Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5909, del 09-12-2008 (2008/14086)

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Carcaixent, Alfara de Algimia, Sant Mateu, Alacant, Villar del Arzobispo, Ribesalbes i Alcudia de Veo.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5909

Data del DOGV
:   09-12-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/14086

CVE


Data del document
:   22-10-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Carcaixent](javascript:void(0))
    * [Ribesalbes](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Villar del Arzobispo](javascript:void(0))
    * [Alcudia de Veo](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 d'octubre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Carcaixent, Alfara de Algimia, Sant Mateu, Alacant, Villar del Arzobispo, Ribesalbes i Alcudia de Veo. [2008/14086]
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:
Article únic
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 253/06-AIA Carcaixent, 321/04-AIA Alfara de Algimia, 414/06-AIA Sant Mateu, 157/06-AIA Alacant, 163/06-AIA Villar del Arzobispo, 198/06-AIA Ribesalbes, i 224/06-AIA Alcudia de Veo.
València, 22 d'octubre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 253/06-AIA
Títol: Planta de compostaje de llots de depuradora
Promotor: Depuración de Aguas del Mediterráneo, SL
Autoritat substantiva: Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València
Localització: Polígon 46, parcel·les 64 i 65 de Carcaixent (València)
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
L'objecte del projecte és la construcció d'una planta de compostatge de llots de depuradora la missió final de la qual serà la producció de compost.
A fi de dur a terme l'activitat es construiran les instal·lacions següents:
- Nau d'abassegament de material suport: s'hi s'emmagatzemarà el material estructurant que és necessari per a mesclar amb els llots per a procedir al compostatge.
- Nau de recepció de llots i mescla: disposarà de tremuges de recepció i emmagatzemament de llots com també la maquinària de mescla amb el material estructurant. La seua dimensió serà de 510 m².
- Nau de compostatge i maduració: disposarà de 1.265 m² per a la fermentació del material, 1.265 m² per a la maduració del compost i corredors de maniobres.
- Nau d'afinament i emmagatzemament del compost: es tractarà d'una nau ensostrada de 1.000 m². En aquesta nau se situarà un conjunt de màquines d'afinament per a assegurar una bona qualitat del material abans de la comercialització d'aquest.
- Edifici multiusos que disposarà de sala de control, laboratori i aula ambiental.
- Bascula de pesatge i edifici del basculista.
- Tanca perimetral.
L'activitat que es durà a terme en aquestes instal·lacions és el procés de transformació dels llots produïts en les estacions d'aigües residuals mitjançant compostatge. L'esmentat procés es divideix en cinc fases:
- Mescla dels llots amb agent estructurant.
- Estabilització aeròbia termofílica.
- Curació
- Garbellament
- Emmagatzemament
La capacitat de tractament de la planta de compostatge és d'aproximadament 18.000 t/any.
A causa del risc d'inundació de la zona escollida, s'ha previst l'elevació de la parcel·la dos metres per damunt de la cota actual.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
El projecte va ser remés per la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, el dia 3 de juliol de 2006, i va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria i Habitatge el dia 6 de juliol de 2006.
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el dia 3 de març de 2006 i mitjançant exposició al tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Carcaixent. Durant el període d'exposició pública i segons consta en els certificats emesos al respecte, no s'hi van produir al·legacions.
Informes sectorials
L'expedient conté:
Informe de l'Àrea de Residus:
En l'esmentat informe s'indica que en el projecte proposat es realitzaran activitats d'emmagatzemament de residus (material estructurant utilitzat en el procés de compostatge i llots procedents d'estació depuradora).
I afig: "de conformitat amb la normativa vigent en matèria de residus, aquesta operació de tractament (valorització tipus R3) de residus està sotmesa a l'autorització administrativa regulada en la Llei 10/98, de residus, i en la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana, i és el seu cas en la Llei 2/2006, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental, i a altres permisos i llicències que siguen exigibles d'acord amb la legislació sectorial aplicable".
Informe del Servei d'Ordenació Territorial sobre risc d'inundació:
En l'esmentat informe s'específica (en extracte): les parcel·les 64 i 65 del polígon 46 de Carcaixent es troben afectades per risc de nivell 5.
El PATRICOVA estableix que en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació nivell 5, es prohibeixen, entre altres usos, els dipòsits d'emmagatzemament de residus i abocadors (article 22 de la normativa).
L'activitat sol·licitada és assimilable a la descrites anteriorment, per la qual cosa no està justificada la procedència d'ubicació d'aquesta activitat en sòl inundable.
Afeccions legals
El sòl on es pretén situar l'activitat està classificat com a sòl no urbanitzable comú, i es permet la instal·lació de l'activitat proposada a través de la declaració d'interés comunitari.
L'activitat on es pretén realitzar l'activitat està afectada per risc d'inundació 5 d'acord amb el PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana aprovat per acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat).
L'activitat que es pretén realitzar es troba dins del perímetre protegit pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera. A més, les parcel·les proposades es troben prop del LIC Curs mitjà i baix del Xúquer.
Alternatives i justificació de la solució adoptada:
La justificació de la ubicació de l'activitat proposada resideix a trobar-se pròxima a depuradora de recent construcció al costat de la carretera CV-543, fet que facilitarà els accessos de camions a la instal·lació.
No obstant això, en la redacció del projecte consta la seua ubicació d'aquest en zona inundable i afig: entre els usos i activitats prohibides no s'indiquen les plantes de compostatge, per la qual cosa segons allò que s'ha indicat en l'article 22.4 s'haurà de justificar la ubicació d'aquesta.
La justificació de la ubicació radica en la proximitat de la planta de compostatge proposada a instal·lació depuradora d'aigües residuals proposant l'adopció de les mesures generals de prevenció que l'article 27 del PATRICOVA exigeix.
Consideracions ambientals
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
Segons l'estudi d'impacte ambiental els elements ambientals susceptibles de veure's afectats pel projecte d'activitat són els següents:
- Medi abiòtic: qualitat de l'aire, aigua, sòl.
- Medi biòtic: vegetació, fauna.
- Medi cultural: paisatge.
- Medi socioeconòmic: ocupació, sanitat-seguretat.
2. Identificació i valoració d'impactes
De la matriu d'impactes es dedueix que les principals accions que impacten de manera negativa sobre el medi són les desenvolupades durant la fase de construcció. Durant la fase de funcionament, el moviment de la maquinària de transport i el transport i l'emmagatzemament de residus seran les accions que provoquen els impactes negatius més importants. A més d'aquest efecte l'estudi ressalta l'afecció permanent sobre el paisatge.
Finalment es destaquen els impactes positius produïts en la fase d'abandó, durant la qual es realitzarà la restauració de l'àrea afectada. Entre els elements del medi que es veuran afectats de manera positiva destaca principalment el paisatge.
Els impactes descrits per l'estudi d'impacte ambiental són:
- Sobre l'atmosfera: contaminació física com a conseqüència de la pols i sorolls generats com també contaminació química a causa dels processos de fermentació i altres.
- Sobre el sòl: disminució del sòl fèrtil per moviments de terres, explanacions i altres accions de semblants característiques.
- Aigua superficial: el lloc on es pretén situar la planta de compostatge constitueix un tàlveg per on discorre l'escorriment superficial de tal manera que l'aparició de fuites o lixiviats produiria contaminació química i bacteriològica de les aigües superficials.
- Vegetació: durant la fase d'obres, aquesta s'eliminarà en la seua totalitat, per la qual cosa es veurà afectada de manera important.
- Fauna: durant la fase de construcció es produirà un desplaçament de la fauna mentre que en la fase de funcionament atraurà espècies no desitjades (rosegadors, insectes, etc.).
- Paisatge: patirà afecció important a causa del canvi radical d'aquesta per l'eliminació de la vegetació i implantació de la planta de compostatge.
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental
L'estudi d'impacte ambiental descriu les següents mesures correctores:
- Vigilància del compliment de la normativa de sorolls.
- Instal·lació d'aïllament acústic.
- Arruixada amb aigua dels llocs d'abassegament, dipòsit, etc.
- Vigilància d'abocaments procedents de la maquinària.
- Depuració d'aigües residuals o conducció a EDAR.
- Ús de terra vegetal en labors de restauració, regeneració de talussos.
- Ajust del calendari d'obra a les èpoques menys sensibles per a la fauna.
- Integració paisatgística per mitjà de revegetació.
El programa de vigilància ambiental es basa en la vigilància del compliment de les mesures correctores.
Es considera que les mesures proposades no s'ajusten al projecte presentat ja que són mesures emprades en la correcció d'impacte d'abocadors presentant mesures de restauració sobre actuacions no previstes en cap moment en el projecte.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 6 f) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot l'anterior formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
D'acord amb l'informe emés per l'Àrea de Residus de la Conselleria de Territori i Habitatge en què s'especifica que en la planta de compostatge existirà emmagatzemament de residus.
D'acord amb l'article 22 del PATRICOVA en el qual indica que en zona afectada per risc d'inundació 5 es prohibeixen els dipòsits d'emmagatzemament de residus i abocadors.
Atenent a l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge en què s'especifica que no està justificada la procedència de la ubicació en sòl inundable.
Es resol:
Primer
Estimar no acceptable, el Projecte planta de compostatge de llots de depuradora, promogut per Depuración de Aguas del Mediterráneo, SL al terme municipal de Carcaixent (València).
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 1 de febrer de 2007.-La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo
Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient: 321/2004-AIA
Títol: Pla general d'ordenació urbana d'Alfara de Algimia
Promotor: Ajuntament d'Alfara de Algimia
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfara de Algimia i CTU
Localització: Terme municipal d'Alfara de Algimia (València)
Descripció del projecte
1. Objecte del projecte
El pla general defineix el model territorial i urbà del municipi d'Alfara de Algimia, un territori travessat pel riu Palància i fragmentat per les infraestructures. En síntesi, el marge esquerre del riu té un major caràcter forestal, tot i amb transformacions agrícoles de cítrics; mentre que al marge dret se situa l'únic nucli de població urbà.
El pla general va proposar inicialment la protecció de gran part del territori sota les figures de SNU de protecció forestal i SNU de protecció agrícola. Posteriorment, es modifica l'ordenació estructural i les zones SNU de protecció es redueixen i passen majoritàriament a ser SNU comú zonificat d'acord amb la Llei 10/2004. S'inclouen aleshores fins a un total de quatre emplaçaments amb ús extractiu i es delimiten dues zones com a nucli d'habitatge consolidat (NHC), una a l'oest a la vora del traçat de l'antiga carretera N-234 a Terol, i l'altra al costat de la carretera N-225 a la Vall d'Uixó.
La documentació que s'avalua és la remesa el 14 de febrer de 2007, la qual disposa d'aprovació provisional per Ple de 9 de febrer de 2007. L'ordenació estructural manté la classificació de la majoria dels relleus amb cobertura forestal com a SNU de protecció forestal i la protecció de l'horta a la vora del Palància fins a la séquia Major de Sagunt, però s'elimina la zona extractiva de la Costera i es redueixen les del Retor i l'Hedra. La resta del territori es classifica com a SNU comú. Es mantenen els sectors de sòl urbanitzable proposats i les dues zones de NHC.
El model urbà es defineix com a compacte en el nucli urbà, i se n'orienta el creixement cap a l'est en direcció a l'horta i el riu, fins al límit que estableix la séquia Major de Sagunt; i al sud al llarg de la carretera a la veïna Algimia de Alfara, i es completa la trama existent. Limítrof a l'oest del nucli urbà, sobre un turó, es delimita una zona destinada a l'habitatge aïllat de caràcter extensiu (SAU-AIS) per a satisfer la demanda d'habitatge de segona residència. Es defineix, exterior al nucli urbà, una zona d'ús industrial i terciari (SAU-INA-T) al costat de la rotonda de connexió amb la carretera N-225.
El PG estableix en les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori (DEUT), el següent:
A) Objectius prioritaris d'ordenació:
- Donar resposta a la necessitat de sòl urbanitzable de caràcter residencial, industrial i terciari, amb un increment que es qualifica com de notable.
- Donar resposta a la necessitat de noves àrees protegides en SNU.
B) Directrius genèriques i concretes:
- Potenciació del paper del municipi en l'estructura socioeconòmica comarcal.
- Aconseguir l'equilibri entre el desenvolupament urbanístic necessari i l'empara dels valors ambientals que hi ha al municipi, amb ocupació del territori amb criteris conservadors i en els nuclis de segona residència es fita l'evolució dispersa i sense instruments de gestió i urbanització.
- Millora de la qualitat urbana en els nuclis d'expansió consolidada de segona residència, en les zones de Ródeno i Royo, i en els assentaments residencials dispersos localitzats al nord-est i oest.
- Solució d'accessos al nucli urbà i d'interconnexió entre nuclis residencials.
- Actualització de les necessitats d'equipaments.
- Creació de sòl industrial i d'ús terciari.
- Solució de trànsit proposant una desviació de la travessia de la N-225 mitjançant la previsió d'una variant.
- Revitalització del nucli històric i creixement integrador, protecció de béns i espais d'interés.
- Protecció de valors ambientals, especialment pel que fa a la protecció de sòls i a la reforestació.
- Plantejament d'una proposta de pla gestionable, amb objectius de desenvolupament per gestió directa i de control del procés urbanitzador, edificatori i preservador.
- Desenvolupament prioritari del sector S-1ª i S-4.
- Desenvolupament del sector S-4 destinat a HPO en més del 50% del total d'habitatges.
- Desenvolupament específic i execució dels sectors S-2ª i S-2b.
- Execució dels sòls dotacionals públics de la xarxa primària, facilitat pels desenvolupaments anteriors dels sectors S-1ª, S-1b, S-2ª i S-2b.
- Desenvolupament i execució dels sectors industrials o terciaris S-6 i S-7.
- Desenvolupament específic i execució del sector S-3, en una fase posterior d'evolució urbana.
- Desenvolupament específic i execució del sector S-5, per a cobrir la demanda d'hàbitat de segona residència.
- Nucli d'habitatge consolidat en SNU, s'ha volgut frenar el fenomen fent marxa enrere a la sectorizació del concert previ i fitant aquestes àrees a l'estrictament construït, impedint nous desenvolupaments.
- Garanties de les actuacions en SNU on s'estableix la impossibilitat d'actuacions en sòls afectats o pendents de ser-ho per operacions de modernització de les estructures agràries, llevat que es garantisca el reintegrament a l'administració autonòmica de la inversió.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
I. El terme municipal d'Alfara de Algimia pertany a la comarca del Camp de Morvedre, situada al nord de la província de València. Disposa d'una superfície d'11,70 km² i limita a l'est i nord-est amb Sagunt; al sud amb Algimia de Alfara; i a l'oest i nord-oest amb Algar de Palància; i a l'oest amb Segorbe, a Castelló.
II. L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi són les normes subsidiàries aprovades definitivament el 1988, sense que les esmentades normes foren sotmeses al procediment d'estudi d'impacte ambiental. El grau de consolidació del sòl urbà és superior al 80%.
III. El document de planejament general aprovat provisionalment el 9 de febrer de 2007 pel Ple municipal classifica les superfícies següents:
- Sòl urbà: 153.392 m²
- Sòl urbanitzable: 458.374 m²
- Residencial. Zona d'habitatge: 265.999 m²
Sectors 1 i 2 (ADO-PAR)
Sector 3 (AIS-PAR)
Sector 4 (PAR-ADO)
Sector 5 (AIS)
- Zona industrial i d'ús terciari: 192.375 m²
Sectors 6 i 7 (INA-T)
- Sòl no urbanitzable: 11.011.437 m²
- De protecció: 6.583.767 m²
- Comú en 4 zones: 4.427.670 m²
Zona forestal: 159.655 m²
Zona agrícola i forestal: 1.494.903 m²
Zona agrícola: 2.158.032 m²
Zona d'extracció: 379.893 m²
Nucli habitatge consolidat: 235.187 m²
El sòl no urbanitzable de protecció queda dividit en les categories i superfícies següents:
- Protecció agrícola: 311.723 m²
- Protecció forestal: 4.446.202 m²
- Protecció de llits i barrancs: 324.772 m²
- Protecció cultural-costumista (tossal de l'Ermita): 48.044 m²
- Protecció cultural-arqueològica
- Protecció del sistema de comunicacions
- Protecció de camins ramaders
El municipi d'Alfara té una població de 507 habitants segons les dades censals de 2006. S'estima un potencial de 560 nous habitatges, la qual cosa estableix un nou horitzó poblacional de 1.700 habitants totals per al municipi. En resum, el Pla general d'ordenació urbana proposa un creixement compacte que, si arriba a desenvolupar-se per complet, comporta un increment del 300% en el consum de sòl respecte al sòl urbà actual i multiplicar per 3,5 la població actual del municipi.
