecte al risc d'inundacions es recomana que es protegisca el gasoducte en les zones que travessa com a inundables i grafiades en el pla adjunt de la mateixa forma que en els encreuaments amb cursos d'aigua, és a dir amb llastats de tipus A, B o C, segons els plans tipus de gas natural i la conducció en la zona de llastat portarà revestiment doble i protecció antiroca. Igualment haurà de tenir-se en compte en el projecte el risc sísmic en el municipi de Benaguasil i adequar-se a allò que s'ha preceptuat en la norma de construcció sismoresistent.
  
- Ajuntament de Loriguilla.
  
- Ajuntament de Calles.
  
- Ajuntament de Villar del Arzobispo.
  
- Ajuntament de Tuéjar.
  
- Ajuntament de Domeño: informe favorable de l'enginyer industrial i l'informe urbanístic indica que travessa sòl no urbanitzable protegit i segons les dades municipals no afecta jaciments arqueològics.
  
- Ajuntament de Llíria.
  
- Ajuntament de Losa del Obispo: es reitera la sol·licitud d'execució de dos ramals per al proveïment del futur polígon industrial de la Chupadilla (encreuament de la CV-35 Villar Llosa) i el ramal per a proveir el nucli urbà.
  
- Ajuntament de Chelva.
  
- Ajuntament de Casinos.
  
- Ajuntament de Benaguasil.
  
Es va remetre informe per part del servei d'avaluació de l'impacte ambiental respecte al traçat proposat apuntant una sèrie de consideracions que s'havien de tenir en compte al respecte.
  
Expedient. 202/2003-AIA:
  
Es va remetre per la promotora el corresponent estudi d'impacte ambiental i projecte de restauració corresponent al ramal sencer des de Llíria a Tuéjar, optant per l'alternativa central o B.
  
Es van remetre pel promotor els plànols detallats corresponents al traçat del ramal del gasoducte projectat des de Llíria a Tuéjar.
  
Pel Servei Territorial de València de la Conselleria d'Indústria es va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental.
  
Amb data 26 de febrer de 2004 es va remetre pel Servei Territorial d'Indústria un escrit on s'indicava que s'havia exposat al públic el corresponent estudi d'impacte ambiental dins del procediment substantiu adjuntant-se les al·legacions rebudes durant el període d'informació pública (DOGV núm. 4603, de 7 d'octubre de 2003).
  
Amb data 6 d'abril de 2004 es remet per la Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports còpia de l'addenda al projecte d'autorització amb les modificacions abans referides i contestació a les al·legacions realitzada per la promotora, on s'indica que es desisteix per part del promotor a la segona fase des de Villar del Arzobispo fins a Tuéjar, s'escometrà només una primera fase des de Llíria fins a Villar del Arzobispo i el ramal secundari previst inicialment fins aqueixa població.
  
A través de l'àrea d'urbanisme d'aquesta Conselleria es remet, amb data 6 de juliol de 2004, informe de 22 de juny de 2004 de la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura relativa al projecte en què s'indica el següent en resum:
  
S'informa favorablement l'estudi sobre el patrimoni cultural valencià (patrimoni arquitectònic i etnològic d'interés històric artístic i béns d'interés cultural) complementat per l'estudi arqueològic de detall presentat i les mesures correctores i de vigilància que en ell es recullen.
  
Concloent que en considerar que el projecte pot afectar jaciments arqueològics s'aplicarà el títol III de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, i recordar que per a la realització de les actuacions arqueològiques s'haurà de presentar un projecte d'intervenció arqueològica per a la seua pertinent autorització per part d'aquesta Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.
  
Respecte als jaciments arqueològics no inventariats que puguen aflorar durant l'execució de les obres, s'hauran de detenir els treballs de construcció immediatament, senyalitzar convenientment la zona afectada i comunicar immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. Així mateix, s'iniciaran els tràmits necessaris per a l'obtenció dels corresponents permisos d'excavació arqueològica en la zona afectada.
  
En considerar que l'actuació afecta directament, en tres zones, l'aqüeducte de Peña Cortada, incoat bé d'interés cultural, i el seu entorn de protecció s'aplicarà a Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, i s'haurà de presentar un projecte d'execució de la intervenció per a l'autorització d'aquest per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport (art. 35 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià).
  
Respecte a l'aqüeducte de Peña Cortada en l'informe s'indica que l'estudi no valora la modificació inicial de la traça fins a la realització dels sondejos arqueològics. S'haurà de tenir present que l'article 62.2 De la Llei 4/1998 de patrimoni cultural valencià recull textualment: una vegada realitzada la intervenció (arqueològica), la Conselleria de Cultura determinarà les conduccions a què d'ajustar-se l'obra a realitzar. Per la qual cosa dels resultats de l'excavació arqueològica es podrien generar propostes de modificació, en fase d'execució d'obres, amb els consegüents problemes que d'això es deriva.
  
Els resultats de la prospecció arqueològica es consideren correctes. No obstant això, per a la conclusió de l'expedient d'arqueologia serà necessari aportar les fitxes d'inventari de jaciments normalitzades i degudament emplenades.
  
Els jaciments ja inventariats i que poden veure's afectats directament són: el Carril, Aljub nou, Hoya Gurrea, S-9, S-87 i S-65.
  
Consultat l'inventari d'aquesta Direcció General s'ha comprovat que no s'ha detectat l'afecció al jaciment de Maset de Corrales, recollit en el PGOU de Llíria.
  
D'acord amb la documentació presentada l'única afecció al patrimoni etnològic, al patrimoni industrial i al patrimoni immaterial es refereix a trams puntuals de les séquies, al distribuïdor d'aigües i a la plaça de bous, proposant mesures de correcció i protecció d'aqueixos elements patrimonials. Hauran d'aplicar-se necessàriament les solucions documentades proposades per a eludir les séquies (aqüeducte romà reutilitzat), com també el partidor d'aigües, actualment en desús, però de probable origen antic.
  
La promotora lliura en mà amb data 21 de juliol de 2004, l'estudi sobre el patrimoni cultural valencià (patrimoni arquitectònic i etnològic d'interés historicoartístic i béns d'interés cultural).
  
Al·legacions
  
Es relacionen a continuació un resum de les al·legacions remeses per la unitat d'energia:
  
1. Ajuntament de Llíria: remet les al·legacions de l'Instituto de los Hermanos de las Escuelas Cristianas i indica que els seus terrenys estan en sòl urbanitzable sector terciari ST-4 La Salle. En comprovar que la instal·lació discorre per un futur viari seria convenient que aquesta infraestructura es puga realitzar sense que afecte de forma negativa la futura gestió de la zona.
  
2. Institut de los Hermanos de las Escuelas Cristianas: el traçat del gasoducte podria ser un greu inconvenient per al desenvolupament de la zona urbanitzable pertanyent a l'institut, la qual cosa podria ser un greu inconvenient per al posterior desenvolupament urbanístic d'aquest sector. Sol·licita a l'Ajuntament que requerisca a l'empresa promotora el canvi del traçat de manera que no implique una càrrega per al desenvolupament urbanístic previst en el PGOU.
  
3. Tierras de Castellón, SA és propietària de diverses concessions mineres que poden veure's afectades pel projecte: Valforsa núm. 2245 per a l'explotació dels recursos miners en Losa del Obispo i Chulilla i Hoya de Gurea núm. 2307 € A de recursos de la secció C en Losa del Obispo. Argumenta que el projecte vulnera una sèrie de drets, el principi de jerarquia normativa, el principi de reserva de la Llei en matèria expropiatòria i l'article 33.3 de la Constitució que indica que ningú podrà ser privat dels seus béns i drets sinó per causa justificada d'utilitat pública o interés social, mitjançant la corresponent indemnització i de conformitat amb el que disposen les lleis. Sol·licita en conseqüència que es canvie la traça del gasoducte en el que afecta els perímetres de les concessions mineres enumerades o si no n'hi ha s'indemnitze d'acord a dret al titular de les concessions.
  
4. Caolines Lapiedra, SL: Que part del projecte afecta concessió minera núm. 1895 La Paz, al terme de Domeño, i que en la llista de béns i drets afectats no figuren, per la qual cosa ha de rectificar-se aquest extrem a l'objecte, que, d'una banda, s'hi concreten mateix les afeccions, servituds, expropiacions, ocupació temporal i la resta de gravàmens que puguen afectar-li i que puguen limitar els indicats drets, i d'una altra, a fi que també puguen concretar-se les indemnitzacions que, per aquestes limitacions, legalment li corresponguen. Sol·licita tenir per afectat per aquest projecte a Caolines Lapiedra, SL, i excloure l'esmentada zona de les afeccions, ocupacions o qualssevol gravamen derivat d'aquest projecte; o en qualsevol altre cas, incloure els drets de la referida empresa entre els afectats d'aquest pla, a l'efecte i objecte exposats en aquest escrit.
  
5. Sra. Rosario Gómez Muñoz: el traçat afecta finques de la seua propietat al terme de Casinos i pot afectar la instal·lació oliveres centenàries de la seua propietat entenent que es perjudicarien notablement també les possibilitats d'ampliació i desdoblament de la carretera València - Ademuz, i sol·licita que discórrega el traçat separant-se de la seua propietat de manera que discórreguen més allunyades de la carretera i evitar així l'arrancada de les oliveres.
  
6. El Sr. Felipe Manzano Martínez: part del traçat afecta finques de la seua propietat (V-LL-120 i V-LL-125) en estar plantades de tarongers en plena producció amb un sistema de séquies i reg per goteig, i sol·licita que es busque un nou traçat per camins a fi d'evitar l'impacte ambiental i econòmic d'arrancar una gran quantitat de tarongers en plena producció i deixar estèril una quantitat d'horta.
  
7. El Sr. Antonio Ramada Cervera i el Sr. Felipe Manzano Martínez: afecta finques de la seua propietat i sol·liciten que es modifique el traçat buscant camins públics a fi d'evitar l'impacte de destruir quantioses xarxes de canonades de reg tant en superfície com soterrades de l'esmentat pou de San Miguel.
  
7bis. El Sr. Antonio Ramada Cervera: presenta una altra al·legació en sol·licitar que es busque un nou traçat per camins per a evitar afectar finques de la seua propietat i arrancar tarongers en plena producció.
  
8. Ajuntament de Tuéjar: la planimetria presentada no és sobre el plànol cadastral per la qual cosa no es coneix amb exactitud l'afecció del gasoducte i la línia elèctrica sobre cada propietari i parcel·la. Seria convenient que la línia de gas s'executara pels camins veïnals i si no fóra possible açò que discorreguera en el límit de dues parcel·les per a perjudicar mínimament els propietaris. Sol·liciten la cartografia cadastral a escala precisa indicant el traçat exacte.
  
9. El Sr. Miguel Navarro Peña: que el traçat afecta una parcel·la de la seua propietat (en el terme municipal de Llíria) amb cultius majoritaris de cítrics, i sol·licita que s'utilitzen traçats alternatius per a no perjudicar-li: camí vell de Llíria - Casinos, camí que dóna accés a la parcel·la o pel marge de la parcel·la entre la séquia de reg i el límit del camí. Indemnització dels danys produïts en els cultius com per la superfície de la parcel·la afectada per l'obra i inhabilitada per al cultiu o altres usos.
  
10. La Sra. Agustina Diago Zapater: el traçat afecta part de la seua parcel·la a Chelva i sol·licita un canvi de traçat per a aconseguir que els arbres afectats siguen de menor producció i que la finca afectada està al costat d'un polígon industrial i en un futur, en cas d'ampliació d'aquest polígon industrial, podria ser terreny edificable i la nova situació del pas de les canonades deixaria més terreny lliure per a poder edificar-hi.
  
11. El Sr. Salvador Rodilla Romero: la instal·lació afecta terrenys de la seua propietat de tarongers en plena producció i sol·licita la desviació del traçat per a evitar aquests danys. La indemnització pels danys ocasionats.
  
12. El Sr. Santiago Zanón Martínez propietari de parcel·la en el terme municipal de Llíria amb explotació de tarongers en plena producció sol·licita desviació de traça a camí públic pròxim i en cas que no siga possible sol·licita la corresponent indemnització.
  
13. El Sr. Salvador Cerverón Gálvez: la traça afecta parcel·la de la seua propietat cultivada per tarongers, sol·licita que una vegada realitzada la instal·lació s'indemnitze econòmicament i es restituïsca el terreny a les condicions anteriors al pas.
  
14. La Sra. M. Jesús i Sra. M. Carmen Comeche Usach, propietàries de diverses parcel·les a Casinos al·leguen que la conducció discorre pròxima al nucli urbà i constitueix un risc per a la població per la qual cosa hauria de desplaçar-se el seu traçat, a més suposaria un obstacle per al desenvolupament urbanístic del municipi de Casinos per la qual cosa podria discórrer per una zona de sòl no urbanitzable molt extensa del terme de Llíria. Com a alternativa a l'anterior podria discórrer el gasoducte paral·lel a l'autovia V-30 instal·lant-se a aquest efecte en les zones de servitud que la Llei de carreteres, tant estatal com autonòmica, preveuen per a afeccions en el domini públic. Cas de no estimar-se cap de les dues opcions el traçat haurà de discórrer pels camins actualment agrícoles per a produir el menor menyscabament en l'ús actual de les finques.
  
15. El Sr. José Joaquín Murgui Navarro, Sr. Miguel Sánchez Gómez, Sr. Gustavo Muñoz Genovés, Sr. Francisco Sánchez Murgui, Sr. José Manuel Marqués Murgui i Sra. Josefina Sánchez Izquierdo, propietaris de diverses finques síties al terme municipal de Llíria presenten al·legacions i sol·licituds amb idèntic contingut: per causar menor perjudici a les seues finques particulars en explotació consideren més idoni i adequat que el traçat es desvie i fer-lo transcórrer pels límits de les finques en la part més pròxima d'aquestes al camí, amb la qual cosa es produiria menor intromissió en les parcel·les afectades i en definitiva en els cultius, en la major part d'aquests tarongers, evitant-se haver de deixar improductives diverses files d'arbratge.
  
Amb caràcter alternatiu a l'anterior si allò que ja s'ha dit no fóra possible, igualment es manifesta l'interés en què el traçat transcórrega el més pròxim per alguns dels límits del camí vell de Llíria, també a l'efecte d'evitar la destrucció d'arbratge.
  
16. El Sr. Gustavo Muñoz Genovés al·lega que el traçat hauria de transcórrer més pròxim als límits de la finca per a evitar danys en l'arbratge o si no fóra possible, que transcorreguera per alguns dels límits al camí vell de Llíria.
  
17. El Sr. Vicente Gálvez Romero finca VCA-40 sol·licita que es modifique el traçat cap al límit més pròxim. Per a evitar afecció a tarongers.
  
La Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre la contestació a les al·legacions abans referides per part de la promotora, Gas Natural, SDG, SA, sol·licitant l'execució en aquesta autorització exclusivament de la primera fase des de Llíria fins a Villar del Arzobispo, inclusivament, i desistint en aquesta autorització de la segona fase que aniria des de Villar del Arzobispo fins a Tuéjar:
  
A continuació s'allisten les respostes a les al·legacions seguint la numeració abans exposada:
  
1. Ajuntament de Llíria: se li manifesta que les obres es realitzaran d'acord amb les solucions tècniques adoptades en el projecte i amb els condicionats sobre el planejament urbanístic que si és el cas, s'establisquen per l'Ajuntament i organismes competents.
  
2. Instituto de los Hermanos de las Escuelas Cristianas: se li manifesta que no escau la modificació del traçat en discórrer per viari de futura construcció compatible amb el futur desenvolupament urbanístic de la zona, i s'aplicaran, això no obstant, totes les solucions tècniques que establisca l'Ajuntament i els organismes competents.
  
6. El Sr. Felipe Manzano Martínez: se li manifesta que la instal·lació del gasoducte és perfectament compatible amb l'explotació agrícola inicial, de manera que la finca queda apta per al seu cultiu. A més, la prohibició de plantar arbres a una distància menor de 2 metres comptadors des de l'eix de la canonada és perfectament compatible amb el marc de plantació de la zona. Respecte de les séquies i al sistema de reg per degoteig existent, durant l'execució de les obres s'arbitraran les mesures necessàries per a no interrompre el subministrament d'aigua i en el cas que alguna instal·lació siga afectada es restituirà a l'estat inicial d'aquesta amb la major brevetat, tot això sense perjudici que siga valorada la indemnització dels béns i drets afectats que serà objecte del corresponent preu just.
  
Respecte a la variant sol·licitada, ha de desestimar-se ja que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb les diverses formes dels camins o límits de les finques pels quals discorre, d'una altra manera el projecte seria tècnicament inviable.
  
7. El Sr. Antonio Ramada Cervera i el Sr. Felipe Manzano Martínez: se'ls manifesta que el gasoducte és perfectament compatible amb les canonades de reg existents en les finques per què discorre. Durant l'execució de les obres s'arbitraran les mesures necessàries per a no interrompre el reg de les finques, de manera que la realització dels encreuaments es faça amb la major celeritat. Així mateix, una vegada finalitzades les obres es restituiran les canalitzacions afectades a l'estat inicial d'aquestes.
  
Respecte a la variant i la segona al·legació del Sr. Antonio Ramada Cervera (7bis) se li manifesta el mateix que allò que s'ha indicat en el número 6.
  
11. Sr. Salvador Rodilla Romero: se li manifesta respecte a la indemnització de danys ocasionats que es procedirà a la valoració de tots els béns i drets afectats per la instal·lació. Respecte a la variant ha de desestimar-se pel fet que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb les distintes formes de límits de les finques per què discorre, d'una altra manera el projecte seria tècnicament inviable i, a més, s'indica que la variant afectaria tercers, els quals tindrien el mateix dret a sol·licitar que el traçat no es modificara.
  
16. Sr. Gustavo Muñoz Genovés: se li manifesta respecte a la variant el mateix que en la número 11.
  
9. Sr. Miguel Navarro Peña: la resposta és semblant a la número 11. Analitza les tres alternatives i les desestima tenint en compte que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb els traçats dels camins que farien tècnicament inviable el projecte, i a més s'afectaria tercers bé amb la nova servitud o l'ocupació temporal (10 m l). Finalment cal manifestar que l'accés als camins no pot quedar interromput durant l'execució de les obres.
  
12. Sr. Santiago Zanón Martínez: se li manifesta respecte a la modificació de traçat sol·licitada atés que el camí vell de Llíria descriu en aqueix tram un arc en el primer tram i un traçat paral·lel al gasoducte en l'afecció a les finques V-LL-174, V-LL-176, V-LL-177, V-LL-179 i V-LL-180 totes elles confrontants els titulars de les quals manifesten la mateixa proposició en les al·legacions successives i amb la finalitat de minimitzar en la mesura que es puga les afeccions a les plantacions de cítrics accedeix a considerar el desplaçament en el seu conjunt en aqueix tram, tenint en compte les consideracions tècniques del projecte i constructives en l'execució de l'obra i les limitacions referents a infraestructures agrícoles o de configuració que puguen tindre les finques, acostant la traça als límits sud oest de les finques pròxims al camí, sense ocupar-lo en cap cas i mantenint les afeccions de les servituds de pas i les ocupacions temporals en la seua totalitat en les finques.
  
En el curs de l'alçament de les actes prèvies a l'ocupació, es determinaran els acords en el traçat efectiu i les indemnitzacions corresponents procedint-se en la fase prèvia a l'execució de l'obra al replantejament efectiu de la variant.
  
15. Respecte al Sr. José Manuel Marqués Murgui, finca V-LL-176 respecte a la variant sol·licitada s'accepta igual que en la número 12.
  
15. Sra. Josefina Sánchez Izquierdo, finca V-LL-177, respecte a la variant s'accepta igual que en la número 12.
  
15. Sr. Francisco Sánchez Murgui, finca V-LL-179 respecte a la variant s'accepta igual que en la número 12.
  
15. Sr. Miguel Sánchez Gómez, finca V-LL-180 respecte a la variant s'accepta igual que la número 12.
  
13. Sr. Salvador Cerverón Gálvez, finca V-LL-184: se li manifesta que una vegada instal·lada la conducció el terreny es restituirà a l'estat agrícola inicial d'aquesta, quedant apte per al cultiu, sense perjudici que s'indemnitzen tots els béns i drets afectats per la instal·lació del gasoducte mitjançant el corresponent preu just. El ribàs serà restituït en finalitzar les obres en cas d'afectar-se.
  
15. Sr. José Joaquín Murgui Navarrés propietari de la parcel·la 73 del polígon 50 de Llíria: se li manifesta que no es veurà afectada, i s'indica això no obstant que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb les distintes formes dels camins o límits de les finques.
  
17. Sr. Vicente Gálvez Romero, finca V-CA-40: se li manifesta que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb les distintes formes dels límits o camins per què discorre, d'una altra manera el projecte seria tècnicament inviable.
  
14. Sra. M. Carmen i Sra. M. Jesús Comeche Usach: se'ls manifesta en relació amb el risc i perillositat a la població que el traçat discorre per terrenys rústics fora del nucli urbà i en segon lloc el projecte compleix amb els requisits legals exigits per la legislació sectorial.
  
Sota un criteri urbanístic no es creen divisions en les finques atés que es projecten tenint en compte infraestructures viàries o de canalització i formen part dels serveis necessaris en el desenvolupament de les finques qualificades en els plans urbanístics.
  
Respecte a què la canonada seguisca en paral·lel a l'autovia V-30 es desestima ja que no s'acredita cap justificació tècnica que demostre que aquesta variant siga millor que la del projecte i a més afectaria tercers que tindrien el mateix dret que l'al·legant per a sol·licitar que el traçat no es modifique.
  
5. Sra. Rosario Gómez Muñoz, finca V-CA-187 i VCA-183: se li manifesta que la instal·lació del gasoducte implica la constitució d'una servitud de pas de gas que no divideix la finca i una vegada instal·lada la conducció el terreny queda apte per al posterior cultiu d'aquest. La prohibició de plantar arbres a menor distància de 2 metres de l'eix de la canonada és sempre inferior al marc de la plantació de les oliveres per la qual cosa una vegada acabada l'obra es podran plantar les oliveres de manera que en uns anys escassament es faça perceptible el pas del gasoducte. Tot això sense perjudici, que tots els béns i drets afectats pel projecte seran indemnitzats mitjançant el preu just corresponent. El traçat del gasoducte ha de seguir un traçat lineal i encara que es dissenye tractant de minimitzar les afeccions per a causar el menor dany possible a les explotacions agrícoles no pot estar condicionada per la situació de les plantacions, ja que d'una altra manera el projecte seria inviable. Quant al risc que implica la proximitat a la carretera es complirà amb els requisits o condicionats que si és el cas fixe l'organisme competent o la legislació sectorial.
  
3- Tierras de Castellón, SA respecte als dos primers motius de nul·litat han de desestimar-se ja que l'al·legant sembla ignorar l'existència de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs, ja que en l'article 103 i següents declara, ex lege, la utilitat pública dels gasoductes i regula les servituds i autoritzacions de pas per la qual cosa no hi ha vulneració del principi de jerarquia normativa ni del principi de reserva de llei ja que és una norma amb rang de llei i no reglamentària, la que atorga la potestat expropiatòria.
  
Respecte a la indemnització pels perjudicis causats en la concessió el traçat del gasoducte al terme municipal de Losa del Obispo no serà realitzat en aquesta fase. No obstant això, fins i tot tenint l'al·legant el dret de l'aprofitament d'uns recursos naturals dins d'una àrea de concessió pel qual passara el traçat, açò no significa, que efectivament aqueixos recursos existisquen en la referida franja per la qual discorre el gasoducte. Perquè siga efectiu el dret patrimonial és condició necessària, a més, l'existència d'una concessió, que aqueix dret genèric es concrete en un altre administratiu que és el pla de labors, document en què el concessionari ha de posar de manifest que hi ha el mineral, que és tècnicament explotable i de quina forma pensa explotar-lo, en el temps i en l'espai. En conseqüència no procediria cap indemnització ni se li tindria per part en l'expedient llevat que acreditara a través del pla de labors que realment s'impedeix l'explotació de la concessió.
  
4, 8 i 10. Ajuntament de Tuéjar, Sra. Agustina Diago Zapater i Caolins Lapiedra, SL: no es contesten les al·legacions ja que el traçat del gasoducte en els termes municipals de Tuéjar, Chelva i part de Domeño no serà construït en aquesta fase.
  
En l'escrit de resposta d'al·legacions respecte als informes tècnics remesos per les distintes administracions públiques i organismes afectats:
  
1. Ajuntament de Tuéjar: se li indica que a totalitat del tram que afecta el terme municipal es proposa el desistiment en l'escrit.
  
2. Ajuntament de Losa del Obispo: emet informe desfavorablepel fet de no aportar-se desglossament de preus unitaris per a valorar les obres de recomposició, com tampoc diversos aclariments. Se li manifesta que no escau seguir les actuacions atés que la part del projecte corresponent a aquest terme municipal s'ha proposat en aquest escrit el desistiment de l'autorització.
  
3. Ajuntament de Loriguilla: igualment se li manifesta del desistiment de l'autorització.
  
4. Ajuntament de Domeño: notifica l'atorgament de la llicència d'obres, i manifesta la promotora l'acceptació de les condicions generals de la llicència concedida si bé se li ha remés el desistiment parcial del tram del projecte que no serà construït en aquesta fase.
  
5. Ajuntament de Casinos: notifica l'atorgament de la llicència d'obres, i manifesta la promotora l'acceptació de les condicions generals de la llicència concedida.
  
6. Ajuntament de Villar del Arzobispo: notifica la suspensió de la tramitació de l'expedient, en tant no siga tramitada la llicència d'activitat qualificada, i manifesta la promotora que la Llei 3/1989, de 2 de maig, i el Decret 54/1990, de 26 de març, de la Generalitat Valenciana en el qual es refereixen a les llicències d'activitat no s'apliquen en aquest projecte amb rang de xarxa de distribució. Es notifica a l'Ajuntament el desistiment parcial del tram del projecte que no serà construït en aquesta fase.
  
7. Servei Territorial de carreteres: sol·licita documentació complementària respecte al paral·lelisme i encreuaments, i li és aportada la documentació requerida.
  
8. Conselleria de Cultura: se li manifesta a la Conselleria que el jaciment de Peña Cortada es troba al terme municipal de Chelva en el qual no es produiran actuacions ja que forma part del tram del projecte que no serà construït en aquesta fase.
  
9. Diputació de València: autoritza els paral·lelismes i encreuaments previstos en el projecte, i manifesta la promotora l'acceptació de les condicions tècniques establides en l'autorització.
  
Consideracions ambientals
  
Aquesta declaració d'impacte ambiental avalua ambientalment exclusivament la 1a fase del projecte ramal Benaguasil - Tuéjar, que va des de Llíria fins a Villar del Arzobispo, incloent el ramal cap aquesta última població, pel fet que d'acord amb l'escrit, de data 16 de febrer de 2004, de l'empresa Gas Natural, SDG, SA dirigit a l'òrgan substantiu sol·licita es desistisca en la present autorització de la segona fase que aniria de Villar del Arzobispo a Tuéjar. No s'svalua en aquesta declaració aquesta segona fase per aquest motiu. La segona fase haurà de sotmetre's al procediment de declaració d'impacte ambiental en el seu moment.
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
El traçat del gasoducte en la 1a fase que ara s'avalua discorre afectant cultius majoritàriament de secà (oliveres i vinya) i en menor grau a cítrics, puntualment afecta zona amb vegetació tipus coscollar i pinedes de pi blanc en un terreny pla o ondulat majoritàriament. Es travessen diversos barrancs o rambles: rambla de Montearagón, d'Artaj i de la Aceña. I són aquestes dues últimes les que major valor ambiental presenten.
  
El valor ambiental de la zona és mitjà - baix en conjunt i els principals elements afectats seran el sòl, la vegetació, el paisatge i la fauna.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Tenint en compte les característiques de la zona travessada en aquesta primera fase s'estima que l'impacte ambiental en conjunt serà moderat, afectarà principalment el sòl, que es reposarà, i a la vegetació natural en menor grau tenint en compte que la major part del traçat afecta zones de cultiu. Les zones de major impacte serien els encreuaments de rambles, en especial la rambla d'Artaj per l'especial morfologia d'aquesta.
  
Respecte a la fauna, pel tipus de zones travessades es considera que l'impacte serà en principi moderat, puntual i temporal.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental
  
De la documentació presentada es destaquen les següents mesures correctores:
  
- Integració dins de l'equip d'obra de l'assistent tècnic ambiental amb la finalitat específica de definir les zones En què serà necessària l'ocupació de pistes restringides o especials, entenent per tals totes aquelles amb menor amplària que la pista normal (10 m), en totes aquelles zones en què puga constatar-se objectivament i amb anterioritat al començament de la fase d'obres, risc per a la conservació de tapissos vegetals naturals, o la salvaguarda de peus arboris de valor singular.
  
- Els materials sobrants o excedents procedents dels moviments de terres hauran de ser depositats en zones prèviament preparades i transportades amb els mitjans adequats (es recomana particularment l'ocupació de xarxes o lones de cobertura durant el transport d'àrids) a abocadors autoritzats i controlats.
  
- Retirada de l'horitzó de terra vegetal (grossària variable segons zones) dins de la franja d'afecció, que es reposaran una vegada finalitzades les obres.
  
- En encreuaments de llits com a mesura contra l'erosió es disposaran esculleres al llarg de la vora formant una barrera protectora contra el corrent, podent ser substituïda per gabions.
  
- Els encreuaments fluvials es realitzaran mitjançant el sistema d'atalls, ateses les característiques de seguretat i rapidesa d'execució, no interrompent l'escorriment cas d'existir(rambles d'Artaj i Aceña).
  
- Restitució topogràfica cuidadosa, reproduint amb la major fidelitat possible el relleu preexistent.
  
- Es reposaran en la seua totalitat, tanques, límits mollons i qualsevol altre element funcional o ornamental que haja hagut de retirar-se per a la implantació del gasoducte.
  
- En tot el traçat es procedirà a la descompactació i a la reposició de la terra vegetal.
  
- Restauració vegetal en els trams següents:
  
- Rambla d'Artaj V-092 a V-093 en una longitud de tram de 100 m. Vegetació de ribera.
  
- Rambla d'Aceña en una longitud de 85 m. Vegetació de ribera.
  
- Puntal del Mocho entre V-118 a V-119 en una longitud de 140 m. Afecció a taca de pineda.
  
- Es cursarà una sol·licitud d'autorització davant de l'organisme competent, Conselleria d'Agricultura, amb l'objecte d'obtenir el permís d'ocupació temporal del conjunt de camins ramaders afectats per les obres. En l'estudi d'impacte ambiental es relacionen els camins ramaders que poden veure's afectats.
  
- L'estudi de sobre el patrimoni cultural valencià i l'estudi de detall encarregats per la promotora proposen una sèrie de mesures, encara que aquestes estan fonamentalment dirigides a zones que conformaran previsiblement la segona fase del projecte. En qualsevol cas es proposa un pla de mesures correctores i protectores.
  
Es recomana establir com a mesura preventiva bàsica un control arqueològic realitzat per un tècnic competent que comprenga el conjunt de moviments de terra necessaris per a la instal·lació de la canonada.
  
La fase del projecte (1a) que s'avalua en aquesta declaració d'impacte ambiental és la que en principi presenta menor complexitat, no obstant això, les mesures correctores aplicades s'estima que han de ser millorades i complementades per a aconseguir una millor integració de l'obra en el medi i reduir l'impacte sobre aquest.
  
S'ha de complir allò que s'ha indicat en l'informe de la Conselleria de Cultura i les mesures correctores i preventives i Programa de vigilància ambiental dels documents presentats davant de la Conselleria de Cultura i abans referits. Igualment es considera necessari el seguiment dels treballs per un arqueòleg.
  
Igualment se seguiran les indicacions efectuades per la Direcció General d'Interior en l'informe reflectit en aquesta declaració.
  
En relació a l'afecció als camins ramaders se sol·licitaran les autoritzacions pertinents davant d'aquesta Conselleria i no erròniament com es preveu en algun escrit de la promotora davant de la Conselleria d'Agricultura.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes,
  
Resolc
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte ramal Benaguasil - Tuéjar (1a fase de Llíria a Villar del Arzobispo segons addenda al projecte d'autorització presentada davant de l'òrgan substantiu amb data, 16 de febrer de 2004) que afecta els termes municipals de Llíria, Domeño, Casinos i Villar del Arzobispo, el promotor del qual és Gas Natural SDG, SA, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada, com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. La promotora contractarà una assistència tècnica ambiental encarregada del seguiment de les obres i compliment de les mesures correctores i programa de vigilància ambiental, que inspeccionarà la traça durant el replantejament d'aquesta per a determinar aquells exemplars vegetals de gran envergadura i singulars, tant de cultiu com naturals, sobre els quals s'intentarà evitar l'afecció en la mesura que siga possible. Igualment respecte a la fauna es realitzarà prèviament a l'inici de les obres una inspecció de la traça per a determinar si és necessari aplicar alguna mesura correctora, en especial en els encreuaments de les rambles, séquies i punts d'aigua, per exemple, de limitació del període d'execució d'obres o lleugeres modificacions de traçat.
  
Totes aquestes actuacions es realitzaran sota la supervisió dels agents ambientals de la zona d'aquesta Conselleria que podran introduir les modificacions que consideren oportunes en defensa d'aquests elements. Es posarà especial atenció a les parcel·les 85 i 91 del polígon cadastral 13 de Casinos per a adoptar mesures de manera que s'evite en la mesura que es puga l'afecció als exemplars d'oliveres de major envergadura.
  
2. Respecte al patrimoni cultural es complirà el que estableix l'informe de la Conselleria de Cultura de data, 22 de juny de 2004, reflectit en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també allò que s'ha determinat en la documentació presentada en la Conselleria de Cultura: prospeccions arqueològiques prèvies i estudi sobre el patrimoni cultural valencià (patrimoni arquitectònic i etnològic d'interés històric artístic i béns d'interés cultural) complementat per l'estudi arqueològic de detall.
  
Es considera necessari que hi haja un seguiment de les obres per un arqueòleg per al compliment de tot l'anteriorment indicat. Si es produeixen descobriments de jaciments arqueològics o d'interés cultural durant l'execució de les obres s'hauran de detenir-se els treballs de construcció immediatament, senyalitzar la zona convenientment i comunicar la troballa a la Direcció General de Patrimoni Cultural perquè determine les mesures que corresponguen.
  
3. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'obra haurà de ser comunicada immediatament a aquesta Direcció General, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la seua condició d'espais naturals protegits mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
4. Els materials inerts procedents de les obres d'obertura de la rasa i pista de treball, que per les característiques d'aquest no puguen ser reutilitzats en el farciment de la rasa hauran de ser depositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.
  
Altres materials residuals de l'obra, com a cables, restes de tancaments, etc. el caràcter del qual els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran depositats en abocadors autoritzats i aptes per a aquest fi.
  
5. Platges d'abassegament, depòsits de materials i parcs de maquinària:
  
5.1. Les platges d'abassegament de materials que siga necessari establir per a executar les obres, com també els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge o desproveïts de vegetació natural.
  
5.2. Els depòsits o abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge, i en qualsevol cas en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que l'impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades mitjançant el tancat temporal d'aquestes.
  
5.3. Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es procedirà a la restauració d'aquestes d'acord amb les mesures previstes per a la restauració de la traça del gasoducte.
  
6- Préstec de materials:
  
- En el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al farciment d'aquesta s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.
  
7- Es procedirà prèviament a la separació de la capa superficial de sòl en aquells llocs en què siga possible per a la seua posterior reposició en la pista de treball en les labors de restauració. Els materials procedents del desbrossament de la vegetació es reutilitzaran en la mesura que siga possible en la restauració de la pista de treball.
  
Les labors de descompactació seran, en els llocs que ho requerisquen, mitjançant un treball superficial, i en les zones amb afloraments rocosos s'efectuaran manualment, en les zones d'obertura dels clots de plantació.
  
8. Respecte a les actuacions de revegetació:
  
- Rambla d'Artaj V-092 a V-093 en una longitud de tram de 100 m.
  
- Rambla de la Aceña en una longitud de 85 m.
  
- Puntal del Mocho entre V-118 a V-119 en una longitud de 140 m.
  
Una vegada acabades les obres es valoraran xicotets trams de vegetació natural que puguen haver-se vist afectats i en els quals no s'han previst mesures de plantacions per si és necessari una vegada reposat el sòl i les labors de descompactació efectuar mesures complementàries del tipus de plantacions.
  
En els encreuaments de rambles prevists les esculleres que se situaran en la base dels talussos s'engravaran amb terra per a permetre la implantació de la vegetació.
  
Respecte a la rambla d'Artaj s'utilitzaran les següents espècies en substitució de les plantejades: en el llit i marges immediats majoritàriament Nerium oleander (baladre), podent introduir-se també Rhamnus alaternus (aladern) i Juniperus oxycedrus (càdec), i en les terrasses superiors i talussos que es generen s'utilitzaran les espècies següents: Pinus halepensis, Quercus coccifera, Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Juniperus oxycedrus, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima i Anthyllis cytisoides. Les densitats de plantació s'adequaran per a aconseguir cobertures semblants a les existents.
  
Respecte a la rambla de la Aceña: s'utilitzaran les següents espècies en substitució de les plantejades: en el llit i marges immediats majoritàriament baladres, podent introduir-se també en els marges tal com actualment existeix Populus nigra (sense utilitzar varietats de cultiu ni híbrids). En les zones més allunyades: coscoll, romer, arç negre i llentiscle. Les densitats de plantació s'adequaran per a aconseguir cobertures semblants a les existents.
  
Respecte a la revegetació del Puntal del Mocho: V-118 a V-119: s'efectuaran plantacions amb densitats aquestes que permeten alcanzar les característiques de zones pròximes en les mateixes condicions, utilitzant-se les espècies següents: Pinus halepensis (pi blanc), Quercus coccifera (coscoll), Rhamnus lycioides (arç negre), Juniperus oxycedrus (càdec), Stipa tenacissima (espart), Rosmarinus officinalis (romer) i Anthyllis cytisoides (albaida).
  
Es presentaran davant d'aquesta Direcció General les modificacions de les revegetacions plantejades.
  
La revegetació s'efectuarà quan la terra estiga en saó entre octubre i febrer ambdós inclusivament, S'efectuarà reg de plantació i s'efectuarà un seguiment de les plantacions almenys durant dos anys des que es duguen a terme les plantacions per si és necessari adoptar mesures complementàries.
  
9. En les zones amb pendent acusada en què es prevegen problemes erosius i per a facilitar la implantació de la vegetació, es realitzaran cavallons de terra perpendiculars a l'eix de la traça que desaigüe cap als laterals i es valorarà la conveniència de complementar-les amb mesures addicionals: sembres i instal·lació de geotèxtils.
  
En l'encreuament de la rambla d'Artaj s'intentarà restituir en la mesura que es puga la seua particular morfologia, llit d'aigües baixes amb talussos verticals encaixats que donen pas a una terrassa superior àmplia i un últim talús de menor alçària també vertical que dóna pas a la zona cultivada ja fora completament del llit. S'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General prèviament a l'inici de les obres la solució d'encreuament que permeta restituir o aproximar-se en la mesura que siga possible a la morfologia existent per al seu vistiplau.
  
10. Es complirà el que disposa la Llei 3/1995 de camins ramaders en cas d'afecció, sol·licitant les autoritzacions corresponents davant d'aquesta Conselleria.
  
11. Es procedirà a la restitució de tots els murets de pedra seca afectats per les actuacions.
  
12. Per part de l'assistència tècnica ambiental contractada per la promotora es comunicarà a aquesta Direcció General els resultats del seguiment de les obres i del compliment de les mesures correctores i programa de vigilància ambiental.
  
13. S'adoptaran prop de les zones forestals les mesures preventives que s'indiquen pels agents ambientals de la zona d'aquesta Conselleria.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 286/03-AIA
  
Promotor: CEMEX ESPAñA, SA
  
Tramitació: Servei Territorial d'Indústria. Mines. (València)
  
Objecte del projecte: Ampliació - Modificació del projecte d'explotació de la concessió d'explotació La Rabosera I, núm. 2.400
  
Localització: Terme municipal de Bunyol (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Antecedents
  
L'explotació de calcària de la concessió minera La Rabosera I núm. 2.400 es troba en activitat des de fa més de 30 anys, i aquesta es prolonga en la concessió minera La Rabosera II, que en realitat formen una mateixa pedrera. Les esmentades pedreres disposen de les pertinents llicències d'activitat i declaracions d'impacte ambiental en dates 25-10-01, 21-07-94, 30-08-96 (exp. 358/90-AIA, 260/93-AIA i 213/96 AIA) amb caràcter favorable.
  
2. Objectius principals del projecte
  
La proposta tramitada proposa:
  
- L'ampliació de la superfície afectada per l'explotació en 8 ha situades al sud de la mateixa i tocant a aquesta per a incrementar les reserves extraïbles de margues
  
- La millora en la morfologia i pendent del talús final de la pedrera per a la millor integració paisatgística d'aquest.
  
L'empresa condiciona l'ampliació de l'explotació en la zona sud a restaurar prèviament els talussos ja explotats. Amb aquest fi proposa forçar l'explotació en les zones de la pedrera més pròximes al punt final i realitzar les tasques de restauració d'aquestes abans d'allò que s'ha previst, de manera que l'explotació de l'esmentada zona de margues no comporte un augment de l'impacte paisatgístic de la pedrera.
  
Aquest canvi comporta xicotetes modificacions per ajusts en la forma del perímetre total afectat per l'activitat, que no suposaran un augment de la superfície total per contrarestar-se unes zones amb altres.
  
La geometria dels talussos finals de restauració es veurà reduïda respecte a què estan actualment autoritzats i es modificarà la morfologia per a integrar-los més fàcilment en l'entorn. Amb aquest fi incrementen els bancs de treball de 10 m respecte als de 15 m i s'amplien les bermes intermèdies compensant així la reducció de superfície de la plaça de la pedrera.
  
Els talussos de banc de la zona d'explotació calcària es reperfilaran de manera que queden bancs d'entre 7,5 i 10 m d'alçària i 45º d'inclinació respecte l'horitzontal, mentre que en els terrenys margosos la inclinació no podrà superar en cap cas els 35º respecte l'horitzontal.
  
Posteriorment, els talussos i bermes intermèdies seran revegetats.
  
3. Justificació de l'emplaçament i solució adoptada
  
La pedrera Rabosera I, núm. 2400 subministra la matèria primera a la planta de ciments CEMEX a Bunyol, annexa a l'explotació. L'esmentada pedrera disposa d'una major proporció de materials calcaris que de materials margosos i per a compensar aquest dèficit, en el seu dia es va sol·licitar i es va obtenir una nova concessió coneguda com Rabosera II.
  
No obstant això, el traçat definitiu del tren d'alta velocitat (AVE) en l'alternativa nord d'aquest, creua en la seua totalitat la zona sud de Rabosera II, paratge Baltasar que era la zona prevista per a l'extracció de margues, fent totalment impossible l'explotació d'aquesta.
  
Per a solucionar aquest nou dèficit de materials margosos, l'única alternativa a una distància raonable de la planta, són els materials margosos situats sota les elevacions que limiten pel sud la concessió Rabosera I, que no s'havia previst explotar en exercir funcions de pantalla visual.
  
No obstant això, davant de la impossibilitat d'explotar la zona de margues de la CE Rabosera II, s'ha decidit forçar l'explotació en les zones de la pedrera pròximes al punt final d'aquesta, per a poder realitzar la restauració d'aquestes abans d'allò que s'ha previst, de manera que l'explotació de la zona de margues no comporte un augment de l'impacte paisatgístic de la pedrera.
  
Duent a terme aquesta explotació, podria dissenyar-se una millora en la restauració dels talussos finals prevists per a la pedrera rebaixant els pendents finals, ja que seria factible prescindir d'extraure part de la formació margosa existent en el mur de la formació explotada i que discorre per les cotes més baixes de la pedrera en la zona est.
  
Aquests treballs d'explotació de margues i el canvi de la morfologia del talús mitjà final no estaven previstos en el projecte d'explotació vigent i per això se sol·licita aquesta ampliació /modificació del projecte
  
Tramitació administrativa
  
1. Remissió de l'expedient
  
El setembre de 2003, el Servei Territorial d'Indústria remet l'expedient de sol·licitud d'ampliació/ modificació del pla d'explotació del projecte en la concessió d'explotació minera anomenada La Rabosera I núm. 2400, al terme municipal de Bunyol (València).
  
Posteriorment, el novembre de 2003 remet el certificat del resultat de la informació publica de l'expedient, indicant que després d'haver publicat l'estudi d'impacte ambiental en el BOP núm. 236 de data 04.10.03, no es van presentar al·legacions al projecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per el projecte d'activitat
  
L'ampliació de margues sol·licitada es troba confrontant al sud amb la CE Rabosera I i queda encaixada entre l'explotació actual, l'autovia A-3 Madrid ?València i la fabrica de ciments. No obstant això, les modificacions previstes en el disseny de talussos se situen dins de l'explotació actual.
  
L'accés a l'explotació es fa per camí privat i a través de les instal·lacions de planta de CEMEX ESPANYA, S.
  
La població més pròxima i directament afectada per la pedrera i per l'ampliació sol·licitada és Bunyol, situat 1 km. al sud de l'explotació a l'altre costat de l'autovia.
  
Segons les normes de planejament urbanístic de Bunyol, tot el terreny que es pretén utilitzar en aquesta ampliació, està qualificat com a sòl no urbanitzable, amb especial protecció a l'explotació de recursos naturals.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Els principals efectes ambientals que la modificació / ampliació comportarà són:
  
- D'una banda l'ampliació sol·licitada comporta un increment de l'impacte paisatgístic de la pedrera ja que els monticles que s'han d'explotar feien la funció de pantalla visual cap a l'autovia A-3 Madrid-València.
  
- Increment en la producció de pols provinent de l'extracció i traginada dels materials margosos.
  
- Eliminació de 4 ha de sòl procedent d'antigues explotacions de secà abandonades i cobertes actualment per bosc baix i pi majoritàriament.
  
- D'altra banda, la modificació del projecte de restauració de la pedrera actual implica la reducció en la superfície de la plaça de pedrera, el compromís de restauració del terç occidental de la pedrera previ a l'explotació dels monticles de margues i la reducció de l'angle d'inclinació del talús final de restauració integrant de forma més naturalitzada la pedrera en l'entorn més immediat d'aquesta.
  
- Lleuger increment de la superfície de la conca de recepció i volum d'aigües d'escorriment.
  
- Creació de dues noves places de pedrera en depressió en la zona d'explotació de margues.
  
- Possibles vibracions i projeccions cap a l'autovia A-3 Madrid-València, provinents de la zona d'extracció de margues.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En principi, el projecte d'explotació de la pedrera Rabosera I ja disposa d'un pla de restauració, per això en la mesura que siga possible es tractarà d'utilitzar les mateixes mesures de restauració aprovades, traslladant-les a les noves zones excepte en el cas que es considere que cal millorar-les.
  
Requeriran mesures correctores noves els impactes derivats de l'ampliació de l'explotació en la zona sud.
  
Per a reduir l'impacte sobre el paisatge serà imprescindible que quan es comence l'eliminació de la pantalla de margues una gran part del talús nord de la pedrera que actualment es troba pròxim al seu final, haja començat la restauració d'aquest, entenent com començat, el fet que ja s'hagen remodelat i conformat els talussos dels bancs de treball, s'haja col·locat la capa de terra vegetal i s'haja procedit a la sembra i plantació d'espècies dos anys abans, a fi que almenys s'amortisquen els impactes cromàtics.
  
Per altra part, l'explotació s'haurà d'incidir en el reg de les pistes de transport, per ser aquesta l'activitat que genera major quantitat de pols.
  
A més, quan un front de treball arribe el punt d'abandó, s'efectuarà la restauració d'aquest, la qual haurà d'incloure la plantació d'espècies arbustives i arbòries autòctones i de ràpida i fàcil implantació.
  
L'explotació de les margues que actualment fan de pantalla visual no començarà fins el 2007, o siga, fins que s'haja començat la restauració dels talussos del terç occidental de la pedrera.
  
A partir d'aquesta data i a un ritme de mitjana de 300.000 t/any, l'explotació de l'ampliació es conclourà al voltant del 2020, amb la qual cosa la restauració d'aquesta zona es podrà concloure al voltant del 2022.
  
Pel que fa a la modificació del projecte d'explotació vigent, s'hauran d'aplicar una sèrie de mesures correctores millorades respecte al projecte inicial:
  
- Reducció de la superfície de la plaça de la pedrera actual
  
- Increment de talussos d'explotació de 10 m enfront dels de 15 m.
  
- Augment de superfície horitzontal en les bermes intermèdies dels fronts restaurats.
  
D'altra banda, apareixeran dues places de pedrera noves, zona A i B procedents de la modificació proposada per a l'explotació de margues les quals seran utilitzades com a desguàs natural de les aigües d'escorriment.
  
Totes aquestes accions correctores estan correctament pressupostades i vénen recollides en el pla de restauració proposat, el qual, igual que el d'explotació, es realitzarà per fases o estats intermedis.
  
L'estudi d'impacte ambiental no disposa d'un pla de vigilància ambiental, que garantisca el compliment de les indicacions i mesures correctores contingudes en l'estudi.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de modificació/ampliació del projecte d'explotació de la CE Rabosera I núm. 2400, del terme municipal de Bunyol (València), promogut per CEMEX ESPAÑA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada, com també en els condicionants establits en el següent apartat i les modificacions introduïdes per aquests.
  
1. Previ a l'inici de l'ampliació sol·licitada, l'empresa promotora haurà de disposar d'informe favorable d'aquesta Direcció General en què s'indique el compliment dels treballs de restauració duts a terme en el terç occidental de la pedrera. En cas que no siga així, l'empresa promotora quedarà obligada a dur a terme les actuacions previstes i en cap cas s'extrauran els materials margosos de la zona d'ampliació.
  
2. Una vegada finalitzada l'explotació - restauració de la redrera, les places de pedrera que queden deprimides respecte de la topografia de l'entorn seran objecte d'un projecte concret de restauració que haurà de disposar d'un informe favorable o declaració d'impacte ambiental per part d'aquesta Direcció General.
  
3. Haurà de desenvolupar-se un pla de vigilància ambiental, correctament pressupostat, que permeta el control ambiental de l'explotació - restauració i de les mesures correctores que hagen d'aplicar-se a mesura que aquesta discórrega preveient a més la possible modificació dels objectius inicials en funció dels resultats obtinguts. El control ambiental haurà de comprendre la vida de l'explotació més un període de temps posterior a la fase final de restauració de manera que quede correctament garantida la regeneració de l'espai afectat.
  
4. El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on s'arrepleguen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. Aquest servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
València, 31 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 145/04-AIA
  
Títol: Fàbrica de ciment
  
Promotor: LAFARGE ASLAND, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: C/ Isaac Newton s/n, del polígon industrial Sepes, del terme municipal de Sagunt (València)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
La factoria de LAFARGE ASLAND, SA, situada en el carrer Isaac Newton s/n, del polígon industrial Sepes, del terme municipal de Sagunt (València), es destina a la fabricació per via seca de ciment gris, amb una capacitat de producció d'1.950.000 tones/any i ciment blanc, amb una capacitat de producció de 300.000 tones/any.
  
La indústria projecta la modificació de les actuals instal·lacions d'aquesta, amb l'objectiu bàsic d'ampliar la utilització de diversos residus en el procés de fabricació de ciment. Els residus s'emprarien, per aquest ordre, com a matèria primera de substitució en la formulació del cru, com a combustible de substitució (sòlid i líquid) en la fase de cocció, i finalment, com a addició al clínquer en la fabricació del ciment.
  
La substitució de matèries primeres i combustible, per matèries primeres i combustibles derivats de residus, es duu a terme complint amb la normativa ambiental aplicable i els paràmetres de qualitat aplicables a fi de l'activitat de LAFARGE ASLAND, SA: el ciment. Per a poder dur a terme aquesta valoració de residus, la factoria ha de modificar-se bàsicament en el que a tractament i mesurament en continu de les emissions de contaminants atmosfèrics es refereix i la renovació de l'electrofiltre del forn de clínquer blanc, encara que també s'afronta l'emmagatzemament de combustibles líquids derivats de residus, la millora de l'emmagatzemament de clínquer blanc (sitja) i la insonorització d'equips.
  
Aquestes modificacions comporten una sèrie d'avantatges econòmics i ambientals. Entre aquests últims estan la reducció del consum de combustibles fòssils no renovables, la disminució de les emissions globals a l'atmosfera respecte a si els residus que s'han de tractar s'han d'incinerar en instal·lacions específiques o eliminar en abocador, el fet que el tractament dels residus en cimentera no implique la generació de nous residus, ni que les emissions a l'atmosfera es vegen afectades negativament (ja que la interacció dels gasos amb la matèria primera de manera que la part no combustible queda retinguda en el procés i incorporada al clínquer).
  
L'objecte del projecte i estudi d'impacte ambiental presentats és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada de la totalitat de la factoria, i és per un altre costat considerat el conjunt de les modificacions plantejades com a ambientalment substancials per l'òrgan competent en la matèria, en necessitar, almenys, l'autorització com a gestor de residus perillosos i no perillosos. A banda d'aquest aspecte legal/administratiu, no sembla que les modificacions plantejades suposen un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera, abocament a llits públics o litoral, generació de residus o utilització de recursos naturals.
  
Independentment de l'ordre de les prioritats (econòmiques, ambientals, d'imatge i les interaccions d'aquestes) de la mercantil, la sol·licitud anticipada de l'autorització ambiental integrada ha avançat la programació de mesures correctores i inversions tendents a aconseguir els objectius de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Antecedents
  
En la parcel·la objecte d'avaluació d'impacte ambiental s'exerceix l'activitat de fabricació de ciment des dels anys cinquanta. Des de llavors, s'han vingut modificant les instal·lacions fins a l'estat actual d'aquestes.
  
D'altra banda, cal assenyalar que la factoria que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental se situa sobre sòl urbà d'ús industrial, que va ser avaluat ambientalment ?juntament amb la resta del municipi- en el marc de la revisió del PGOU de Sagunt, que disposa de declaració d'impacte ambiental amb condicions, de data 24 de febrer de 1992.
  
Caràcter de la declaració
  
La declaració d'impacte ambiental que conforma aquesta resolució forma part del procés d'autorització ambiental integrada en tràmit, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta normativa determina el contingut i abast de l'autorització ambiental integrada, la finalitat del qual és integrar en una única resolució totes aquelles autoritzacions i pronunciaments sectorials en matèria d'abocaments d'aigües residuals, producció i gestió de residus i emissions a l'atmosfera competència de la conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, preceptius per a la implantació i posada en marxa de les instal·lacions sotmeses al règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana. En aquesta resolució s'incorporarà, si és el cas, la declaració o estimació d'impacte ambiental.
  
En els casos en què així succeïsca i al mateix temps l'emplaçament ho permeta, escau, per tant, excloure del contingut de la declaració d'impacte ambiental aquells aspectes que la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, reserven a la resolució administrativa que conté l'autorització ambiental integrada, a fi d'evitar duplicitats innecessàries en el procés d'anàlisi i valoració ambiental, com també en l'establiment de mesures correctores, protectores i la vigilància i control d'aquestes.
  
Cal considerar que l'avaluació d'impacte ambiental de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües i abocament d'aigües residuals, es realitza a través dels informes que emeten organismes i serveis competents en cadascuna de les matèries, els quals al seu torn són consultats pel departament que emet l'autorització ambiental integrada.
  
A la vista de l'article 22 del Decret 40/2004, l'autorització ambiental integrada contindrà, a banda de la declaració d'impacte ambiental, tota una sèrie d'apartats a través dels quals podran minimitzar-se els impactes directes sobre el medi abiòtic i la població. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives dels impactes indirectes sobre el medi natural biòtic, perceptual i social. I seran les afeccions directes, les que durant el funcionament normal de les activitats IPPC poden donar-se sobre els treballadors i el medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua) i les indirectes, les que poden donar-se sobre el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
En conseqüència, la necessària coordinació administrativa entre els diversos departaments de la Conselleria de Territori i Habitatge, si més no exigeix que la declaració d'impacte ambiental, que és succeïda per una autorització ambiental integrada, limite l'àmbit de decisió d'aquesta als aspectes relacionats amb les afeccions directes a la fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, formacions geomorfològiques i altres.
  
Tramitació administrativa
  
1. Remissió i contingut de l'expedient, informació pública
  
En data 2 de febrer de 2004, el Servei de Control Integrat de la Contaminació, en sol·licitar la declaració d'impacte ambiental, remet el projecte, l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència i informe per a l'admissibilitat de l'abocament, com també diverses còpies dels informes sol·licitats als serveis de qualitat d'aigües, gestió de residus i protecció de l'ambient atmosfèric, i còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica. Així mateix, es comunica que transcorregut el període d'informació pública, s'hi van presentar al·legacions. No es comunica el DOGV en què es va realitzar l'anunci.
  
En data 24 de març de 2004, al mateix temps que es remet nova documentació presentada per LAFARGE ASLAND, SA, es reitera la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental. S'entén que el termini que fixa la legislació d'impacte ambiental per a la resolució de l'expedient comença a comptar a partir de la recepció de l'última documentació remesa per l'òrgan amb competència substantiva en el procediment d'autorització ambiental integrada.
  
2. Al·legacions
  
Segons escrit firmat pel cap de Servei de Control Integrat de la Contaminació, transcorregut el termini d'exposició pública s'hi van presentar al·legacions. Les al·legacions traslladades per l'Ajuntament de Sagunt, són:
  
Primera. Atesa la naturalesa de les matèries primeres de l'activitat i en particular el clínquer, producte intermedi que és un material molt friable (genera pols amb facilitat), com també les escòries per efecte del vent la finor i absència d'humitat de la pols fa que es traslladen amb facilitat fins i tot més enllà de les instal·lacions de la fàbrica. La manipulació i el confinament d'aquestes haurà de realitzar-se en instal·lacions totalment tancades com sitges o naus amb depressió interna.
  
En el transport interior s'utilitzaran així mateix elements totalment tancats amb equips de desenpolsament en els punts de transferència, a fi de minimitzar en la mesura que es puga aquestes emissions fugitives.
  
Amb aquest objectiu s'hauran d'incrementar de forma notable la freqüència de les operacions d'aspiració i neteja de pols en tota la superfície de la fàbrica.
  
Segona. Atés que un dels impactes més greus que causa la fàbrica està relacionat amb el disparament dels electrofiltres (en evitació d'explosions per excés de CO, parades o incidències en la instal·lació), que produeix amb notable freqüència, i provoca l'abocament directe a l'atmosfera de tot el cabal de pols procedent dels intercanviadors, amb la formació de núvols de pols que són desplaçats a les zones urbanes i agrícoles del seu entorn amb la consegüent alarma social. A fi d'evitar aquests efectes, hauran de proposar-se solucions que suplisquen les actuals desconnexions o alternatives als sistemes actuals de precipitació electrostàtica mitjançant la instal·lació, si és el cas, de filtres híbrids o millors tecnologies disponibles (MTD).
  