El Catàleg de béns i espais protegits incorpora com a elements protegits els béns de rellevància local següents:
- Béns immobles, amb les seues fitxes i nivell de protecció:
- Jaciments arqueològics de protecció integral: trama urbana i les construccions d'interés que la conformen al nucli històric tradicional (la cisterna, el forn al Camp de Morverdre cantonada c/ Mercé, torre islàmica, església de la Mercé, centre escolar, Casa del Baró i auditori).
- Béns de caràcter etnològic de protecció integral: església de Sant Agustí Bisbe, ermita de la Mare de Déu dels Afligits, la Casa Gran, cisterna i aqüeducte.
- Béns mobles en l'església de Sant Agustí Bisbe i en l'ermita de la Mare de Déu dels Afligits, de protecció integral.
- Altres béns inventariats de valor etnològic, de protecció ambiental:
- Béns immobles aïllats: Coco de Royo, Caterera, corrals de Martínez, corral de Royo, Rafals, cementiri, xemeneia fàbrica paperera, Sistar, abeurador, aljub, aljub i refugis.
- Béns immobles agrupats: zona de nucli històric tradicional (SU-ZNH) i la seua normativa.
La classificació i qualificació del sòl limítrof entre termes municipals pot considerar-se ambientalment compatible ja que la majoria dels municipis limítrofs classifiquen els terrenys al costat del sòl de protecció d'Alfara com a sòl no urbanitzable de protecció.
3. Alternatives
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, en l'estudi d'impacte ambiental no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, tot i que sí que s'han introduït en la documentació inicialment presentada canvis substancials des de criteris ambientals i modificacions posteriors, fins a la solució finalment adoptada per l'Ajuntament. Aquestes variacions han alterat notablement l'ordenació estructural del municipi pel que fa al SNU i no tant pel que fa als sectors de sòl urbanitzable proposats, i han sigut valorades ambientalment en l'últim estudi d'impacte ambiental remés.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
En data 22 de desembre de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla general d'ordenació urbana d'Alfara de Algimia, com també certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica inicialment presentada, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 17 d'abril de 2002, i en el DOGV núm. 4226, d'11 d'abril de 2002, per període d'un mes.
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de 6 al·legacions al document del PGOU i cap a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés el secretari-interventor de l'Ajuntament d'Alfara de Algimia, acompanyat en l'expedient administratiu municipal del certificat d'aprovació provisional per acord del Ple de data 28 d'octubre de 2004.
El PGOU d'Alfara de Algimia amb tota la documentació que el compon i que inclou l'estudi d'impacte ambiental, se sotmet novament a informació pública, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias de 7 de desembre de 2006, en el BOP de 22 de desembre de 2006 i en el DOGV núm. 5402, de 5 de desembre de 2006, per un període de 45 dies.
Durant el segon període d'informació pública es van presentar novament al·legacions, segons el certificat emés el secretari-interventor de l'Ajuntament d'Alfara de Algimia. S'acompanya el certificat d'aprovació provisional de la documentació que compon el PGOU i de les propostes de modificació en relació amb les al·legacions estimades per acord del Ple de data 9 de febrer de 2007.
3. Resum de les al·legacions
De les al·legacions presentades inicialment, tres són de particulars: dos d'aquestes centren el seu interés perquè determinades disposicions del planejament a les àrees urbanes o urbanitzables siguen modificades, algunes en relació amb les propietats afectades, alienacions i zones verdes o vials proposats, que es desestimen; la tercera al·legació sol·licita de desprotecció forestal de parcel·les cultivades de garroferes i oliveres que és estimada classificant els terrenys de les parcel·les 274, 275 i 278 del polígon 4 com a SNU de protecció agrícola. Cal assenyalar que aquestes parcel·les es corresponen amb terrenys de sòl forestal cartografiat pel PGOF i zones d'hàbitats d'interés, per la qual cosa la classificació d'aquestes ha de mantenir-se com a SNU de protecció forestal.
La quarta al·legació, presenta SAORCE SL, sol·licita la desprotecció forestal de les parcel·les cultivades del polígon 4, 398 (a, b i c) i 430, com també l'ús agrícola per a la parcel·la 407, que és parcialment estimada classificant els terrenys de les parcel·les 398 com a SNU de protecció agrícola.
La indústria paperera NESA SA sol·licita la modificació de la normativa de la zona aïllada industrial (INA), on estan implantades en l'actualitat aquestes instal·lacions, pel que fa a l'alçària màxima permesa i el nombre de plantes. Es desestima l'al·legació basant-se en criteris paisatgístics i de qualitat ambiental encara que es modifica parcialment la norma i es permet que l'alçària total de 8 m puga superar-se a causa de necessitats en millores tecnològiques i per elements singulars de la indústria, com són xemeneies i sitges.
Finalment, l'Ajuntament de Sogorb al·lega en relació amb una discrepància en el límit administratiu conjunt. S'estima classificant aquests terrenys com a SNU comú. I l'Ajuntament d'Algar de Palància, pel que fa a les cartografies del planejament i diversos suggeriments relatius als sòls residencials per a adossats i a les normes urbanístiques en el nucli urbà, sense caràcter ambiental.
Del segon període d'informació al públic, es remet una còpia de 2 al·legacions presentades per particulars i una per part de l'Ajuntament d'Algar de Palància, totes amb contingut ambiental. La primera al·legació sol·licita l'exclusió del catàleg de la Casa Gran en el nucli històric, que és desestimada.
La segona al·legació particular, en representació de la futura associació de veïns i propietaris de les partides de la zona nord del municipi i limítrofs, i havent-se dirigit amb anterioritat a aquesta Conselleria (20/05/05) a través del Servei de Planificació i Ordenació Territorial, exposa la situació del paratge i les actuacions i iniciatives en la zona mitjançant les observacions següents al pla general:
- Es redueix la superfície de SNU d'interés públic.
- L'extensió compresa entre el barranc del Retor i el d'Escales és una plantació de cítrics i no forestal, classificat com a SNUC-AG-F3.
- La superfície classificada com a SNUC-EA2 es fixa en detriment de la zona forestal protegida. Conté tres habitatges vinculats a l'agricultura tradicional de secà i un altre de cítrics amb pou i autorització de transformació. Aquesta zona afronta amb altres tantes classificades com a SNUC-AG-F3 i es qüestiona la diferent classificació.
- La superfície EA-2 ja ha sigut explotada en aproximadament el 70% i la restant són parcel·les amb habitatges vinculats a l'ús agrícola. S'argumenta que l'argila existent actualment en la zona delimitada seria la necessària per a restaurar-la.
- No s'han recollit les propostes de protecció d'infraestructures tradicionals en bona conservació com ara l'aljub del tio Vicent, de l'Ombria i el de Gavarda, com també un sector de trinxera en bon estat de conservació.
- Hi ha cursada una denúncia davant de la CHX per invasió del barranc del Retor per explotació d'argila i àrids sobre parcel·les amb ús agrícola i massa d'arbreda.
I se sol·licita que no es mantinga la qualificació minera. L'Ajuntament estima, segons sembla, alguns dels suggeriments reconfigurant àrees de sòl no urbanitzable sense especificar, justifica el model territorial proposat pel que fa a les proteccions dels sòls forestals i les zones extractives, i refereix l'esmentat model al pronunciament definitiu de l'òrgan ambiental.
L'al·legació presentada per l'Ajuntament d'Algar de Palància incideix en la compatibilitat urbanísitica entre ambdós municipis pel que fa a la delimitació d'una zona extractiva en el límit administratiu, àrea de la Costera, visible des del nucli urbà d'Algar per damunt dels camps de tarongers dels Planets. L'al·legació és estimada, es retira la zona extractiva i es classifiquen aquests terrenys com a SNU de protecció forestal.
4. Peticions d'informació o documentació complementària
Amb data 13 d'abril de 2005, es requereix al STPOT es complete la documentació inicialment presentada amb la informació que de manera resumida s'hi exposa a continuació:
- S'ha de completar l'expedient incoat amb la còpia de les al·legacions presentades; els informes preceptius de la DG de Patrimoni Cultural Valencià i de l'organisme de conca relatiu a la disponibilitat de recursos hídrics; i els certificats que justifiquen la capacitat d'admissió i de gestió de les aigües residuals en l'EDAT mancomunada de Torres Torres.
- Es considera necessari completar la documentació del projecte ja que l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat on es defineixen les unitats ambientals homogènies, afirma que hi ha una petició per a una activitat extractiva de materials en la forest de l'Hedra, situada al sud-oest del nucli urbà, en una zona classificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola pel PGOU, zona en què no es preveu com a ús permés l'explotació de pedreres i extracció d'àrids o terres.
Amb data 16 d'agost de 2005, no havent-se rebut resposta a l'ampliació sol·licitada, s'adverteix a l'Ajuntament d'Alfara de Algimia la caducitat del procediment d'estudi d'impacte ambiental si en el termini de tres mesos no realitza els actes requerits amb anterioritat.
Amb data 15 de maig de 2006, l'Ajuntament d'Alfara de Algimia sol·licita informació referent a l'estat de tramitació del document, per la qual cosa se li remet novament el requeriment de documentació d'abril de 2005.
Amb data 30 de maig de 2006, l'oficina PROP de Sagunt remet a instàncies de l'Ajuntament escrit sobre els informes sectorials sol·licitats (que no s'hi adjunten) i una separata de les normes urbanístiques del PGOU en la qual s'introdueixen les prescripcions relatives a la xarxa de proveïment d'aigua potables i de sanejament de les aigües residuals.
Amb data 8 de juny de 2006, l'Ajuntament remet informe de la Societat Espanyola d'Abastiments, SA (SEASA) com a responsable de la gestió del Servei d'Aigua Potable i Clavegueram del municipi i l'informe de l'EPSAR.
Amb data 3 d'octubre de 2006, l'Ajuntament remet informe complementari de la Societat Espanyola d'Abastiments, SA (SEASA). I amb data 6 d'octubre de 2006, l'Ajuntament remitent un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental.
Amb data 23 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de València remet la documentació següent:
- Els certificats del resultat del primer tràmit d'informació al públic.
- Còpia dels anuncis de l'any 2002 inserits en el DOGV i en un periòdic d'àmplia tirada al municipi
- Còpia de les al·legacions presentades.
- Certificat d'aprovació provisional del PGOU per acord del Ple de data 25 d'octubre de 2004.
- Còpia dels informes següents, rebuts durant la tramitació del PGOU, de l'expedient administratiu municipal:
- Informes de la Divisió de Carreteres de la COPUT i de la DG de Carreteres del Ministeri de Foment;
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a l'afecció al DPH (incomplet);
- Informe de patrimoni i urbanisme de RENFE;
- I l'informe desfavorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià (13/04/04)
- L'informe de l'EPSAR. (21/02/05)
- L'informe de SEASA relatiu als sectors de sòl urbanitzable S-1, S-2ª, S-2b i S-3 i l'informe relatiu als sectors S-4 i S-5. (06/04/05)
- Certificat d'aprovació provisional del PG amb les modificacions d'aquest, per acord del Ple de data 10 de juliol de 2006. I certificat de la ratificació de l'esmentada aprovació per acord del Ple de data 11 de juliol de 2206.
Amb data 7 de novembre de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet un escrit al ST de Planificació i Ordenació Territorial sobre la situació de la tramitació de l'expedient, en què s'informa:
- Que l'exemplar de l'estudi d'impacte ambiental (06/10/06) no s'ajusta en el contingut al que estableix la legislació d'impacte ambiental, per la qual cosa s'haurà de modificar tenint en compte, a més, les modificacions introduïdes en el PG, pel que fa a la identificació i valoració d'impactes i la corresponent proposta de mesures correctores i un pla de vigilància ambiental (PVA) d'aquest.
- Atesos els canvis introduïts en el document del PG, en especial, en els relatius a la qualificació del SNU que passa a ser majoritàriament SNU comú amb definició d'unes quantes zones extractives sobre terrenys forestals i la desprotecció de sòls que alberguen zones amb presència de flora endèmica i hàbitats d'interés dins de la Directiva 92/43/CEE, és pel que en reunió mantinguda el 23 de juny de 2006, es va comunicar verbalment a l'Ajuntament la necessitat de sotmetre novament la documentació a IP en considerar-se que aquests canvis són substancials des de criteris ambientals.
- Se li requereix que complete l'expedient amb la documentació sol·licitada a fi d'emetre la DIA.
Amb data 13 de novembre de 2006, s'efectua Consulta al ST de Medi Ambient i al Servei per a la conservació de la biodiversitat sobre les modificacions introduïdes en el document que afecten terrenys forestals segons el PGOF i a zones cartografiades com a hàbitats d'interés dins de la Directiva 92/43/CEE.
Amb data 15 de novembre de 2006, es reitera per mitjà d'un escrit al ST de Planificació i Ordenació Territorial la situació de la tramitació de l'expedient de l'estudi d'impacte ambiental i la necessitat de completar l'esmentat expedient a fi de poder emetre la preceptiva DIA.
Amb data 14 de febrer de 2007, el ST de Planificació i Ordenació Territorial remet una nova còpia de la documentació del pla general amb el corresponent estudi d'impacte ambiental, acompanyat del certificat del segon tràmit d'informació al públic i del certificat d'aprovació provisional d'aquesta documentació i de les propostes de resolució en relació amb les al·legacions.
Informes sectorials
En l'expedient d'estudi d'impacte ambiental incoat consten els informes següents remesos per l'Ajuntament d'Alfara:
- Informe de la Divisió de Carreteres de la CIT.
- Informe de la DG de Carreteres del Ministeri de Foment pel que fa al vial de connexió entre el nucli de població i la glorieta de la CN-225 fins al polígon industrial proposat (SAU-INA-T)
- Informe de la CHX relatiu a l'afecció al DPH, que resulta incomplet, a falta de conclusions. En la seua primera pàgina diu: «d'acord amb la documentació enviada s'observa l'existència d'un llit pròxim, per la qual cosa l'ordenació del sector es pot afectar el domini públic hidràulic».
Amb data 22 de desembre de 2006, girada visita al municipi conjuntament amb guàrdies fluvials de la CHX i acompanyats per l'arquitecte municipal, s'avalua visualment l'afecció al DPH dels llits i barrancs següents: el riu Palància, delimitat; i els barrancs de la Costanera i l'Estepar, que cal tenir en compte als terrenys classificats com a SNU de protecció.
- Informe de patrimoni i urbanisme de RENFE, que manifesta que entre les determinacions del PG no s'observen incompatibilitats amb les disposicions de la legislació sectorial vigent.
- Informe desfavorable de la DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià (22/04/04), fins que no s'atenguen els condicionants expressats en aquest, relatius a:
- L'estructura del contingut del catàleg;
- L'obligació de referenciar l'emplaçament de cada un dels elements protegits sobre pla cadastral, com també una identificació de tipus fotogràfic;
- Els béns que cal incloure en aquest: xemeneia de fabrica paperera i sistar;
- Els elements inclosos en el catàleg que tenen la consideració de béns de rellevància local i el seu abast legalment vinculant, que obligatòriament seran: l'aqüeducte, l'església parroquial de Sant Agustí, l'ermita de la Mare de Déu dels Afligits, els jaciments arqueològics, la Casa Gran i la cisterna;
- I per als jaciments arqueològics:
- Les normes urbanístiques estableixen un radi de protecció de 50 m, i és necessari establir una protecció de 100 m des del perímetre exterior del jaciment, i s'haurà d'afegir en la normativa la necessitat de realitzar, davant del possible desenvolupament de sectors de sòl urbanitzable, una prospecció arqueològica prèvia, tal com es regula en la Llei de patrimoni cultural valencià.
- Informe de l'EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Torres Torres para admetre els cabals d'aigües residuals generats pel PGOU d'Alfara. (23/02/05) que diu:
«1. L'EDAR de Torres Torres dóna servei als municipis d'Algimia de Alfara, Alfara de Algímia i Torres Torres i està dissenyada per a tractar 625 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 516 m³/dia.
2. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 298,24 m³/dia.
3. Estan previstes actuacions en l'EDAR, que permetran augmentar-ne la capacitat de tractament.»
I es conclou informant de la viabilitat del tractament en l'EDAR de Torres Torres de les aigües residuals estimades en el planejament general d'Alfara sempre que es complisca amb els condicionants que s'enumeren en l'esmentat informe, entre els quals figura la necessitat d'ampliar l'EDAR per a l'efectiva connexió dels nous sòls urbanitzables.
- Informes de la Societat Espanyola d'Abastiments, SA (SEASA):
Amb data 06.04.2005, s'emeten dos informes: sobre la suficiència d'aigua per al subministrament dels sectors de sòl urbanitzable S-1, S-2ª, S-2b, S-3 i dels sectors S-4 i S-5, en els quals s'informa que la canonada prevista és més que suficient per al subministrament en cabal d'aquests, i s'estima el consum que cal cobrir a l'estiu en 410m³/dia i 303m³/dia, respectivament.
Amb data 27.06.2006, SEASA informa sobre la procedència de l'aigua distribuïda a la població d'Alfara que prové del brollador d'Arguinas, propietat de la Comunitat de Regants d'Arguinas. El cabal mitjà diari subministrat a l'Alfara és de 160 m³/dia.
Durant el procediment d'estudi d'impacte ambiental, s'han efectuat dues consultes, per la qual cosa s'inclouen en l'expedient els informes següents:
- Informe detallat del Servei per a la Conservació de la Biodiversitat a la vista del pla de classificació del sòl, ordenació per zones, de desembre de 2006, que informa del següent:
«No tenim constància d'afeccions a espècies de fauna o flora amenaces al terme municipal. La vegetació d'aquestes zones, dins de les tipologies de la Directiva hàbitats, és la següent:
CodHab Comunitat
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics
Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing
Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl
6220 Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodieta
Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957
9540 Pinedes mediterrànies de pins mesogeans endèmics
Pinedes endèmiques de Pinus halepensis
Es tracta de formacions no amenaçades i ben representades en els territoris pròxims. No obstant això aquest municipi forma part del gran corredor que uneix els veïns parcs naturals d'Espadà i de la Serra del Calderona. El mosaic d'àrees de cultiu amb les de vegetació natural constitueix un ecotó de gran interés per a la biodiversitat.
En aquest pla es preserven en general les grans àrees naturals, encara que seria recomanable el manteniment de ribassos i xicotets bosquets que quedaran ací i allà per entre els sòls agrícoles, que ajuden al manteniment, no sols del paisatge rural, sinó de la riquesa de la biodiversitat.
En aquest sentit s'assenyalen algunes parcel·les en les imatges del territori (s'hi adjunten tres fotografies aèries). També s'assenyala la delimitació de l'àrea natural al nord del municipi, que segons el nostre parer hauria d'anar pròxima al camí preservant la vegetació natural, màximament quan es tracta de formacions arbrades.
Pel que fa a la delimitació de la pedrera sud-oest, que és la tercera pedrera del municipi, sense entrar en la necessitat o idoneïtat de la seua ubicació, hauria de reduir-ne el perímetre respectant les formacions arbrades a l'oest de la vall.»
- Amb data 14 de novembre de 2006, s'efectua Consulta al Servei Territorial de Medi Ambient de València, sense que fins a la data s'haja obtingut una contestació a aquesta.
Afeccions legals
1. Directiva 92/43/CEE i xarxa Natura 2000. En aquest territori no s'ha proposat cap zona per a ser inclosa en la xarxa Natura 2000. Els sòls situats al nord del Palància de predomini forestal han sigut cartografiats com a hàbitats naturals d'interés, amb presència d'alguna espècie considerada de valor per a la seua conservació encara que amb escassa cobertura.
2. Pla General d'Ordenació Forestal. Són diverses les taques de sòl forestal cartografiat pel PGOF presents al territori d'estudi, i es pot observar, a més, diverses transformacions agrícoles al municipi en favor del cultiu de cítrics (el Racó, Escales, Arguines).
3. Domini públic hidràulic. La xarxa hidrogràfica principal al terme municipal està formada pel riu Palància, que travessa el terme municipal en direcció nord-sud, a la qual s'uneix el barranc d'Arguines per l'oest, abans del nucli de població, i els de la Costera i l'Estepar per l'est, a l'altura d'Alfara i de la carretera de Vall d'Uixó. Per l'extrem nord discorre entre camps de cítrics el barranc del Retor i el límit amb del municipi limítrof de Soneja el formen els seus barrancs tributaris, Escorrador i Escales que descendeixen des de la serra d'Espadà.
4. Camins ramaders. Al terme municipal d'Alfara de Algimia hi ha 3 camins ramaders classificats: assegador del Collado d'Arguinas o assegador d'Aragó, assegador de la Vall d'Uixó, assegador de Pla de Colau o de Colom.
5. Patrimoni cultural. Són diversos els jaciments arqueològics catalogats a Alfara segons les dades consultades de l'Àrea de Patrimoni Cultural Valencià: barranc de l'Estepar, assegador Ferrera, la Costera, partida de l'Hedra, Picayo II, Riera, Riera II o assegador d'Ignacio, Riera III o el ríu i avenc del Royo. En la llista d'etnologia de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport figuren els següents: un abeurador, dos aljubs, canterera, Casa Gran, cementiri, xemeneia fàbrica paperera, cisterna, cocó de Royo, corral de Royo, corrals de Martínez, ermita de la Mare de Déu dels Afligits, església parroquial de Sant Agustí, Rafals, refugis i sístar (caseta que cobreix el partidor de la séquia). No hi ha a Alfara cap element que tinga la consideració de BIC.
6. Infraestructures lineals. La línia fèrria de ferrocarril central d'Aragó (C-5) travessa el terme municipal per la meitat oest d'aquest en direcció N-S encara que sense parada al municipi. Un gasoducte d'ENAGAS travessa el municipi d'est a oest en paral·lel a la carretera CN-225 a la Vall d'Uixó fins al nucli de població d'Alfara. L'eix vertebrador de la població el constitueix la carretera CV-327, que des de l'autovia A-23, en travessia per Algímia d'Alfara, arriba fins Alfara de Algimia.
Consideracions ambientals
El terme municipal d'Alfara s'enclava en la conca del Palància, en una zona de relleu irregular de turons i tossals més meridionals, en el sinclinal que conforma la vall del riu, entre les dues alienacions paral·leles de les serres Calderona i Espadà que li serveixen de vessants.
Els usos del sòl dominants són: l'agrícola on destaca una faixa situada al marge dret del Palància on l'aprofitament dominant és l'agrícola d'horta tradicional, amb una capacitat agrícola del sòl molt elevada; i les zones de matoll i forestals en els relleus al nord i oest; una indústria paperera al nord del nucli urbà; i una zona d'extracció d'àrids a la vora del riu.
En els últims anys s'han dut a terme al municipi algunes transformacions agrícoles de terrenys forestals a la zona del barranc del Retor i el d'Arguines i a la zona denominada del Racó. El pla general classifica aquests terrenys com a SNU comuna zona agrícola-forestal (SNUC-AG-F) enclavada entre sòl forestal protegit, i s'estableix la convivència d'ambdós usos, i la compatibilitat amb els habitatges i els usos recreatius, esportius o de serveis, etc.
En document de planejament general s'estableixen aquells usos permesos, compatibles i prohibits en un territori mitjançant la classificació i qualificació del sòl, i es valora ambientalment l'aptitud d'una zona o unitat ambiental per a un ús, per exemple, predominantment agrícola o forestal, a reserva de la posterior avaluació ambiental dels projectes o activitats que allí es desenvolupen. És a dir, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al PGOU d'Alfara de Algimia no eximeix que els projectes i actuacions al terme municipal, especialment els relatius a les transformacions agrícoles o les activitats extractives, recollits en el Decret 162/1990, d'impacte ambiental i les seues modificacions, o en la normativa nacional vigent i modificacions, siguen sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, incloent un estudi d'impacte ambiental específic i concret de cada un d'ells. En tot cas i a falta del preceptiu pronunciament ambiental, l'ús predominant en la zona forestal i agrícola-forestal serà el forestal, sense prejudici dels usos agrícoles legalment establits.
La majoria dels terrenys cartografiats com a sòl forestal pel PGOF, que coincideixen amb la cartografia d'hàbitats d'interés per a la conservació d'aquests, han sigut inclosos en el SNU de protecció forestal, excepte en la zona del camí de l'Ombria. Es considera necessari mantenir les masses d'arbreda que hi ha i preservar la vegetació natural, entre els sòls agrícoles i a les zones de vora dels sòls forestals en l'àrea nord, partida de l'Ombria.
El pla general permet l'aprofitament extractiu en tres àrees diferents delimitant les zones i establint especificacions que minimitzen els riscs i impactes ambientals: EA-1 en la zona de la forest de l'Hedra, EA-2 al nord del camí de l'Ombria (Escales) fins al barranc del Retort, i EA-3 a la vora del riu. No obstant això, la zona extractiva EA-1 haurà de reduir-ne novament la superfície i ajustar-la de manera que no s'afecte els sòls forestals de la vall, a més de les mesures correctores proposades.
Es classifica com a SNU de protecció de llits i barrancs el riu Palància, els barrancs d'Arguines i Retor, i el barranc de l'Estepar al sud de la carretera. La zona de servitud i el llit s'integren en la categoria de SNU de protecció. La zona de policia s'adscriu al SNU comú amb les limitacions i autoritzacions de la legislació sectorial. El sòl industrial (SAU-INA-T) a la vora de la carretera CV-225 intercepta l'escolament natural del barranc de la Costera, la qual cosa s'haurà de tenir en compte en el desenvolupament dels sectors.
S'han identificat un total de 4 unitats ambientals homogènies que, en general, es reconeixen en l'ordenació estructural: zones de forest del Rodeno i Picayo de gran valor, que es protegeixen; Monte Alto, a la zona de Royo i una altra zona a la vora del riu Palància, amb masses arbòries molt denses de pins que es protegeixen; bosc baix, en la partida de l'Hedra i en la part oest del municipi; zona antròpica al voltant del nucli urbà; i zona agrícola, aquesta ultima subdividida en cítrics, fruiters de secà i cítrics amb fruiters de secà.
Els nous sectors de sòl urbanitzable que es pretenen incorporar al planejament general municipal comporten una continuïtat del model de ciutat compacta en ser ampliacions del nucli urbà actual de població, correspondre a zones d'habitatge consolidat i estar situat en el cas del sòl industrial a la vora d'una de les principals infraestructures viàries de comunicació. Els terrenys afectats per les reclassificacions proposades no presenten valors dignes de protecció i per tant són acceptables des del punt de vista ambiental, una vegada justificada l'existència de recursos suficients i la capacitat de gestió dels residus i abocaments, principalment.
Respecte al proveïment d'aigua potable, segons el certificat de SEASA com a empresa responsable del servei d'aigua potable i clavegueram al municipi, el proveïment té l'origen al brollador d'Arguines amb un cabal mitjà de 160m³/dia. Segons els certificats de SEASA i les dades de l'Ajuntament s'estima un increment en la demanda d'aigua potable punta (període estival) d'uns 700 m³/dia. L'estudi d'impacte ambiental afirma que el cabal aprovat que s'extrau de la font d'Arguines a Sogorb és de 2.400 l/min i pot proveir una població de 14.000 habitants.
Respecte a la depuració de les aigües residuals, són tractades actualment en l'EDAR mancomunada de Torres Torres. Segons les dades de l'EPSAR, l'esmentada infraestructura de tractament ha de ser ampliada a fi de poder assimilar i tractar els cabals totals previstos. No s'aporta informació relativa a la gestió dels residus al municipi segons la tipologia d'aquests.
Els elements patrimonials que hi ha al municipi pareixen haver sigut reccolits en el Catàleg de béns i espais protegits. Els jaciments i altres béns de rellevància local han sigut inclosos en el SNU de protecció cultural-arqueològica amb diferents àmbits i nivells de protecció.
Els camins ramaders han sigut inclosos en la categoria de SNU de protecció de camins ramaders i es grafien adequadament en els plànols d'ordenació i informació, on s'inclouen les distintes amplàries legals, a més dels camins rurals i pistes que el travessen.
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora la majoria dels impactes sobre cada un dels factors ambientals del territori com a compatibles o moderats, i són valorats únicament com a severs els relatius a la implantació d'activitats extractives. Les principals mesures correctores s'estableixen sobre les àrees extractives i els sòls de protecció, i les més específiques per a minimitzar els impactes sobre l'erosió i la vulnerabilitat d'aqüífers, i mesures relacionades amb el consum de recursos, emissió i gestió d'abocaments, residus i contaminants atmosfèrics dels sòls urbanitzables classificats, i s'hi apliquen totes i cada una de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental. El PVA estableix controls sobre les zones d'aprofitament d'àrids i de protecció de jaciments i béns catalogats.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
3. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera.
En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, i s'inclou el sotmetiment del pla a informació pública en dos períodes, per un termini 30 dies i posteriorment de 45 dies, d'acord amb el que disposa l'article 10.1.b) d'aquesta llei.
Ha d'advertir-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els extrems requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006, als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i ha de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.
L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
1. S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla general d'ordenació urbana d'Alfara de Algimia, promogut per l'Ajuntament d'Alfara de Algimia, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
2. Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
I. S'haurà de comprovar el compliment dels condicionants establits en l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de data 13 d'abril de 2004, que permeten obtenir l'informe favorable definitiu relatiu al document del pla general de caràcter vinculant per a la DIA.
II. S'haurà d'establir en les DEUT la necessitat d'esgotar en un percentatge el sòl urbanitzable residencial, per al qual s'ha establit una determinada seqüència, abans de considerar l'opció de reclassificar un sòl no urbanitzable comú. S'haurà d'establir també la necessitat de mantenir i procurar el model de ciutat compacta en les noves reclassificacions o, si és el cas, s'optarà per la revisió del pla general.
III. S'haurà d'establir en les fitxes de planejament i gestió, com a mesures obligatòries prèvies per a la programació dels sectors urbanitzables, el compliment del següent:
- La possibilitat de tractament real de l'increment del volum d'aigües residuals generades pels nous sectors, mitjançant a la connexió efectiva a l'EDAR de Torres Torres en els termes establits en l'informe de l'EPSAR.
- En els sectors 6 i 7 (SAU-INA-T), la necessitat d'estudiar l'escolament i el drenatge natural dels relleus de la Costera, i establir mesures correctores que no impedisquen el pas de l'aigua i eviten l'acumulació d'aquesta, o s'afecte els terrenys limítrofs.
- En el sector 5 de (SAU-AIS), la pineda de la part alta sobre terrenys en cúspide haurà de ser preservada i integrada en l'ordenació detallada. S'hauran de mantenir els elements vegetals que componen les masses arbòries presents, i integrar-les als espais lliures públics i privats.
IV. La gestió dels residus ha d'ajustar-se al que estableix el pla zonal de la zona III-VIII del PIR, i procurar la recollida selectiva dels residus sòlids urbans (RSU) i reservar l'espai necessari en la xarxa viària per a la ubicació dels contenidors.
V. Es considera necessari ampliar les superfícies classificades com a SNU de protecció forestal (SNUP-F-IPL), sense perjudici dels usos agrícoles legalment establits, d'acord amb el següent:
- A la zona nord del municipi, la protecció forestal s'haurà d'ampliar mes allà del camí de l'Ombria en detriment del sòl agrícola-forestal (SNUC-AG-F) i la zona extractiva EA-2, i preservar la vegetació natural quan es tracta de formacions arbrades. (S'hi adjunta una imatge de la cartografia del territori on s'assenyala la delimitació)
- La zona d'extracció d'àrids de trituració EA-1 a la partida de l'Hedra haurà de reduir-ne la superfície i ajustar-la de manera que no s'afecte els sòls amb cobertura forestal, respectant les formacions arbrades. (S'hi adjunta imatge de la delimitació)
VI. Pel que fa a les normes urbanístiques:
- Als terrenys classificats com a SNUP-F-IPL, dins dels usos compatibles, s'haurà de mantenir com a edificacions permeses les construccions i instal·lacions forestals i únicament aquelles activitats vinculades a l'explotació forestal o compatibles amb el manteniment de la cobertura forestal dels sòls i masses arbrades.
- En els sòls classificats SNUC-AG-F i SNUC-AG s'hauran d'establir en les normes urbanístiques mesures que asseguren el manteniment de les masses arbrades i dels de ribassos i xicotets bosquets que queden entre els sòls agrícoles. (S'adjunta en les imatges, les parcel·les arbrades a les zones de la Costera a la vora del barranc, zona oest i zona nord).
L'ús predominant a la zona forestal i agrícola-forestal haurà de ser el forestal, sense prejudici de l'autorització o, si és el cas, de la declaració d'impacte ambiental relativa al projecte de l'activitat que allí s'implante o desenvolupe.
- Pel que fa al SNU de protecció de llits i barrancs, s'haurà d'incorporar en les normes la mesura correctora d'ampliar l'àmbit de protecció a totes aquelles zones d'arbreda o vegetació natural associades a aquest curs d'aigua.
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 23 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.Annex 1
Condicionants (V i VI). imatges del territori
Condicionant (V): Ampliar el SNUP-F-IPL més enllà del camí de l'Ombria en detriment del sòl agrícola-forestal (SNUC-AG-F) i la zona extractiva (EA-2).
Condicionant (VI): Als sòls classificats SNUC-AG-F, mesures que asseguren el manteniment de les masses arbrades i dels de ribassos i xicotets bosquets que queden entre els sòls agrícoles.
Condicionant (V): La zona d'extracció d'àrids de trituració EA-1, a la partida de l'Hedra haurà de reduir-ne la superfície i ajustar-la de manera que no s'afecte els sòls amb cobertura forestal, i respectar les formacions arbrades.
Condicionant (VI): Als sòls classificats SNUC-AG, mesures que asseguren el manteniment de les masses arbrades i dels de ribassos i xicotets bosquets que queden entre els sòls agrícoles.
Condicionant (VI): Als sòls classificats SNUC-AG, mesures que asseguren el manteniment de les masses arbrades i dels ribassos i xicotets bosquets que queden entre els sòls agrícoles.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 414/06-AIA
Títol: Pla especial de Paratge Natural Municipal del Racó del Frare
Promotor: Ajuntament de Sant Mateu
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
L'objecte del projecte del pla especial de protecció és determinar el règim de protecció del paratge natural, regular-ne els usos i activitats, i regular-ne l'ús públic. Amb aquest fi l'esmentat pla identifica els punts d'interés, adopta mesures per a la conservació d'aquests, estableix normes d'ús que fomenten la seua millor conservació com també la utilització ordenada dels recursos naturals que en garantisquen el desenvolupament sostenible i mantinguen els processos ecològics essencials disposant del que és necessari per a aconseguir un adequat respecte al tractament i la plantació d'espècies vegetals.
El paratge natural comprén terrenys que formen part de les partides del Racó del Frare i el Frare. Els esmentats terrenys són de propietat pública i estan formats per domini públic hidràulic i terrenys propietat de l'Ajuntament de Sant Mateu. El paratge té una superfície de 207,32 hectàrees.
El document Projecte de pla especial consta dels continguts mínims especificats en l'article 2 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, de regulació dels paratges naturals municipals.
L'administració i gestió del paratge correspondrà a l'Ajuntament de Sant Mateu i s'atindrà al marc establit en la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i les determinacions específiques del Decret de regulació dels paratges naturals municipals.
El pla especial preveu la creació del consell de participació del paratge natural com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu la funció del qual serà col·laborar en la gestió del paratge i canalitzar la participació dels interessos socials i econòmics afectats.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
El projecte de pla especial i estudi d'impacte ambiental va ser remés des de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals el dia 14 de desembre de 2006.
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 8 de novembre de 2006.
D'acord amb el certificat emés per l'Ajuntament de Sant Mateu, durant el període d'exposició pública no es van rebre al·legacions.
L'expedient conté:
- Certificat d'acord del Ple de l'Ajuntament de Sant Mateu celebrat el dia 19 de juliol de 2006 on se sol·licita la declaració de paratge natural municipal de la zona coneguda com a Racó del Frare en els termes, extensió i motius exposats en la documentació del projecte de pla especial.
- Còpia de la resolució de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial per la qual s'atorga criteri de conformitat positiu a la proposta de declaració del Paratge Natural Municipal Racó del Frare.
- Còpia d'informe urbanístic.
Afeccions legals
D'acord amb les normes subsidiàries de planejament municipal actualment vigents al municipi, els terrenys inclosos en el pla especial estan classificats com a sòl no urbanitzable protegit forestal.
El projecte presenta les afeccions següents:
- Domini públic hidràulic/cursos d'aigua: barranc del Salt, barranc de la Rambleta, barranc de la Ratlla.
- Domini públic: camí ramader assegador de Quatremitjana també anomenat assegador de la Bassa.
- Forest consorciada: Blanco de Arriba, CS 3023.
- Coves: Cova dels Ermitans, Abric de la Bonansa.
- Sòl forestal d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana.
Informes sectorials
L'expedient conté:
- Informe de l'Àrea d'Energia sobre l'afecció del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana al Paratge Natural Municipal del Racó del Frare. En l'esmentat informe s'especifica el següent:
1. Els projectes de parcs eòlics, en estat de tramitació administrativa, més pròxims a la zona són els pertanyents a les zones eòliques 4 i 5, i no afecten cap parc eòlic al terme municipal de Sant Mateu.
2. Tampoc s'observa afecció per part de la línia elèctrica d'evacuació dels parcs eòlics situats en les dues zones esmentades.
- Informe dels Serveis Territorials de Medi ambient de Castelló: de l'esmentat informe es destaca:
...«El sector objecte del pla especial presenta un relleu muntanyós en la seua totalitat, amb pendents d'entre el 40 i el 50% i parets rocoses verticals en algunes zones. La zona presenta abundant aflorament rocós i escàs sòl edàfic del tipus litosòl».
...«La major part de la superfície del sector, correspon a terrenys cartografiats en el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOFCV) com a forestal: matoll...»
...«La vegetació que hi ha està representada per un matoll termòfil de densitat mitjana en què predominen espècies com ara savines (Juniperus phoenicea) i ginebres (Juniperus oxycedrus), a més de Quercus coccifera, Pistacea lentiscus, Erica multiflora, Rosmarinus officinalis, etc. També s'observen alguns xicotets enclavaments de Pinus halepensis, sobretot a la part nord-oest cap al barranc del Salt. Aquesta associació vegetal correspon a l'hàbitat de matolls arborescents de Juniperus spp. del codi Natura 2000 5210».
...«El pla especial afecta el camí ramader assegador de Quatremitjana, amb 37,61 m d'amplària legal».
Consideracions ambientals
El municipi de Sant Mateu, enclavat al Baix Maestrat, pertany a una comarca on la història i els usos tradicionals han jugat un paper molt important en la conformació de la seua actual personalitat. El poblament de la zona des de temps immemorials ha donat lloc a innumerables vestigis d'art rupestre llevantí, declarats patrimoni de la humanitat, i a un paisatge on l'agricultura tradicional ha deixat com a llegat arbres de tradició mil·lenària com també uns usos i costums lligats a la ramaderia que han conformat un paisatge solcat per importants elements etnològics com són els bancals de pedra, les tradicionals cabanyes de pastor i els masos.
A la vora d'aquest entorn, se'n desenvolupa un de menys antropitzat que posseeix importants valors ambientals, paisatgístics i culturals conservats gràcies a la intricada orografia i a uns usos del territori que han sigut determinants en l'actual configuració d'aquest. És en aquest entorn on se situa el paratge proposat, format per impressionants elevacions rocoses en què es desenvolupen hàbitats de gran importància. Per tant, aquest paratge ha de considerar-se tenint en compte no sols l'estricta delimitació dels terrenys que el conformen, sinó l'entorn d'aquest, que pot influir de manera decisiva en el gaudi i conservació d'aquest.
L'estudi d'impacte ambiental destaca els valors ambientals següents:
Medi biòtic:
- Coberta vegetal: es tracta de terreny cobert per matoll obert en el qual predominen les savines (Juniperus phoenicea), ginebres (Juniperus oxycedrus) i el coscoll (Quercus coccifera) i en algunes zones es presenten alguns grups de pi blanc (Pinus halepensis).
- Fauna: l'estudi d'impacte ambiental destaca entre l'hepterofauna, la presència de la granota comuna, fardatxo, colobra bastarda i salamandra; entre les espècies d'aus protegides destaca l'alosa, el gaig i el cruixidell, i entre els mamífers es destaca la presència de la musaranya grisa, la rata cellarda, la fagina, teixó i mostela.
Medi perceptual:
- Paisatge: El paratge conforma una unitat de paisatge on els cingles, el pendent acusat de les vessants, l'orientació sud i les comunitats de Juniperus formen l'entramat paisatgístic que caracteritza la zona.
Patrimoni cultural:
En l'àmbit del paratge s'han localitzat els béns d'interés següents:
- Cova dels Ermitans: necròpolis prehistòrica en què actualment no consta l'existència de restes.
- Abric de Bonansa: abric que conté pintures rupestres i possibles grafits ibèrics.
Identificació i valoració d'impactes.
L'estudi d'impacte no identifica afeccions rellevants sobre el medi I destaca el risc possible d'incendis, la possible aparició de fenòmens erosius i el possible impacte del pasturatge mal gestionat.
Es considera insuficient la identificació d'impactes. El caràcter de mesura preventiva de l'avaluació d'impacte ambiental obliga a preveure tots aquells aspectes que puguen influir en l'adequada preservació dels valors naturals de la zona fent compatible aquesta preservació amb les activitats que es realitzen actualment en la zona o que es prevegen poden realitzar-se.
La localització de béns de rellevància cultural que, al seu torn estan protegits per tractar-se de coves o abrics, obliga a estudiar de quina manera aquests poden veure's afectats per l'activitat humana, i s'imposa l'aplicació correcta de la legislació vigent incidint en tots els aspectes rellevants que permeten gestionar l'espai des d'una visió de desenvolupament sostenible.
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental
L'estudi d'impacte proposa les mesures protectores i correctores següents:
- En cas de moviments de terres, s'haurà de separar el sòl vegetal i s'emmagatzemarà degudament per a emprar-se posteriorment en obres de restauració.
- Els abocaments i residus s'hauran de dipositar en instal·lacions autoritzades.
- Utilització d'espècies autòctones en les reforestacions.
- Prohibició de l'ús del foc en tot l'àmbit del paratge.
- Els materials que s'han d'utilitzar en mobiliari, tanques, etc, hauran de ser adequats a l'entorn forestal d'aquests.
- Suspensió de les obres en el cas d'aparició de restes arqueològiques.
L'objecte del programa de vigilància ambiental és establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
Amb aquest fi, l'Ajuntament de Sant Mateu haurà de realitzar anualment un informe o memòria en què es valore o descriga:
- Breu descripció de les actuacions realitzades com també de les actuacions destinades a minorar l'impacte en relació amb els moviments de terra efectuats.
- Anàlisi de la regeneració forestal duta a terme.
- Anàlisi de les mesures adoptades per a prevenir els incendis forestals.
- Anàlisi de la situació del mobiliari.
Consideracions jurídiques
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental en estar inclòs en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot l'anterior formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Atés que les actuacions previstes en el projecte de pla especial del Paratge Natural municipal Racó del Frare a Sant Mateu permetran la conservació i millora dels ecosistemes que hi ha a l'àrea, per al gaudi de la població.
Atés que en el paratge proposat hi ha elements de valor arqueològic i que s'ha de vetlar per la conservació d'aquests.
Tenint en compte que els camins ramaders que hi ha al paratge i pròxims a aquest constitueixen un element important que cal considerar en l'accés a aquest, i tenint en compte que en la comarca encara perdura l'ús ramader d'aquests, constitueix tot això un patrimoni no sols ambiental, sinó també cultural.
Atés que en els accessos al paratge pot observar-se part del ric patrimoni etnològic de la zona.
Atés que al paratge són destacables els seus valors paisatgístics, no sols per la bellesa intrínseca d'aquests, sinó per l'elevada incidència visual de les mols muntanyoses que el constitueixen, àmpliament visibles des de la plana on s'assenta la població de Sant Mateu.
Atés que l'ús del paratge proposat ha de compatibilitzar-se amb la preservació d'aquest en termes de sostenibilitat, es resol:
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, El pla especial del Paratge Natural Municipal Racó del Frare a Sant Mateu sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
1. Condicionants del document normativa del pla:
a) El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest.
b) D'acord amb el que estableix la legislació d'impacte ambiental les alteracions en els límits del paratge es consideren una modificació del pla especial i per tant, sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Condicionants generals:
a) Es proposa senyalitzar tots els camins ramaders que hi ha a la zona i indicar-ne els noms i usos tradicionals, com també les rutes d'accés al paratge per mitjà d'aquests. A més, s'haurà de respectar l'amplària legal de l'assegador de la Quatremitjana.
b) Es proposa indicar tots els elements etnogràfics d'interés que hi ha a la zona i ressaltar-ne els valors i usos tradicionals.
c) A causa de la presència de jaciments arqueològics en l'àrea, qualsevol actuació al paratge haurà de disposar de l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat de les actuacions amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/19989, del patrimoni cultural valencià, entenent-se les observacions realitzades en l'esmentat informe incloses en aquesta declaració d'impacte.
d.) Es vetlarà perquè en l'entorn del paratge o en les vies d'accés d'aquest, no hi haja cap dipòsit incontrolat de residus respectant-se la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
e) En relació amb les coves que hi ha a l'àrea, s'haurà de respectar el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de coves de la Comunitat Valencianament i especialment l'article 4 d'aquest en el qual s'especifica que qualsevol actuació que puga afectar aquestes requerirà informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient sense perjudici de les competències pròpies en matèria de cultura i requerirà, si és el cas, d'estimació o avaluació d'impacte ambiental.
f) El pla d'ús públic del paratge haurà de contenir:
F.1) Les suficients previsions perquè l'activitat ramadera i cinegètica siga compatible amb els usos didàctics i recreatius. Amb aquest fi es considerarà la conveniència de la creació de zona de reserva de caça en la totalitat de la superfície del paratge.
F.2) Una adequada ordenació i zonificació del paratge a fi que les activitats que s'han de realitzar en aquest no perjudiquen els valors naturals que cal protegir.
F.3) Actuacions de promoció i conscienciació social sobre els aspectes ambientals d'aquest, ús adequat i conservació.
g) S'hauran de respectara els preceptes continguts en la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, i Decret 98/1995, de desenvolupament pel que fa a prevenció d'incendis forestals. Sense perjudici de la normativa sectorial, s'haurà de promoure la trituració de les restes agrícoles i la incorporació d'aquestes al sòl en l'entorn del paratge com a mitjà de lluita contra incendis forestals procedents de l'agricultura.
h) Tota actuació que afecte domini públic hidràulic i zones de policia i servitud haurà de disposar d'informe favorable de l'organisme de conca corresponent.
i) S'hauran de respectar els preceptes continguts en el Decret 120/2006, d'11 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, en relació amb aquelles activitats que puguen incidir en la preservació de la qualitat paisatgística del paratge, i especialment l'article 21 de l'esmentat decret en què s'incideix sobre la preservació de les fites o elevacions topogràfiques i la necessitat de manteniment de les condicions de visibilitat.
j) En relació amb la variant de la senda PRV- 214, que s'endinsa en el paratge, se n'haurà d'estudiar i consensuar el traçat a fi d'avaluar si el recorregut d'aquesta pot tenir algun tipus de repercussió en els valors ambientals i especialment potencials impactes sobre coves i abrics presents al paratge en la seua doble vessant d'elements recollits en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i d'espais que contenen béns recollits en la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.
k) S'hauran de senyalitzar adequadament les vies d'accés al paratge, les zones aptes per a aparcament, els camins no transitables amb vehicles, les sendes.