Tercera. D'acord amb l'esperit de la directiva europea, convencions internacionals i el principi d'aplicació de les MTD haurà de considerar-se el canvi del tipus de combustible actualment utilitzat, coc de petroli, a combustibles com el gas natural molt més respectuós amb el medi ambient, aprofitant la conjuntura favorable de la ubicació en les seues proximitats de la regasificadora.
  
El combustible coc de petroli, actualment emmagatzemat a la intempèrie, haurà de disposar-se mentrestant, en sitges o en naus tancades les característiques constructives de les quals garantisquen la suficient estanquitat a fi d'evitar tant la dispersió eòlica d'aquest com la filtració dels eventuals lixiviats per efecte de les pluges al subsòl.
  
Quarta. La utilització d'altres residus, a més de les farines animals com a combustibles de substitució se subjectarà al que estableix la legislació vigent i als protocols d'informació i autorització que s'establisquen per part de l'Ajuntament de Sagunt.
  
Cinquena. S'establiran les mesures d'apantallament i aïllament acústic de font oportunes a fi de propiciar un ambient exterior de qualitat, que no superen els nivells de recepció indicats en l'Ordenança municipal de protecció del medi ambient contra sorolls i vibracions i Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
Sisena. La documentació no preveu mesures per a minimitzar l'important impacte que, el transport mitjançant camions de les matèries primeres i productes acabats, exerceix sobre la xarxa de vials i el trànsit local.
  
Setena. Haurà de tenir-se en compte que si no està la fàbrica de ciment subjecta a les prescripcions contingudes en el Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven mesures de control inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses, sí que es troba situada entre les zones de prevenció i alerta de la planta de fertilitzants de Fertiberia.
  
Vuitena. Hauran d'establir-se mecanismes de mesura i control de les emissions atmosfèriques produïdes per les activitats de la fàbrica, en cada un dels focus d'emissió, implantant allí on els hi haja, analitzadors automàtics en continuïtat establint els sistemes necessaris que facen possible l'accés informàtic als paràmetres d'emissió (partícules, NOx, CO2, SOTA2, etc.) en temps real per part del departament d'activitats i medi ambient, de l'Ajuntament de Sagunt.
  
Novena. Aquest supòsit té un problema afegit:
  
No es tracta d'un assentament d'una nova activitat, sinó que es tracta de legalitzar definitivament i de mode unificador una activitat que inicia el funcionament d'aquesta l'any 1952, concedida Inicialment sota el nom de Ferroland, i que pateix posteriors ampliacions en 1965, 1973, 1986, 2002 totes elles a nom d'ASLAND excepte l'última a nom de LAFARGE ASLAND i encara sense obtenir acta favorable que habilite per al seu funcionament.
  
En ser totes actuacions dins d'un mateix procés productiu, per tant i amb caràcter general dins del present projecte hauran de presentar la resta d'actuacions que falten per obtenir llicència definitiva o si és el cas acta favorable i que no han sigut previstes dins d'aquest projecte o que per ser complementàries, hagen de ser incorporades.
  
A aquest respecte i conforme es recull en el punt seté de l'informe del Sr. enginyer industrial, l'activitat extractiva en les diverses pedreres d'aprovisionament de matèries primeres no es troba, per si mateixa, entre les subjectes a AAI, no obstant, atesa la vinculació exclusiva de l'activitat extractiva al procés fabril que ens ocupa, especialment en el que a la pedrera de calcària Salt del Llop es refereix, sítia en el nostre terme municipal, com també a la importància de les instal·lacions d'aquesta i del fort impacte ambiental que causa en el seu entorn, tot això unit al fet de l'existència de nombroses reclamacions d'afectats pròxims a la zona d'explotació, aconsella la presa en consideració d'aquesta i per tant s'ha de preveure com a part inseparable i integrant de la sol·licitud de l'AAI i s'han d'incorporar a aquest fi els documents i estudis tècnics necessaris complint a allò que s'ha contingut en l'article 12 de la Llei 16/2002.
  
Atés que el Servei de Control Integrat de la Contaminació va sol·licitar la declaració d'impacte ambiental del projecte de referència en data 2 de febrer del 2004 i que, posteriorment en data 24 de març de 2004, l'Àrea de qualitat ambiental va reiterar la sol·licitud realitzada en data 2 de febrer de 2004, s'entén que l'expedient podria estar complet sense la resposta del promotor a les al·legacions de l'Ajuntament de Sagunt, encara que això podria donar lloc a indefensió dels interessats, segons l'article 63.2 de Llei 30/1992, de 26 de novembre de 1992, de règim jurídic de les administracions públiques i de procediment administratiu comú, sempre que encara tot i haver tingut coneixement de les al·legacions, el promotor no haguera tingut res a dir al respecte.
  
Com que aparentment, la Resolució de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental ha de ser anterior al Tràmit d'audiència a l'interessat, exposat en l'article 19 del Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, i que l'òrgan amb competència substantiva va remetre a aquest Servei les al·legacions presentades, però no la resposta del promotor a les esmentades al·legacions, en data 12 de juliol de 2004, es van remetre les al·legacions traslladades per l'Ajuntament de Sagunt al projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa LAFARGE ASLAND, SA, situada en el C/ Isaac Newton s/n, del polígon industrial Sepes, del terme municipal de Sagunt (València), perquè aquesta industrial incorporara al procediment les consideracions que respecte a les esmentades al·legacions estimen oportunes.
  
En data 20 de juliol de 2004, es rep la resposta del promotor a cada una de les al·legacions traslladades per l'Ajuntament de Sagunt:
  
Primera. S'ha de posar de manifest que la fàbrica de ciments titularitat de LAFARGE ASLAND, SA, sítia a Sagunt, en l'actualitat ja disposa d'emmagatzemaments tancats consistents en naus o sitges per a totes les matèries primeres i clínquers d'aquests, d'acord amb allò que s'ha expressat per l'Ajuntament de Sagunt en la primera de les seues al·legacions.
  
Així mateix, dins dels projectes associats a l'autorització ambiental Integrada sol·licitada per aquesta part, es troba la construcció d'una nova sitja per a magatzematge de clínquer blanc que substituïsca a l'emmagatzemament actual en nau-hangar, segons es refereix en l'apartat 14.2.2 Mesures correctores previstes, de l'informe d'autorització ambiental integrada.
  
Pel que fa al coc de petroli, està previst que l'actual emmagatzemament d'aquest siga reemplaçat per un confinament totalment tancat que assegure la minimització de les emissions fugitives, tant durant el seu emmagatzemament com durant la manipulació d'aquest, abans que es concloga l'últim trimestre de l'any 2006. En l'actualitat, i fins que es concloga aquest nou projecte, l'emmagatzemament de coc es tracta superficialment amb una capa asfàltica que minimitza la dispersió de partícules.
  
Finalment, s'han de destacar els següents elements dins de les instal·lacions de fàbrica:
  
- Que totes les cintes de transport de materials estan tancades i disposen d'equips d'espolsat en els punts de transferència.
  
- Que el cent per cent dels vials estan pavimentats i són sotmesos a un circuit diari de neteja mitjançant un equip d'agranadora aspiradora.
  
- Que les diverses àrees de la instal·lació disposen de xarxa de buit per a la neteja de possibles vessaments de materials pulverulents.
  
Segona. El sistema d'espolsat actual del forn de clínquer gris consisteix en un filtre electrostàtic amb uns nivells d'emissió inferiors als 30 mg/Nm³.
  
A aquest efecte, s'ha de posar de manifest que els filtres electrostàtics estan considerats com a una de les millors tècniques disponibles per a la reducció de les emissions de partícules en fonts localitzades, com queda recollit en la Guia de millors tècniques disponibles a Espanya de fabricació de ciment, publicada l'any 2004 pel Ministeri de Medi Ambient.
  
Així mateix, amb la documentació presentada per aquesta part en data 25 de maig de 2004, a requeriment de Direcció General de Qualitat Ambiental, ha quedat acreditat que la suma d'hores de funcionament anòmal causades pels disparaments de l'electrofiltre durant l'any 2003 van aconseguir escassament l'1% del valor límit de 200 hores anuals determinat per la guia esmentada.
  
Tercera. Per motius de competitivitat la substitució del combustible coc de petroli per gas natural és en l'actualitat inviable, encara que de cara a la pròxima implantació en la zona de Sagunt d'una regasificadora es podrà replantejar l'estudi de consum d'aquest combustible o altres combustibles més respectuosos amb el medi ambient.
  
Així mateix, i d'acord amb les manifestacions abocades per aquesta part en l'anterior apartat primer d'aquest escrit, s'ha previst que l'emmagatzemament de coc de petroli es realitze en una nau coberta tancada, que assegure la minimització de les emissions fugitives, tant durant l'emmagatzemament d'aquest com durant la seua manipulació; fins que es concloga aquest nou projecte, l'emmagatzemament es tracta superficialment amb una capa asfàltica que minimitza la dispersió de partícules.
  
Quarta. D'acord amb la documentació presentada per aquesta part junt amb la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, la utilització de qualsevol combustible alternatiu estarà subjecta al que estableix la legislació vigent en cada moment.
  
Cinquena. Segons s'exposa en el capítol 10, Sorolls, de l'informe d'autorització ambiental integrada, LAFARGE ASLAND, SA ha contractat els serveis d'una empresa independent especialista en la matèria, per a la realització de l'estudi acústic a partir del qual s'han identificat les mesures de prevenció a escometre per a assegurar el compliment de la normativa vigent.
  
Les mesures d'insonorització previstes es basen en la instal·lació de panells aïllants tipus sandvitx, tancaments acústics WP i silenciadors, que segons es preveu seran connexions en diverses fases, en haver-se finalitzat la primera durant l'any 2003 i estar en marxa la segona de les esmentades fases en aquest exercici 2004.
  
Sisena. Les mesures adoptades per a minimitzar l'impacte del transport sobre la xarxa viària, exposades en la documentació presentada per aquesta part en data 25 de maig de 2004, a requeriment de Direcció General de Qualitat Ambiental, són les següents:
  
- Tots els vials per què circulen els vehicles tant de matèries primeres com de producte acabat estan asfaltats. Aquests vials se sotmeten a una neteja sistemàtica per aspiració.
  
- La velocitat dins del recinte de la fàbrica està limitada a 30 km/h.
  
- El transport es realitza mitjançant camions cisterna o banyera, aquestes últimes dotades de tendals de lona per a evitar vessaments de material.
  
Setena. El pla de seguretat de la fàbrica de ciments de Sagunt titularitat de LAFARGE ASLAND, SA, preveu actuacions a dur a terme com a conseqüència del seu emplaçament respecte a la fàbrica de fertilitzants de la mercantil Fertiberia, d'acord amb allò que s'ha previst en el Reial decret 1254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven les mesures de control de riscs inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses.
  
Vuitena. La informació relativa als equips de mesurament en continu es troba relacionada en l'apartat 7.1 de l'estudi d'impacte ambiental i ha sigut ampliada i remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental a petició d'aquesta amb data 25 de maig de 2004. S'adjunta la llista completa i actualitzada dels equips.
  
Novena. Fa referència a una sèrie d'aspectes relacionats amb les llicències municipals que no són de caràcter ambiental, excepte en el cas de les activitats extractives i la inclusió d'aquestes dins de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, en els quals es fan constar les consideracions següents:
  
- La pedrera de calcària Salt del Llop es troba situada a 13 km de la fàbrica i disposa de llicència d'activitat pròpia i independent de la de fabricació de ciment.
  
- L'activitat extractiva es regeix per la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines i el reglament que la desenvolupa; així mateix, són diferents els òrgans substantius que resolen en matèria de mines i en matèria ambiental.
  
- L'activitat minera no està inclosa dins de l'àmbit d'aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, sobre prevenció i control integrats de la contaminació, per no estar inclosa en les categories d'activitats industrials enumerades en l'annex 1 de l'esmentada llei.
  
- L'activitat minera queda fora de l'àmbit del Decret 40/2004, de 5 de març, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, que es remet a les activitats industrials relacionades en l'annex 1 de la Llei 16/2002.
  
Per tot això, es considera l'activitat extractiva exclosa de l'àmbit d'aplicació de l'autorització ambiental integrada sol·licitada per aquesta part davant de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
En data 26 de juliol de 2004, l'Àrea de Qualitat Ambiental comunica que:
  
- El preceptiu període d'informació pública es va realitzar mitjançant un anunci publicat amb data 2 de desembre de 2003, en el DOGV número 4642, la còpia del qual es remet.
  
- En tenir constància que amb data 20 de juliol de 2004 l'empresa ha presentat la resposta requerida per part d'aquesta àrea en relació amb les al·legacions presentades per l'Ajuntament de Sagunt, sol·licitem que prosseguisquen la tramitació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 24 de febrer de 1992, de resolució de l'expedient 202/91-AIA, d'avaluació d'impacte ambiental de la revisió del PGOU del municipi, com també les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental de l'esmentat Pla general.
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Les accions amb probable incidència ambiental durant la fase de funcionament seran bàsicament la generació d'emissions contaminants aigües residuals i, en menor grau, residus, sorolls i vibracions. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (en una parcel·la d'un polígon industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte podrien ser els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Atés que l'activitat que es desenvolupa des dels anys cinquanta no afecta directament nucli residencial o cap àrea protegida, açò és, qualssevol àrees que puguen estar subjectes a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc, només cap la reducció dels impactes directes sobre el medi abiòtic, que al seu torn suposarà la reducció dels fenòmens de transport ?especialment significatius en el cas de grans instal·lacions de combustió- que podrien arribar a afectar la població com poden ser els nuclis del Grau o Sagunt, o a alguna àrea protegida com pot ser la Marjal dels Moros. S'entén que aquests impactes es reduiran a través del compliment de la legalitat vigent en matèria de residus, emissions i abocaments o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió de la legislació IPPC.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 3.D de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, la fabricació de ciments, es troba sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada promogut per l'empresa LAFARGE ASLAND, SA, situada al c/ Isaac Newton s/n, del polígon industrial Sepes, del terme municipal de Sagunt (València), en els termes que estableix el projecte d'autorització ambiental integrada i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1. Per la ubicació i temps que exerceix les activitats de fabricació de ciments, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, serà prou amb el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
2. Altres condicionants de caràcter ambiental derivats del PGOU del municipi.
  
3. Respecte a l'afecció que sobre els recursos naturals suposen les activitats extractives necessàries per a obtenir les matèries primeres que posteriorment s'utilitzaran en la planta de Sagunt de LAFARGE ASLAND, SA, d'acord a l'article 12 de la Llei 16/2002, hauran de ser valorades juntament amb la resta de recursos naturals, matèries primeres i auxiliars. En tot cas, les diverses pedreres de què es nodrisca la planta objecte d'avaluació d'impacte ambiental, hauran de complir els condicionants de les respectives declaracions d'impacte ambiental d'aquestes, com també les mesures protectores previstes en els respectius estudis d'impacte ambiental.
  
4. La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria autorització ambiental integrada, haurà de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 31 d'agost de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 187/04-AIA
  
Títol Legalització de l'explotació porcina de cicle tancat
  
Promotor Francisco Chaves Martínez
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat porcina de cicle tancat
  
Localització: Paratge La Cruz, polígon 5, parcel·les 42, del terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per tres naus de planta rectangular, que juntament amb les construccions auxiliars i el pati tancat ocupen una superfície total de 1.625 m², amb capacitat per a 125 femelles reproductores i un màxim d'1.650 places d'encebament (tot i que l'assegurança subscrita per a la retirada de cadàvers s'ha realitzat per a 1.650 porcs d'encebament).
  
Es generen un total de 2547,5 m³ de purí/any. El purí queda retingut en fosses de purí amb capacitat per a contenir 508,64 m³, on se sotmetran a tractament microbiològic que facilite la fermentació del producte i la disminució d'olors. Així mateix, es proposa l'addició de productes desodorants quan s'estime convenient. Una vegada tractat, el purí generat en l'explotació serà destinat com a adob orgànic a camps de cultiu. Es necessita un total de 70,34 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial decret 324/00, d'Ordenació de les explotacions porcines), i es disposa d'un total de 75,65 ha, de les quals s'ha facilitat contracte d'acceptació subscrit pels propietaris que accepten purí en les seues parcel·les.
  
Entre les mesures higienicosanitàries proposades, s'inclou la de disposar en l'explotació de tanca perimetral, gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedeixen a aquesta, com també tela de galliner en les finestres i buits de les naus de manera que s'impedisca l'accés de vectors a l'interior d'aquestes.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal.
  
L'explotació es localitza a 1,10 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 207, de 31 d'agost de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establerts en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
El nou estudi d'impacte ambiental es rep el 15 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
7) Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
8) Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.
  
9) Informe favorable del cap local de sanitat.
  
10) Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
11) Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereals, oliveres i ametlers i explotacions ramaderes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purí o durant la utilització d'aquest com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una elevada vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació de purí.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
- Sobre l'aire, per l'emissió d'olors. Aquest impacte es considera poc rellevant en disposar en l'explotació de ventilació natural, de manera que queda atenuat, considerant-se fora de l'explotació d'escassa rellevància.
  
- Sobre la fauna i la vegetació, es considera molt lleu, ja que l'explotació es desenvolupa en una àrea agrícola i a més es tracta d'una explotació tancada i sense abocaments. Per a evitar l'afecció sobre la vegetació forçada de plantacions confrontants, s'han dimensionat les rases i bassa de purí de manera que puga cobrir-se una producció de purí superior a tres mesos.
  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, proposant una sèrie de mesures correctores sobre els impactes produïts sobre l'aire, sòl, aigua.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesures correctores, les següents:
  
- Es millorarà la integració paisatgística de l'explotació en l'entorn, mitjançant la creació de barreres vegetals en forma de plantació d'arbres ornamentals.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb les recollides a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de bassa de purí en l'explotació, encerclada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària suficient per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests, tal com estableix el Reial decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà d'injectar el purí en el terreny per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- Haurà de realitzar-se un balanç de nutrients per a cada una de les parcel·les en què s'aplica purí, per a no provocar problemes per contaminació per excés d'adobament orgànic o mineral.
  
El programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte ambiental, proposa la realització d'anàlisis periòdiques del purí per a corroborar la validesa i eficàcia del tractament, proposant la realització d'unes anàlisis trimestrals durant el primer any, en els quals s'incloga el control del pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, fòsfor, potassi, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals, com a mínim.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja porcina, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Francisco Chaves Martínez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de bassa de purí en l'explotació, encerclada i impermeabilitzada, de manera que s'evite el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, assegurant que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària suficient per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests, tal com estableix el Reial decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purí.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que hi accedisquen.
  
- Tal com es proposa en el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte ambiental, el purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'haurà de realitzar un balanç de nutrients en les parcel·les on s'aplica el purí com a adob orgànic, de manera que s'evite la contaminació de sòls o aqüífers.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No s'haurà de superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 86/03-AIA
  
Títol: Ampliació de l'explotació porcina d'encebament
  
Promotor: José Vicente Crespo Navarro
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Partida Los Cerritos, polígon 14, parcel·la 184, del terme municipal de Sinarcas (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació, que actualment consta de dues naus amb una capacitat per a 400 places d'encebament, s'ampliarà amb la construcció d'una nova nau amb capacitat per a 600 porcs més. La superfície total construïda serà de 1024,03 m². Les naus seran de planta rectangular.
  
 L'explotació es dedicarà a l'engreixament de porcs, els quals es reben en l'explotació amb un pes mitjà de 18-20 kg, i romandran en aquesta fins que arriben a un pes màxim de 90-10 kg. Es realitzaran 2,4 cicles/any.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa d'aigües potables de Sinarcas.
  
Els purins que es generen en les dues naus existents, queden continguts en dos canals situats sota de cada nau, a més de disposar de fosses de purÍ, amb una capacitat total d'emmagatzemament de purí de 202,74 m³. En la nova explotació, es construiran 12 canals subterranis, 6 a cada costat de la nau, que la recorreran en sentit longitudinal, amb una capacitat total d'emmagatzemament de purí de 362,55 m³. L'autonomia total de les trapes o canals de dejeccions és de 3,1 mesos, encara que com a màxim als dos mesos són retirats a camp per a aplicar-los com a adob orgànic.
  
Es generarà un total de 2.150 m³ de purí a l'any, amb un contingut en nitrogen de 7250 kg, calculat basant-se en el Reial decret 324/2000 d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Es disposa d'una superfície agrícola de 48,52 ha, dedicades majoritàriament al cultiu de vinya i cereal, i es necessiten un total de 42,65 ha. com a mínim per a no sobrepassar el contingut de N màxim permés a aplicar per ha i any.
  
La gestió de les baixes que es generen en l'explotació, es realitzarà en fossa de cadàvers existent en la mateixa explotació, realitzant estratificació amb calç.
  
Entre les mesures higienicosanitàries proposades, s'inclou la realització d'un moll de descàrrega que permeta als camions encarregats del transport del pinso i dels animals no accedir a l'explotació, i s'opta pel mètode de desinfecció de vehicles que puguen accedir a l'explotació el relatiu a l'ús de motxilla amb desinfectant, que s'utilitzarà arruixant els baixos del camió i les rodes abans d'entrar en l'explotació.
  
L'explotació es localitza a 1,75 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 3 de març de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, del projecte d'activitat i de l'expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 160, de 7 de juliol de 2004, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.
  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ha de desenvolupar l'activitat es qualifica com a sòl urbà, zona agrícola-ramadera.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació, s'insereix en una zona en què es combina la superfície agrícola de secà i el sòl forestal, constituït per bosc baix i algun exemplar de carrasca (Quercus ilex). Pròxima a l'explotació, es localitzen altres explotacions de semblant naturalesa.
  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals destacables, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
S'han identificat els impactes que pot causar l'actuació, tant en la fase de construcció com en la de funcionament (encara que únicament s'avalua en aquesta estimació d'impacte ambiental els impactes associats a la fase de funcionament, ja que l'explotació ja està construïda). Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són: sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats al mateix funcionament de l'explotació i sobre el sòl, per alteració de les propietats físiques, químiques i biològiques d'aquest.
  
Basant-se en les característiques de la zona, es pot afirmar que els valors ambientals que presenta són poc destacables, i es consideren com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de purí o lixiviats generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
S'han identificat les accions i els factors del medi que presumiblement seran impactats per aquelles, i s'obté una valoració qualitativa a partir de la matriu d'importància, mitjançant la qual es poden considerar els impactes que produeixen una major incidència sobre el medi. La valoració dels impactes és quantitativa, i s'obté un impacte global positiu de la instal·lació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesures correctores en la fase de construcció, les següents:
  
- L'impacte associat a l'emissió d'olors, es minimitzarà amb la dotació en la nau de finestres laterals i ximeneres.
  
- Per a neutralitzar l'activitat bacteriana que intervé en les fermentacions anaeròbies responsables de les males olors, es realitzarà amb la incorporació de superfosfat de calç, que crea un mitjà alcalí desfavorable per al desenvolupament dels bacteris, i clor, que té una acció bactericida.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se en els punts següents:
  
- Haurà de presentar-se, previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, el contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
- Haurà de comprovar-se l'eficàcia del tractament proposat, en considerar que el producte resultant ha de tenir unes característiques aptes per a la utilització d'aquest com a adob orgànic en camps de cultiu. En cas d'observar que el tractament és ineficaç, se substituirà per un altre tractament. Amb aquest fi, haurà de dur a terme unes anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General, i es podran proposar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'ampliació de la granja porcina, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per José Vicente Crespo Navarro, sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també dels canals de purí.
  
- S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
- Haurà de presentar-se, previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, el contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
- Haurà de comprovar-se l'eficàcia del tractament proposat, considerant que el producte resultant ha de tenir unes característiques aptes per a la utilització d'aquest com a adob orgànic en camps de cultiu. En cas d'observar que el tractament és ineficaç, se substituirà per un altre tractament. Amb aquest fi, haurà de dur a terme unes anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General, i es poden proposar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínin: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se un contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 232/02-AIA
  
Títol Legalització d'explotació avícola de posta
  
Promotor Avícola Zapata, SA.
  
Autoritat substantiva Ajuntament d'Alacant
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola de posta
  
Localització: Finca la Canal, partida la Canal, s/n, del terme municipal d'Alacant
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola les característiques de la qual, segons la documentació aportada (documentació inicial i ampliacions), són:
  
L'activitat es dedica a la producció d'ous per a consum humà, com també la classificació d'aquests en el centre disponible a aquest efecte en el centre de classificació d'ous siti en la mateixa partida la Canal, 3, al paratge Alabatre, al terme municipal d'Alacant, propietat del mateix promotor. L'explotació estarà constituïda per una nau amb capacitat per a 24.000 gallines de posta. Les gallines estan allotjades en gàbies disposades en files de bateries (tres alçades i quatre files) tipus compacte, i es disposa de cintes transportadores per a la recollida de gallinassa, centralitzades a una sola cinta que trau de la nau el residu orgànic, el qual queda emmagatzemat en contenidors de 20 m³, els quals es localitzaran en fosses, de manera que aquestes asseguren la seua estabilitat, fins a la retirada, setmanalment, per una empresa aliena a l'explotació.
  
La superfície de la finca és de 75.801 m², mentre que la superfície construïda, corresponent exclusivament a la nau és d'1.192,86 m².
  
Es classifiquen i envasen els ous en edificacions diferents de la construcció existent, i es considera innecessari condicionar alguna zona de la nau per a l'emmagatzemament de productes.
  
Es considera que la producció de gallinassa serà de 1.584 tones/any, la qual serà retirada per una empresa aliena a l'explotació (s'aporta contracte subscrit amb Hermanos Guillen Mendoza, SL. empresa dedicada a la compravenda a l'engròs d'adobs orgànics i derivats, i la duració del contracte és indefinida excepte denúncia expressa d'alguna de les parts. Aquesta informació es contradiu amb la recollida en l'ampliació presentada, en la qual s'indica que la gallinassa serà retirada per l'empresa Ecotriuls, sítia al c/ Alcalde Luis Pascual, de Caudete, per a la qual no s'aporta contracte justificatiu).
  
L'explotació disposa actualment, com a mesures higienicosanitàries, de tanca perimetral de la instal·lació.
  
Els cadàvers generats en l'explotació, s'hauran d'emmagatzemar en contenidors homologats a aquest efecte fins a la seua retirada per l'empresa gestora autoritzada a aquest efecte.
  
El subministrament d'aigua potable prové d'un pou ubicat en la mateixa explotació.
  
No s'ha justificat legalment la procedència d'aigua potable, ja que no s'ha aportat autorització de l'organisme de conca per a la seua utilització.
  
L'explotació es localitza a 6 km de Sant Vicent del Raspeig, encara que insereix en el nucli de població de la Canyada del Fenollar.
  
Segons la documentació aportada, no es faran obres, ja que la nau corresponent a la futura explotació coincideix amb una ja existent.
  
No s'ha justificat la gestió de residus de zoosanitaris de distinta naturalesa.
  
En data 25 de maig del 2005 es realitza visita de camp, en la qual s'observa:
  
- L'explotació de producció avícola de posta no està en funcionament, encara que la nau està construïda.
  
- En el recinte propietat del promotor, actualment s'exerceix l'activitat de manipulació i envasament d'ous en una de les edificacions existents (que no correspon a la nau que pretén habilitar-se per a l'allotjament de les aus de posta) sense que s'haja realitzat la posta d'aquests ous en cap de les naus localitzades en aquest recinte.
  
- L'explotació no disposa de gual sanitari ni sistema de desinfecció equivalent a l'entrada que permeta la desinfecció dels vehicles que hi accedisquen.
  
Tramitació administrativa
  
1 Informació pública
  
L'expedient es va iniciar el 13 de juny del 2002, amb la remissió per part de l'Ajuntament d'Alacant de la còpia de l'estudi d'impacte ambiental, projecte d'activitat i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 233, d'11 de desembre de 1997, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hagen presentat al·legacions dins del termini legalment establit (durant els dies compresos entre l'11 de desembre de 1997 i el 7 de gener de 1998). Per no haver inclòs l'estudi d'impacte ambiental en la informació pública anterior, es realitza novament, per a sotmetre l'expedient complet a informació pública en el DOGV núm. 5030, de 17 de juny del 2005, amb la presentació d'al·legacions.
  
2 Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades relatives a l'expedient dins dels terminis legalment reconeguts (totes elles incloses en l'expedient), es recullen a continuació, fent referència únicament a les consideracions de caràcter ambiental en elles incloses:
  
- Miguel Angel Boix Rocamora, exposa la seua oposició a l'inici de l'activitat, ja que l'explotació està enclavada en un nucli poblacional; que l'activitat no té accés a la conducció de clavegueram per a les aigües residuals i la possible afecció que podria causar l'activitat a la capa freàtica.
  
- Gloria Antón Vigrana i altres, exposen la seua oposició a l'inici de l'activitat, ja que es considera una activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, en el més alt grau (grup A), segons la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric i el seu reglament de desenvolupament aprovat per raó del Decret 833/1975; en la documentació presentada s'han omés una sèrie de circumstàncies i requisits legals (annex II) del Nomenclàtor d'activitats MINP; s'ha omés en la documentació la referència als productes intermedis i acabats en l'activitat i la seua gestió; no s'han plantejat mesures correctores contra sorolls i vibracions ni contra evacuació de fums i olors; es considera que l'habitatge de la finca de l'explotació està en estat ruïnós, per la qual cosa es posen en dubte les condicions higienicosanitàries d'aquesta; en la documentació s'ha considerat que no es generen aigües residuals, quan sí que es generen (ex.: aigües de neteja i higiene), els lixiviats provinents de l'acumulació dels detrits poden produir possible contaminació d'aqüífers; es troba a faltar un estudi geològic del terreny; molèsties per presència d'insectes i rosegadores.
  