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 2 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 157/06-AIA
Títol: Pla especial de protecció de la infraestructura de la línia 2 del tramvia d'Alacant entre el pk 0+000 i el pk 0+560
Promotor: Ens Gestor d'Infraestructures de Transport i Ports (GTP)
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport i CTU
Localització: Vessant nord-oest de la serra Grossa (Alacant)
Descripció del projecte
1. Objecte de projecte
El pla especial té com a objecte modificar la qualificació de 43.730 m² de sòl no urbanitzable, protecció de fites, a la falda nord de la serra Grossa, passa a sòl no urbanitzable protecció d'infraestructures, adequant els paràmetres de l'ordenació del sòl per a la implantació de la línia 2 del tramvia d'Alacant entre el pk 0+000 i el pk 0+560 del tram avinguda de Dénia (entroncament amb línia 1) - Universitat - Sant Vicent del Raspeig.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
La zona d'actuació està qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció de fites, d'acord al Pla general d'ordenació urbana d'Alacant, aprovat definitivament el 27 de març de 1987. Aquesta qualificació restringeix les activitats i actuacions possibles en l'esmentat sòl i ve especificada en el pla general per: «...en el desenvolupament dels usos i activitats admesos en aquest tipus de sòl no es realitzaran moviments de terra que desfiguren el perfil del terreny, entenent-se per aquests els que originen desnivells majors a 1,00 m. Tampoc es podran realitzar tales d'arbratge.»
Aquestes restriccions originen la necessitat de modificar la qualificació dels terrenys per a així possibilitar l'execució del projecte de la línia 2 del tramvia d'Alacant.
L'actuació discorre en un primer tram de forma quasi paral·lela al vial d'accés al centre comercial Plaza Mar 2 en una longitud d'aproximadament 300 metres, a continuació el traçat en planta canvia la direcció girant 90º fins a enllaçar amb l'avinguda Dénia, i aquest últim tram és resolt mitjançant un pas inferior.
Es recull en la normativa urbanística les diverses construccions possibles, i es limiten aquestes exclusivament als baixadors que hauran de tenir una alçària màxima limitada a 5 metres des de la cota superior de la plataforma i una amplària màxima per a les andanes de 4 metres. Aquestes construccions no podran comportar un obstacle a les conques visuals de l'entorn, ni es podrà projectar cap instal·lació tancada.
3. Alternatives
L'examen d'alternatives realitzat en el projecte ve condicionat per la necessitat d'unió de la línia 1 amb la línia 2. Aquest propòsit s'aconsegueix mitjançant l'execució de dos desviacions en la primera i una estructura de pas elevat en un dels sentits de la segona. Un altre dels condicionants tècnics imposats en el traçat en el tram de referència és la necessitat d'encreuament amb l'avinguda Dénia mitjançant un pas inferior. D'aquesta manera la traça de la línia 2 està lligada en bastant mesura a aquestes obres que s'executen actualment. Prenent aquests condicionants tècnics i els de caràcter ambiental referits a la minimització dels moviments de terra necessaris i les afeccions a elements naturals presents en l'entorn, s'han plantejat dues alternatives:
- Alternativa 1: seguir amb un traçat paral·lel al vessant de la serra Grossa i soterrar la plataforma fins a arribar a l'encreuament amb la prolongació del carrer Doctor Sánchez San Julián, on el traçat en planta gira 90 graus per a seguir l'alineació d'aquest vial.
- Alternativa 2: un traçat que discorre sota el carrer que voreja pel sud el centre comercial Plaza Mar 2.
Entre els avantatges ambientals que han motivat l'elecció de l'alternativa 1 front la 2 es destaca l'absència d'afecció al col·lector subterrani existent i a la canalització del barranc del Bon Hivern.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
La Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental i documentació tècnica del pla especial de protecció de la infraestructura de la línia 2 del tramvia d'Alacant entre el pk 0+000 i el pk 0+560, com també el certificat d'informació publica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari La Verdad d'Alacant, de data 16 de maig de 2006 i en el DOGV núm. 5269, de data 30 de maig de 2006.
Durant el període d'informació pública la Direcció Territorial de Territori i Habitatge i el Servei de Projectes i Construccions Educatives de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport van presentar dos informes i una al·legació el Grup Municipal d'Esquerra Unida - L'Entesa de l'Ajuntament d'Alacant.
3. Resum de les al·legacions
De l'al·legació dalt indicada es dóna una síntesi dels punts més significatius, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només del que es refereix als esmentats aspectes ambientals. L'al·legació formulada en matèria ambiental es refereix de manera general i en extracte als punts següents:
- Rebuig del traçat proposat per a la línia 2 del tramvia en l'àmbit del pla especial en afectar molt negativament els valors naturals i paisatgístics de la serra Grossa.
- Proposa un traçat alternatiu que evita l'afecció a la Serra Grossa.
- Considera que el projecte hauria d'incloure una actuació de millora ambiental de la zona de la serra Grossa limítrofa al traçat, una actuació que hauria de consistir bàsicament en la potenciació de la vegetació autòctona arbustiva i herbàcia present en aquest sector de la serra.
- L'impacte ambiental sobre els valors naturals i paisatgístics de la Serra Grossa principalment com a conseqüència dels moviments de terres previstos és considerat com a sever o crític en discrepància amb l'estudi d'impacte ambiental.
- No s'han analitzat alternatives.
- Possible afecció a la refineria excavada de la Serra Grossa.
- Possible afecció a la forest d'utilitat pública situada a l'est del front de pedrera de la serra Grossa.
- L'impacte paisatgístic de l'actuació està clarament infravalorat.
Les contestacions de la Conselleria d'Infraestructures i Transport a les al·legacions presentades es dirigeixen primerament a la consideració de l'obra com a construcció i instal·lació de servei públic essencial, activitat d'interés general, obra pública i infraestructura o servei públic d'especial importància, la qual cosa fa que hi siga d'aplicació l'article 29 de la Llei 10/2004, del sòl no urbanitzable, relatiu a les autoritzacions d'usos i aprofitaments del sòl no urbanitzable en les actuacions promogudes per les administracions públiques territorials.
Pel que fa al traçat alternatiu proposat, es considera inviable a causa dels punts d'unió requerits per la infraestructura i a la presència del col·lector de pluvials de grans dimensions existent.
L'impacte ambiental com a conseqüència dels moviments de terra es considera moderat sobre la vegetació, com a conseqüència del poder de recuperació d'algunes comunitats vegetals presents una vegada executades les obres.
L'estudi d'alternatives s'ha realitzat en fases prèvies a la redacció del pla especial.
Les galeries i instal·lacions de l'antiga refineria de petroli queden fora de l'àrea del pla especial, tampoc es veu afectada la gruta artificial, polvorí o pou de ventilació, no obstant això, es queda a l'expectativa que la Direcció General de Patrimoni Cultural emeta un informe respecte d'això. L'esmentat informe com es comenta en el punt següent, corrobora l'absència d'afecció.
Respecte a la invasió a la forest d'utilitat pública (AL1009AL120), segons la cartografia del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, l'esmentada forest queda fora dels límits del pla.
Pel que fa a la valoració de l'impacte paisatgístic, aquesta s'ha realitzat considerant que de les diverses conques visuals en l'entorn de l'actuació, aquesta només és visible des dels voltants del centre comercial i del barri de la Goteta. La valoració de la fragilitat paisatgística no es considera alta en tractar-se d'un terreny amb una topografia suaument regular i considerablement antropitzada. A l'anterior afig que s'ha dissenyat i pressupostat un programa de repoblació forestal, amb l'objectiu de millorar la integració paisatgística de l'obra.
4. Informes sectorials
Informe patrimoni cultural
S'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en els termes següents:
- En la prospecció realitzada no s'ha localitzat jaciments arqueològics ni restes de cap cultura material.
- Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent.
Informe del Departament de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Alacant
El Departament de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Alacant informa respecte a l'estudi d'impacte ambiental del pla especial, en sentit favorable, considerant suficient la identificació i valoració dels impactes ambientals possibles, i correctes les mesures correctores proposades. Afig que hauria d'ampliar-se l'estudi de l'impacte acústic tant per a la fase de construcció com per a la fase d'explotació de la infraestructura.
5. Peticions d'informació o documentació complementària
En data 7 de novembre de 2006 es va sol·licitar una ampliació del contingut de l'estudi d'impacte ambiental, la qual se centrava en l'absència d'un examen d'alternatives de traçat tècnicament viables i la justificació de la solució adoptada, com també la carència de l'informe preceptiu emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
En data 29 de novembre de 2006 es rep resposta a la sol·licitud d'ampliació de continguts de l'estudi d'impacte ambiental. Es va aportar un estudi d'alternatives de traçat, la justificació de la solució adoptada i l'informe patrimonial favorable previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
En data 22 de desembre de 2006 es rep el document titulat Possibles efectes sobre la situació acústica en relació amb la generació de sorolls i vibracions en la fase d'obres i durant el funcionament del tramvia, on s'analitza la contaminació acústica de la zona tant per a la fase d'execució com per a la de funcionament.
Afeccions legals
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la Conselleria de Territori i Habitatge, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. La proposta no afecta de manera directa llits de rius o barrancs. No presenta afeccions derivades per infraestructures territorials.
L'estudi d'impacte ambiental afirma que els camins ramaders catalogats al terme municipal i les microreserves de flora es troben fora de l'àmbit de l'actuació del pla especial.
En les proximitats de la zona d'actuació es troba la forest d'utilitat pública AL1009AL120 denominat barranc del Bon Hivern, el qual en l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que no es veurà afectat per les obres. La zona de l'actuació es troba en terrenys catalogats pel pla general d'ordenació forestal com a matoll.
En la part alta del turó hi ha un jaciment arqueològic inventariat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, una necròpolis ibèrica denominada Cala de Bonhiber o de la Goteta. En l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental consta l'informe favorable a l'efecte patrimonial del Pla especial de protecció de la infraestructura de la línia 2 del tramvia d'Alacant entre el pk 0+000 i el pk 0+560.
Consideracions ambientals
L'actuació afecta el vessant nord-oest de la Serra Grossa, i se situa al voltant de les cotes 35-41 metres, i arriba a la Serra Grossa en l'entorn de l'actuació als 106 metres d'alçària. L'àrea objecte d'estudi està constituïda principalment per calcarenites i margues, i en menor grau calcàries arenoses. Els sòls presenten una capacitat d'ús molt baixa de classe E.
De la fauna estudiada en l'estudi d'impacte ambiental es destaca l'avifauna, entre les que s'assenyalen espècies que nidifiquen en el sòl com ara l'alosa (Alauda arvensis) i les cogullades (Galerida cristata i tcklae) i altres espècies com la merla blava (Monticola solitarius), el còlit negre (Oenanthe leucura) i l'abellerol (Merops apiaster). Associat al tipus de vegetació de matoll és freqüent la presència de diverses espècies d'herpetofauna, com ara la sargantana cuallarga (Psammodromus algirus) i el dragó comú (Tarentola mauritanica) entre altres, com també alguns mamífers com ara la rata comuna i la rata de camp.
S'afirma en l'estudi d'impacte ambiental que no hi ha constància que en la zona hi haja fauna en perill d'extinció.
La vegetació de la zona es caracteritza principalment per la presència de matoll semiàrid termomediterrani, existint alguns exemplars d'oliveres (Olea europaea) i ametlers (Prunus dulcis) bastant dispersos, i dos exemplars de garrofera (Ceratonia siliqua). S'assenyala en l'estudi d'impacte ambiental la presència d'un exemplar de mimosa (Acacia dealbata), de procedència desconeguda i que no es correspon amb la zona objecte de l'estudi. Assenyala l'estudi d'impacte ambiental la presència d'alguns exemplars de pi blanc (Pinus halepensis) amb importants defoliacions de les seues branques i raquitisme.
El moviment de terres estimat en l'estudi d'impacte ambiental és de 7.697,85 m³ en excavacions i de 12.327,45 m³ en formació de terraplens, la qual cosa originarà la necessitat recórrer a préstecs.
El tractament previst per als residus inerts que es generen es realitzarà mitjançant l'eliminació d'aquests en un abocador autoritzat o mitjançant la seua reutilització o valoració en obres de restauració, condicionament, farciment o amb fins constructius d'acord amb el que preveu el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció.
No s'han tractat en l'estudi la concepció del sistema d'il·luminació de la via, ni s'ha estudiat la xarxa de drenatge superficial. Aquests aspectes hauran de desenvolupar-se correctament en el corresponent projecte de construcció, el qual també incorporarà amb suficient detall les principals seccions transversals del tram considerat, un estudi de la possible localització de préstecs i abocadors, i la localització i dimensions de les instal·lacions auxiliars necessàries per a l'execució de les obres.
Pel que fa al patrimoni històric i cultural, s'assenyala l'existència de béns de caràcter etnològic relacionats amb la defensa de la costa en la Guerra Civil, situats en la mateixa vessant però que no es veuran afectats pel fet de quedar fora de l'àmbit de l'actuació.
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals i ha estimat un pressupost per a poder executar-les adequadament. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures.
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives:
- Trasplantament de 6 exemplars d'olivera (Olea europaea).
- Jalonament temporal de protecció.
- Seguiment arqueològic durant els treballs de moviments de terra.
- Seguiment i control de les obres per part d'un tècnic ambiental.
La localització i dimensions de les instal·lacions auxiliars associades a aquest tipus d'obres no han sigut definides en l'estudi d'impacte ambiental; no obstant això, s'han inclòs una sèrie de mesures preventives de caràcter general, de les que no es considera apropiada la referent a les zones de préstec de nova obertura, per a les quals s'haurà de seguir el procediment apropiat i obtenir la preceptiva declaració d'impacte ambiental.
Com a mesura compensatòria s'ha projectat una restauració forestal de tot el vessant afectat de la Serra Grossa, i s'estima la superfície potencialment apta per a reforestar en 30.000 m² i s'empraran un total de 4.500 unitats d'entre les següents espècies arbustives i arbòries, Atriplex halmus, Anthyllis cytisoides, Coroneta juncea, Ephedra fragilis, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides, Salsola sp., Pinus halepensis i Olea sylvestris.
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial de protecció de la infraestructura de la línia 2 del tramvia d'Alacant entre el pk 0+000 i el pk 0+560, promogut per Ens Gestor de la Xarxa de Transport i Ports (GTP), sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
Segon
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre. També s'hauran de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
2. Previ a l'aprovació definitiva del projecte de construcció es presentarà aquest, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, perquè informe sobre tots els aspectes previstos en l'estudi d'impacte ambiental, en aquesta declaració d'impacte ambiental i els punts que no han sigut desenvolupats amb suficient detall en l'estudi d'impacte ambiental del pla especial.
3. El replantejament de l'obra haurà de ser supervisat pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria de manera que aquests determinaran la necessitat d'establir mesures preventives addicionals a les plantejades en l'estudi d'impacte ambiental respecte a la fauna, flora, vegetació i paisatge, podent incloure modificacions de la traça, limitacions respecte al període d'execució de les obres, i delimitació de zones de vegetació i exemplars vegetals que no han d'afectar-se.
4. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'hauran de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix s'haurà de fer respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'haurà d'intentar aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins existents.
5. Durant l'execució de les obres no s'hauran de desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
6. Els materials de farciment i els llastos que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures s'hauran de sotmetre aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
7. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, s'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'abassegaran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma tal que es garantisca el manteniment de les seues propietats naturals. En cap cas aquests abassegaments temporals es realitzaran tallant la xarxa de drenatge superficial. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, s'hauran de descompactar per subsolament tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquestes.
8. En el cas de descobrir-se restes arqueològiques, paleontològiques, etnològiques o arquitectòniques durant l'execució de les obres s'haurà de comunicar immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i s'haurà de complir amb el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià.
9. Si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'haurà de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
10. La Conselleria d'Infraestructures i Transports haurà de realitzar les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental plasmant els resultats obtinguts de l'esmentada vigilància en informes tècnics ambientals que s'han d'elaborar amb caràcter trimestral durant el període de garantia de les obres i dels que traslladarà a aquesta Secretaria Autonòmica per al vistiplau d'aquests. El primer dels esmentats informes s'haurà de remetre en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres i en aquest s'hauran de plasmar, amb reportatge fotogràfic complementari, les mesures executades com també el resum de les incidències que hagen pogut aparéixer durant el període de construcció. Els successius informes recolliran ja el seguiment i vigilància de l'eficàcia de les mesures adoptades i proposaran, en funció dels resultats obtinguts, les mesures correctores complementàries que s'estimen necessàries.
11. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
Tercer
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
Quart
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 28 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 163/06-AIA
Promotor: Valenciana de Zahorras SL
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València
Objecte del projecte: Extracció de roques detrítiques al·luvials quaternàries per a la construcció de l'autovia entre Llíria i Losa del Obispo (València).
Localització: Parcel·les 113 i 131 del polígon 9 del municipi de Villar del Arzobispo.
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA.2004/7
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques del projecte
Valenciana de Zahorras SL projecta explotar roques detrítiques al·luvials quaternàries de grandària de gra mitjà i gros a les parcel·les 113 i 131 del polígon 9 del municipi de Villar del Arzobispo.
La superfície d'explotació ocupa una superfície de 38.904 m², el volum total de reserves cubicades és de 110.767 m³ i la vida de l'explotació és de dos anys.
A les parcel·les 113 i 131 ja s'ha realitzat el desbrossament de la coberta vegetal i el decapatge del sòl com a preparació per a l'explotació. La terra vegetal es troba emmagatzemada en la perifèria de la propietat, en abassegaments longitudinals de 3 metres d'alçària i uns 5 metres d'amplària.
En la parcel·la 113 s'han excavat uns 14.000 m³ de graves formant el banc 400/395 m; sobre el terreny s'emmagatzemen multitud de piles de roques detrítiques i hi ha una plataforma de 40x50x3 metres, que ha sigut construïda amb roques anàlogues a les que afloren.
La primera documentació aportada pel titular no reflectia aquesta situació, ja que remetia fotografies de les parcel·les amb coberta vegetal i un mapa topogràfic del terreny verge. Una vegada visitat el lloc, al promotor se li va requerir que reflectira la realitat ambiental existent, mitjançant una documentació nova; a més es va notificar el fet a l'Àrea d'Inspecció d'aquesta Conselleria i a al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.
Una vegada analitzada la primera documentació remesa pel titular, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental defineix al promotor unes directrius per a la restauració dels terrenys, les quals es detallen en els paràgrafs següents i es troben també recollides en el requeriment de documentació esmentat.
El sistema d'explotació és mitjançant pedrera, per bancs descendents de 3 metres d'alçària i talús individual de 20º respecte de l'horitzontal, amb una amplària de bermes de 3 metres. Els bancs d'explotació una vegada esgotats passen a ser directament els bancs finals de restauració.
Les explotació es realitza entre les cotes 402 i 388 m. L'extracció es realitza mitjançant una retroexcavadora Guria-520, de 170 CV i cullera d'1 m³. Les labors preparatòries es realitzen amb una carregadora frontal Furukawa FL-200.I de 200 CV i cullera de 2 m³. Per a transportar les roques s'empren camions banyera de 15 m³.
La producció anual s'estima en uns 114.000 m³.
El promotor ha disposat que les piles d'àrids dipositades i les roques que omplin l'extrem NE de la parcel·la 113, siguen venudes abans d'iniciar l'explotació.
L'escorriment es canalitza per una cuneta de guarda que, juntament amb el drenatge de la plaça de la pedrera, es dirigeix cap a una bassa de decantació i des d'ací es descarrega a la rambla de la Aceña, lliure de partícules.
El personal que empra la pedrera és de 3 operaris.
2. Alternatives
El titular ha considerat altres terrenys situats a les parcel·les 919, 726 i 873 del polígon 6 del mateix municipi; afronten amb la carretera CV-35. Ha descartat aquesta ubicació pel major impacte visual i per embrutar el ferm, fent-lo lliscant en dies de pluja, la qual cosa augmentaria el risc d'accidents de circulació; a més, l'entrada a l'explotació seria directa, sense glorieta. En l'esmentat lloc hi ha una canal de reg.
El promotor s'ha decidit per aquesta alternativa per causar menys impactes al medi ambient.
Tramitació administrativa
1. Tramitació
El 15 de maig de 2006 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet la documentació: un exemplar del projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i document de síntesi, i incoa el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
El 23 de maig de 2006 es remet la documentació esmentada al Servei de Gestió Forestal, per incloure la parcel·la 112, la qual és forestal.
El 7 de juny de 2006, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet un fax explicant que, per un error, el promotor ha inclòs la parcel·la 112 en el text de la memòria, però que no desitja explotar-la.
El 14 de juny de 2006 es comunica al Servei de Gestió Forestal que no cal avaluar la parcel·la 112, d'acord amb el fax rebut.
El Servei de Gestió Forestal remet la documentació, el 20 de juny de 2006, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
El promotor remet el 23 de juny de 2006 un escrit aclaridor.
El 28 de juny de 2006 es remet a l'Àrea d'Inspecció un informe sobre l'inici de les labors mineres en les parcel·les.
El 30 de juny de 2006 es notifiquen al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial les obres realitzades.
El 26 de juliol de 2006 es rep un escrit del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, en resposta a la notificació anterior.
El 8 de setembre de 2006, Base Idea SL annexa una acreditació com a representant del titular i instància, per a sol·licitar la consulta de l'expedient administratiu.
L'11 de setembre de 2006 es remet al titular, via Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, un requeriment de nova documentació tècnica. En la mateixa data es remet una còpia de l'esmentat requeriment a l'interessat.
S'adverteix al titular de la caducitat de l'expedient l'11 de desembre de 2006, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i també se li envia una còpia de l'advertència directament.
El promotor remet el 17 de gener de 2007 una documentació tècnica nova, composta per: projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi, pla de restauració, CD amb els arxius digitals i un escrit amb aclariments.
2. Informació pública
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial certifica que va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Butlletí Oficial de la Província núm. 168, de 16 de juliol de 2004; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.
3. Peticions d'informació o documentació complementària
Es va realitzar una consulta al Servei de Gestió Forestal amb motiu que la parcel·la 112, inicialment inclosa en la documentació, la qual és terreny forestal.
Informes sectorials
No s'han produït.
Afeccions legals ambientals
Per la parcel·la 113 passa el camí ramader assegador de la Senda del Camp o del Mestre, de 5 metres d'amplària legal.
L'activitat proposada no afecta espais naturals protegits o inclosos en els plans d'ordenació dels recursos naturals (PORN) o plans rectors d'ús i gestió (PRUG), o altres figures desenvolupades per la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
Consideracions ambientals
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat
Els cultius pròxims a la pedrera es poden veure afectats per les emissions de pols procedent dels camins per on transiten els camions, les labors d'extracció i càrrega i les superfícies desproveïdes de sòl i vegetació sotmeses a l'acció directa de l'erosió eòlica.
El trànsit rodat augmentarà a la carretera CV-396 a causa de l'entrada i eixida de camions procedents de l'explotació.
En cas de pluges de forta intensitat es pot erosionar la superfície de l'explotació i l'escorriment superficial arrossegaria sediments fins a la rambla de la Aceña.
La pedrera es projecta en una zona de suau pendent, quasi horitzontal, en dues parcel·les rectangulars i contigües, que descriuen una forma de L de 70 a 100 metres d'amplària. Les labors mineres aprofundeixen en el terreny creant un espai buit, el qual, una vegada restaurat, causa un impacte crític al relleu.
2. Identificació i valoració dels impactes
Els impactes, en general, han sigut identificats i valorats adequadament.
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
Al promotor se li havia requerit una justificació dels estèrils produïts amb fins de restauració, per a la qual cosa li servirien les columnes i les correlacions estratigràfiques obtingudes dels treballs d'investigació realitzats; però en la documentació aportada ha substituït l'esmentada informació per 3 fotografies preses als talussos d'una explotació adjacent. En el camp s'observa només un sondatge d'uns 6 metres de diàmetre per 6 de profunditat.
El tècnic responsable no ha acreditat cap càlcul dels estèrils, però diu basar-se en la cartografia geològica 1:50.000 -la qual no té detall suficient per a fer-ho- i en observacions qualitatives dels sondatges practicats "[...] on s'observa un percentatge baix d'argiles", per a afirmar finalment que els estèrils són les margues, les quals representen un 2% de les reserves. Es desconeix el fonament d'aquesta afirmació, aquesta circumstància obliga a emetre una prescripció cautelar, que es troba redactada en l'apartat segon d'aquesta declaració.
L'impacte geomorfològic és crític i tan sols se'n redueix parcialment la magnitud mitjançant l'execució del pla de restauració, per la qual cosa és molt important seguir les pautes marcades.
És necessari replantejar topogràficament els treballs des del primer dia, d'una altra manera no s'aconseguirà restaurar la pedrera de la manera que s'ha dissenyat.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
4. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
5. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives que hi siguen preceptives, la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A denominada Tibor i el pla de restauració d'aquesta, sempre que el projecte es desenvolupe segons les condicions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.
Segon
El promotor haurà de complir les prescripcions següents:
1. Aquesta declaració haurà d'estar disponible en l'explotació a disposició del personal de vigilància i inspecció d'aquesta Conselleria.
2. Queda exclosa d'aquesta declaració la parcel·la 112 per haver renunciat expressament el titular a l'explotació d'aquesta.
3. Abans d'iniciar l'explotació:
a) S'haurà de restaurar la parcel·la 112. Les labors s'hauran de cenyir a les descrites en el pla de restauració, però la mescla de llavors s'haurà d'aplicar amb una dosi mínima de 200 kg/ha.
b) S'hauran de col·locar pantalles tallavents en aquelles parts del límit pròximes a cultius, tindran una alçària mínima de 3 metres. El cordó perifèric de terra vegetal serà vàlid per a aquest fi si es troba entapissat per herbàcies.
c) S'hauran de construir les canals de guarda, les baixants i la bassa de decantació.
d) Els cordons perimetrals de terra vegetal han d'estar recoberts de la vegetació herbàcia especificada en el pla de restauració.
4. El període de vigilància ambiental s'haurà d'estendre per un termini de 2 anys, comptats a partir de la data de finalització de la restauració de les parcel·les.
5. L'explotació de la parcel·la 113 afecta el traçat del camí ramader assegador de la Senda del Campo o del Mestre; per tant, el promotor ha d'obtenir la corresponent autorització, davant de l'òrgan administratiu competent per raó de la matèria, per a resoldre l'afectació d'aquesta.
6. Els estèrils no s'hauran d'emprar per a construir cap talús, sinó que ompliran les places de la pedrera, a fi que adquirisquen un pendent el més pròxim possible al 3% i drenen, en conjunt, en la direcció NE-SO.
7. Les plataformes de treball i els camins pels quals circulen els camions de Valenciana de Zahorras SL hauran de romandre humits durant la jornada laboral.
8. D'acord amb la documentació aportada, no s'haurà d'emprar planta de cap tractament ni es construiran runams permanents.
9. No té validesa l'apartat 4.1.4.1 de l'estudi d'impacte ambiental, perquè contradiu les especificacions dictades des d'aquesta Conselleria, les quals estan recollides en l'apartat 1.4.2. de l'estudi esmentat.
10. La bassa de decantació i el sistema de drenatge hauran de romandre nets des de l'inici de l'activitat fins a expirar el programa de vigilància ambiental.
11. No s'haurà d'adobar la terra vegetal amb compost obtingut de fems orgànics tractats industrialment.
Tercer
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Quart
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 12 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 198/06-AIA
Títol: Fàbrica de frites, esmalts i colorants ceràmics
Promotor: Colorificio Cerámico Bonet, SA
Localització: Avinguda d'Onda s/n, 12210 Ribesalbes (Castelló)
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental
Descripció del projecte
Colorificio Cerámico Bonet, SA és una empresa en funcionament dedicada a la fabricació de frites, esmalts i colorants ceràmics, instal·lada al municipi de Ribesalbes, i disposa de llicències municipals de funcionament. El projecte presentat es refereix a les instal·lacions existents i inclou determinades modificacions en la maquinària, encara que no s'amplien les construccions existents. Té com a objecte l'obtenció de l'autorització ambiental integrada.
La instal·lació es troba en funcionament i autoritzada. La parcel·la ocupada és de 44.639,88 m², sobre la qual s'ha construït un total de 26.847,02 m² en planta. El sòl és urbà d'ús industrial, segons les normes subsidiàries del municipi (es presenta certificat de compatibilitat emés per l'Ajuntament). S'accedeix per la carretera Onda-Ribesalbes-l'Alcora-Ribesalbes-l'Alcora (CV-91), sense que calga travessar el nucli urbà per a arribar-hi.
La capacitat anual de processament dels forns de frita és de 48.667.385 kg. El procés de fabricació de frites consisteix en la dosificació de matèries primeres (zirconi, alúmina, composts borats, feldespats, quars, carbonats, etc.) que es fonen en forns que creen una massa vítria que es refreda en aigua. El producte, s'emmagatzema com a tal en contenidors flexibles o es processa per a obtenir altres productes. Per a l'obtenció de pellets, es polvoritza un feix de barbotina i aglomerant sobre un tambor giratori els quals, al contacte amb gasos calents, produeixen l'evaporació instantània de l'aigua de manera que la partícula inicial creix amb forma esfèrica. Els esmalts s'obtenen dosificant altres matèries (colors o altres) i es presenten en sec o líquid, en aquest últim cas després d'una mòlta prèvia. La frita granulada s'obté per disgregació de la frita en un molí rotatiu, amb assecament previ d'aquesta, i addició de color si es vol frita granulada acolorida.
El processament de colors ceràmics consisteix en la mescla de matèries primeres (òxids metàl·lics), la seua molturació per via seca o humida i la calcinació en una mufla. El producte obtingut es llava i tamisa i s'asseca en un assecador continu. La capacitat anual de processament de colors és de 502.567 kg.
Els forns i assecadors funcionen amb gas natural i es disposa d'una planta de generació d'oxigen per adsorció que substitueix l'aire com a comburent.
El consum global d'aigua en la indústria és de 39.7703 l'any, que s'obtenen d'un pou propi degudament autoritzat (s'aporta resolució de concessió d'aprofitament de l'aigua del pou). L'aigua s'incorpora al procés després de passar per un sistema de descalcificació. Les aigües residuals sanitàries s'aboquen directament al clavegueram, les pluvials a llit i a xarxa de col·lectors de la zona i les aigües residuals industrials es reutilitzen en la totalitat d'aquestes, després de ser depurades en una depuradora pròpia (es disposa de les preceptives autoritzacions). Els llots generats per la depuradora s'incorporen al procés productiu.
Tramitació administrativa
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental es va iniciar amb data 25 de maig de 2006, en remetre l'Àrea de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria el certificat d'informació pública del projecte. Aquest indica que no s'hi han rebut al·legacions i s'acompanya del certificat de l'ajuntament corresponent, en el mateix sentit. Així mateix s'aporta documentació complementària al projecte.
Amb anterioritat, s'havia rebut el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, acompanyats de diversa documentació addicional i annexos.
Afeccions legals
El projecte està afectat per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en estar inclòs en l'annex I, epígraf 3.3 (instal·lacions per a la fabricació de vidre inclosa la fibra de vidre, amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia). La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
Cal citar, entre altres normes:
- La producció de vidre està sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.
- L'activitat està catalogada com a tipus B, per ser potencialment contaminant de l'atmosfera, per la qual cosa ha de portar el control i registre de les seues emissions.
- Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.
- Com a productor de residus, ha de complir el que estableix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.
La parcel·la en què se situa l'activitat està inclosa en el LIC Curs alt del riu Millars, caracteritzat per certs hàbitats d'importància associats al llit del riu. L'activitat està en sòl urbà industrial, però afronta amb el llit, per la qual cosa no ha d'afectar indirectament els esmentats hàbitats.
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
Consideracions ambientals
S'ha de tenir en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que està en procés d'adaptació a la nova normativa. A més, es troba situada en un polígon industrial. Al sud, la parcel·la afronta amb terrenys naturals que formen part del llit del riu Millars. Les edificacions pròximes són d'ús industrial, excepte les que afronten amb el pati de càrrega i descàrrega que són d'ús residencial, i el nucli urbà a poc més de 200 m.
El possible efecte ambiental de l'activitat de fabricació de frites, esmalts i colors ceràmics va associat a l'emissió a l'atmosfera de pols i gasos, transmissió de soroll i generació d'abocaments i residus sòlids.