- Amador Ferrándiz Aracil i altres al·legants (superior a 100), exposen la seua oposició a l'inici de l'activitat, presentant de manera individual i per a un text idèntic, al·legació basada en la ubicació de l'explotació en una zona rural àmpliament poblada, existir un col·legi públic en els seus voltants; per ser negatius els efectes ambientals que pot produir l'activitat en aquest nucli poblacional, com també per deficiències en l'estudi d'impacte ambiental presentat.
  
Les mesures correctores i els condicionants exigits en aquesta declaració d'impacte ambiental tracten de minimitzar l'afecció que l'activitat puga causar en l'entorn, contestant d'aquesta manera les al·legacions de caràcter ambiental presentades.
  
3 Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 19 de febrer del 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació de la documentació següent:
  
- Justificació quantitat de gallinassa. L'estudi d'impacte ambiental infravalora la quantitat de residu orgànic generat, segons la informació de què disposa aquest Servei, per la qual cosa s'haurà de presentar aquest càlcul novament.
  
- Sistema de gestió de gallinassa. El sistema elegit per a emmagatzemar el residu abans de la retirada no compleix el que estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. S'haurà de presentar documentació del disseny del femer (plànol de situació, dimensions i característiques que el definisquen).
  
- Tractament previ dels residus orgànics. Segons la cartografia consultada, l'explotació es troba a una distància aproximada de 300 m d'un col·legi d'educació primària i a 100 m de dos habitatges tocant a la parcel·la, que podrien veure's afectats per olors procedents de l'explotació. Es presentarà un tractament de la gallinassa, per a reduir l'emissió de males olors, disminuir la càrrega contaminant i millorar les seues característiques com a adob orgànic.
  
- Retirada de gallinassa. L'estudi d'impacte ambiental explica que s'ha subscrit contracte amb empresa especialitzada, que retira la gallinassa de l'explotació, però no s'adjunta document que ho acredite. S'haurà de presentar aquest contracte, vigent i firmat per ambdues parts.
  
- Justificació d'eliminació de cadàvers. Haurà de justificar-se l'eliminació de cadàvers conforme al que s'estipula en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre del 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. En concret, es presentarà contracte, vigent i firmat per ambdues parts, amb empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus.
  
- Sistema de desinfecció de vehicles. El projecte no preveu la construcció d'un gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent per a vehicles a l'entrada de l'explotació. S'haurà d'adjuntar plànol de situació d'aquest, a més de pla de detall i característiques que ho definisquen.
  
- Protecció contra risc d'inundació. Segons la cartografia consultada, l'explotació es troba en zona de risc per inundació. Aquesta situació haurà de ser considerada en el projecte, i s'hauran d'adoptar les mesures que s'estimen convenients per a prevenir situacions de risc i es presentarà davant d'aquesta Direcció General una descripció detallada d'aquestes (construcció d'un sistema de captació i evacuació d'aigües de vessament, manteniment i conservació d'obres de drenatge, etc.).
  
El promotor, després d'haver-li-ho sol·licitar en data 20 de maig del 2004 i 10 de novembre del mateix any (dates referides al registre d'entrada en aquesta Conselleria), remet part de l'ampliació sol·licitada en data 20 de maig del 2004, i acaba de completar-la en data 23 de febrer del 2005, encara que l'apartat relatiu a la protecció contra risc d'inundació no ha sigut contestat. En la documentació presentada s'aporta la informació següent:
  
- Contracte de retirada de gallinassa, subscrit amb l'empresa Hermanos Guillén Mendoza, SL. amb NIF B-30760128, empresa dedicada a la compravenda d'adobs orgànics i derivats, amb domicili a Fuente Álamo (Múrcia).
  
- Per a una capacitat de 24.000 gallines ponedores, es generaran un total de 1.584 tones/any.
  
- Per a retirar la gallinassa, s'instal·laran dos contenidors on s'emmagatzemarà provisionalment, de 20 m³ cadascun, que s'asseguraran en el terreny, per a evitar bolcades i vessaments.
  
- Per a disminuir la humitat en les dejeccions, s'instal·laran en les gàbies abeuradors de tetina, i s'evitaran pèrdues d'aigua a la cinta de gallinassa.
  
- Els cadàvers seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (no s'ha aportat contracte justificatiu a aquest efecte).
  
- Es controlarà la desinfecció realitzada en origen de tots els vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
No s'ha tingut en compte la necessitat instal·lar gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació.
  
S'ha modificat substancialment la capacitat proposada de l'explotació, que en la documentació inicial era de 35.000 gallines, i ara s'indica que és de 24.000.
  
En l'última documentació aportada s'indica a una altra empresa com a encarregada de retirar la gallinassa de l'explotació, sense que s'haja aportat justificació al respecte.
  
No s'ha aportat plànol de situació, dimensionat, ni descripció de les característiques constructives del femer que haurà de localitzar-se en l'explotació, i es considera inadequada la utilització de contenidors, ja que pot causar problemes per desbordament en cas d'inundació en pretendre's ubicar a més en fosses per a assegurar la seua estabilitat.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Certificat d'informació pública, en el BOP núm. 233, d'11 de desembre de 1997, en el qual s'informa que no s'han presentat al·legacions en el termini atorgat per fer-ho, encara que sí que s'han presentat fora d'aquest termini.
  
- Informe de l'aparellador municipal en què s'indica que l'emplaçament es considera apte, d'acord amb els usos permesos per les normes del Pla general d'ordenació urbana.
  
Falta l'informe del cap local de sanitat i del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal. Basant-se en l'article 8 de la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, l'autorització prèvia urbanística, per a municipis de població superior als 50.000 habitants, serà atorgada pel mateix Ajuntament, que podrà subsumir en la llicència d'obres. La Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, indica en l'article 31 que les instal·lacions ramaderes seran autoritzables per l'ajuntament mitjançant l'atorgament de les corresponents llicències municipals, amb els informes o les autoritzacions previs legalment exigibles, emesos per les conselleries competents per raó de la matèria, i amb les condicions assenyalades per aquelles. Per la qual cosa, en tot cas, la competència urbanística és municipal, i la ubicació de l'explotació és compatible amb els usos reconeguts per al sòl que ocupa, és per tant l'òrgan substantiu qui ha d'iniciar la proposta de rectificació d'usos compatibles en aquest sòl, per a modificar la normativa urbanística municipal vigent.
  
La Llei 10/1998, de residus, aplicable a qualsevol tipus de residu, és exceptuable, entre altres, als residus produïts en les explotacions agrícoles i ramaderes consistents en matèries fecals i altres substàncies naturals no perilloses quan s'utilitzen exclusivament en el marc de les explotacions agràries, en allò que s'ha reglat en el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries i en la normativa aprovada pel Govern per raó del que estableix la disposició addicional cinquena.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl, aire, aigua, fauna, flora i paisatge.
  
La descripció de l'àmbit de referència que s'inclou en l'estudi d'impacte ambiental no s'ajusta a la realitat, ja que s'indica que en un radi de 300-500 m a la ubicació de l'explotació, hi ha cultiu de cítrics i hortalissa, i l'ús del sòl és bàsicament agrícola i sense cultiu (entenent-se com a tal terrenys erms). A pesar que la identificació anterior no és incorrecta, es considera incompleta, ja que realment l'explotació es localitza en una zona en què hi ha escassos cultius agrícoles, entre els que predomina el cultiu de cítrics, i abunden en tota la zona els habitatges unifamiliars aïllats, de les quals no es coneix la situació legal, en no haver-se aportat cèdula d'habitabilitat de cap d'aquestes (Decret 162/1989, de 30 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula el procediment d'expedició de les cèdules d'habitabilitat), encara que la ubicació de l'explotació en aquest sòl, qualificat com a no urbanitzable comú, s'ajusta als usos legalment permesos per a aquest sòl, segons la normativa urbanística vigent al municipi d'Alacant.
  
La zona on s'ubica l'explotació ramadera té risc d'inundació nivell 3, (i està parcialment inclosa en aquesta zona la nau on pretén desenvolupar-se l'activitat) segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Aquest nivell de risc d'inundació, s'estableix quan la probabilitat que en un any qualsevol es patisca, almenys, una inundació superior a 0,04 (equivalent a un període de retorn inferior a 25 anys), amb un calat màxim generalitzat assolit per l'aigua inferior a vuitanta centímetres (80 cm). Els usos i les activitats prohibits en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació de nivell 3 són: habitatges, estables, granges i vivers d'animals, estacions de subministraments de carburants, indústries qualificades o amb risc químic; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; serveis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzemament de residus i abocadors; equipaments estratègics com a centres d'emergència, parcs de bombers, quarters, centres escolars i sanitaris, i pavellons esportius coberts; infraestructures puntuals estratègiques com plantes potabilitzadores i centres de producció transformació i emmagatzemament d'energia. Per la qual cosa per a totes les edificacions presents en aquesta zona (tant per a l'explotació ramadera com per als habitatges unifamiliars aïllats) haurà de considerar-se la viabilitat de la seua ubicació en aquest sòl i les mesures preventives que s'han de desenvolupar per a evitar situacions de risc en cas d'inundació.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, presenta uns valors ambientals poc destacables, i es troba fortament antropitzada, sent els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la pròpia explotació de residus orgànics o durant la seua utilització per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals, principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes que ocasionarà l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental, se centren en: impacte sobre l'aire per emissió de partícules en suspensió generades per la ventilació de la pròpia nau; sobre l'aigua, ja que es generen aigües de llavatge que poden produir efectes contaminants en les aigües superficials o subterrànies, encara que, segons la documentació presentada, aquestes aigües s'evaporen amb la posada en marxa dels ventiladors per a l'assecatge i l'evaporació d'aquesta; sobre el paisatge, encara que es considera poc significatiu en existir la nau que allotjarà les aus; sobre el sòl, per contaminació associada als residus que es generen, constituïts per la gallinassa, que anualment es calcula en 575 tones, amb una humitat final del 55%.
  
No s'ha utilitzat cap mètode de valoració d'impactes, i es passa directament a proposar mesures correctores al respecte.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
A l'hora de plantejar mesures correctores als impactes que ocasionarà l'activitat, en la documentació aportada, s'inclouen les consideracions següents:
  
- L'impacte sobre el paisatge es considera insignificant, ja que l'explotació a penes pot veure's des de la carretera de Sant Vicent del Raspeig a l'Alcoraia, i no destaca sobre l'entorn ja que està integrada en el seu conjunt.
  
- L'impacte sobre l'aire, associat a l'emissió d'olors (que no s'ha considerat en l'apartat corresponent a l'avaluació d'impactes), es considera baix ja que l'explotació disposa de suficient ventilació forçada per a evitar l'acumulació d'olors i proporcionar aire net en l'interior de les naus, la qual cosa, unit al fet que l'explotació està a 6 km del nucli urbà, fa que no hi haja afecció a la població per soroll i olors.
  
Les mesures correctores exposades es consideren insuficients, ja que no s'han tingut en compte de manera global els possibles impactes que podrà causar l'activitat en l'entorn, ni la proximitat a habitatges unifamiliars aïllats, per la qual cosa hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les mesures correctores recollides a continuació i els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental:
  
- Per a minimitzar l'excés d'humitat de la gallinassa, millorant la seua manipulació i emmagatzemament en femer (en cas que calga), s'aplicarà ventilació forçada a l'altura de les cintes transportadores, i queda el residu amb un menor grau d'humitat.
  
- Respecte a la gestió de gallinassa, i en ser retirada en successives ocasions (periodicitat setmanal) de l'explotació, i prevenint que no es donen acumulacions incontrolades del residu en l'explotació en no sincronitzar la seua extracció de la nau amb la seua retirada de l'explotació per empresa aliena a aquesta, haurà de disposar-se de femer, impermeabilitzat i estanc, amb capacitat per a emmagatzemar almenys la gallinassa produïda durant un cicle d'engreixament, amb lleuger pendent en la solera i canalització de possibles lixiviats que puguen generar-se, cap a una bassa de recollida d'aquestes, i poden abocar novament en el muntó. El femer haurà de dissenyar-se elevat, a una altura superior a 1 m per damunt de la cota del terreny, i disposar de rampa d'accés a aquest (o un altre sistema constructiu que conferisca les mateixes propietats), de manera que no puga haver-hi fugues del residu acumulat en cas d'inundació.
  
- La nau on s'exercirà l'activitat haurà de condicionar-se, impermeabilitzant les parets i disposant de solera de formigó impermeabilitzada per a evitar filtracions. Així mateix, haurà de complir les exigències constructives que marque la legislació vigent.
  
- A fi de minimitzar les pèrdues d'aigua i afavorir la disminució d'humitat de les dejeccions, s'hauran d'instal·lar abeuradors en l'explotació tipus vàlvula o semblant, disposats sobre canaleta recuperadora, a més es podrà valorar realitzar la neteja de les instal·lacions en sec, mitjançant aplicació d'aire a pressió que desprenga la brutícia permetent la seua fàcil eliminació de la nau per agranada. En tot cas, haurà de disposar-se de sistema d'evacuació d'aigües de neteja (mitjançant albellons que dirigisquen les aigües residuals a la xarxa general municipal).
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I apartat 1.h.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal d'Alacant, promoguda per Avícola Zapata, SA., sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- L'òrgan substantiu haurà de plantejar la revisió urbanística dels usos previstos en el sòl no urbanitzable on s'ubica l'explotació ramadera i els habitatges unifamiliars aïllades pròximes (per a les quals s'atorga reconeixement legal sempre que disposen de la corresponent cèdula d'habitabilitat), de manera que els usos permesos per la legislació urbanística municipal no conduïsquen a confrontació pel que fa a la compatibilitat d'aquests.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, el promotor haurà de presentar davant d'aquesta Conselleria i davant de l'òrgan substantiu, la justificació legal de la utilització d'aigua en l'explotació. En tractar-se de pou propi, haurà de presentar concessió per a la seua explotació de l'organisme de conca, o justificació de la seua inclusió en el Registre d'aigües. En tot cas, el promotor podria plantejar davant de l'òrgan substantiu l'abastiment de l'explotació des de la xarxa d'abastiment municipal que suposadament proveeix els habitatges aïllats pròxims.
  
- La nau haurà de disposar de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent del trànsit rodat que hi accedisca. A més, haurà de tenir un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant, però de manera que la seua llum de malla no permeta el pas de vectors de dimensió reduïda.
  
- Atés el grau de risc d'inundació de la zona on es localitza l'explotació, previ a la concessió de la llicència d'obertura, haurà de desenvolupar-se les mesures que s'estimen convenients encaminades a prevenir situacions de risc i es presentarà davant d'aquesta Direcció General una descripció detallada d'aquestes (construcció d'un sistema de captació i evacuació d'aigües de vessament, manteniment i conservació d'obres de drenatge, etc.).
  
- Per a minimitzar els riscos de contaminació, la neteja de l'habitatge inclòs en el recinte de l'explotació, haurà de connectar amb la xarxa de clavegueram municipal comú als habitatges aïllats pròximes, per a evacuar les aigües residuals que puguen generar-s'hi.
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la gallinassa generada fins a la seua retirada per una empresa gestora. El femer haurà de dissenyar-se de manera que tinga capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada, com mínim, durant dues setmanes, i haurà d'estar perfectament impermeabilitzat i construït a base de solera i parets de formigó impermeabilitzat amb lleuger pendent que falicite la canalització i recollida de lixiviats en una bassa de recollida d'aquests, que podran novament ser incorporats al muntó. Haurà de construir-se elevat, conforme s'ha descrit en aquesta declaració impacte ambiental. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de presentar-se davant d'aquesta Conselleria i davant de l'òrgan substantiu, plànols d'ubicació del femer, general, planta i alçat, com també descripció detallada de les característiques constructives del mateix.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'obertura, haurà de presentar-se davant d'aquesta Conselleria i davant de l'òrgan substantiu proposta de tractament de la gallinassa, de manera que assegure la reducció de l'emissió d'olors, i disminuir al mateix temps la seua càrrega contaminant i millore les seues característiques com a adob orgànic.
  
- Haurà d'aplicar-se tractaments de desinfecció i desratització adequats en la nau, s'utilitzarà productes d'eliminació d'insectes vectors de manera que s'evite molèsties a la població de la zona circumdant.
  
- El promotor haurà de presentar davant d'aquesta Conselleria, contracte de retirada de gallinassa, on s'incloga la identificació fiscal d'aquesta. Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei, comunicació que haurà de formalitzar l'empresa amb què se subscriga en contracte abans mencionat.
  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que puguen produir-se en l'explotació, hauran de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell de 3 d'octubre del 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- En relació amb les normes mínimes de benestar animal, s'haurà de tenir en compte allò que es recull en el Reial Decret 3/2002, d'11 de gener, pel qual s'estableixen les normes mínimes de protecció de les gallines ponedores.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5121, del 25-10-2005 (2005/11683)

RESOLUCIÓN de 11 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5121

Fecha DOGV
:   25-10-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/11683

CVE


Fecha del documento
:   11-10-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Villar del Arzobispo](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Museros](javascript:void(0))
    * [Domeño](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/11683]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 439/03-AIA Museros, 202/03-AIA Lliria, Domeño, Casinos, Villar del Arzobispo, 286/03-AIA Buñol, 145/04-AIA Sagunto, 187/04-AIA Fuenterrobles, 086/03-AIA Sinarcas y 232/02-AIA Alicante, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 11 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 439/03-AIA
  
Título: Fundición. Valorización por Reciclado de Metales No Férreos
  
Promotor: FUNDICIONES CUESTA, SL.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana
  
Localización: av. Constitución, s/n, parcela 95-A, Sector 5 del Polígono Industrial «Torrubero», del término municipal de Museros (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
Fundiciones Cuesta, SL, es una industria del sector metal-mecánico, dedicada específicamente a la fabricación de diversas piezas en latón, que es una aleación de cobre y zinc, de color amarillo pálido y susceptible de gran brillo y pulimento.
  
Las piezas, (herrajes diversos, grifería, lámparas, bisagras, etc.) se fabrican a partir de la valorización por reciclaje de chatarra no-férrica, concretamente: limaduras, virutas, piezas defectuosas, etc., considerados residuos no peligrosos. Estos residuos procederán de diversos sectores industriales, empresas de residuos y plantas de transferencia.
  
Aunque no se señala, es reseñable que siendo el objeto de la industrial la fabricación de piezas de latón, la instalación tendrá capacidad para gestionar además de los residuos que sean de matriz latón, residuos de cobre, zinc y bronce (aleación de cobre con estaño y a veces, con adición de zinc), de más o menos calidad, adicionándolos al crisol en las proporciones adecuadas para obtener un latón de la composición deseada.
  
Al haberse trasladado desde el emplazamiento en el que venía desarrollando estas actividades, hasta otro en el interior de un polígono industrial, Fundiciones Cuesta, SL., solicita la autorización de la operación de gestión de residuos no peligrosos por un lado, y por otro, solicita la licencia municipal de actividad.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
En cuanto al emplazamiento en el que la industria proyecta implantarse, cabe señalar que se trata de una parcela de 704,55 m² de uso industrial incluido en el Polígono Industrial «Torrubero». La ubicación elegida cuenta con los servicios auxiliares propios del suelo industrial: suministro de agua, red de saneamiento, electricidad, gas, accesos, recogida municipal de RSAU's, etc.
  
Las actividades a desarrollar incluyen la recepción de residuos de latón, clasificación en función de la calidad y el tamaño, fundición y posterior moldeado o inyección en caliente de diversas piezas de latón (herrajes diversos, grifería, lámparas, bisagras, etc.). Las piezas así procesadas, pueden ser sometidas a un proceso de acabado superficial que incluya todas o alguna de las siguientes operaciones: limpieza y pulido mediante el bombo de desterrado, granalla, vibro y secadora. Otro tipo de pulido, mecanizado, cromado, esmaltado o barnizado, en su caso, sería subcontratado a otras empresas. Una vez finalizado el proceso, las piezas se empaquetan hasta su expedición.
  
El proceso de fundición se lleva a cabo en dos crisoles, empleando carbón como combustible. Se proyecta emitir los gases directamente a la atmósfera a través de las chimeneas.
  
Durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones, se generarán una serie de residuos entre los que ?por su volumen- cabe destacar las cenizas y escorias procedentes del proceso de fundición. También se generarán otra serie de residuos como fungibles de oficina, etc.
  
Se proyecta el desarrollo de las actividades en una nave industrial de planta rectangular, con dos accesos, cubierta a dos aguas y una sola planta, de altura tal que permite que, aparte del espacio destinado a la actividad industrial, las oficinas, aseos y almacenes se hayan distribuido en dos plantas interiores.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 5 de noviembre de 2003, el Servicio de Residuos Industriales remite el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia.
  
En fecha 30 de agosto de 2004, el Ayuntamiento de Museros remite la siguiente documentación del expediente municipal de actividad incoado a petición de FUNDICIONES CUESTA, SL.:
  
- Escrito de la Secretaria municipal en el que se señala que transcurrido el periodo de exposición pública en el BOP de Valencia, número 16, de 20 de enero de 2004, no se presentaron alegaciones.
  
- Informe del técnico municipal en el que se señala que puede concederse la licencia solicitada condicionada a:
  
- La instalación de extracción de humos con un sistema de lavado de éstos.
  
- Se facilitará al Ayuntamiento copias de los diferentes informes realizados al foco emisor de contaminantes a la atmósfera que se efectúen como consecuencia de la aplicación del art. 21 de la Orden de 18 de octubre de 1976.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la autorización como gestor de residuos no peligrosos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
Asimismo, solicita la licencia municipal de actividad que otorga el Ayuntamiento de Museros, que igualmente autoriza el vertido a la red municipal de alcantarillado.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Las acciones con probable incidencia ambiental durante la fase de funcionamiento serán básicamente la generación de emisiones contaminantes y, en menor medida, residuos, ruidos y vibraciones. Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que se proyecta llevar a cabo (en una parcela de un polígono industrial), los elementos ambientales más directamente afectados por el desarrollo del Proyecto podrían ser los propios del medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua), ya que el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos), perceptual y social se verán ?en principio- muy ligeramente afectados. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico, perceptual y social.
  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona sin riesgo de inundación, de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental elaborado por FUNDICIONES CUESTA, SL., para conocer el impacto generado por la actividad que proyecta desarrollar en la av. Constitución, s/n, parcela 95-A, Sector 5 del Polígono Industrial «Torrubero», del término municipal de Museros (Valencia), se analizan las acciones generadoras de impactos durante las fase de funcionamiento, actuando sobre ellas para evitar o reducir la magnitud de los impactos. Se han valorado los impactos sin y con medidas correctoras.
  
Se concluye que las medidas correctoras planteadas son eficaces sobre los factores abióticos, donde se incluyen las medidas contra el polvo, ruido y vibraciones, como efectos impactantes, siendo también eficaces respecto de la sanidad y seguridad de personas y bienes. En lo que se refiere a los factores bióticos, y en ausencia de impactos indirectos, se concluye que no se puede recuperar los impactos sobre la flora y fauna de la parcela, puesto que las industrias están distribuidas en parcelas y cuadrículas, no dando opción a restituir espacios verdes ni mejorar el entorno.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1) Contaminación acústica. Vibraciones.
  
Las fuentes de emisión de ruidos más representativas de la actividad están en la zona de vibros y granalladoras. Se ha optado por aislar localmente esta zona, evitando de este modo aislar la totalidad de la nave.
  
El análisis de la transmisión de ruidos al exterior de las instalaciones se ha llevado a cabo a partir de una estimación de los valores máximos de ruido en el interior del local, de acuerdo a los valores estimados en cada zona, con unos máximos comprendidos entre los 90 y los 70 dB(A), el valor límite de 50 dB(A) en el interior de viviendas o instalaciones próximas, o colindantes según las Ordenanzas Vigentes, los puntos por los que el sonido puede encontrar una vía de escape y la distancia al foco emisor. Es reseñable que se adopta el criterio de no considerar en los cálculos las superficies correspondientes a las puertas al exterior, por ser pocas y de reducida superficie relativa frente a la de los cerramientos.
  
Así, tras la reducción o atenuación que suponen los materiales de construcción de los paramentos verticales (preformado de hormigón de 16 cm) y la cubierta (sándwich de placa galvanizada), se calcula la atenuación por distancia al foco emisor. Los resultados obtenidos se encuentran por debajo de los 40 dB(A).
  
Respecto a las vibraciones, se ha previsto aislar la maquinaria mediante su cimentación, intercalando corcho y fibra de vidrio, taponando con asfalto y cubriendo con hormigón armado, de manera que el conjunto queda totalmente aislado del suelo.
  
2) Contaminación atmosférica.
  
Aunque no se señala, es reseñable que siendo el objeto de la industrial la fabricación de piezas de latón, la instalación tendrá capacidad para gestionar además de los residuos que sean de matriz latón, residuos de cobre, zinc y bronce (aleación de cobre con estaño y a veces con adición de zinc), de más o menos calidad, adicionándolos al crisol en las proporciones adecuadas para obtener un latón de la composición deseada. Por todo ello, las emisiones procedentes de la fusión de unos residuos de cierta naturaleza heterogénea, y a su vez, de procedencia heterogénea, podrían llegar a ser muy variables, pudiendo por ejemplo introducir en el crisol fuentes para la formación de dioxinas como puede ser el PVC del que se recubren los cables de cobre.
  
Así, las emisiones atmosféricas del proceso de fusión de metales no-férreos, tal y como se plantea, podrían dividirse en:
  
- Los gases de combustión de coque de petróleo (partículas, CO, CO2, SOx, NMVOC's y NOx). Estos gases podrían haberse evitado en caso de haber utilizado un horno eléctrico, o podrían reducirse, utilizando otros combustibles más limpios.
  
- Las emisiones procedentes de la fusión de los residuos no-férricos (partículas, metales pesados, PCDD/F).
  
Los focos de emisión serán las chimeneas de emisión y las emisiones fugitivas, variables en función del equipo de captación utilizado. No se proyecta ninguna medida correctora al respecto, como podría ser la instalación de un filtro de mangas o electrostático, previo al vertido de la corriente de gases a la atmósfera.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se propone el seguimiento de las emisiones de acuerdo a lo establecido en el Decreto 833/75 que desarrolla la Ley 38/1972 de protección del ambiente atmosférico, por estar la industria especificada en el Grupo B, punto 2.4., Metalurgia no-férrea, apartado 2.4.2. Refundición de metales no-férreos. No obstante, según se indica, los contaminantes sobre los que se propone el seguimiento, así como los límites de emisión, serían los correspondientes al punto 27 Actividades Industriales Diversas no especificadas y el punto 2.1. Instalaciones que utilizan carbón.
  
Sin embargo, se considera que los contaminantes y límites de emisión serían la combinación ?tomando siempre el parámetro más restrictivo- del punto 2.1. Instalaciones que utilizan carbón del apartado 2. Instalaciones de combustión industrial, con el punto 5.2. Cobre del apartado 5. Metalurgia no-férrea.
  
Asimismo, se considera que no deberá hacerse el seguimiento de la emisión de PCDD/F (dioxinas y furanos), siempre y cuando no se introduzca en el crisol los precursores de estos compuestos.
  
En cuanto a la emisión de metales pesados, se entiende que metales como pueden ser Cu, Ni, Zn y sus compuestos, y una vez enfriados los gases, deberían quedar retenidos en forma de partículas en el equipo de tratamiento de gases, no obstante y dentro del ámbito de la seguridad e higiene laboral, aunque no se detallan los sistemas de ventilación para evitar las concentraciones de metales en el interior de las instalaciones, desde un punto de vista medioambientalmente pragmático, el preceptivo Plan de Prevención de Riesgos Laborales vendrá a certificar que el Valor Límite Umbral-Media Ponderada en el tiempo de exposición de los trabajadores no sobrepasan los niveles reglamentados, y por tanto, que la concentración de metales pesados procedentes de las emisiones fugaces de los crisoles, se mantiene en unos valores reducidos.
  
3) Usos del agua y contaminación hídrica.
  
La industria se abastece de la red municipal de abastecimiento. Según se indica, las únicas aguas residuales que vierte la industria son las aguas sanitarias de aseos y vestuarios, así como las pluviales, que son directamente vertidas a la red separativa de saneamiento municipal, siendo las aguas sanitarias posteriormente enviadas para su tratamiento a la EDAR de L'Horta Nord, mancomunada entre los municipios de Museros, Albuixech, La Pobla de Farnals, Puçol, Emperador, Massalfassar, Massamagrell, Museros, Puig y Rafelbunyol, siendo el caudal de proyecto de la EDAR de 18.000 m³/d, y siendo, no obstante, el caudal de funcionamiento en el año 2003 de 25.854 m³/d.
  
También se utiliza agua en el sistema de refrigeración de la maquina de inyección. La contaminación de esta agua es de tipo térmico, aunque al disponer de un aljibe de 40 m³ de capacidad, se pueden recircular una vez que han cedido en el aljibe el calor absorbido en la máquina de inyección. Según se indica, no se verterán.
  
4) Contaminación del suelo.
  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.
  
Dentro de este apartado, y recordando que la industria se encuentra ubicada en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana, es reseñable que las actividades industriales se desarrollarán en el interior de una nave industrial con solera de hormigón fratasado, de 16 cm de espesor, terminado en zonas de trabajo con cemento ruleteado antideslizante e impermeabilizado.
  
5) Residuos generados.
  
Durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones, se generarán una serie de residuos entre los que ?por su volumen- cabe destacar las cenizas y escorias procedentes del proceso de fundición. También se generarán otra serie de residuos como los sólidos retenidos en el sistema de tratamiento de gases, fungibles de oficina, etc.
  
En el Estudio de impacto Ambiental no se detalla el modo en el que los residuos producidos durante la actividad industrial serán gestionados (gestión intracentro, almacenamiento temporal, gestión extracentro).
  
6) Programa de Vigilancia Ambiental.
  
No se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental en el que se proponga el seguimiento en el tiempo del estado de las instalaciones y el cumplimiento de la legalidad en materia de residuos y emisiones atmosféricas.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 4.a del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las fundiciones, se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Valorización por Reciclado de Metales No Férreos, promovido por la empresa FUNDICIONES CUESTA, SL., a ubicar en la av. Constitución, s/n, parcela 95-A, Sector 5 del Polígono Industrial «Torrubero», del término municipal de Museros (Valencia), en los términos que establece el Proyecto de Autorización Ambiental Integrada y el Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) Los diversos residuos gestionados, así como los generados durante el funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos.
  
2) Sólo se llevará a cabo la gestión de cables eléctricos con aislante plástico ?y otros residuos de similar problemática- si en la factoría se implementan, bien un equipo para eliminar el recubrimiento de los cables, bien un postcombustor que someta a los gases a la temperatura y tiempo suficientes para la destrucción de las dioxinas y furanos.
  
3) Las emisiones procedentes de la combustión y fusión deberán ser tratadas en un filtro de mangas o electrostático, antes de su vertido a la atmósfera.
  
4) Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica. En cualquier caso, se cumplirá lo establecido en el Título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título ll, Capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
5) La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisiones de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.
  
6) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, constará de las acciones:
  
- Mediciones de las emisiones de los diferentes contaminantes a la salida del filtro, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmósferico. Los límites de los diferentes contaminantes serán, de acuerdo a lo expresado por el promotor, los valores límites de emisión a la atmósfera serán la combinación ?tomando siempre el parámetro más restrictivo- del punto 2.1. Instalaciones que utilizan carbón del apartado 2. Instalaciones de combustión industrial, con el punto 5.2. Cobre del apartado 5. Metalurgia no-férrea.
  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas, o colindantes realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de instrumento con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente).
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
- Controlar las emisiones de los equipos de proceso, para lo que se elaborará un Plan de Vigilancia de la Salud que, realizado de acuerdo al Real Decreto 374/2001, de 6 de abril, sobre la protección de la salud y la seguridad de los trabajadores contra los riesgos relacionados con los agentes químicos durante el trabajo, vendrá a implementar el Programa de Vigilancia Ambiental.
  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.
  
- Anualmente, se remitirá una copia del resultado del Programa de Vigilancia Ambiental al Ayuntamiento de Museros y a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.
  
7) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, como la del Ayuntamiento de Museros.
  
8) Se atenderá cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de las autorizaciones para la producción y gestión de residuos.
  
9) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 31 de agosto de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 202/2003AIA
  
Promotor: Gas Natural SDG, SA.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte
  
Objeto proyecto: Proyecto de Gasoducto ramal Benaguacil - Tuejar (1ª fase de Liria a Villar del Arzobispo).
  
Localización: En los términos municipales de Liria, Domeño, Casinos y Villar del Arzobispo.
  
Descripción del proyecto
  
La descripción del proyecto se hace en base a la documentación remitida incluyendo la adenda al proyecto de autorización y escrito del promotor solicitando el desistimiento de la 2ª fase remitido por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
  
El objeto del gasoducto es estructurar un eje principal de abastecimiento de gas que permita el uso de esta fuente de energía en las áreas densamente pobladas del Camp del Turia, así como introducir y fomentar el uso del gas natural en el área de los Serranos, menos poblada y alejada de los centros económico-administrativos de la provincia de Valencia. Pretende dar suministro a consumo industrial y doméstico a las poblaciones de Liria, Domeño, Casinos, Villar del Arzobispo, Losa del Obispo, Loriguilla, Calles, Chelva y Tuejar. En la 1ª fase que se somete a evaluación ahora se realiza el eje principal hasta Villar del Arzobispo y el ramal hacia esta población.
  
El punto de origen del ramal es la estación existente situada al sur de la CV-35 (salida VS-5 y VS-6) y discurre por los términos municipales antes referidos cercanos a los núcleos de población que en un futuro pretende abastecerse y como destino en esta primera fase llegaría hasta Villar del Arzobispo teniendo una longitud total de 20,561 km. con un ramal hacia la población de Villar del Arzobispo de 2,198 k.m.
  
En la segunda fase el ramal principal continuaría desde Villar del Arzobispo hasta Tuejar hasta un punto cercano a la CV-35 al norte del casco urbano.
  
Características del proyecto:
  
- Tubería de alta presión A de acero de alto límite elástico. En todo su recorrido la conducción se instalará enterrada (profundidad mínima 1 m.) y dotada de válvulas de seccionamiento manuales. La tubería estará dotada de una protección anticorrosiva doble: protección pasiva mediante el revestimiento exterior de polietileno tricapa y protección activa con sistema de protección catódica por corriente impresa, como sistema asociado a la conducción.
  
- En adenda al proyecto se produce un cambio en el diámetro de las conducciones que pasan a tener de 12- y 8- a 8- y 6- respectivamente, pero sin variar el ancho de la pista de trabajo. La adenda comunica un aplazamiento para una fase posterior de la construcción del tramo contemplado entre Villar del Arzobispo y Tuéjar. Contemplando la ejecución inmediata de la 1ª fase de Liria a Villar del Arzobispo. En la respuesta a las alegaciones que realiza el promotor y dirige al Servicio Territorial de Industria y Energía solicita para la segunda fase del proyecto (Villar del Arzobispo-Tuejar) quede desistida en esta autorización con el fin de evitar caducidades en el expediente incoado, para la optimización de los procedimientos administrativos que pudieran generarse, en aras de la simplificación de la gestión administrativa no necesaria en el momento presente.
  
- En el proyecto inicial se preveía una estación de protección catódica en el término municipal de Tuéjar, que constaría de un recinto vallado de planta cuadrangular de 2 metros de lado, y se instalará una acometida eléctrica en baja tensión enterrada que se tomará de la red de Tuéjar no siendo su longitud superior a 200 m. En la adenda se mantiene la protección catódica sin especificarse la nueva ubicación de la estación referida y se elimina del presupuesto la acometida eléctrica de baja tensión a la protección catódica.
  
- Anchura de pista de trabajo: 10 m. utilizada para la excavación de la zanja y la acumulación de materiales extraídos de la misma, circulación de vehículos y operaciones de soldadura. La anchura de la zanja es de 0,62 m.
  
- Desbroce y explanación de la pista de trabajo, estando el balance de excavaciones y aportes muy compensado, en tanto que son los propios materiales extraídos los que posteriormente se emplearán para realizar el tapado de la zanja y la restitución de terrenos sobre la pista de trabajo. Los excedentes generados se emplean en escolleras o son trasladados a vertederos controlados.
  
- Las tierras de horizontes superficiales de suelo son retiradas selectivamente y acopiadas por separado para posteriormente ser utilizadas en la restitución.
  
- Puntos de cruce especiales: cauces, carreteras, etc.
  
Tramitación administrativa y contenido de informes
  
Antecedentes: Expediente de consulta 55/2002-CON
  
Por el promotor se remitió la correspondiente memoria-resumen con alternativa de trazado correspondiente al ramal entero desde Liria a Tuejar, y sobre el cual se efectuaron las consultas.
  
Se efectuaron consultas a los siguientes organismos:
  
- Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria:
  
- Técnico del Medio Natural: la zona donde se ubica la actuación en proyecto no afecta a ningún espacio natural protegido ni a ningún instrumento de ordenación ambiental de los previstos en la Ley 11/1994 de Espacios Naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Si bien el trazado propuesto se ajusta groseramente a la carretera CV-35, a partir de Losa del Obispo afecta a las estribaciones de los relieves de la serranía, territorio que alberga flora y fauna catalogada de interés para la conservación (como en el caso del águila perdicera), aspecto que deberá tenerse en cuenta a la hora de plantear el trazado definitivo y de establecer el cronograma de la obra.
  
En cualquier caso, el estudio de impacto ambiental deberá contemplar, dentro del análisis de las unidades de vegetación y comunidades faunísticas afectadas por las alternativas propuestas, las especies de avifauna cuyo proceso de nidificación puede verse afectado por las obras, así como la afección a las especies asociadas al medio acuático en el caso de que la actuación afecte a cauces y barrancos.
  
- Jefe de la Sección Forestal: se indica según los términos municipales los terrenos forestales afectados indicando aquellas zonas en las que se afecta a monte de utilidad pública y e consecuencia es necesario obtener la licencia de ocupación previo al inicio de las obras: Loriguilla (M.U.P. nº 54 €La Sierra??, Domeño (M.U.P. nº 52 €La Sierra?, Calles (M.U.P. nº 45 €Los Rodenos?), Chelva (M.U.P.nº 51 €Las Lomas de Chinchel?) y Tuejar (M.U.P. nº 61 €El Monte?).
  
- El técnico de vías pecuarias indica una serie de vías pecuarias que pueden verse afectadas por la actuación por lo que deberá solicitarse la preceptiva ocupación temporal de las mismas conforme al artículo 14 de la Ley 3/95 de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
- Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura: el informe realiza una serie de consideraciones sobre elementos del patrimonio cultural que pueden verse afectados especialmente sobre el bien de interés cultural (acueducto de Peña cortada) por lo que deberán efectuarse prospecciones arqueológicas y valorarse de manera pormenorizada sus afecciones generando las pertinentes medidas correctoras. El trazado elegido en principio es factible siempre que se realice el preceptivo estudio de impacto sobre el patrimonio histórico, artístico y arqueológico, incluyendo las consideraciones expuestas y los resultados de las prospecciones arqueológicas, generando las pertinentes medidas correctoras y un programa de vigilancia ambiental adecuado. Deberá tenerse en cuenta el patrimonio etnológico con especial referencia al patrimonio hidráulico.
  
- Dirección General de Interior de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas: se recomienda se confirme que se ha tenido en cuenta el riesgo de desprendimiento y de deslizamiento bajo y medio que en el estudio geológico-geotécnico que se indica se ha realizado para el trazado de la conducción. Respecto al riesgo de inundaciones se recomienda que se proteja el gasoducto en las zonas que atraviesa como inundables y grafiadas en el plano adjunto de igual forma que en los cruces con cursos de agua, es decir con lastrados de tipo A, B o C, según los planos tipo de gas natural y la conducción en la zona de lastrado llevará revestimiento doble y protección antiroca. Igualmente deberá tenerse en cuenta en el proyecto el riesgo sísmico en el municipio de Benaguacil y adecuarse a lo preceptuado en la norma de construcción sismoresistente.
  
- Ayuntamiento de Loriguilla.
  
- Ayuntamiento de Calles.
  
- Ayuntamiento de Villar del Arzobispo.
  
- Ayuntamiento de Tuejar.
  
- Ayuntamiento de Domeño: informe favorable del Ingeniero Industrial y el informe urbanístico indica que atraviesa suelo no urbanizable protegido y según los datos municipales no afecta a yacimientos arqueológicos.
  
- Ayuntamiento de Liria.
  
- Ayuntamiento de Losa del Obispo: se reitera la solicitud de ejecución de dos ramales para abastecimiento del futuro polígono industrial de la Chupadilla (cruce de la Cv-35 Villar Losa) y el ramal para abastecer el núcleo urbano.
  
- Ayuntamiento de Chelva.
  
- Ayuntamiento de Casinos.
  
- Ayuntamiento de Benaguacil.
  
Se remitió informe por parte del servicio de evaluación del impacto ambiental respecto al trazado propuesto apuntando una serie de consideraciones que debían tener en cuenta al respecto.
  
Expediente. 202/2003-AIA:
  
Se remitió por la promotora el correspondiente estudio de impacto ambiental y proyecto de restauración correspondiente al ramal entero desde Liria a Tuejar, optando por la alternativa central o B.
  
Se remitieron por el promotor los planos detallados correspondientes al trazado del ramal del gasoducto proyectado desde Liria a Tuejar.
  
Por el Servicio Territorial de Valencia de la Conselleria de Industria se remitió el correspondiente estudio de impacto ambiental.
  
Con fecha 26 de febrero de 2004 se remitió por el Servicio Territorial de Industria escrito indicando que se había expuesto al público el correspondiente estudio de impacto ambiental dentro del procedimiento sustantivo adjuntándose las alegaciones recibidas durante el período de información pública (DOGV nº 4603 de 7 de octubre de 2003).
  
Con fecha 6 de abril de 2004 se remite por la Unidad Territorial de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes copia de la adenda al proyecto de autorización con las modificaciones antes referidas y contestación a las alegaciones realizada por la promotora, indicando que se desiste por parte del promotor a la segunda fase desde Villar del Arzobispo hasta Tuejar, se acometerá sólo una primera fase desde Liria hasta Villar del Arzobispo y el ramal secundario previsto inicialmente hasta esa población.
  
A través del Área de Urbanismo de esta Conselleria se remite con fecha 6 de julio de 2004 informe de 22 de junio de 2004 de la Dirección General de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura relativa al proyecto en el que se indica lo siguiente en resumen:
  
Se informa favorablemente el estudio sobre el patrimonio cultural valenciano (patrimonio arquitectónico y etnológico de interés histórico artístico y Bienes de Interés Cultural) complementado por el estudio arqueológico de detalle presentado y las medidas correctoras y de vigilancia que en él se recogen.
  
Concluyendo que al considerar que el proyecto puede afectar a yacimientos arqueológicos será de aplicación el Título III de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano y recordar que para la realización de las actuaciones arqueológicas se deberá presentar un proyecto de intervención arqueológica para su pertinente autorización por parte de esta Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Respecto a los yacimientos arqueológicos no inventariados que puedan aflorar durante la ejecución de las obras, se deberán detener los trabajos de construcción inmediatamente, señalizar convenientemente la zona afectada y comunicar inmediatamente el hallazgo a la dirección General de patrimonio cultural Valenciano. Así mismo se iniciarán los trámites necesarios para la obtención de los correspondientes permisos de excavación arqueológica en la zona afectada.
  
Al considerar que la actuación afecta directamente, en tres zonas, el acueducto de Peña cortada, incoado Bien de Interés cultural, y su entorno de protección será de aplicación a Ley 4/1998 de patrimonio cultural Valenciano, debiendo presentarse un proyecto de ejecución de a intervención para su autorización por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte (art. 35 de la Ley 4/98 de Patrimonio Cultural Valenciano).
  
Respecto al acueducto de Peña Cortada en el informe se indica que el estudio no valora la modificación inicial de la traza hasta la realización de los sondeos arqueológicos. Se deberá tener presente que el artículo 62.2 de la Ley 4/1998 de patrimonio cultural Valenciano recoge textualmente ?una vez realizada la intervención (arqueológica), la Conselleria de cultura determinará las conducciones a que de ajustarse la obra a realizar?, por lo que de los resultados de la excavación arqueológica se podrían generar propuestas de modificación, en fase de ejecución de obras, con los consiguientes problemas que de ello se deriva.
  
Los resultados de la prospección arqueológica se consideran correctos. No obstante, para la conclusión del expediente de arqueología será necesario aportar las fichas de inventario de yacimientos normalizadas debidamente cumplimentadas.
  
Los yacimientos ya inventariados y que pueden verse afectados directamente son El carril, Aljub nou, Hoya Gurrea, S-9, S-87 y S-65.
  
Consultado el inventario de esta Dirección General se ha comprobado que no se ha detectado la afección al yacimiento de Maset de corrales, recogido en el PGOU de Liria.
  
De acuerdo con la documentación presentada la única afección al patrimonio etnológico, al patrimonio industrial y al patrimonio inmaterial se refiere a tramos puntuales de las acequias, al distribuidor de aguas y a la plaza de toros, proponiendo medidas de corrección y protección de esos elementos patrimoniales. Deberán necesariamente aplicarse las soluciones documentadas propuestas para eludir las acequias (acueducto romano reutilizado),así como el partidor de aguas, actualmente en desuso, pero de probable origen antiguo.
  
Por la promotora se entrega en mano con fecha 21 de julio de 2004 el Estudio sobre el Patrimonio Cultural Valenciano (patrimonio arquitectónico y etnológico de interés histórico-artístico y bienes de interés cultural).
  
Alegaciones
  
Se relacionan a continuación un resumen de las alegaciones remitidas por la Unidad de Energía:
  
1. Ayuntamiento de Liria: remite las alegaciones del Instituto de los Hermanos de las Escuelas Cristianas e indica que sus terrenos están en suelo urbanizable Sector terciario ST-4 La Salle. Al comprobar que la instalación discurre por un futuro viario sería conveniente que esta infraestructura se pueda realizar sin que afecte de forma negativa a la futura gestión de la zona.
  
2. Instituto de los Hermanos de las Escuelas Cristianas: el trazado del gasoducto podría ser un grave inconveniente para el desarrollo de la zona urbanizable perteneciente al instituto, lo que podría ser un grave inconveniente para el posterior desarrollo urbanístico de este sector. Solicitando al Ayuntamiento requiera a la empresa promotora el cambio del trazado de forma que no suponga una carga para el desarrollo urbanístico previsto en el PGOU.
  
3. Tierras de Castellón, SA. es propietaria de varias concesiones mineras que pueden verse afectadas por el proyecto: Valforsa nº 2245 para la explotación de los recursos mineros en Losa del Obispo y Chulilla y Hoya de Gurea- nº 2307 € A de recursos de la sección C en Losa del Obispo. Argumenta que el proyecto vulnera una serie de derechos, el principio de jerarquía normativa, el principio de reserva de la Ley en materia expropiatoria y el artículo 33.3 de la Constitución que indica que nadie podrá ser privado de sus bienes y derechos sino por causa justificada de utilidad pública o interés social, mediante la correspondiente indemnización y de conformidad con lo dispuesto en las leyes. Solicita en consecuencia que se cambie la traza del gasoducto en lo que afecta a los perímetros de las concesiones mineras enumeradas o en su defecto se indemnice de acuerdo a derecho al titular de las Concesiones.
  
4. Caolines Lapiedra, SL.: que parte del proyecto afecta a concesión minera n º1895 €La Paz- en el término de Domeño, y que en la relación de bienes y derechos afectados no figuran, por lo que debe rectificarse este extremo al objeto, de que, por una parte, se concreten en el mismo las afecciones, servidumbres, expropiaciones, ocupación temporal y demás gravámenes que pudieran afectarle y que pudieran limitar los indicados derechos, y de otra, al objeto de que también puedan concretarse las indemnizaciones que, por tales limitaciones, legalmente le correspondan. Solicita tener por afectado por dicho proyecto a Caolines Lapiedra, SL., y excluir dicha zona de las afecciones, ocupaciones o cualesquiera gravamen derivado de dicho proyecto; o en otro caso, incluir los derechos de la referida empresa entre los afectados de dicho plan, a los efectos y objeto expuestos en este escrito.
  
5. Dª. Rosario Gómez Muñoz: el trazado afecta a fincas de su propiedad en el término de Casinos pudiendo afectar la instalación a olivos centenarios de su propiedad entendiendo que se perjudicaría notablemente también las posibilidades de ampliación y desdoblamiento de la carretera Valencia - Ademuz, solicitando discurra el trazado separándose de su propiedad de manera que discurran más alejadas de la carretera evitando el arranque de los olivos.
  
6. D. Felipe Manzano Martínez: parte del trazado afecta a fincas de su propiedad (V-LL-120 y V-LL-125) al estar plantadas de naranjos en plena producción con un sistema de acequias y riego por goteo, solicitando se busque un nuevo trazado por caminos con el fin de evitar el impacto ambiental y económico de arrancar una gran cantidad de naranjos en plena producción y dejar estéril una cantidad de huerta.
  
7. D. Antonio Ramada Cervera y D. Felipe Manzano Martínez: afecta a fincas de su propiedad y solicitas se modifique el trazado buscando caminos públicos con el fin de evitar el impacto de destruir cuantiosas redes de tuberías de riego tanto en superficie como enterradas del citado pozo de san Miguel,
  
7bis. D. Antonio Ramada Cervera: presenta otra alegación solicitando se busque un nuevo trazado por caminos para evitar afectar a fincas de su propiedad y arrancar naranjos en plena producción.
  
8. Ayuntamiento de Tuejar: la planimetría presentada no es sobre el plano catastral por lo que no se conoce con exactitud la afección del gasoducto y la línea eléctrica sobre cada propietario y parcela. Sería conveniente que la línea de gas se ejecutara por los caminos vecinales y sino fuera posible esto que discurriera en el linde de dos parcelas para perjudicar lo mínimo a los propietarios. Solicitan la cartografía catastral a escala precisa indicando el trazado exacto.
  
9. D. Miguel Navarro Peña: que el trazado afecta a parcela de su propiedad (en el término municipal de Liria) con cultivos mayoritarios de cítricos, solicitando que se utilicen trazados alternativos para no perjudicarle: camino viejo de Liria-Casinos, camino que da acceso a la parcela o por el margen de la parcela entre la acequia de riego y el límite del camino. Indemnización de los daños producidos en los cultivos como por la superficie de la parcela afectada por la obra e inhabilitada para el cultivo u otros usos.
  
10. Dª. Agustina Diago Zapater: el trazado afecta a parte de su parcela en Chelva solicitando un cambio de trazado para conseguir que los árboles afectados sean de menor producción y que la finca afectada está junto a un polígono industrial y en un futuro, en caso de ampliación de dicho polígono industrial, podría ser terreno edificable y la nueva situación del paso de las tuberías dejaría más terreno libre para poder edificar en él.
  
11. D. Salvador Rodilla Romero: la instalación afecta a terrenos de su propiedad de naranjos en plena producción solicitando desviación del trazado para evitar estos daños. La indemnización por los daños ocasionados.
  
12. D. Santiago Zanón Martínez propietario de parcela en el término municipal de Liria con explotación de naranjos en plena producción solicita desvío de traza a camino público cercano y en caso de no ser posible solicita la correspondiente indemnización.
  
13. D. Salvador Cerverón Gálvez: la traza afecta a parcela de su propiedad cultivada por naranjos, solicita que una vez realizada la instalación se indemnice económicamente y se restituya el terreno a las condiciones anteriores al paso.
  
14. Dª. Mª Jesús y Dª. Mª. Carmen Comeche Usach propietarias de varias parcelas en Casinos alegan que la conducción discurre próxima al casco urbano constituyendo un riesgo para la población por lo que debería desplazarse su traza, además supondría un obstáculo para el desarrollo urbanístico del municipio de Casinos por lo que podría discurrir por una zona de suelo no urbanizable muy extensa del término de Liria. Como alternativa a lo anterior podría discurrir el gasoducto paralelo a la autovía V-30 instalándose a tal efecto en las zonas de servidumbre que la Ley de Carreteras, tanto estatal como autonómica, prevén para afecciones en el dominio público. Caso de no estimarse ninguna de las dos opciones el trazado deberá discurrir por los caminos actualmente agrícolas para producir el menor menoscabo en el uso actual de las fincas.
  
15. D. José Joaquín Murgui Navarro, D. Miguel Sánchez Gómez, D. Gustavo Muñoz Genovés, D. Francisco Sánchez Murgui, D. José Manuel Marques Murgui y Dª. Josefina Sánchez Izquierdo propietarios de diversas fincas sitas en el término municipal de Liria presentan alegaciones y solicitudes con idéntico contenido: por causar menor perjuicio a sus fincas particulares en explotación consideran más idóneo y adecuado que el trazado se desvíe haciéndolo transcurrir por los lindes de las fincas en su parte más cercana al camino, con lo cual se produciría menor intromisión en las parcelas afectadas y en definitiva en los cultivos, en su mayor parte naranjos, evitándose tener que dejar improductivos varias filas de arbolado.
  
Con carácter alternativo a lo anterior si lo antedicho no fuera posible, igualmente se manifiesta el interés en que el trazado transcurra lo más próximo por alguno de los lindes del camino viejo de Liria, también a los efectos de evitar la destrucción de arbolado.
  
16. D. Gustavo Muñoz Genovés alega que el trazado debería transcurrir más cercano a los lindes de la finca para evitar daños en el arbolado o si no fuera posible que transcurriera por alguno de los lindes al camino viejo de Liria.
  
17. D. Vicente Gálvez Romero finca VCA-40 solicita se modifique el trazado hacia el lindero más cercano. Para evitar afección a naranjos.
  
Por la Unidad Territorial de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes se remitió la contestación a las alegaciones antes referidas por parte de la promotora, Gas Natural, SDG, SA., solicitando la ejecución en esta autorización exclusivamente de la primera fase desde Liria hasta Villar del Arzobispo inclusive y desistiendo en esta autorización de la segunda fase que iría desde Villar del Arzobispo hasta Tuejar:
  
A continuación se relacionan las respuestas a las alegaciones siguiendo la numeración antes expuesta:
  
1. Ayuntamiento de Liria: se le manifiesta que las obras se realizarán de acuerdo con las soluciones técnicas adoptadas en el proyecto y con los condicionados sobre el planeamiento urbanístico que en su caso, se establezcan por el ayuntamiento y organismos competentes.
  
2. Instituto de los Hermanos de las Escuelas Cristianas: se le manifiesta que no procede la modificación del trazado al discurrir por viario de futura construcción compatible con el futuro desarrollo urbanístico de la zona, aplicándose no obstante todas las soluciones técnicas que se establezcan por el ayuntamiento y organismos competentes.
  
6. D. Felipe Manzano Martínez: se le manifiesta que la instalación del gasoducto es perfectamente compatible con la explotación agrícola inicial, de forma que la finca queda apta para su cultivo. Además, la prohibición de plantar árboles a una distancia menor de 2 metros a contar del eje de la tubería es perfectamente compatible con el marco de plantación de la zona. Con respecto a las acequias y al sistema de riego por goteo existente, durante la ejecución de las obras se arbitrarán las medidas necesarias para no interrumpir el suministro de agua y en caso de que alguna instalación sea afectada se restituirá a su estado inicial con la mayor brevedad, todo ello sin perjuicio de que sea valorada la indemnización de los bienes y derechos afectados que será objeto del correspondiente justiprecio.
  
Respecto a la variante solicitada debe desestimarse por cuanto que el gasoducto debe seguir un trazado lineal incompatible con las distintas formas de los caminos o linderos de las fincas por las que discurre, de otro modo el proyecto sería técnicamente inviable.
  
7. D. Antonio Ramada Cervera y D. Felipe Manzano Martínez: se les manifiesta que el gasoducto es perfectamente compatible con las tuberías de riego existentes en las fincas por las que discurre. Durante la ejecución de las obras se arbitrarán las medidas necesarias para no interrumpir el riego de las fincas, de forma que la realización de los cruces se haga con la mayor celeridad. asimismo, una vez finalizadas las obras se restituirán las canalizaciones afectadas a su estado inicial.
  
Respecto a la variante y la segunda alegación de D. Antonio Ramada Cervera (7bis) se le manifiesta lo mismo que lo indicado en el número 6.
  
11. D. Salvador Rodilla Romero: se le manifiesta respecto a la indemnización de daños ocasionados se procederá a la valoración de todos los bienes y derechos afectados por la instalación. Respecto a la variante debe desestimarse debido a que el gasoducto debe seguir un trazado lineal incompatible con las distintas formas de linderos de las fincas por las que discurre, de otro modo el proyecto sería técnicamente inviable y además se indica que la variante afectaría a terceros, quienes tendrían el mismo derecho a solicitar que el trazado no se modificara.
  
16. D. Gustavo Muñoz Genovés: se le manifiesta respecto a la variante lo mismo que en la número 11.
  
9. D. Miguel Navarro Peña: La respuesta es similar a la número 11. Analiza las tres alternativas y las desestima teniendo en cuenta que el gasoducto debe seguir un trazado lineal incompatible con los trazados de los caminos que harían técnicamente inviable el proyecto, y además se afectaría a terceros bien con la nueva servidumbre o la ocupación temporal (10 m.l.). Por último manifestar que el acceso a los caminos no puede quedar interrumpido durante la ejecución de las obras
  
12. D. Santiago Zanón Martínez: se le manifiesta respecto a la modificación de trazado solicitada dado que el camino viejo de Liria describe en ese tramo un arco en el primer tramo y un trazado paralelo al gasoducto en la afección a las fincas V-LL-174, V-LL-176, V-LL-177, V-LL-179 y V-LL-180 todas ellas colindantes cuyos titulares manifiestan la misma proposición en las alegaciones sucesivas y con la finalidad de minimizar en lo posible las afecciones a las plantaciones de cítricos accede a considerar el desplazamiento en su conjunto en ese tramo, teniendo en cuenta las consideraciones técnicas del proyecto y constructivas en la ejecución de la obra y las limitaciones referentes a infraestructuras agrícolas o de configuración que pudiesen tener las fincas, acercando la traza a los lindes sur oeste de las fincas próximos al camino, sin ocuparlo en ningún caso y manteniendo las afecciones de las servidumbres de paso y las ocupaciones temporales en su totalidad en las fincas.
  
En el curso del levantamiento de las Actas Previas a la Ocupación, se determinarán los acuerdos en el trazado efectivo y las indemnizaciones correspondientes procediéndose en la fase previa a la ejecución de la obra al replanteo efectivo de la variante.
  