La indústria es troba recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric, com a grup B. En aquest sentit, les principals emissions són: pols associada al trasbals de matèries primeres i gasos de combustió procedents dels forns de fusió i mufles i els assecadors. Les matèries primeres s'emmagatzemen en sitges, les quals disposen de filtres de mànegues. Així mateix, hi ha instal·lats sistemes d'aspiració en les zones de trasbals i mescla de matèries primeres que condueixen els corrents aspirats al sistema de depuració de gasos mitjançant filtres de mànegues. Hi ha també hidrofiltres instal·lats en la zona de laboratori. S'ha instal·lat un sistema de generació d'oxigen mitjançant adsorció, que alimenta els forns. L'ús d'oxigen com a comburent (oxicombustió), unit a l'ús de gas natural com a combustible, redueix la càrrega contaminant dels gasos de combustió. A més, es disposa de dues plantes depuradores dels gasos de combustió dels forns de fusió. En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala l'efecte sinèrgic sobre la qualitat de l'aire ambient produït per l'existència de diverses indústries del sector ceràmic ubicades en la mateixa zona, encara que s'estudia la dispersió dels contaminants emesos i es conclou que no incideixen significativament sobre els nivells de concentració de contaminants.
Respecte a les aigües residuals generades:
- Les aigües pluvials s'aboquen a la xarxa d'aigües pluvials de la zona i mitjançant col·lector, al riu Millars.
- Les aigües sanitàries s'aboquen a la xarxa de clavegueram municipal.
- Les aigües industrials (neteja de bombos, secció de laboratoris, secció de colors) es depuren en una depuradora pròpia i es reutilitzen íntegrament per a neteja i refredament de la frita (abocament zero d'aigües industrials). En el cas dels abocaments de la secció de colors, se sotmeten prèviament a un pretractament d'oxidació. El procés de depuració consisteix en el control del pH amb sosa càustica, emulsionat mitjançant policlorur d'alumini, precipitació mitjançant polielectròlit i eliminació de bacteris amb hipoclorit sòdic.
Tant els dipòsits d'aigües residuals com el vas de la depuradora són impermeables. Els llots generats pel procés de depuració es reutilitzen com a matèria primera.
Com a focus de soroll i vibracions, se citen els motors i turbines i l'eixida de gasos de la planta d'oxigen. S'estima matemàticament en l'estudi d'impacte ambiental que l'aïllament proporcionat pels tancaments i la distància als receptors més pròxims permet complir amb els límits establits. S'aporta un mesurament dels nivells sonors en l'entorn de la parcel·la (auditoria), la qual conclou que es compleixen els nivells sonors límit establits per a ús industrial. No obstant això, atés que s'indica que el parc de càrrega i descàrrega afronta amb edificacions residencials, haurà de comprovar-se el compliment dels límits establits per a aquest ús.
L'activitat exercida genera residus perillosos i no perillosos, que són recollits i agrupats en recipients, contenidors o bidons en l'interior de la nau segons les característiques i tipologia d'aquests. Els residus perillosos s'emmagatzemen i gestionen en les degudes condicions de separació, envasament i etiquetatge. Periòdicament, són retirats per gestors autoritzats (s'aporten els corresponents documents d'acceptació). Per a reduir el nombre de residus d'envasos, s'ha subscrit un conveni per a implantar un sistema de depòsit, devolució i retorn d'envasos.
Pel que fa a la possible contaminació del sòl, no es considera que aquesta puga donar-se pel fet que tot el solar (excepte els jardins) està pavimentat, les matèries primeres s'emmagatzemen en l'interior de la nau, els residus s'emmagatzemen en envasos i a cobert i els sistemes de recollida i emmagatzemament d'abocaments líquids (bassa de recollida d'aigües residuals i canaletes) són impermeables i estanques. La indústria està en una zona amb vulnerabilitat mitjana i accessibilitat mitjana d'aqüífers, d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
Com a programa de vigilància ambiental s'hi estableixen accions periòdiques com:
- Inspeccions visuals dels residus diàriament.
- Neteja de possibles vessaments i en general, dels locals, diàriament.
- Inspecció setmanal dels filtres de mànegues, les xemeneies, la depuradora i la bassa d'acumulació de llots industrials i control quantitatiu dels residus.
- Analítica mensual de detecció de legionel·la i control de consum i neteja semestral del circuit d'aigua calenta.
- Revisió, manteniment i neteja mensual de la maquinària.
- Verificar mensualment l'eficàcia dels dispositius de seguretat.
- Cada any i mig, mesurament de sorolls en el perímetre de la fàbrica i autocontrol de les emissions.
- Cada tres anys, mesurament de tots els focus potencialment contaminants.
Consideracions jurídiques
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta. Tal com estableix l'epígraf j. del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions per a la fabricació de vidre amb una capacitat de fusió superior a 20 tones per dia es troben sotmeses al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada d'una indústria per a la fabricació de frites, esmalts i colors ceràmics, promogut per Colorificio Cerámico Bonet SA situada a l'avinguda d'Onda s/n, del terme municipal de Ribesalbes (Castelló), en els termes que estableixen el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
1. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.
2. Ha de comprovar-se el compliment dels nivells sonors transmesos a la zona residencial limítrof, tant en horari diürn com a nocturn, en aplicació de la legislació vigent en la matèria i si no n'hi ha, adoptar les mesures correctores necessàries.
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
4. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar en el Diari Oficial de Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 1 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo
Declaració d'impacte ambiental
Expedient: 224/06-AIA
Títol: Obertura de pista forestal a la partida Puntal Gros
Promotor: Ajuntament de l'Alcúdia de Veo
Autoritat substantiva: Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló
Localització: L'Alcúdia de Veo (Castelló)
Descripció del projecte
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
El projecte consistirà en l'obertura d'una nova pista en terreny forestal de 290 metres de longitud que servirà per a unir dues pistes ja existents, la del coll de la Nevera i la del Puntal Gordo. El traçat de la pista discorrerà per una antiga senda presentant l'ampliació proposada un escàs desnivell.
Les obres consistiran en:
- Neteja del terreny i poda d'arbres i arbustos.
- Obertura de la caixa de la pista amb desmunt i terraplé mitjançant maquinària retroexcavadora giratòria.
- Reg i compactació a humitat òptima del plànol de fundació.
- Aportació de llastos amb anivellació, refinament i compactació del ferm.
- Canalització de les aigües fins a les cunetes.
Tramitació administrativa
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
L'expedient va ser remés des dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló i va tenir entrada en el Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 13 de juny de 2006.
La informació pública es va realitzar mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del dia 28 de novembre de 2006 i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de l'Alcúdia de Veo. Segons certificat emés per l'Ajuntament de l'Alcúdia de Veo durant el període d'informació pública no s'hi van rebre al·legacions.
Informes sectorials
L'expedient recull:
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló:
- Informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial: de l'esmentat informe es destaca:
«La pista forestal sobre la qual se sol·licita informe es troba situada al terme municipal de l'Alcúdia de Veo, al Parc Natural de la Serra d'Espadà, dins de la zonificació corresponent a àrees de protecció ecològica 2 (PE2), segons el Pla rector d'ús i gestió del parc natural (en endavant PRUG)...» .
L'esmentat informe conclou: «...Es considera l'obertura de pista forestal..., compatible amb el que estableix el PRUG de la Serra d'Espadà», i s'imposen determinades restriccions que s'incorporaran a aquesta declaració d'impacte.
Afeccions legals
- Qualificació del terreny: sòl rústic sense protecció específica
- Segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, els terrenys objectes del projecte estan considerats com a sòl forestal, i no afecta l'actuació forest d'utilitat pública.
- D'acord amb l'informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, la pista forestal de troba ubicada al Parc Natural de la Serra d'Espadà, dins de la zonificació corresponent a Àrees de Protecció Ecològica, segons el Pla rector d'ús i gestió del parc natural aprovat segons Decret 59/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat.
- D'acord amb l'informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló, el traçat de la pista no afecta camins ramaders classificats al terme municipal de l'Alcúdia de Veo.
- Consultada la llista de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, cap d'aquests sembla afectar l'actuació proposada.
Consideracions ambientals
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.
La pista projectada es construirà aprofitant el traçat d'un antic camí en què el matoll, juntament amb peus dispersos de pi blanc i surera, és la vegetació predominant, i en la qual també s'hi poden trobar peus d'ametlers i oliveres abandonats. Aquesta zona -segons l'estudi d'impacte ambiental- posseeix unes característiques òptimes pel que fa a orientació, humitat i sòl perquè la vegetació es recupere per si mateixa en efectuar l'obertura.
L'estudi d'impacte ambiental descriu els impactes més significatius en funció dels factors del medi afectats i de la fase del projecte. Aquests són:
En la fase de funcionament:
- Geomorfologia i relleu: a causa del canvi que comportarà el traçat de la pista sobre la geomorfologia i el relleu, l'impacte es considera moderat.
- Capacitat agronòmica del sòl: a causa del permanent canvi en l'ús del sòl, l'impacte es considera sever.
- Paisatge: la pista no serà apreciable des dels punts més transitats del municipi motiu pel qual l'impacte es considera moderat.
- Xarxa de comunicacions: impacte compatible a causa de la millora que es produirà en les comunicacions.
- Prevenció i extinció d'incendis forestals: impacte de signe positiu i qualificació general de compatible ja que l'obertura de la pista millorarà la xarxa de comunicacions per al trànsit dels mitjans de prevenció i extinció d'incendis.
En la fase d'execució:
- Comunitats vegetals: l'eliminació total de la vegetació en l'amplària de la pista produirà un impacte negatiu; la poda d'arbres, en considerar-se com a acció preventiva davant d'incendis forestals s'estima com un impacte de signe positiu. L'impacte global sobre les comunitats vegetals s'estima com a compatible.
- Geomorfologia i relleu: l'obertura de la caixa origina un important efecte negatiu però ja que aquest serà puntual, l'impacte es qualifica com a moderat.
- Hidrologia superficial: es considera que la construcció de la pista produirà una millora en el drenatge del terreny disminuint el risc d'erosió, per la qual cosa l'impacte es considera compatible.
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental són:
- Aprofitar la topografia del terreny per a disminuir l'impacte sobre la geomorfologia i el relleu.
- Es minimitzarà el nivell de soroll i de les emissions de la maquinària mitjançant l'estricte compliment de la legislació vigent.
- En cas necessari, regs periòdics del terreny.
- Respecte dels períodes de nidificació i cria de la fauna present a la zona.
Pel que fa al programa de vigilància ambiental es proposa la vigilància en la fase d'execució de les obres a fi d'assegurar el compliment de les recomanacions proposades, les desviacions que pogueren realitzar-se respecte a les previsions esperades i la identificació de noves accions que puguen ocasionar un impacte negatiu.
Es considera que el programa de vigilància ambiental ha de recollir les desviacions que puguen produir-se en la fase de vida del projecte, moment en què solen aparéixer, en els camins i pistes forestals, nous impactes ambientals no previstos en la fase d'execució.
A més, el projecte haurà de respectar els condicionants emesos en els informes sectorials emesos i que s'incorporaran a aquesta declaració d'impacte, per a minimitzar al màxim les possibles afeccions ambientals de la pista.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. annex I, apartat 1 i del Decret 162/1990, modificat pel Decret 32/2006, del Consell de la Generalitat.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
Per tot l'anterior formule la següent:
Declaració d'impacte ambiental
Primer
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
1. L'inici i el final de les obres haurà de notificar-se al director conservador del parc natural, com també qualsevol succés de rellevància que puga influir en la conservació del parc.
2. L'execució de les obres s'haurà de dur a terme fora del període comprés entre els mesos de març a juliol per a evitar afecció a la fauna.
3. Si en el transcurs de les obres hi apareixen restes o indicis de restes de béns compresos en l'àmbit d'aplicació de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, el promotor i el tècnic director de les obres hauran de suspendre immediatament els treballs i comunicar la troballa en els termes de l'article 65 de l'esmentada llei.
4. L'augment de l'amplària de l'actual caixa existent s'haurà d'efectuar preferentment mitjançant terraplenament del costat est, i es desaconsella el desmunt del talús oest per a l'obtenció del material del terraplé i aquest haurà d'obtenir-se del material de rebaix de la plataforma actual o d'altres trams de la pista.
5. Entre els trams pk 220 i 270 es traçarà la pista aprofitant el bancal inferior a fi d'evitar zones d'aflorament rocós disminuint el volum de terres que s'han de remoure.
6. S'hauran d'adequar els talussos amb pendent 2H:1V; els exemplars arboris madurs que es troben en la caixa de la pista s'hauran d'utilitzar en la restauració d'aquests havent la resta de superfície de revegetar-se amb espècies pròpies del terreny. S'hauran de donar regs periòdics per a assegurar la consolidació de la vegetació.
7. S'hauran de rehabilitar els passos d'aigua que siguen necessaris a fi d'evitar l'erosió de la pista.
8. L'ús de la pista haurà de ser exclusivament per a prevenció, extinció d'incendis i conservació del parc havent de tancar-se aquesta amb cadenes a fi d'evitar usos indiscriminats d'aquesta.
9. El pla de vigilància ambiental haurà d'incloure la vigilància periòdica de la pista a fi de corregir-hi signes d'erosió.
Segon
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
Tercer
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
València, 15 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5909, del 09-12-2008 (2008/14086)

RESOLUCIÓN de 22 de octubre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Carcaixent, Alfara de Algimia, Sant Mateu, Alicante, Villar del Arzobispo, Ribesalbes y Alcudia de Veo.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5909

Fecha DOGV
:   09-12-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/14086

CVE


Fecha del documento
:   22-10-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Carcaixent](javascript:void(0))
    * [Ribesalbes](javascript:void(0))
    * [Sant Mateu](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Villar del Arzobispo](javascript:void(0))
    * [Alcudia de Veo](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de octubre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Carcaixent, Alfara de Algimia, Sant Mateu, Alicante, Villar del Arzobispo, Ribesalbes y Alcudia de Veo. [2008/14086]
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:
Artículo único
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 253/06-AIA Carcaixent, 321/04-AIA Alfara de Algimia, 414/06-AIA Sant Mateu, 157/06-AIA Alicante, 163/06-AIA Villar del Arzobispo, 198/06-AIA Ribesalbes, y 224/06-AIA Alcudia de Veo.
Valencia, 22 de octubre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 253/06-AIA
Título: Planta de compostaje de lodos de depuradora
Promotor: Depuración de Aguas del Mediterráneo,SL.
Autoridad sustantiva: Servicio territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia
Localización:: Polígono 46, parcelas 64 y 65 de Carcaixent (Valencia)
Descripción del Proyecto
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
El objeto del proyecto es la construcción de una planta de compostaje de lodos de depuradora cuya misión final será la producción de compost.
Con el fin de llevar a cabo la actividad se construirán las siguientes instalaciones:
- Nave de acopio de material soporte: en ella se almacenará el material estructurante que es necesario para mezclar con los lodos para proceder al compostaje.
- Nave de recepción de lodos y mezcla: dispondrá de tolvas de recepción y almacenamiento de lodos así como la maquinaria de mezclado con el material estructurante. Su dimensión será de 510 m².
- Nave de compostaje y maduración: contará con 1.265m² para la fermentación del material, 1.265m² para la maduración del compost y pasillos de maniobras.
- Nave de afino y almacenamiento del compost: se tratará de una nave techada de 1.000m². En esta nave se situará un tropel de afino para asegurar una buena calidad del material antes de su comercialización.
- Edificio multiusos que contará con sala de control, laboratorio y aula medioambiental.
- Bascula de pesaje y edificio de basculista.
- Vallado perimetral.
La actividad que se llevará a cabo en estas instalaciones es el proceso de transformación de los lodos producidos en las estaciones de aguas residuales mediante compostaje. Dicho proceso se divide en cinco fases:
- Mezcla de los lodos con agente estructurante.
- Estabilización aerobia termofílica.
- Curado
- Cribado
- Almacenamiento
La capacidad de tratamiento de la planta de compostaje es de aproximadamente 18.000 Tm/año.
Debido al riesgo de inundación de la zona escogida, se ha previsto la elevación de la parcela dos metros por encima de la cota actual.
Tramitación Administrativa
1. Información pública. Remisión del Expediente
El proyecto fue remitido por la Sección de Gestión y Disciplina Urbanística de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, el día 3 de Julio de 2006, teniendo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria y Vivienda el día 6 de Julio de 2006.