15. Respecto a D. José Manuel Marques Murgui finca V-LL-176 respecto a la variante solicitada se acepta al igual que en la número 12.
  
15. Dª. Josefina Sánchez Izquierdo finca V-LL-177, respecto a la variante se acepta al igual que en la número 12.
  
15. D. Francisco Sánchez Murgui finca V-LL-179 respecto a la variante se acepta al igual que en la número 12.
  
15. D. Miguel Sánchez Gómez finca V-LL-180 respecto a la variante se acepta al igual que la número 12.
  
13. D. Salvador Cerverón Gálvez finca V-LL-184: se le manifiesta que una vez instalada la conducción el terreno se restituirá a su estado agrícola inicial, quedando apto para el cultivo, sin perjuicio de que se indemnicen todos los bienes y derechos afectados por la instalación del gasoducto mediante el correspondiente justiprecio. El ribazo será restituido al finalizar las obras en caso de afectarse.
  
15. D. José Joaquín Murgui Navarro propietario de la parcela 73 del polígono 50 de Liria: se le manifiesta que no se verá afectada indicando no obstante que el gasoducto debe seguir un trazado lineal incompatible con las distintas formas de los caminos o linderos de las fincas.
  
17. D. Vicente Gálvez Romero finca V-CA-40: se le manifiesta que el gasoducto debe seguir un trazado lineal incompatible con las distintas formas de los linderos o caminos por los que discurre, de otro modo el proyecto sería técnicamente inviable.
  
14. Dª. Mª. Carmen y Dª Mª. Jesús Comeche Usach: se les manifiesta en relación con el riesgo y peligrosidad a la población que el trazado discurre por terrenos rústicos fuera del casco urbano y en segundo lugar el proyecto cumple con los requisitos legales exigidos por la legislación sectorial.
  
Bajo un criterio urbanístico no se crean divisiones en las fincas dado que se proyectan teniendo en cuenta infraestructuras viarias o de canalización y forman parte de los servicios necesarios en el desarrollo de las fincas calificadas en los planes urbanísticos.
  
Respecto a que a tubería siga en paralelo a la autovía V-30 se desestima ya que no se acredita ninguna justificación técnica que demuestre que esa variante sea mejor que la del proyecto y además afectaría a terceros que tendrían el mismo derecho que la alegante para solicitar que el trazado no se modifique.
  
5. Dª. Rosario Gómez Muñoz finca V-CA-187 y VCA-183: se le manifiesta que la instalación del gasoducto supone la constitución de una servidumbre de paso de gas que no divide la finca y una vez instalada la conducción el terreno queda apto para su posterior cultivo. La prohibición de plantar árboles a menor distancia de 2 metros del eje de la tubería es siempre inferior al marco de la plantación de los olivos por lo que una vez terminada la obra se podrán plantar los olivos de forma que en unos años apenas se haga perceptible el paso del gasoducto. Todo ello sin perjuicio, de que todos los bienes y derechos afectados por el proyecto serán indemnizados mediante el justiprecio correspondiente. El trazado del gasoducto debe seguir un trazado lineal y aunque se diseñe tratando de minimizar las afecciones para causar el menor daño posible a las explotaciones agrícolas no puede estar condicionada por la situación de las plantaciones, ya que de otro modo el proyecto sería inviable. En cuanto al riesgo que supone la cercanía a la carretera se cumplirá con los requisitos o condicionados que en su caso fije el organismo competente o la legislación sectorial.
  
3. Tierras de Castellón, SA. respecto a los dos primeros motivos de nulidad deben desestimarse ya que el alegante parece ignorar la existencia de la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del sector de hidrocarburos, ya que en su artículo 103 y siguientes declara, ex lege, la utilidad pública de los gasoductos y regula las servidumbres y autorizaciones de paso Por lo que no hay vulneración del principio de jerarquía normativa ni del principio de reserva de Ley ya que es una norma con rango de Ley y no reglamentaria, la que otorga la potestad expropiatoria.
  
Respecto a la indemnización por los perjuicios causados en la concesión el trazado del gasoducto en el término municipal de Losa del Obispo no va a ser realizado en esta fase. No obstante aun teniendo el alegante el derecho del aprovechamiento de unos recursos naturales dentro de un área de concesión por el que pasare el trazado, esto no significa, que efectivamente esos recursos existan en la referida franja por la que discurre el gasoducto. Para que sea efectivo el derecho patrimonial es condición necesaria, además, la existencia de una concesión, que ese derecho genérico se concrete en otro administrativo que es el plan de labores, documento en el que el concesionario ha de poner de manifiesto que existe el mineral, que es técnicamente explotable y de que forma piensa explotarlo, en e tiempo y en el espacio. En consecuencia no procedería ninguna indemnización ni se le tendría por parte en el expediente salvo que acreditara a través del plan de labores que realmente se impide la explotación de la concesión.
  
4, 8 y 10 :Ayuntamiento de Tuejar, Dª. Agustina Diago Zapater y Caolines Lapiedra, SL.: no se contestan las alegaciones ya que el trazado del gasoducto en los términos municipales de Tuejar, Chelva y parte de Domeño no va a ser construido en esta fase.
  
En el escrito de respuesta de alegaciones respecto a los informes técnicos remitidos por las distintas administraciones públicas y organismos afectados:
  
1. Ayuntamiento de Tuejar: se le indica que a totalidad del tramo que afecta al término municipal se propone el desistimiento en el escrito.
  
2. Ayuntamiento de Losa del Obispo: informa desfavorablemente al no aportarse desglose de precios unitarios para valorar las obras de recomposición a sí como aclaraciones varias. Se le manifiesta que no procede seguir las actuaciones dado que la parte del proyecto correspondiente a ese término municipal se ha propuesto en este escrito el desistimiento de la autorización.
  
3. Ayuntamiento de Loriguilla: igualmente se le manifiesta del desistimiento de la autorización.
  
4. Ayuntamiento de Domeño: notifica el otorgamiento de la licencia de obras, manifestando la promotora a aceptación de las condiciones generales de la licencia concedida si bien se le ha remitido el desistimiento parcial del tramo del proyecto que no va a ser construido en esta fase.
  
5. Ayuntamiento de Casinos: notifica el otorgamiento de la licencia de obras, manifestando la promotora la aceptación de las condiciones generales de la licencia concedida.
  
6. Ayuntamiento de Villar del Arzobispo: notifica la suspensión de la tramitación del expediente, en tanto no sea tramitada licencia de actividad calificada, manifestando la promotora que la Ley 3/1989 de 2 de mayo y el Decreto 54/1990 de 26 e marzo de a Generalitat Valenciana en lo que se refieren a las licencias de actividad no son de aplicación en este proyecto con rango de red de distribución. Se notifica al ayuntamiento el desistimiento parcial del tramo del proyecto que no va a ser construido en esta fase.
  
7. Servicio Territorial de Carreteras: solicita documentación complementaria respecto a paralelismos y cruces, siéndole aportada la documentación requerida.
  
8. Conselleria de Cultura: se le manifiesta a la Conselleria que el yacimiento de Peña cortada se encuentra en el término municipal de Chelva en el que no se producirán actuaciones dado que forma parte del tramo del proyecto que no va a ser construido en esta fase.
  
9. Diputación de Valencia: autoriza los paralelismos y cruces contemplados en el proyecto, manifestando la promotora la aceptación de las condiciones técnicas establecidas en la autorización.
  
Consideraciones ambientales
  
La presente Declaración de Impacto Ambiental evalúa ambientalmente exclusivamente la 1ª fase del proyecto ramal Benaguacil - Tuejar, que va desde Liria hasta Villar del Arzobispo, incluyendo el ramal hacia esta última población, debido a que de acuerdo con el escrito, de fecha 16 de febrero de 2004, de la empresa Gas Natural, SDG, SA. dirigido al órgano sustantivo solicita se desista en la presente autorización de la segunda fase que iría de Villar del Arzobispo a Tuéjar. No se procede a la evaluación en esta Declaración de esta segunda fase por este motivo. La segunda fase deberá someterse al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental en su momento.
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
El trazado del gasoducto en la 1ª fase que ahora se evalúa discurre afectando a cultivos mayoritariamente de secano (olivos y vid) y en menor medida a cítricos, puntualmente afecta a zona con vegetación tipo coscojar y pinares de pino carrasco en un terreno llano u ondulado mayoritariamente. Se atraviesan varios barrancos o ramblas: rambla de Montearagón, de Artaj y de la Aceña. Siendo estas dos últimas las que mayor valor ambiental presentan.
  
El valor ambiental de la zona es medio bajo en conjunto y los principales elementos afectados serán el suelo, la vegetación, el paisaje y la fauna.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Teniendo en cuenta las características de la zona atravesada en esta primera fase se estima que el impacto ambiental en conjunto será moderado, afectando principalmente al suelo, que se repondrá, y a la vegetación natural en menor medida teniendo en cuenta que la mayor parte del trazado afecta a zonas de cultivo. Las zonas de mayor impacto serían los cruces de ramblas, en especial la rambla de Artaj por su especial morfología.
  
Respecto a la fauna por el tipo de zonas atravesadas se considera que el impacto será en principio moderado, puntual y temporal.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
De la documentación presentada se destacan las siguientes medidas correctoras:
  
- Integración dentro del equipo de obra del asistente técnico ambiental con la finalidad específica de definir las zonas en las que será necesario el empleo de pistas restringidas o especiales, entendiendo por tales todas aquellas con menor anchura que la pista normal (10 m.), en todas aquellas zonas en las que pueda constatarse objetivamente y con anterioridad al comienzo de la fase de obras, riesgo para la conservación de tapices vegetales naturales, o la salvaguarda de pies arbóreos de valor singular.
  
- Los materiales sobrantes o excedentes procedentes de los movimientos de tierras deberán ser depositados en zonas previamente acondicionadas y transportadas con los medios adecuados (se recomienda particularmente el empleo de redes o lonas de cobertura durante el transporte de áridos) a vertederos autorizados y controlados.
  
- Retirada del horizonte de tierra vegetal (espesor variable según zonas) dentro de la franja de afección, que se repondrán una vez finalizadas las obras.
  
- En cruces de cauces como medida contra la erosión se dispondrán escolleras a lo largo de la orilla formando una barrera protectora contra la corriente, pudiendo ser sustituida por gaviones.
  
- Los cruces fluviales se realizarán mediante el sistema de ataguías, dadas las características de seguridad y rapidez de ejecución, no interrumpiendo la escorrentía caso de existir(ramblas de Artaj y Aceña).
  
- Restitución topográfica cuidadosa, reproduciendo con la mayor fidelidad posible el relieve preexistente.
  
- Se repondrán en su totalidad, setos, lindes mojones y cualquier otro elemento funcional u ornamental que haya debido retirarse para a implantación del gasoducto.
  
- En todo el trazado se procederá a la descompactación y a la reposición de a tierra vegetal.
  
- Restauración vegetal en los siguientes tramos:
  
- Rambla de Artaj V-092 a V-093 en una longitud de tramo de 100 m. Vegetación de ribera.
  
- Rambla de la Aceña en una longitud de 85 m. Vegetación de ribera.
  
.Puntal del Mocho entre V-118 a V-119 en una longitud de 140 m. Afección a mancha de pinar.
  
- Se procederá a cursar solicitud de autorización ante el organismo competente ?Conselleria de Agricultura?, con el objeto de obtener el permiso de ocupación temporal del conjunto de vías pecuarias afectadas por las obras. En el estudio de impacto ambiental se relacionan las vías pecuarias que pueden verse afectadas.
  
- El estudio de sobe el patrimonio cultural valenciano y el estudio de detalle encargados por la promotora proponen una serie de medidas, aunque estas están fundamentalmente dirigidas a zonas que conformarán previsiblemente la segunda fase del proyecto. En cualquier caso se propone un plan de medidas correctoras y protectoras.
  
Se recomienda establecer como medida preventiva básica un control arqueológico realizado por un técnico competente que abarcase el conjunto de movimientos de tierra necesarios para la instalación de la tubería.
  
La fase del proyecto (1ª) que se evalúa en esta declaración de impacto ambiental es la que en principio presenta menor complejidad, no obstante las medidas correctoras aplicadas se estima que deben ser mejoradas y complementadas para conseguir una mejor integración de la obra en el medio y reducir el impacto sobre el mismo.
  
Se debe cumplir lo indicado en el informe de la Conselleria de Cultura y las medidas correctoras y preventivas y programa de vigilancia ambiental de los documentos presentados ante la Conselleria de Cultura y antes referidos. Igualmente se considera necesario el seguimiento de los trabajos por arqueólogo.
  
Igualmente se seguirán las indicaciones efectuadas por la Dirección General de Interior en el informe reflejado en la presente Declaración.
  
En relación a la afección a las vías pecuarias se solicitará las autorizaciones pertinentes ante esta Conselleria y no erróneamente como se contempla en algún escrito de la promotora ante la Conselleria de Agricultura.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas:
  
Resuelvo
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Gasoducto ramal Benaguacil - Tuejar (1ª fase de Liria a Villar del Arzobispo según adenda al proyecto de autorización presentada ante el órgano sustantivo con fecha 16 de febrero de 2004) que afecta a los términos municipales de Liria, Domeño, Casinos y Villar del Arzobispo., cuyo promotor es Gas Natural SDG, SA., sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en la documentación presentada así como los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. La promotora contratará una asistencia técnica ambiental encargada del seguimiento de las obras y cumplimiento de las medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental, que inspeccionará la traza durante el replanteo de la misma para determinar aquellos ejemplares vegetales de gran envergadura y singulares, tanto de cultivo como naturales, sobre los que se intentará evitar la afección en la medida de lo posible. Igualmente respecto a la fauna se realizará previamente al inicio de las obras una inspección de la traza para determinar si es necesario aplicar alguna medida correctora, en especial en los cruces de las ramblas, acequias y puntos de agua, por ejemplo, de limitación del período de ejecución de obras o ligeras modificaciones de trazado.
  
Todas estas actuaciones se realizarán bajo la supervisión de los agentes ambientales de la zona de esta Conselleria que podrán introducir las modificaciones que consideren oportunas en defensa de estos elementos. Se pondrá especial atención a las parcelas 85 y 91 del polígono catastral 13 de Casinos para adoptar medidas de manera que se evite en lo posible la afección a los ejemplares de olivos de mayor envergadura.
  
2. Respecto al patrimonio cultural se cumplirá lo establecido en el informe de la Conselleria de Cultura de fecha 22 de junio de 2004 reflejado en esta Declaración de Impacto Ambiental así como lo determinado en la documentación presentada en la Conselleria de Cultura: prospecciones arqueológicas previas y estudio sobre el patrimonio cultural valenciano (patrimonio arquitectónico y etnológico de interés histórico artístico y Bienes de Interés Cultural) complementado por el estudio arqueológico de detalle.
  
Se considera necesario que exista un seguimiento de las obras por arqueólogo para el cumplimiento de todo lo anteriormente indicado. Si se producen descubrimientos de yacimientos arqueológicos o de interés cultural durante la ejecución de las obras se deberán detener los trabajos de construcción inmediatamente, señalizar la zona convenientemente y comunicar el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Cultural para que determine las medidas que correspondan.
  
3. La posible aparición de cuevas o simas durante el avance de la obra deberá ser comunicada de inmediato a esta Dirección General, a fin de que puedan ser inspeccionadas, dada su condición de espacios naturales protegidos mediante el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.
  
4. Los materiales inertes procedentes de las obras de apertura de la zanja y pista de trabajo, que por sus características no puedan ser reutilizados en el relleno de la zanja deberán ser depositados en vertederos de residuos inertes debidamente identificados y legalizados.
  
Otros materiales residuales de la obra, como cables, restos de cerramientos, etc. cuyo carácter los haga asimilables a residuos sólidos urbanos, serán depositados en vertederos autorizados y aptos para tal fin.
  
5. Playas de acopio, depósitos de materiales y parques de maquinaria:
  
5.1. Las playas de acopio de materiales que sea necesario establecer para ejecutar las obras, así como los parques de maquinaria, se situarán en todos los casos en terrenos de cultivo sin afectar en lo posible al arbolado o desprovistos de vegetación natural.
  
5.2. Los depósitos o vertederos temporales se situarán así mismo en áreas cultivadas sin afectar en lo posible al arbolado, y en cualquier caso en terrenos adyacentes a vías de comunicación. En el caso de que el impacto paisajístico fuese elevado, se tomarán las medidas necesarias para aislar visualmente las zonas mencionadas mediante el vallado temporal de las mismas.
  
5.3. Una vez finalizada la actividad en las instalaciones auxiliares citadas, se procederá a su restauración de acuerdo con las medidas contempladas para la restauración de la traza del gasoducto.
  
6. Préstamo de materiales:
  
- En el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas.
  
7. Se procederá previamente a la separación de la capa superficial de suelo en aquellos lugares en los que sea posible para su posterior reposición en la pista de trabajo en las labores de restauración. Los materiales procedentes del desbroce de la vegetación se reutilizarán en la medida de lo posible en la restauración de la pista de trabajo.
  
Las labores de descompactación serán, en los lugares que lo requieran, mediante un laboreo superficial, y en las zonas con afloramientos rocosos se efectuarán manualmente, en las zonas de apertura de los hoyos de plantación.
  
8. Con respecto a las actuaciones de revegetación:
  
- Rambla de Artaj V-092 a V-093 en una longitud de tramo de 100 m.
  
- Rambla de la Aceña en una longitud de 85 m.
  
- Puntal del Mocho entre V-118 a V-119 en una longitud de 140 m.
  
Una vez terminadas las obras se valorarán pequeños tramos de vegetación natural que puedan haberse visto afectados y en los que no se han previsto medidas de plantaciones por si es necesario una vez repuesto el suelo y las labores de descompactación efectuar medidas complementarias del tipo de plantaciones.
  
En los cruces de ramblas previstos las escolleras que se situarán en la base de los taludes se recebarán con tierra para permitir la implantación de la vegetación.
  
Respecto a la rambla de Artaj se utilizarán las siguientes especies en sustitución de las planteadas: en el lecho y márgenes inmediatos mayoritariamente Nerium oleander (adelfa), pudiendo introducirse también Rhamnus alaternus (aladierno) y Juniperus oxycedrus (enebro de miera o cade), y en las terrazas superiores y taludes que se generen se utilizarán las siguientes especies: Pinus halepensis, Quercus coccifera, Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Juniperus oxycedrus, Rosmarinus officinalis, Stipa tenacissima y Anthyllis cytisoides. Las densidades de plantación se adecuarán para conseguir coberturas similares a las existentes.
  
Respecto a la Rambla de la Aceña: se utilizarán las siguientes especies en sustitución de las planteadas: en el lecho y márgenes inmediatos mayoritariamente adelfas, pudiendo introducirse también en los márgenes tal y como actualmente existe Populus nigra (sin utilizar variedades de cultivo ni híbridos). En las zonas más alejadas: coscoja, romero, espino negro y lentisco. Las densidades de plantación se adecuarán para conseguir coberturas similares a las existentes.
  
Respecto a la revegetación del Puntal del Mocho: V-118 a V-119: se efectuarán plantaciones con densidades tales que permitan alcanzar las características de zonas próximas en iguales condiciones, utilizándose las siguientes especies: Pinus halepensis (pino carrasco), Quercus coccifera (coscoja), Rhamnus lycioides (espino negro), Juniperus oxycedrus (enebro de miera o cade), Stipa tenacissima (esparto), Rosmarinus officinalis (romero) y Anthyllis cytisoides (albaida).
  
Se presentarán ante esta Dirección General las modificaciones de las revegetaciones planteadas.
  
La revegetación se efectuará cuando la tierra esté en tempero entre octubre y febrero ambos inclusive, se efectuará riego de plantación y se efectuará un seguimiento de las plantaciones durante al menos dos años desde que se lleven a cabo las plantaciones por si es necesario adoptar medidas complementarias.
  
9. En las zonas con pendiente acusada en las que se prevean problemas erosivos y para facilitar la implantación de la vegetación, se realizarán caballones de tierra perpendiculares al eje de la traza que desagüe hacia los laterales y se valorará la conveniencia de complementarlas con medidas adicionales: siembras e instalación de georedes.
  
En el cruce de la rambla de Artaj se intentará restituir en lo posible su particular morfología, cauce de aguas bajas con taludes verticales encajados que dan paso a una terraza superior amplia y un último talud de menor altura también vertical que da paso a la zona cultivada ya fuera completamente del cauce. Se deberá presentar ante esta Dirección General previamente al inicio de las obras la solución de cruce que permita restituir o aproximarse en la medida de lo posible a la morfología existente para su visto bueno.
  
10. Se cumplirá lo dispuesto en la Ley 3/1995 de vías pecuarias en caso de afección, solicitando las autorizaciones correspondientes ante esta Conselleria.
  
11. Se procederá a la restitución de todos los muretes de piedra seca afectados por las actuaciones.
  
12. Por parte de la asistencia técnica ambiental contratada por la promotora se comunicará a esta Dirección General los resultados del seguimiento de las obras y del cumplimiento de las medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
13. Se adoptarán cerca de las zonas forestales las medidas preventivas que se indiquen por los agentes medioambientales de la zona de esta Conselleria.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, a 31 de agosto de 2004. director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 286/03-AIA
  
Promotor CEMEX ESPAÑA, SA.
  
Tramitación Servicio Territorial de Industria. Minas. (Valencia)
  
Objeto del proyecto Ampliación - Modificación del Proyecto de Explotación de la Concesión de Explotación ?La Rabosera I- nº 2.400.
  
Localización Término Municipal de Buñol (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Antecedentes.
  
La explotación de caliza de la Concesión Minera ?La Rabosera I- nº 2.400 se encuentra en actividad desde hace más de 30 años, y ésta se prolonga en la Concesión Minera ?La Rabosera II?, que en realidad forman una misma cantera. Dichas canteras disponen de las pertinentes Licencias de Actividad y Declaraciones de Impacto Ambiental en fechas 25-10-01, 21-07-94, 30-08-96 (exptes. 358/90-AIA, 260/93-AIA y 213/96 AIA) con carácter favorable.
  
2. Objetivos principales del proyecto.
  
La propuesta tramitada propone:
  
- La ampliación de la superficie afectada por la explotación en 8 Ha situadas al Sur de la misma y lindantes con esta para incrementar las reservas extraíbles de margas
  
- La mejora en la morfología y pendiente del talud final de la cantera para su mejor integración paisajística.
  
La empresa condiciona la ampliación de la explotación en la zona Sur a restaurar previamente los taludes ya explotados. Para ello propone forzar la explotación en las zonas de la cantera más próximas al punto final y realizar las tareas de restauración de las mismas antes de lo previsto, de forma que la explotación de la citada zona de margas no suponga un aumento del impacto paisajístico de la cantera.
  
Este cambio supone pequeñas modificaciones por ajustes en la forma del perímetro total afectado por la actividad, que no supondrán un aumento de la superficie total por contrarrestarse unas zonas con otras.
  
La geometría de los taludes finales de restauración se verá reducida respecto a los que están actualmente autorizados y se modificará la morfología para integrarlos más fácilmente en el entorno. Para ello incrementan los bancos de trabajo de 10 m. respecto a los de 15 m. y se amplían las bermas intermedias compensando así la reducción de superficie de la plaza de la cantera.
  
Los taludes de banco de la zona de explotación caliza se reperfilarán de forma que queden bancos de entre 7,5 y 10 m. de altura y 45º de inclinación respecto la horizontal, mientras que en los terrenos margosos la inclinación no superará en ningún caso los 35º respecto la horizontal.
  
Posteriormente, los taludes y bermas intermedias serán revegetados.
  
3. Justificación del emplazamiento y solución adoptada.
  
La cantera ?Rabosera I?, nº 2.400 suministra la materia prima a la planta de cementos CEMEX en Buñol, anexa a la explotación. Dicha cantera dispone de una mayor proporción de materiales calizos que de materiales margosos y para compensar este déficit, en su día se solicitó y se obtuvo una nueva Concesión conocida como Rabosera II.
  
Sin embargo el trazado definitivo del Tren de alta Velocidad (AVE) en su alternativa Norte, cruza en su totalidad la zona sur de ?Rabosera II?, paraje ?Baltasar- que era la zona prevista para la extracción de margas, haciendo totalmente imposible la explotación de la misma.
  
Para solucionar este nuevo déficit de materiales margosos, la única alternativa a una distancia razonable de la planta, son los materiales margosos situados bajo las elevaciones que limitan por el sur la concesión Rabosea I, que no se había previsto explotar al desempeñar funciones de pantalla visual.
  
No obstante, ante la imposibilidad de explotar la zona de margas de la C.E. ?Rabosera II?, se ha decido forzar la explotación en las zonas de la cantera próximas a su punto final, par poder realizar la restauración de las mismas antes de lo previsto, de forma que la explotación de la zona de margas no suponga un aumento del impacto paisajístico de la cantera.
  
Llevando a cabo esta explotación, podría diseñarse una mejora en la restauración de los taludes finales previstos para la cantera rebajando las pendientes finales, ya que sería factible prescindir de extraer parte de la formación margosa existente en el muro de la formación explotada y que discurre por las cotas más bajas de la cantera en la zona Este.
  
Estos trabajos de explotación de margas y el cambio de la morfología del talud medio final no estaban contemplados en el Proyecto de Explotación vigente y por ello se solicita esta ampliación /modificación del proyecto
  
Tramitación administrativa
  
1. Remisión del expediente.
  
En septiembre de 2003, el Servicio Territorial de Industria remite el expediente de solicitud de ampliación/ modificación del plan de explotación del proyecto en la Concesión de Explotación minera nombrada ?La Rabosera I- nº 2400, en el t.m. de Buñol (Valencia).
  
Posteriormente, en noviembre de 2003 remite el certificado del resultado de la información publica del expediente, indicando que tras haber publicado el estudio de impacto ambiental en el B.O.P. nº 236 de fecha 04.10.03, no se presentaron alegaciones al proyecto.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
La ampliación de margas solicitada se encuentra colindando al sur con la C.E. ?Rabosera I- y queda encajada entre la explotación actual, la autovía A-3 Madrid ?Valencia y la fabrica de cementos. Sin embargo, las modificaciones previstas en el diseño de taludes se sitúan dentro de la explotación actual.
  
El acceso a la explotación se hace por camino privado y a través de las instalaciones de planta de CEMEX ESPAÑA, S.
  
La población más cercana y directamente afectada por la cantera y por la ampliación solicitada es Buñol, situado 1 km. al sur de la explotación al otro lado de la autovía.
  
Según las normas de planeamiento urbanístico de Buñol, todo el terreno que se pretende utilizar en esta ampliación, está calificado como ?Suelo no urbanizable, con especial protección a la explotación de recursos naturales?.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Los principales efectos ambientales que la modificación / ampliación supondrá son:
  
- Por una parte la ampliación solicitada supone un incremento del impacto paisajístico de la cantera puesto que los montículos a explotar hacían la función de pantalla visual hacia la autovía A-3 Madrid-Valencia.
  
- Incremento en al producción de polvo proveniente de la extracción y acarreo de los materiales margosos.
  
- Eliminación de 4 Ha de suelo procedente de antiguas explotaciones de secano abandonadas y cubiertas hoy en día por monte bajo y pino en su mayor parte.
  
- Por otra parte, la modificación del proyecto de restauración de la cantera actual supone la reducción en la superficie de la plaza de cantera, el compromiso de restauración del tercio occidental de la cantera previo a la explotación de los montículos de margas y la reducción del ángulo de inclinación del talud final de restauración integrando de forma más naturalizada la cantera en su entorno más inmediato.
  
- Ligero incremento de la superficie de la cuenca de recepción y volumen de aguas de escorrentía.
  
- Creación de dos nuevas plazas de cantera en depresión en la zona de explotación de margas.
  
- Posibles vibraciones y proyecciones hacia la Autovía A-3 Madrid-Valencia, provenientes de la zona de extracción de margas.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
En principio el proyecto de explotación de la cantera Rabosera I ya dispone de un plan de restauración, por ello en la medida de lo posible se tratará de utilizar las mismas medidas de restauración aprobadas, trasladándolas a las nuevas zonas salvo en el caso de que se considere que es necesario mejorarlas.
  
Requerirán de medidas correctoras nuevas los impactos derivados de la ampliación de la explotación en la zona sur.
  
Para reducir el impacto sobre el paisaje será imprescindible que cuando se comience la eliminación de la pantalla de margas una gran parte del talud norte de la cantera que actualmente se encuentra próximo a su final, haya comenzado su restauración, entendiendo como comenzado, el que ya se hayan remodelado y conformado los taludes de los bancos de trabajo, se haya colocado la capa de tierra vegetal y se haya procedido a la siembra y plantación de especies dos años antes, con el fin de que al menos se amortigüen los impactos cromáticos.
  
Por otra pare, se incidirá durante la explotación en el riego de las pistas de acarreo, por ser ésta la actividad que genera mayor cantidad de polvo.
  
Además, se procederá en cuanto un frente de trabajo alcance su punto de abandono, a la restauración del mismo que incluirá la plantación de especies arbustivas y arbóreas autóctonas y de rápida y fácil implantación.
  
La explotación de las margas que hoy en día hacen de pantalla visual no comenzará hasta el 2007, o sea, hasta que los taludes del tercio occidental de la cantera hayan comenzado su restauración.
  
A partir de esa fecha y a un ritmo promedio de 300.000 Tm/año, la explotación de la ampliación se concluirá en torno al 2020, con lo que la restauración de esta zona se podrá concluir en torno al 2022.
  
En cuanto a la modificación del proyecto de explotación vigente, se aplicarán una serie de medidas correctoras mejoradas respecto al proyecto inicial:
  
- reducción de la superficie de la plaza de la cantera actual
  
- incremento de taludes de explotación de 10 m. frente a los de 15 m.
  
- aumento de superficie horizontal en las bermas intermedias de los frentes restaurados.
  
Por otra parte aparecerán dos plazas de cantera nuevas, zona A y B procedentes de la modificación propuesta para la explotación de margas las cuales serán utilizadas como desagüe natural de las aguas de escorrentía.
  
Todas estas acciones correctoras están debidamente presupuestadas y vienen recogidas en el Plan de Restauración propuesto que al igual que el de explotación se realizará por fases o estados intermedios.
  
El estudio de impacto ambiental no dispone de un Plan de Vigilancia Ambiental, que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas correctoras contenidas en el Estudio.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación/ampliación del proyecto de explotación de la C.E. ?Rabosera I- nº 2.400, del término municipal de Buñol (Valencia), promovido por CEMEX ESPAÑA, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada así como en los condicionantes establecidos en el siguiente apartado y las modificaciones introducidas por éstos.
  
1. Previo al inicio de la ampliación solicitada, la empresa promotora deberá disponer de informe favorable de esta Dirección General en el que se indique el cumplimiento de los trabajos de restauración llevados a cabo en el tercio occidental de la cantera. En caso de no ser así, la empresa promotora quedará obligada a llevar a acabo las actuaciones previstas y en ningún caso se extraerán los materiales margosos de la zona de ampliación.
  
2. Una vez finalizada la explotación - restauración de la cantera las plazas de cantera que queden deprimidas respecto a la topografía del entono serán objeto de un proyecto concreto de restauración que deberá contar con un informe favorable o declaración de impacto ambiental por parte de esta Dirección General.
  
3. Deberá desarrollarse un plan de Vigilancia Ambiental, debidamente presupuestado que permita el control ambiental de la explotación - restauración y de las medidas correctoras que deban aplicarse a medida que ésta discurra contemplando además la posible modificación de los objetivos iniciales en función de los resultados obtenidos. El control ambiental deberá abarcar la vida de la explotación más un período de tiempo posterior a la fase final de restauración de manera que quede debidamente garantizado la regeneración del espacio afectado.
  
4. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración-Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a esta Dirección General.
  
Valencia, 31 de agosto de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 145/04-AIA
  
Título: Fábrica de cemento
  
Promotor: LAFARGE ASLAND, SA.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana
  
Localización: C/ Isaac Newton s/n, del Polígono Industrial ?Sepes?, del término municipal de Sagunto (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
La factoría de LAFARGE ASLAND, SA., ubicada en la Calle Isaac Newton s/n, del Polígono Industrial ?Sepes?, del término municipal de Sagunto (Valencia), se destina a la fabricación por vía seca de cemento gris, con una capacidad de producción de 1.950.000 toneladas/año y cemento blanco, con una capacidad de producción de 300.000 toneladas/año.
  
La industria proyecta la modificación de sus actuales instalaciones, con el objetivo básico de ampliar la utilización de diversos residuos en el proceso de fabricación de cemento. Los residuos se emplearían, por este orden, como materia prima de sustitución en la formulación del crudo, como combustible de sustitución (sólido y líquido) en la fase de cocción, y finalmente, como adición al clínker en la fabricación del cemento.
  
La sustitución de materias primas y combustible, por materias primas y combustibles derivados de residuos, se lleva a cabo cumpliendo con la normativa ambiental aplicable y los parámetros de calidad aplicables al objeto de la actividad de LAFARGE ASLAND, SA.: el cemento. Para poder llevar a cabo esta valorización de residuos, la factoría debe modificarse básicamente en lo que a tratamiento y medición en continuo de las emisiones de contaminantes atmosféricos se refiere y la renovación del electrofiltro del horno de clínker blanco, aunque también se afronta el almacenamiento de combustibles líquidos derivados de residuos, la mejora del almacenamiento de clínker blanco (silo) y la insonorización de equipos.
  
Estas modificaciones comportan una serie de ventajas económicas y ambientales. Entre estas últimas están la reducción del consumo de combustibles fósiles no renovables, la disminución de las emisiones globales a la atmósfera respecto a si los residuos a tratar se tuvieran que incinerar en instalaciones específicas o eliminar en vertedero, el hecho de que el tratamiento de los residuos en cementera no implique la generación de nuevos residuos, ni que las emisiones a la atmósfera se vean afectadas negativamente (puesto que la interacción de los gases con la materia prima de forma que la parte no combustible queda retenida en el proceso e incorporada al clínker).
  
El objeto del Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental presentados es la obtención de la Autorización Ambiental Integrada de la totalidad de la factoría, siendo por otro lado considerado el conjunto de las modificaciones planteadas como ambientalmente sustanciales por el órgano competente en la materia, al necesitar, al menos, la autorización como gestor de residuos peligrosos y no peligrosos. Aparte de este aspecto legal/administrativo, no parece que las modificaciones planteadas supongan un incremento significativo de las emisiones a la atmósfera, vertido a cauces públicos o litoral, generación de residuos o utilización de recursos naturales.
  
Independientemente del orden de las prioridades (económicas, ambientales, de imagen y sus interacciones) de la mercantil, la solicitud anticipada de la Autorización Ambiental Integrada ha adelantado la programación de medidas correctoras e inversiones tendentes a conseguir los objetivos de la Ley 16/2002, de 1 de julio de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, y el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.
  
Antecedentes
  
En la parcela objeto de evaluación de impacto ambiental se viene desarrollando la actividad de fabricación de cemento desde los años cincuenta. Desde entonces, se han venido modificando las instalaciones hasta su estado actual.
  
Por otra parte, cabe señalar que la factoría que se somete a evaluación de impacto ambiental se ubica sobre suelo urbano de uso industrial, que fue evaluado ambientalmente ?junto con el resto del municipio- en el marco de la Revisión del PGOU de Sagunto, que cuenta con Declaración de Impacto Ambiental con condiciones, de fecha 24 de febrero de 1992.
  
Carácter de la Declaración
  
La Declaración de Impacto Ambiental que conforma la presente resolución forma parte del proceso de Autorización Ambiental Integrada en trámite, en aplicación de la Ley 16/2002, de 1 de julio de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, y el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.
  
Esta normativa determina el contenido y alcance de la Autorización Ambiental Integrada, cuya finalidad es integrar en una única resolución todas aquellas autorizaciones y pronunciamientos sectoriales en materia de vertidos de aguas residuales, producción y gestión de residuos y emisiones a la atmósfera competencia de la Conselleria competente en materia de medio ambiente de la Generalitat, preceptivos para la implantación y puesta en marcha de las instalaciones sometidas al régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana. En esta resolución se incorporará, en su caso, la declaración o estimación de impacto ambiental.
  
En los casos en los que así suceda y a la vez el emplazamiento lo permita, procede por tanto, excluir del contenido de la Declaración de Impacto Ambiental aquellos aspectos que la Ley 16/2002, de 1 de julio de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, y el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana, reservan a la resolución administrativa que contiene la autorización ambiental integrada, con el fin de evitar duplicidades innecesarias en el proceso de análisis y valoración ambiental, así como en el establecimiento de medidas correctoras, protectoras y su vigilancia y control.
  
Hay que considerar que la evaluación de impacto ambiental de las afecciones ambientales derivadas de la emisión de contaminantes atmosféricos, generación de residuos, consumo de aguas y vertido de aguas residuales, se realiza a través de los informes que emiten organismos y servicios competentes en cada una de las materias, los cuales a su vez son consultados por el departamento que emite la autorización ambiental integrada.
  
A la vista del artículo 22 del Decreto 40/2004, la Autorización Ambiental Integrada contendrá, aparte de la Declaración de Impacto Ambiental, toda una serie de apartados a través de los cuales podrán minimizarse los impactos directos sobre el medio abiótico y la población. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas de los impactos indirectos sobre el medio natural biótico, perceptual y social. Siendo las afecciones directas, las que durante el normal funcionamiento de las actividades IPPC pueden darse sobre los trabajadores y el medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua) y las indirectas, las que pueden darse sobre el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos).
  
En consecuencia, la necesaria coordinación administrativa entre los distintos departamentos de la Conselleria de Territorio y Vivienda, cuando menos exige que la Declaración de Impacto Ambiental, que es sucedida por una Autorización Ambiental Integrada, limite su ámbito de decisión a los aspectos relacionados con las afecciones directas a la fauna, flora, paisaje, espacios naturales protegidos, zonas húmedas, formaciones geomorfológicas, y otros.
  
Tramitación administrativa
  
1. Remisión y contenido del expediente, información pública.
  
En fecha 2 de febrero de 2004, el Servicio de Control Integrado de la Contaminación, solicitando la Declaración de Impacto Ambiental, remite el Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia e Informe para la admisibilidad del vertido, así como diversas copias de los informes solicitados a los servicios de Calidad de Aguas, Gestión de Residuos y Protección del Ambiente Atmosférico, y copia del Informe de la Confederación Hidrográfica. Asimismo, se comunica que transcurrido el periodo de información pública, se presentaron alegaciones. No se comunica el DOGV en el que se realizó el anuncio.
  
En fecha 24 de marzo de 2004, a la vez que se remite nueva documentación presentada por LAFARGE ASLAND, SA., se reitera la solicitud de Declaración de Impacto Ambiental. Se entiende que el plazo que fija la legislación de impacto ambiental para la resolución del expediente comienza a contar a partir de la recepción de la última documentación remitida por el órgano con competencia sustantiva en el procedimiento de Autorización Ambiental Integrada.
  
2. Alegaciones.
  
Según escrito firmado por el Jefe de Servicio de Control Integrado de la Contaminación, transcurrido el plazo de exposición pública se presentaron alegaciones. Las alegaciones trasladadas por el Ayuntamiento de Sagunto, son:
  
Primera. Dada la naturaleza de las materias primas de la actividad y en particular el clínker, producto intermedio que es un material muy friable (genera polvo con facilidad), así como las escorias por efecto del viento la finura y ausencia de humedad del polvo hace que se trasladen con facilidad incluso más allá de las instalaciones de la fábrica. Su manipulación y confinamiento deberá realizarse en instalaciones totalmente cerradas como silos o naves con depresión interna.
  
En el transporte interior se utilizarán asimismo elementos totalmente cerrados con equipos de desempolvado en los puntos de transferencia, a fin de minimizar en lo posible estas emisiones fugitivas.
  
Con este objetivo se deberán incrementar de forma notable la frecuencia de las operaciones de aspiración y limpieza de polvo en toda la superficie de la fábrica.
  
Segunda. Dado que uno de los impactos más graves que causa la fábrica está relacionado con el disparo de los electrofiltros, (en evitación de explosiones por exceso de CO, paros o incidencias en la instalación), que viene produciéndose con notable frecuencia, provocando el vertido directo a la atmósfera de todo el caudal de polvo procedente de los intercambiadores, con la formación de nubes de polvo que son desplazadas a las zonas urbanas y agrícolas de su entorno con la consiguiente alarma social. A fin de evitar estos efectos, deberán proponerse soluciones que suplan las actuales desconexiones o alternativas a los sistemas actuales de precipitación electrostática mediante la instalación, en su caso, de filtros híbridos o Mejores Tecnologías Disponibles (MTD).
  
Tercera. De acuerdo con el espíritu de la directiva Europea, convenciones internacionales y el principio de aplicación de las MTD deberá considerarse el cambio del tipo de combustible actualmente utilizado, coke de petróleo, a combustibles como el gas natural mucho más respetuoso con el medio ambiente, aprovechando la coyuntura favorable de la ubicación en sus proximidades de la regasificadora.
  
El combustible coke de petróleo, actualmente almacenado a la intemperie, deberá disponerse entretanto, en silos o en naves cerradas cuyas características constructivas garanticen la suficiente estanqueidad a fin de evitar tanto su dispersión eólica como la filtración de los eventuales lixiviados por efecto de las lluvias al subsuelo.
  
Cuarta. La utilización de otros residuos además de las harinas animales como combustibles de sustitución se sujetará a lo establecido en la legislación vigente y a los protocolos de información y autorización que se establezcan por parte del Ayuntamiento de Sagunto.
  
Quinta. Se establecerán las medidas de apantallamiento y aislamiento acústico de fuente oportunas a fin de propiciar un ambiente exterior de calidad, que no superen los niveles de recepción indicados en la Ordenanza Municipal de Protección del Medio Ambiente Contra Ruidos y Vibraciones y Ley 7/2002, de 3 de diciembre de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
Sexta. La documentación no contempla medidas para minimizar el importante impacto que, el transporte mediante camiones de las materias primas y productos terminados, ejerce sobre la red de viales y el tráfico local.
  
Séptima. Deberá tenerse en cuenta que de no estar la fábrica de cemento sujeta a las prescripciones contenidas en el Real Decreto 1254/1999, de 16 de julio, por el que se aprueban medidas de control inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas, si se encuentra situada entre las zonas de prevención y alerta de la planta de fertilizantes de Fertiberia.
  
Octava. Deberán establecerse mecanismos de medida y control de las emisiones atmosféricas producidas por las actividades de la fábrica, en cada uno de los focos de emisión, implantando allí donde los hubiere, analizadores automáticos en continuo estableciendo los sistemas necesarios que hagan posible el acceso informático a los parámetros de emisión (partículas, NOx, CO2, SO2, etc.) en tiempo real por parte del departamento de Actividades y Medio Ambiente, del Ayuntamiento de Sagunto.
  
Novena. El presente supuesto tiene un problema añadido:
  
No se trata de un asentamiento de una nueva actividad, sino que se trata de legalizar definitivamente y de modo unificador una actividad que inicia su funcionamiento en el año 1952, concedida inicialmente bajo el nombre de Ferroland, y que sufre posteriores ampliaciones en 1965, 1973, 1986, 2002 todas ellas a nombre de ASLAND excepto la última a nombre de Lafarge Asland y aún sin obtener acta favorable que habilite para su funcionamiento.
  
Al ser todas actuaciones dentro de un mismo proceso productivo, por tanto y con carácter general dentro del presente proyecto deberán presentar el resto de actuaciones que falten por obtener licencia definitiva o en su caso acta favorable y que no han sido contempladas dentro del presente proyecto o que por ser complementarias, deban ser incorporadas.
  
A este respecto y conforme se recoge en el punto séptimo del informe del Sr. Ingeniero Industrial, la actividad extractiva en las distintas canteras de aprovisionamiento de materias primas no se encuentra, por sí misma, entre las sujetas a AAI, no obstante, dada la vinculación exclusiva de la actividad extractiva al proceso fabril que nos ocupa, especialmente en lo que a la cantera de caliza «Salt del Llop» se refiere, sita en nuestro término municipal, así como a la importancia de sus instalaciones y del fuerte impacto ambiental que viene causando en su entorno, todo ello unido al hecho de la existencia de numerosas reclamaciones de afectados próximos a la zona de explotación, aconseja su toma en consideración debiendo por tanto contemplarse como parte inseparable e integrante de la solicitud de la AAI debiéndose incorporar a este fin los documentos y estudios técnicos necesarios dando cumplimiento a lo contenido en el art 12 de la Ley 16/2002.
  
Visto que el Servicio de Control Integrado de la Contaminación solicitó la Declaración de Impacto Ambiental del proyecto de referencia en fecha 2 de febrero de 2004 y que, posteriormente en fecha 24 de marzo de 2004, el Area de Calidad Ambiental reiteró la solicitud realizada en fecha 2 de febrero de 2004, se entiende que el expediente podría estar completo sin la respuesta del promotor a las alegaciones del Ayuntamiento de Sagunto, aunque esto podría dar lugar a indefensión de los interesados, según el art. 63.2 de Ley 30/1992, de 26 de noviembre de 1992, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y de Procedimiento Administrativo Común, siempre y cuando aún habiendo tenido conocimiento de las alegaciones, el promotor no hubiera tenido nada que decir a ellas.
  
Como quiera que, aparentemente, la Resolución del expediente de Evaluación de Impacto Ambiental ha de ser anterior al ?Trámite de audiencia al interesado- expuesto en el artículo 19 del Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana, y que el órgano con competencia sustantiva remitió a este Servicio las alegaciones presentadas, pero no la respuesta del promotor a dichas alegaciones, en fecha 12 de julio de 2004, se remitieron las alegaciones trasladadas por el Ayuntamiento de Sagunto al proyecto para la obtención de la Autorización Ambiental Integrada promovido por la empresa LAFARGE ASLAND, SA., ubicada en la C/ Isaac Newton s/n, del Polígono Industrial ?Sepes?, del término municipal de Sagunto (Valencia), para que dicha industrial incorporara al procedimiento las consideraciones que respecto a dichas alegaciones estimen oportunas.
  
En fecha 20 de julio de 2004, se recibe la respuesta del promotor a cada una de las alegaciones trasladadas por el Ayuntamiento de Sagunto:
  
Primera. Se ha de poner de manifiesto que la Fábrica de Cementos titularidad de LAFARGE ASLAND, SA., sita en Sagunto, en la actualidad ya cuenta con almacenamientos cerrados consistentes en naves y/o silos para todas sus materias primas y clínkeres, de acuerdo con lo expresado por el Ayuntamiento de Sagunto en la primera de sus alegaciones.
  
Asimismo, dentro de los proyectos asociados a la Autorización Ambiental Integrada solicitada por esta parte, se encuentra la construcción de un nuevo silo para almacenaje de clínker blanco que sustituya al almacenamiento actual en nave-hangar, según se refiere en el apartado 14.2.2 ?Medidas correctoras previstas- del Informe de Autorización Ambiental Integrada.
  
En cuanto al coque de petróleo, está previsto que su actual almacenamiento sea reemplazado por un confinamiento totalmente cerrado que asegure la minimización de las emisiones fugitivas, tanto durante su almacenamiento como durante su manipulación, antes de que se concluya el último trimestre del año 2006. En la actualidad, y hasta que se concluya este nuevo proyecto, el almacenamiento de coque se trata superficialmente con una capa asfáltica que minimiza la dispersión de partículas.
  
Finalmente, se han de destacar los siguientes elementos dentro de las instalaciones de fábrica:
  
- Que todas las cintas de transporte de materiales están cerradas y cuentan con equipos de desempolvado en los puntos de transferencia.
  
- Que el cien por cien de los viales están pavimentados y son sometidos a un circuito diario de limpieza mediante un equipo de barredora-aspiradora.
  
- Que las distintas áreas de la instalación cuentan con red de vacío para la limpieza de posibles derrames de materiales pulverulentos.
  
Segunda. El sistema de desempolvado actual del Horno de clínker gris consiste en un filtro electrostático con unos niveles de emisión inferiores a los 30 mg/Nm³.
  
Al efecto, se ha de poner de manifiesto que los filtros electrostáticos están considerados como una de las Mejores Técnicas Disponibles para la reducción de las emisiones de partículas en fuentes localizadas, como queda recogido en la ?Guía de Mejores Técnicas Disponibles en España de fabricación de cemento- publicada en el año 2004 por el Ministerio de Medio Ambiente.
  
Asimismo, con la documentación presentada por esta parte en fecha 25 de mayo de 2004, a requerimiento de Dirección General de Calidad Ambiental, ha quedado acreditado que la suma de horas de funcionamiento anómalo debidas a disparos del electrofiltro durante el año 2003 alcanzaron apenas el 1% del valor límite de 200 horas anuales determinado por la mencionada Guía.
  
Tercera. Por motivos de competitividad la sustitución del combustible coque de petróleo por gas natural es en la actualidad inviable, aunque de cara a la próxima implantación en la zona de Sagunto de una regasificadora se podrá replantear el estudio de consumo de dicho combustible u otros combustibles más respetuosos con el medio ambiente.
  
Asimismo, y de acuerdo con las manifestaciones vertidas por esta parte en el anterior apartado Primero del presente escrito, se ha previsto que el almacenamiento de coque de petróleo se realice en una nave cubierta cerrada, que asegure la minimización de las emisiones fugitivas, tanto durante su almacenamiento como durante su manipulación; hasta que se concluya este nuevo proyecto, el almacenamiento se trata superficialmente con una capa asfáltica que minimiza la dispersión de partículas.
  
Cuarta. De acuerdo con la documentación presentada por esta parte junto a la solicitud de Autorización Ambiental Integrada, la utilización de cualquier combustible alternativo estará sujeta a lo establecido en la legislación vigente en cada momento.
  
Quinta. Según se expone en el Capítulo 10 €Ruidos- del Informe de Autorización Ambiental Integrada, LAFARGE ASLAND, SA. ha contratado los servicios de una empresa independiente especialista en la materia, para la realización del Estudio Acústico a partir del cual se han identificado las medidas de prevención a acometer para asegurar el cumplimiento de la normativa vigente.
  
Las medidas de insonorización previstas se basan en la instalación de paneles aislantes tipo sándwich, cerramientos acústicos WP y silenciadores, que según se prevé serán acometidas en varias fases, habiéndose finalizado la primera durante el año 2003 y estando en marcha la segunda de dichas fases en el presente ejercicio 2004.
  
Sexta. Las medidas adoptadas para minimizar el impacto del transporte sobre la red viaria, expuestas en la documentación presentada por esta parte en fecha 25 de mayo de 2004, a requerimiento de Dirección General de Calidad Ambiental, son las siguientes:
  
- Todos los viales por los que circulan los vehículos tanto de materias primas como de producto acabado están asfaltados. Dichos viales se someten a una limpieza sistemática por aspiración.
  
- La velocidad dentro del recinto de la fábrica está limitada a 30 km/h.
  
- El transporte se realiza mediante camiones cisterna o bañera, estas últimas dotadas de toldos de lona para evitar derrames de material.
  
Séptima. El Plan de Seguridad de la Fábrica de cementos de Sagunto titularidad de LAFARGE ASLAND, SA., contempla actuaciones a llevar a cabo como consecuencia de su emplazamiento con respecto a la fábrica de fertilizantes de la mercantil Fertiberia, de acuerdo a lo contemplado en el Real Decreto 1254/1999, de 16 de julio, por el que se aprueban las medidas de control de riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas.
  
Octava. La información relativa a los equipos de medición en continuo se encuentra relacionada en el apartado 7.1 del Estudio de Impacto Ambiental y ha sido ampliada y remitida a la Dirección General de Calidad Ambiental a petición de ésta con fecha 25 de mayo de 2004. Se adjunta la lista completa y actualizada de los equipos.
  
Novena. Hace referencia a una serie de aspectos relacionados con las licencias municipales que no son de carácter ambiental, salvo en el caso de las actividades extractivas y su inclusión dentro de la solicitud de Autorización Ambiental Integrada, en el que se hacen constar las siguientes consideraciones:
  
- La cantera de caliza ?Salt del Llop- se encuentra ubicada a 13 km de la fábrica y cuenta con Licencia de Actividad propia e independiente de la de fabricación de cemento.
  
- La actividad extractiva se rige por la Ley 22/1973, de 21 de julio, de Minas y el Reglamento que la desarrolla; asimismo, son diferentes los órganos sustantivos que resuelven en materia de minas y en materia medioambiental.
  
- La actividad minera no está incluida dentro del ámbito de aplicación de la Ley 16/2002, de 1 de julio, sobre Prevención y Control Integrados de la Contaminación, al no estar incluida en las categorías de actividades industriales enumeradas en el Anejo 1 de dicha Ley.
  
- La actividad minera queda fuera del ámbito del Decreto 40/2004, de 5 de marzo, por el que se desarrolla el régimen de Prevención y Control Integrados de la Contaminación en la Comunidad Valenciana, que se remite a las actividades industriales relacionadas en el Anejo 1 de la Ley 16/2002.
  
Por todo ello se considera la actividad extractiva excluida del ámbito de aplicación de la Autorización Ambiental Integrada solicitada por esta parte ante la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
En fecha 26 de julio de 2004, el Area de Calidad Ambiental comunica que:
  
- El preceptivo periodo de información pública se realizó mediante anuncio publicado con fecha 2 de diciembre de 2003 en el DOGV número 4.642, cuya copia se remite.
  
- Teniendo constancia de que con fecha 20 de julio de 2004 la empresa ha presentado la respuesta requerida por parte de esa área en relación con las alegaciones presentadas por el Ayuntamiento de Sagunto, solicitamos prosigan la tramitación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Afecciones legales
  
Los condicionantes de la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 24 de febrero de 1992, de resolución del expediente 202/91-AIA de evaluación de impacto ambiental de la Revisión del PGOU del municipio, así como las medidas protectoras previstas en el Estudio de Impacto Ambiental del mencionado Plan General.
  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Las acciones con probable incidencia ambiental durante la fase de funcionamiento serán básicamente la generación de emisiones contaminantes aguas residuales y, en menor medida, residuos, ruidos y vibraciones. Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que se proyecta llevar a cabo (en una parcela de un polígono industrial), los elementos ambientales más directamente afectados por el desarrollo del Proyecto podrían ser los propios del medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua), ya que el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos), perceptual y social se verán ?en principio- muy ligeramente afectados. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico, perceptual y social.
  
Visto que la actividad que se viene desarrollando desde los años cincuenta no se afecta directamente a núcleo residencial o área protegida alguna, esto es, cualesquiera áreas que pudiesen estar sujetas a algún tipo de protección administrativa, tales como ZEPAs, LICs, microrreservas, etc, sólo cabe la reducción de los impactos directos sobre el medio abiótico, que a su vez supondrá la reducción de los fenómenos de transporte ?especialmente significativos en el caso de grandes instalaciones de combustión- que podrían llegar a afectar a la población como pueden ser los núcleos del Grao o Sagunto, o a algún área protegida como puede ser la Marjal del Moro. Se entiende que estos impactos se reducirán a través del cumplimiento de la legalidad vigente en materia de residuos, emisiones y vertidos o, en su caso, con la adopción de las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión de la legislación IPPC.
  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona sin riesgo de inundación, de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes a su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 3.d del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, la fabricación de cementos, se encuentra sometida al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la obtención de la Autorización Ambiental Integrada promovido por la empresa LAFARGE ASLAND, SA., ubicada en la C/ Isaac Newton s/n, del Polígono Industrial ?Sepes?, del término municipal de Sagunto (Valencia), en los términos que establece el Proyecto de Autorización Ambiental Integrada y el Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
1. Por la ubicación y tiempo que viene desarrollando las actividades de fabricación de cementos, se considera que en materia de emisiones atmosféricas, ruido, vertido de aguas residuales y generación de residuos, será suficiente con el cumplimiento de la legalidad vigente o, en su caso, con la adopción de las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión especificados en el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.
  
2. Otros condicionantes de carácter ambiental derivados del PGOU del municipio.
  
3. Respecto a la afección que sobre los recursos naturales suponen las actividades extractivas necesarias para obtener las materias primas que posteriormente se utilizarán en la planta de Sagunto de LAFARGE ASLAND, SA., de acuerdo al artículo 12 de la Ley 16/2002 deberán ser valoradas junto con el resto de recursos naturales, materias primas y auxiliares. En todo caso, las diversas canteras de las que se nutra la planta objeto de evaluación de impacto ambiental, deberán cumplir con los condicionantes de sus respectivas Declaraciones de Impacto Ambiental, así como las medidas protectoras previstas en sus respectivos Estudios de Impacto Ambiental.
  
4. La Dirección General de Calidad Ambiental, como órgano competente en materia de calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, el seguimiento, control y gestión de residuos y, además, como órgano con competencia sustantiva en materia autorización ambiental integrada, deberá constatar periódicamente que el funcionamiento de la actividad objeto de referencia se ajusta a lo reglamentado o, en su caso, a las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión. A tal efecto, anualmente, la Dirección General de Calidad Ambiental remitirá a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el certificado del cumplimiento por parte del promotor de todo lo anteriormente especificado en relación con la producción y programas de minimización de residuos, emisiones, vertidos, seguimiento y control de las actividades relacionadas con los recursos hidrológicos de la Comunidad Valenciana y demás aspectos que condicionen ambientalmente el proyecto.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 31 de agosto de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural:. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 187/04-AIA
  
Título Legalización de la explotación porcina de ciclo cerrado
  
Promotor Francisco Chaves Martínez
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad porcina de ciclo cerrado
  
Localización: Paraje ?La Cruceta?, polígono 5, parcelas 42, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por tres naves de planta rectangular, que junto a las construcciones auxiliares y el patio cerrado ocupan una superficie total de 1.625 m², con capacidad para 125 hembras reproductoras y un máximo de 1.650 plazas de cebo (aunque el seguro suscrito para la retirada de cadáveres se ha realizado para 1.650 cerdos de cebo).
  
Se genera un total de 2547,5 m³ de purín/año. El purín queda retenido en fosas de purines con capacidad para contener 508,64 m³, donde se someterán a tratamiento microbiológico que facilite la fermentación del producto y la disminución de olores. Así mismo, se propone la adición de productos desodorantes cuando se estime conveniente. Una vez tratado, el purín generado en la explotación será destinado como abono orgánico a campos de cultivo. Se necesita un total de 70,34 ha de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico (Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas), disponiendo de un total de 75,65 ha., de las que se ha facilitado contrato de aceptación suscrito por los propietarios que aceptan purines en sus parcelas.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias propuestas, se incluye la de disponer en la explotación de vallado perimetral, vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación de manera que permita la desinfección de los vehículos que acceden a la misma, así como tela pajarera en las ventanas y huecos de las naves de manera que se impida el acceso de vectores a su interior.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
El suministro de agua potable procede de la red municipal.
  