El trámite de información pública se realizó mediante anuncio en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana el día 3 de marzo de 2006 y mediante exposición en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Carcaixent. Durante el periodo de exposición pública y según consta en los certificados emitidos al respecto, no se produjeron alegaciones.
Informes sectoriales
El expediente contiene:
- Informe del Área de Residuos:
En dicho informe se indica que en el proyecto propuesto se realizarán actividades de almacenamiento de residuos (material estructurante utilizado en el proceso de compostaje y lodos procedentes de estación depuradora).
Y añade: «De conformidad con la normativa vigente en materia de residuos, esta operación de tratamiento (valorización tipo R3) de residuos está sometida a la autorización administrativa regulada en la ley 10/98 de Residuos y en la Ley 10/2000 de Residuos de la comunidad Valenciana, y es su caso en la Ley 2/2006 de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, y a otros permisos y licencias que sean exigibles de acuerdo con la legislación sectorial aplicable».
- Informe del Servicio de Ordenación Territorial sobre riesgo de inundación:
En dicho informe se específica (en extracto): Las parcelas 64 y 65 del Polígono 46 de Carcaixent se encuentran afectadas por riesgo de nivel 5.
El PATRICOVA establece que en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación nivel 5, se prohiben, entre otros usos, los depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos (artículo 22 de la Normativa).
La actividad solicitada es asimilable a la descritas anteriormente, por lo que no está justificada la procedencia de ubicación de esta actividad en suelo inundable.
Afecciones legales
El suelo donde se pretende ubicar la actividad está clasificado como suelo no urbanizable común permitiéndose la instalación de la actividad propuesta a través de la Declaración de Interés Comunitario.
La actividad donde se pretende realizar la actividad está afectada por riego de inundación 5 de acuerdo con el PATRICOVA (Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana aprobado por acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat).
La actividad que se pretende realizar se encuentra dentro del perímetro protegido por el Decreto 96/1995, de 16 de Mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera. Además, las parcelas propuestas se encuentran cerca del LIC Curso Medio y Bajo del Júcar.
Alternativas y justificación de la solución adoptada:
La justificación de la ubicación de la actividad propuesta reside en encontrarse cercana a depuradora de reciente construcción junto a la carretera CV-543, hecho que facilitará los accesos de camiones a la instalación.
No obstante, en la redacción del proyecto consta su ubicación en zona inundable y añade: entre los usos y actividades prohibidas no se indican las plantas de compostaje, por lo que según lo indicado en el artículo 22.4 se deberá justificar la ubicación de la misma.
La justificación de la ubicación radica en la cercanía de la planta de compostaje propuesta a instalación depuradora de aguas residuales proponiendo la adopción de las medidas generales de prevención que el artículo 27 del PATRICOVA exige.
Consideraciones ambientales
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
Según el Estudio de Impacto ambiental los elementos ambientales susceptibles de verse afectados por el proyecto de actividad son los siguientes:
- Medio abiótico: calidad del aire, agua, suelo.
- Medio biótico: vegetación, fauna.
- Medio cultural: paisaje.
- Medio socioeconómico: empleo, sanidad-seguridad.
2. Identificación y valoración de impactos.
De la matriz de impactos se deduce que las principales acciones que impactan de forma negativa sobre el medio son las desarrolladas durante la fase de construcción. Durante la fase de funcionamiento, el trasiego de la maquinaria de transporte, el transporte y almacenamiento de residuos serán las acciones que provoquen los impactos negativos más importantes. Además de estos efectos el Estudio resalta la afección permanente sobre el paisaje.
Finalmente se destacan los impactos positivos producidos en la fase de abandono, durante la cual se realizará la restauración del área afectada. Entre los elementos del medio que se verán afectados de forma positiva destaca principalmente el paisaje.
Los impactos descritos por el Estudio de Impacto Ambiental son:
- Sobre la atmósfera: contaminación física como consecuencia del polvo y ruidos generados así contaminación química debido a los procesos de fermentación y otros.
- Sobre el suelo: disminución del suelo fértil por movimientos de tierras, explanaciones y otras acciones de similares características.
- Agua superficial: el lugar donde se pretende ubicar la planta de compostaje constituye una vaguada por donde discurre la escorrentía superficial de tal manera que la aparición de fugas o lixiviados produciría contaminación química y bacteriológica de las aguas superficiales.
- Vegetación: durante la fase de obras, ésta se eliminará en su totalidad, por lo que se verá afectada de forma importante.
- Fauna: durante la fase de construcción se producirá un desplazamiento de la fauna mientras que en la fase de funcionamiento atraerá especies no deseadas (roedores, insectos, etc).
- Paisaje: sufrirá afección importante debido a su cambio radical por la eliminación de la vegetación e implantación de la planta de compostaje.
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.
El Estudio de Impacto Ambiental describe las siguientes medidas correctoras:
- Vigilancia del cumplimiento de la normativa de ruidos.
- Instalación de aislamiento acústico.
- Rociado con agua de los lugares de acopio, depósito, etc
- Vigilancia de vertidos procedentes de la maquinaria.
- Depuración de aguas residuales o conducción a EDAR.
- Uso de tierra vegetal en labores de restauración, regeneración de taludes.
- Ajuste del calendario de obra a las pocas menos sensibles para la fauna.
- Integración paisajística por medio de revegetación.
El Programa de Vigilancia Ambiental se basa en la vigilancia del cumplimiento de las medidas correctoras.
Se considera que las medidas propuestas no se ajustan al proyecto presentado ya que son medidas empleadas en la corrección de impacto de vertederos presentando medidas de restauración sobre actuaciones no contempladas en ningún momento en el proyecto.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 6 f) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
Por todo lo anterior formulo la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
De acuerdo con el informe emitido por el Área de Residuos de la Conselleria de Territorio y Vivienda en el que se especifica que en la planta de compostaje existirá almacenamiento de residuos.
De acuerdo con el artículo 22 del PATRICOVA en el que indica que en zona afectada por riesgo de inundación 5 se prohíben los depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos.
Atendiendo al informe elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en el que se especifica que no está justificada la procedencia de la ubicación en suelo inundable.
Se resuelve:
Primero
Estimar no aceptable, el proyecto «Planta de compostaje de lodos de depuradora» promovida por Depuración de Aguas del Mediterráneo, SL en el término municipal de Carcaixent (Valencia).
Segundo
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
Tercero
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006,por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 1 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental
Expediente: 321/2004-AIA
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Alfara de Algimia
Promotor: Ayuntamiento de Alfara de Algimia
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alfara de Algimia y CTU
Localización: término municipal de Alfara de Algimia (Valencia)
Descripción del proyecto
1. Objeto del proyecto
El Plan General define el Modelo Territorial y Urbano del municipio de Alfara de Algimia, un territorio atravesado por el río Palancia y fragmentado por las infraestructuras. A grandes rasgos el margen izquierdo del río tiene un mayor carácter forestal, aún con transformaciones agrícolas de cítricos; mientras que en el derecho se ubica el único núcleo de población urbano.
El Plan General propuso inicialmente la protección de gran parte del territorio bajo las figuras de SNU de Protección Forestal y SNU de Protección Agrícola. Posteriormente, se modifica la ordenación estructural y las zonas SNU de Protección se reducen y pasan mayoritariamente a ser SNU Común zonificado conforme a la Ley 10/2004. Se incluyen entonces hasta un total de cuatro emplazamientos con Uso Extractivo y se delimitan dos zonas como Núcleo de Vivienda Consolidada (NVC), una al oeste junto al trazado de la antigua carretera N-234 a Teruel, y la otra junto a la carretera N-225 a Vall d'Uixó.
La documentación que se evalúa es la remitida el 14 de febrero de 2007, que cuenta con aprobación provisional por Pleno de 9 de febrero de 2007. La Ordenación Estructural mantiene la clasificación de la mayoría de los relieves con cobertura forestal como SNU de Protección Forestal y la protección de la huerta junto al Palancia hasta la Acequia Mayor de Sagunto, pero se elimina la zona extractiva de La Costera y se reducen las del Retor y La Hedra. El resto del territorio se clasifica como SNU Común. Se mantienen los sectores de suelo urbanizable propuestos y las dos zonas de NVC.
El modelo urbano se define como compacto en el núcleo urbano, orientándose su crecimiento hacia el este en dirección a la huerta y el río, hasta el límite que establece la Acequia Mayor de Sagunto; y al sur a lo largo de la carretera a la vecina Algimia de Alfara, completándose la trama existente. Colindante al oeste del casco urbano, sobre un cerro, se delimita una zona destinada a la vivienda aislada de carácter extensivo (SAU-AIS) para satisfacer la demanda de vivienda de segunda residencia. Se define, exterior al núcleo urbano, una zona de uso industrial y terciario (SAU-INA-T) junto a la rotonda de conexión con la carretera N-225.
El PG establece en las Directrices Definitorias de la Estrategia de Evolución Urbana y de Ocupación del Territorio (DEUT), lo siguiente:
A) Objetivos prioritarios de ordenación:
- Dar respuesta a la necesidad de suelo urbanizable de carácter residencial, industrial y terciario, con un incremento que se califica como de notable.
- Dar respuesta a la necesidad de nuevas áreas protegidas en SNU.
B) Directrices genéricas y concretas:
- Potenciación del papel del municipio en la estructura socioeconómica comarcal.
- Alcanzar el equilibrio entre el desarrollo urbanístico necesario y el amparo de los valores medioambientales existentes en el municipio, con ocupación del territorio con criterios conservadores y en los núcleos de segunda residencia se acota la evolución dispersa y carente de instrumentos de gestión y urbanización.
- Mejora de la calidad urbana en los núcleos de expansión consolidada de segunda residencia, en las zonas de Ródeno y Royo, y en los asentamientos residenciales dispersos localizados al noreste y oeste.
- Solución de accesos al casco urbano y de interconexión entre núcleos residenciales.
- Actualización de las necesidades de equipamientos.
- Creación de suelo industrial y de uso terciario.
- Solución de tráfico proponiendo una desviación de la travesía de la N-225 mediante la previsión de una variante.
- Revitalización del núcleo histórico y crecimiento integrador, protección de bienes y espacios de interés.
- Protección de valores medioambientales, especialmente en lo referente a la protección de suelos y a la reforestación.
- Planteamiento de una propuesta de Plan Gestionable, con objetivos de desarrollo por gestión directa y de control del proceso urbanizador, edificatorio y preservador.
- Desarrollo prioritario del Sector S-1ª y S-4.
- Desarrollo del Sector S-4 destinado a VPO en más del 50% del total de viviendas.
- Desarrollo específico y ejecución de los Sectores S-2ª y S-2b.
- Ejecución de los suelos dotacionales públicos de la Red Primaria, facilitado por los desarrollos anteriores de los sectores S-1ª, S-1b, S-2ª y S-2b.
- Desarrollo y ejecución de los Sectores Industriales y/o Terciarios S-6 y S-7.
- Desarrollo específico y ejecución del Sector S-3, en una fase posterior de evolución urbana.
- Desarrollo específico y ejecución del Sector S-5, para cubrir la demanda de hábitat de segunda residencia.
- Núcleo de Vivienda Consolidada en SNU, se ha querido frenar el fenómeno dando marcha atrás a la sectorización del Concierto Previo y acotando estas áreas a lo estrictamente construido, impidiendo nuevos desarrollos.
- Garantías de las actuaciones en SNU donde se establece la imposibilidad de actuaciones en suelo afectados o pendientes de serlo por operaciones de modernización de las estructuras agrarias, salvo que se garantice el reintegro a la administración Autonómica de la inversión.
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
I. El término municipal de Alfara de Algimia pertenece a la comarca del Camp de Morvedre, situado al norte de la provincia de Valencia. Cuenta con una superficie de 11,70 km² y limita al este y noreste con Sagunto; al sur con Algimia de Alfara; y al oeste y noroeste con Algar del Palancia; y al oeste con Segorbe en Castellón.
II. El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio son las NNSS aprobadas definitivamente en 1988, sin que dichas normas fueran sometidas al procedimiento de EIA. El grado de consolidación del suelo urbano es superior al 80%.
III. El documento de planeamiento general aprobado provisionalmente el 9 de febrero de 2007 por el Pleno municipal clasifica las siguientes superficies:
- Suelo Urbano: 153.392 m²
- Suelo Urbanizable: 458.374 m²
- Residencial. Zona de Vivienda: 265.999 m²
Sectores 1 y 2 (ADO-PAR)
Sector 3 (AIS-PAR)
Sector 4 (PAR-ADO)
Sector 5 (AIS)
- Zona Industrial y de Uso Terciario: 192.375 m²
Sectores 6 y 7 (INA-T)
- Suelo No Urbanizable: 11.011.437 m²
- de Protección: 6.583.767 m²
- Común en 4 zonas: 4.427.670 m²
zona forestal: 159.655 m²
zona agrícola y forestal 1.494.903 m²
zona agrícola: 2.158.032 m²
zona de extracción: 379.893 m²
núcleo vivienda consolidada: 235.187 m²
IV. El Suelo No Urbanizable de Protección queda dividido en las siguientes categorías y superficies:
- Protección Agrícola: 311.723 m²
- Protección Forestal: 4.446.202 m²
- Protección de Cauces y Barrancos: 324.772 m²
- Protección Cultural-Costumbrística (colina de la Ermita): 48.044m²
- Protección Cultural-Arqueológica
- Protección del Sistema de Comunicaciones
- Protección de Vías Pecuarias
V. El municipio de Alfara cuenta con una población de 507 habitantes según los datos censales de 2006. Se estima un potencial de 560 nuevas viviendas, lo que establece un nuevo horizonte poblacional de 1.700 habitantes totales para el municipio. En resumen, el Plan General de Ordenación Urbana propone un crecimiento compacto que, de llegar a desarrollarse por completo, supone un incremento del 300% en el consumo de suelo respecto al suelo urbano actual y multiplicar por 3,5 la actual población del municipio.
VI. El Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos incorpora como elementos protegidos los siguientes Bienes de Relevancia Local:
- Bienes Inmuebles, con sus fichas y nivel de protección:
- Yacimientos arqueológicos de protección integral: trama urbana y las construcciones de interés que la conforman en el Núcleo Histórico Tradicional (La Cisterna, el Horno en el Camp de Morverdre esquina C/Mercé, Torre islámica, iglesia de La Merced, Centro Escolar, Casa del Barón y Auditorio).
- Bienes de carácter etnológico de protección integral: Iglesia de San Agustín Obispo, Ermita de la Virgen de los Afligidos, La Casa Gran, Cisterna y Acueducto.
- Bienes Muebles en la Iglesia de San Agustín Obispo y en la Ermita de la Virgen de los Afligidos, de protección integral.
- Otros Bienes inventariados de valor etnológico, de protección ambiental:
- Bienes Inmuebles aislados: Coco de Royo, Caterera, Corrales de Martínez, Corral de Royo, Rafals, Cementerio, Chimenea fábrica papelera, Sistar, Abrevadero, Aljibe, Aljibe y Refugios.
- Bienes Inmuebles agrupados: Zona de núcleo histórico tradicional (SU-ZNH) y su normativa.
VII La clasificación y calificación del suelo limítrofe entre términos municipales puede considerarse ambientalmente compatible ya que la mayoría de los municipios colindantes clasifican los terrenos junto al suelo de protección de Alfara como suelo no urbanizable de protección.
3. Alternativas
En lo que respecta al estudio de alternativas, en el EsIA no se han analizado alternativas entendidas como tales, aunque sí se han introducido en la documentación inicialmente presentada cambios sustanciales desde criterios ambientales y modificaciones posteriores, hasta la solución finalmente adoptada por el Ayuntamiento. Estas variaciones han alterado notablemente la Ordenación Estructural del municipio en lo relativo al SNU y no tanto en cuanto a los sectores de suelo urbanizable propuestos, habiendo sido valoradas ambientalmente en el último EsIA remitido.
Tramitación Administrativa
1. Admisión a trámite
En fecha 22 de diciembre de 2004 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Alfara de Algimia, así como certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
2. Información pública
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica inicialmente presentada, según anuncios publicados en el diario Las Provincias, de fecha 17 de abril de 2002, y en el DOGV nº 4226, de 11 de abril de 2002, por período de un mes.
Durante el periodo de Información Pública se presentaron un total de 6 alegaciones al documento del PGOU y ninguna al EsIA, según consta en el certificado emitido el Secretario-