La explotación se localiza a 1,10 km. del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 3 de marzo de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 207, de 31 de agosto de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 24 de abril de 2003 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple con los requisitos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental.
  
El nuevo Estudio de Impacto Ambiental se recibe el 15 de julio de 2004.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Agrónomo Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Agrícola, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con predominio de vid, cereales, olivos y almendros y explotaciones ganaderas.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales destacables, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una elevada vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación de purines.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificados en el Estudio de Impacto Ambiental son:
  
- Sobre el Aire, por la emisión de olores. Este impacto se considera poco relevante al disponer en la explotación de ventilación natural, de manera que queda atenuado, considerándose fuera de la explotación de escasa relevancia.
  
- Sobre la fauna y la vegetación, se considera muy leve, ya que la explotación se desarrolla en un área agrícola y además se trata de una explotación cerrada y sin vertidos. Para evitar la afección sobre la vegetación forzada de plantaciones colindantes, se han dimensionado las zanjas y balsa de purines de manera que pueda cubrirse una producción de purines superior a tres meses.
  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, proponiendo una serie de medidas correctoras sobre los impactos producidos sobre el Aire, Suelo, Agua.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto, como medidas correctoras, las siguientes:
  
- Se mejorará la integración paisajística de la explotación en el entorno, mediante la creación de barreras vegetales en forma de plantación de árboles ornamentales.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con las recogidas a continuación:
  
- Deberá disponerse de balsa de purines en la explotación, cercada e impermeabilizada, de manera que se evite el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, cn el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos, tal y como establece el Real Decreto 324/00 de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá inyectar el purín en el terreno para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Deberá realizarse un balance de nutrientes para cada una de las parcelas en las que se aplica purines, para no provocar problemas por contaminación por exceso de abonado orgánico o mineral.
  
El programa de Vigilancia Ambiental recogido en el Estudio de Impacto Ambiental, propone la realización de análisis periódicos del purín para corroborar la validez y eficacia del tratamiento, proponiendo la realización de un análisis trimestral durante el primer año, en los que se incluya el control del pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, Fósforo, Potasio, Coliformes totales, Coliformes fecales y Estreptococos fecales, como mínimo.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja porcina, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Francisco Chaves Martínez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Deberá disponerse de balsa de purines en la explotación, cercada e impermeabilizada, de manera que se evite el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, cn el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos, tal y como establece el Real Decreto 324/00 de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Tal y como se propone en el Programa de Vigilancia Ambiental del Estudio de Impacto Ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- Se deberá realizar un balance de nutrientes en las parcelas donde se aplica el purín como abono orgánico, de manera que se evite la contaminación de suelos y/o acuíferos.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 2 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 86/03-AIA
  
Título Ampliación de la explotación porcina de cebo
  
Promotor José Vicente Crespo Navarro
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Sinarcas (Valencia)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la actividad porcina de cebo
  
Localización: Partida ?Los Cerritos?, polígono 14, parcela 184, del término municipal de Sinarcas (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación, que actualmente consta de dos naves con una capacidad para 400 plazas de cebo, se ampliará con la construcción de una nueva nave con capacidad para 600 cerdos más. La superficie total construida será de 1024,03 m². Las naves serán de planta rectangular
  
La explotación se dedicará al engorde de cerdos, los cuales se reciben en la explotación con un peso medio de 18-20 kg, y permanecerán en la misma hasta que alcancen un peso máximo de 90-10 kg. Se realizarán 2,4 ciclos/año.
  
El suministro de agua potable procede de la Red de aguas potables de Sinarcas.
  
Los purines que se generan en las dos naves existentes, quedan contenidos en dos canales situados bajo cada nave, además de disponer de fosas de purines, con una capacidad total de almacenamiento de purines de 202,74 m³. En la nueva explotación, se construirá 12 canales subterráneos, 6 a cada lado de la nave, que la recorrerán en sentido longitudinal, con una capacidad total de almacenamiento de purines de 362,55 m³. La autonomía total de los fosos o canales de deyecciones es de 3,1 meses, aunque como máximo a los dos meses son retirados a campo para aplicarlos como abono orgánico.
  
Se generará un total de 2.150 m³ de purín al año, con un contenido en nitrógeno de 7250 kg, calculado en base al Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
Se dispone de una superficie agrícola de 48,52 ha., dedicadas mayoritariamente al cultivo de vid y cereal, necesitando un total de 42,65 ha. como mínimo para no sobrepasar el contenido de N máximo permitido a aplicar por ha. y año.
  
La gestión de las bajas que se generen en la explotación, se realizará en fosa de cadáveres existente en la misma explotación, realizando estratificación con cal.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias propuestas, se incluye la realización de un muelle de descarga que permita a los camiones encargados del transporte del pienso y de los animales no acceder a la explotación, optando por el método de desinfección de vehículos que puedan acceder a la explotación el relativo al uso de mochila con desinfectante, que se utilizará rociando los bajos del camión y las ruedas antes de entrar en la explotación.
  
La explotación se localiza a 1,75 km. del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 3 de marzo de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, del Proyecto de Actividad y del Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 160, de 7 de julio de 2004, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable del Aparejador Municipal.
  
- Informe favorable del Veterinario de Area.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se va a desarrollar la actividad se califica como Suelo Urbano, Zona Agrícola-Ganadera.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación, se inserta en una zona en la que se combina la superficie agrícola de secano y el suelo forestal, constituido por monte bajo y algún ejemplar de carrasca (Quercus ilex). Próxima a la explotación, se localiza otras explotaciones de similar naturaleza.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales destacables, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Se han identificado los impactos que puede causar la actuación, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento (aunque únicamente se evalúa en esta Estimación de Impacto Ambiental los impactos asociados a la fase de funcionamiento, ya que la explotación ya está construida). Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificados en el Estudio de Impacto Ambiental son: sobre el Aire, por la emisión de olores, asociados al propio funcionamiento de la explotación y sobre el Suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas y biológicas.
  
En base a las características de la zona, se puede afirmar que los valores ambientales que presenta son poco destacables, considerando como elementos ambientales más relevantes, susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión de purines o lixiviados generados en la explotación y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
Se han identificado las acciones y los factores del medio que presumiblemente serán impactados por aquellas, obteniendo una valoración cualitativa a partir de la matriz de importancia, mediante la que se puede considerar los impactos que producen una mayor incidencia sobre el medio. La valoración de los impactos es cuantitativa, obteniéndose un impacto global de la instalación positivo.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto, como medidas correctoras en la fase de construcción, las siguientes:
  
- El impacto asociado a la emisión de olores, se minimizará con la dotación en la nave de ventanas laterales y chimeneas.
  
- Para neutralizar la actividad bacteriana que interviene en las fermentaciones anaerobias responsables de los malos olores, se realizará con la incorporación de superfosfato de cal, que crea un medio alcalino desfavorable para el desarrollo de las bacterias, y cloro, que tiene una acción bactericida.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse en los puntos siguientes:
  
- Deberá presentarse, previo a la obtención de la licencia de actividad, el contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
- Deberá comprobarse la eficacia del tratamiento propuesto, considerando que el producto resultante debe tener unas características aptas para su utilización como abono orgánico en campos de cultivo. En caso de observar que el tratamiento es ineficaz, se sustituirá por otro tratamiento. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General, pudiéndose proponer, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la ampliación de la granja porcina, situada en el término municipal de Sinarcas (Valencia), promovida por José Vicente Crespo Navarro, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de los canales de purines.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Deberá presentarse, previo a la obtención de la licencia de actividad, el contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
- Deberá comprobarse la eficacia del tratamiento propuesto, considerando que el producto resultante debe tener unas características aptas para su utilización como abono orgánico en campos de cultivo. En caso de observar que el tratamiento es ineficaz, se sustituirá por otro tratamiento. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General, pudiéndose proponer, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentarse contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 6 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural:. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 232/02-AIA
  
Título Legalización de explotación avícola de puesta
  
Promotor Avícola Zapata, SA.
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Alicante
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de puesta
  
Localización: Finca La Cañada, partida La Cañada, S/N, del término municipal de Alicante
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada (documentación inicial y ampliaciones), son:
  
La actividad se dedica a la producción de huevos para consumo humano, así como su clasificación en el centro disponible a tal efecto en el centro de clasificación de huevos sito en la misma partida ?la Cañada?, 3, en el paraje Alabatre, en el Termino municipal de Alicante, propiedad del mismo promotor. La explotación estará constituida por una nave con capacidad para 24.000 gallinas de puesta. Las gallinas están alojadas en jaulas dispuestas en filas de baterías (tres alturas y cuatro filas) tipo compacto, disponiendo de cintas transportadoras para la recogida de gallinaza, centralizadas a una sola cinta que saca de la nave el residuo orgánico, el cual queda almacenado en contenedores de 20 m³, los cuales se localizarán en fosas, de manera que estas aseguren su estabilidad, hasta la retirada semanalmente por empresa ajena a la explotación.
  
La superficie de la finca es de 75.801 m², mientras que la superficie construida, correspondiendo exclusivamente a la nave es de 1.192,86 m².
  
Se clasifican y envasan los huevos en edificaciones distintas a la construcción existente, considerándose innecesario acondicionar alguna zona de la nave para el almacenamiento de productos.
  
Se considera que la producción de gallinaza será de 1.584 Tm/año, la cual será retirada por empresa ajena a la explotación (se aporta contrato suscrito con Hermanos Guillen Mendoza, SL. empresa dedicada a la compra-venta al por mayor de abonos orgánicos y derivados, siendo la duración del contrato indefinida salvo denuncia expresa de alguna de las partes. Esta información se contradice con la recogida en la ampliación presentada, en la que se indica que la gallinaza será retirada por la empresa Ecotriuls, sita en la C/ Alcalde Luis Pascual, de Caudete, para la que no se aporta contrato justificativo).
  
La explotación dispone actualmente, como medidas higiénico-sanitaria de vallado perimetral de la instalación.
  
Los cadáveres generados en la explotación, se almacenarán en contenedores homologados a tal efecto hasta su retirada por empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
El suministro de agua potable procede de pozo ubicado en la misma explotación.
  
No se ha justificado legalmente la procedencia de agua potable, ya que no se ha aportado autorización del Organismo de Cuenca para su utilización.
  
La explotación se localiza a 6 km de San Vicente del Raspeig, aunque está inserta en el núcleo de población Cañada del Fenollar.
  
Según la documentación aportada, no se realizará obras, ya que la nave correspondiente a la futura explotación coincide con una ya existente.
  
No se ha justificado la gestión de residuos de zoosanitarios de distinta naturaleza.
  
En fecha 25 de mayo de 2005 se realiza visita de campo, en la que se observa:
  
- La explotación de producción avícola de puesta no está en funcionamiento, aunque la nave está construida.
  
- En el recinto propiedad del promotor, actualmente se está desarrollando la actividad de manipulado y envasado de huevos en una de las edificaciones existentes (que no corresponde a la nave que pretende habilitarse para el alojamiento de las aves de puesta) sin que se haya realizado la puesta de esos huevos en ninguna de las naves localizada en ese recinto.
  
- La explotación no dispone de vado sanitario ni sistema de desinfección equivalente a la entrada de la misma, que permita la desinfección de los vehículos que accedan a la misma.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
El expediente se inició el 13 de junio de 2002, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Alicante de copia del Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto de Actividad y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 233, de 11 de diciembre de 1997, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones dentro del plazo legalmente establecido (durante los días comprendidos entre el 11 de diciembre de 1997 y el 7 de enero de 1998). Al no haber incluido el Estudio de Impacto Ambiental en la información pública anterior, se realiza de nuevo, para someter el expediente completo a información pública en el DOGV nº 5.030 de 17 de junio de 2005 con la presentación de alegaciones.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Las alegaciones presentadas relativas al expediente dentro de los plazos legalmente reconocidos (todas ellas incluidas en el expediente), se recogen a continuación, haciendo referencia únicamente a las consideraciones de carácter ambiental en ellas incluidas:
  
- Miguel Angel Boix Rocamora, expone su oposición al inicio de la actividad, ya que la explotación está enclavada en un núcleo poblacional; que la actividad no tiene acceso a la conducción de alcantarillado para las aguas residuales y la posible afección que podría causar la actividad a la capa freática.
  
- Gloria Antón Vigrana y otros, exponen su oposición al inicio de la actividad, ya que se considera una actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, en su más alto grado (Grupo A), según la Ley 38/1972, de 22 de diciembre de protección del ambiente atmosférico y su Reglamento de desarrollo aprobado en virtud del Decreto 833/1975; en la documentación presentada se ha omitido una serie de circunstancias y requisitos legales (anexo II) del Nomenclátor de Actividades MINP; se ha omitido en la documentación la referencia a los productos intermedios y acabados en la actividad y su gestión; no se han planteado medidas correctoras contra ruidos y vibraciones ni contra evacuación de humos y olores; se considera que la vivienda de la finca de la explotación está en estado ruinoso, por lo que se pone en duda las condiciones higiénico-sanitarias de la misma; en la documentación se ha considerado que no se genera aguas residuales, cuando sí se generan (ej.: aguas de limpieza e higiene), los lixiviados provenientes de la acumulación de los detritos pueden producir posible contaminación de acuíferos; se echa en falta un estudio geológico del terreno; molestias por presencia de insectos y roedores.
  
- Amador Ferrándiz Aracil y otros alegantes (superior a 100), exponen su oposición al inicio de la actividad, presentando de manera individual y para un texto idéntico, alegación basada en la ubicación de la explotación en una zona rural ampliamente poblada, existir un colegio público en sus inmediaciones; ser negativos los efectos ambientales que puede producir la actividad en ese núcleo poblacional; así como por deficiencias en el Estudio de Impacto Ambiental presentado.
  
Las medidas correctoras y los condicionantes exigidos en esta Declaración de Impacto Ambiental tratan de minimizar la afección que la actividad pueda causar en el entorno, contestando de esa manera a las alegaciones de carácter medioambiental presentadas.
  
3. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 19 de febrero de 2004, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de la siguiente documentación:
  
- Justificación cantidad de gallinaza. El Estudio de Impacto Ambiental infravalora la cantidad de residuo orgánico generado, según la información de que dispone este Servicio, por lo que se deberá presentar dicho cálculo nuevamente.
  
- Sistema de gestión de gallinaza. El sistema elegido para almacenar el residuo antes de su retirada no cumple con lo establecido en la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana. Se deberá presentar documentación del diseño del estercolero (plano de situación, dimensiones y características que lo definan).
  
- Tratamiento previo de los residuos orgánicos. Según la cartografía consultada, la explotación se encuentra a una distancia aproximada de 300 m de un colegio de educación primaria y 100 m de dos viviendas lindantes con la parcela, que podrían verse afectados por olores procedentes de la explotación. Se presentará un tratamiento de la gallinaza, para reducir la emisión de malos olores, disminuir la carga contaminante y mejorar sus características como abono orgánico.
  
- Retirada de gallinaza. El Estudio de Impacto Ambiental explica que se ha suscrito contrato con empresa especializada, que retira la gallinaza de la explotación, pero no se adjunta documento que lo acredite. Se presentará dicho contrato, vigente y firmado por ambas partes.
  
- Justificación eliminación de cadáveres. Deberá justificarse la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. En concreto se presentará contrato, vigente y firmado por ambas partes, con empresa autorizada para gestionar este tipo de residuos.
  
- Sistema desinfección de vehículos. El Proyecto no contempla la construcción de un vado sanitario o sistema de desinfección equivalente para vehículos a la entrada de la explotación. Se adjuntará plano de situación del mismo, además de plano de detalle y características que lo definan.
  
- Protección contra riesgo de inundación. Según la cartografía consultada, la explotación se encuentra en zona de riesgo por inundación. Esta situación deberá ser considerada en el Proyecto, adoptando las medidas que se estimen convenientes para prevenir situaciones de riesgo y se presentará ante esta Dirección General una descripción detallada de las mismas (construcción de un sistema de captación y evacuación de aguas de escorrentía, mantenimiento y conservación de obras de drenaje, etc.).
  
El promotor, tras solicitar en fecha 20 de mayo de 2004 y 10 de noviembre del mismo año (fechas referidas al registro de entrada en esta Conselleria), remite parte de la ampliación solicitada en fecha 20 de mayo de 2005, acabando de completarla en fecha 23 de febrero de 2005, aunque el apartado relativo a la protección contra riesgo de inundación no ha sido contestado. En la documentación presentada se aporta la siguiente información:
  
- Contrato de retirada de gallinaza, suscrito con la empresa Hermanos Guillén Mendoza, SL. con NIF B-30760128, empresa dedicada a la compra-venta de abonos orgánicos y derivados, con domicilio en Fuente Alamo (Murcia).
  
- Para una capacidad de 24.000 gallinas ponedoras, se generará un total de 1.584 Tm/año.
  
- Para retirar la gallinaza, se instalarán dos contenedores donde se almacenará provisionalmente, de 20 m³ cada uno, que se asegurarán en el terreno, para evitar vuelcos y derrames.
  
- Para disminuir la humedad en las deyecciones, se instalarán en las jaulas bebederos de tetina, evitándose pérdidas de agua a la cinta de gallinaza.
  
- Los cadáveres serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (no se ha aportado contrato justificativo a tal efecto).
  
- Se controlará la desinfección realizada en origen de todos los vehículos que accedan a la explotación.
  
No se ha tenido en cuenta la necesidad de instalar vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación.
  
Se ha modificado sustancialmente la capacidad propuesta de la explotación, que en la documentación inicial era de 35.000 gallinas, y ahora se indica que es de 24.000.
  
En la última documentación aportada se indica a otra empresa como encargada de retirar la gallinaza de la explotación, sin que se haya aportado justificación al respecto.
  
No se ha aportado plano de situación, dimensionado, ni descripción de las características constructivas del estercolero que deberá localizarse en la explotación, considerándose inadecuada la utilización de contenedores, ya que puede causar problemas por desbordamiento en caso de inundación al pretenderse ubicar además en fosas para asegurar su estabilidad.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
- Certificado de información pública, en el BOP nº 233, de 11 de diciembre de 1997, en el que se informa que no se ha presentado alegaciones en el plazo otorgado para ello, aunque sí se han presentado fuera de dicho plazo.
  
- Informe del Aparejador Municipal en el que se indica que el emplazamiento se considera apto, con arreglo a los usos permitidos por las Normas del Plan General de Ordenación Urbana.
  
Falta informe del Jefe Local de Sanidad y del Veterinario de Área.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal. En base al art. 8 de la Ley 4/1992 de 5 de junio de 1992 de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable, la autorización previa urbanística, para municipios de población superior a los 50.000 habitantes, será otorgada por el propio Ayuntamiento, que podrá subsimir en la licencia de obras. La Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, indica en su art. 31 que las instalaciones ganaderas serán autorizables por el ayuntamiento mediante el otorgamiento de las correspondientes licencias municipales, previos los informes o las autorizaciones legalmente exigibles, emitidos por las consellerias competentes por razón de la materia, y con las condiciones señaladas por aquellas. Por lo que, en cualquier caso, la competencia urbanística es municipal, siendo la ubicación de la explotación compatible con los usos reconocidos para el suelo que ocupa, es por lo tanto el Organo Sustantivo quien debe iniciar la propuesta de rectificación de usos compatibles en ese suelo, para modificar la normativa urbanística municipal vigente.
  
La Ley 10/1998 de residuos, aplicable a cualquier tipo de residuo, es exceptuable, entre otros, a los residuos producidos en las explotaciones agrícolas y ganaderas consistentes en materias fecales y otras sustancias naturales no peligrosas cuando se utilicen exclusivamente en el marco de las explotaciones agrarias, en lo reglado en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias y en la normativa que aprobada por el Gobierno en virtud de lo establecido en la Disposición Adicional Quinta.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado como elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto: Suelo, Aire, Agua, Fauna, Flora y Paisaje.
  
La descripción del ámbito de referencia que se incluye en el Estudio de Impacto Ambiental no se ajusta a la realidad, ya que se indica que en un radio de 300-500 m. a la ubicación de la explotación, existe cultivo de cítricos y hortaliza, siendo el uso del suelo básicamente agrícola y sin cultivo (entendiéndose como tales terrenos baldíos). A pesar de que la identificación anterior no es incorrecta, se considera incompleta, ya que realmente la explotación se localiza en una zona en la que existen escasos cultivos agrícolas, entre los que predomina el cultivo de cítricos, abundando en toda la zona las viviendas unifamiliares aisladas, de las que no se conoce su situación legal, al no haberse aportado cédula de habitabilidad de ninguna de ellas (Decreto 162/1989, de 30 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula el procedimiento de expedición de las cédulas de habitabilidad), aunque la ubicación de la explotación en ese suelo, calificado como No Urbanizable Común, se ajusta a los usos legalmente permitidos para ese suelo, según la normativa urbanística vigente en el municipio de Alicante.
  
La zona donde se ubica la explotación ganadera tiene riesgo de inundación nivel 3, (estando parcialmente incluida en esa zona la nave donde pretende desarrollarse la actividad) según el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). Este nivel de riesgo de inundación, se establece cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación superior a 0,04 (equivalente a un periodo de retorno inferior a 25 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua inferior a ochenta centímetros (80 cm). Los usos y actividades prohibidos en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación de nivel 3 son: viviendas, establos, granjas y criaderos de animales, estaciones de suministros de carburantes, industrias calificadas o con riesgo químico; establecimientos hoteleros y campamentos de turismo; centros hípicos y parques zoológicos; servicios funerarios y cementerios; depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos; equipamientos estratégicos como centros de emergencia, parques de bomberos, cuarteles, centros escolares y sanitarios, y pabellones deportivos cubiertos; infraestructuras puntuales estratégica como plantas potabilizadoras y centros de producción transformación y almacenamiento de energía. Por lo que para todas las edificaciones presentes en esa zona (tanto para la explotación ganadera como para las viviendas unifamiliares aisladas) deberá considerarse la viabilidad de su ubicación en ese suelo y las medidas preventivas a desarrollar para evitar situaciones de riesgo en caso de inundación.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, presenta unos valores ambientales poco destacables, encontrándose fuertemente antropizada, siendo los elementos ambientales más relevantes susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos que ocasionará la actividad, identificados en el Estudio de Impacto Ambiental, se centran en: impacto sobre el Aire por emisión de partículas en suspensión generadas por la ventilación de la propia nave; sobre el Agua, ya que se generan aguas de lavado que pueden producir efectos contaminantes en las Aguas superficiales o subterráneas, aunque, según la documentación presentada, esas aguas se evaporan con la puesta en marcha de los ventiladores para el secado y evaporación de la misma; sobre el Paisaje, aunque se considera poco significativo al existir la nave que alojará las aves; sobre el Suelo, por contaminación asociada a los residuos que se generan, constituidos por la gallinaza, que anualmente se calcula en 575 Tm, con una humedad final del 55%.
  
No se ha utilizado método de valoración de impactos, pasando directamente a proponer medidas correctoras al respecto.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
A la hora de plantear medidas correctoras a los impactos que ocasionará la actividad, en la documentación aportada, se incluye las siguientes consideraciones:
  
- El impacto sobre el paisaje se considera insignificante, ya que la explotación apenas puede verse desde la carretera de San Vicente del Raspeig a l'Alcoraya, no destacando sobre el entorno ya que está integrada en su conjunto.
  
- El impacto sobre el Aire, asociado a la emisión de olores (que no se ha considerado en el apartado correspondiente a la evaluación de impactos), se considera bajo ya que la explotación cuenta con suficiente ventilación forzada para evitar la acumulación de olores y proporcionar aire limpio en el interior de las naves, lo cual, unido a que la explotación está a 6 km del casco urbano, hace que no haya afección a la población por ruido y olores.
  
Las medidas correctoras expuestas se consideran insuficientes, ya que no se ha tenido en cuenta de manera global los posibles impactos que podrá causar la actividad en el entorno, ni la proximidad a viviendas unifamiliares aisladas, por lo que deberán ampliarse con la adopción de las medidas correctoras recogidas a continuación y los condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental:
  
- Para minimizar el exceso de humedad de la gallinaza, mejorando su manipulación y almacenamiento en estercolero (en caso de ser necesario), se aplicará ventilación forzada a la altura de las cintas transportadoras, quedando el residuo con un menor grado de humedad.
  
- Respecto a la gestión de gallinaza, y al ser retirada en sucesivas ocasiones (periodicidad semanal) de la explotación, y previniendo que no se den acumulaciones incontroladas del residuo en la explotación al no sincronizar su extracción de la nave con su retirada de la explotación por empresa ajena a la misma, deberá disponerse de estercolero, impermeabilizado y estanco, con capacidad para almacenar al menos la gallinaza producida durante un ciclo de engorde, con ligera pendiente en la solera y canalización de posibles lixiviados que pudieran generarse, hacia poceta de recogida de los mismos, pudiéndolos verter de nuevo en el montón. El estercolero deberá diseñarse elevado, a una altura superior a 1 m. por encima de la cota del terreno, disponiendo de rampa de acceso al mismo (u otro sistema constructivo que confiera las mismas propiedades), de manera que no pueda haber fugas del residuo acumulado en caso de inundación.
  
- La nave donde se desarrollará la actividad deberá acondicionarse, impermeabilizando las paredes y disponiendo de solera de hormigón impermeabilizada para evitar filtraciones. Asimismo, deberá cumplir con las exigencias constructivas que marque la legislación vigente.
  
- Con objeto de minimizar las pérdidas de agua y favorecer la disminución de humedad de las deyecciones, se instalará bebederos en la explotación tipo válvula o similar, dispuestos sobre canaleta recuperadora, además se podrá valorar realizar la limpieza de las instalaciones en seco, mediante aplicación de aire a presión que desprenda la suciedad permitiendo su fácil eliminación de la nave por barrido. En cualquier caso, deberá disponerse de sistema de evacuación de aguas de limpieza (mediante sumideros que dirijan las aguas residuales a la red general municipal).
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja avícola, situada en el término municipal de Alicante, promovida por Avícola Zapata, SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- El Organo Sustantivo deberá plantear la revisión urbanística de los usos contemplados en el Suelo No Urbanizable donde se ubica la explotación ganadera y las viviendas unifamiliares aisladas próximas (para las que se otorga reconocimiento legal siempre que dispongan de la correspondiente cédula de habitabilidad), de manera que los usos permitidos por la legislación urbanística municipal no conduzcan a confrontación en cuanto a la compatibilidad de los mismos.
  
- Previo a la obtención de la licencia de apertura, el promotor deberá presentar ante esta Conselleria y ante el Organo Sustantivo, la justificación legal de la utilización de agua en la explotación. Al tratarse de pozo propio, deberá presentar concesión para su explotación del Organismo de Cuenca, o justificación de su inclusión en el Registro de Aguas. En cualquier caso, el promotor podría plantear ante el Organo Sustantivo el abastecimiento de la explotación desde la red de abastecimiento municipal que supuestamente abastece a las viviendas aisladas próximas.
  
- La nave deberá disponer de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente del tránsito rodado que acceda a ella. Además, deberá tener un sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar, pero de manera que su luz de malla no permita el paso de vectores de pequeño tamaño.
  
- Dado el grado de riesgo de inundación de la zona donde se localiza la explotación, previo a la concesión de la licencia de apertura, deberá desarrollarse las medidas que se estimen convenientes encaminadas a prevenir situaciones de riesgo y se presentará ante esta Dirección General una descripción detallada de las mismas (construcción de un sistema de captación y evacuación de aguas de escorrentía, mantenimiento y conservación de obras de drenaje, etc.).
  
- Para minimizar los riesgos de contaminación, el aseo de la vivienda incluida en el recinto de la explotación, deberá conectar con la red de alcantarillado municipal común a las viviendas aisladas próximas, para evacuar las aguas residuales que puedan generarse.
  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, de manera que pueda almacenarse la gallinaza generada hasta su retirada por empresa gestora. El estercolero deberá diseñarse de manera que tenga capacidad suficiente para contener la gallinaza generada, cómo mínimo, durante dos semanas, debiendo estar perfectamente impermeabilizado y construido a base de solera y paredes de hormigón impermeabilizado con ligera pendiente que falicite la canalización y recogida de lixiviados en poceta de recogida de los mismos, que podrán de nuevo ser incorporados al montón. Deberá construirse elevado, conforme se ha descrito en esta Declaración Impacto Ambiental. Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá presentarse ante esta Conselleria y ante el Organo Sustantivo, planos de ubicación del estercolero, general, planta y alzado, así como descripción detallada de las características constructivas del mismo.
  
- Previo a la obtención de la licencia de apertura, deberá presentarse ante esta Conselleria y ante el Organo Sustantivo propuesta de tratamiento de la gallinaza, de manera que asegure la reducción de la emisión de olores, disminuyendo al mismo tiempo su carga contaminante y mejore sus características como abono orgánico.
  
- Deberá aplicarse tratamientos de desinfección y desratización adecuados en la nave, se utilizará productos de eliminación de insectos vectores de manera que se evite molestias a la población de la zona circundante.
  
- El promotor deberá presentar ante esta Conselleria, contrato de retirada de gallinaza, donde se incluya la identificación fiscal de la misma. Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, los establecimientos distintos a las explotaciones ganaderas que realicen actividades de recogida, concentración y tratamiento de estiércoles y purines, deberán efectuar la comunicación de sus actividades a la Conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, comunicación que deberá formalizar la empresa con la que se suscriba en contrato antes mencionado.
  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efectos y retirados por gestor autorizado.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- En relación con las normas mínimas de bienestar animal, se tendrá en cuenta lo recogido en el Real Decreto 3/2002, de 11 de enero, por el que se establecen las normas mínimas de protección de las gallinas ponedoras.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML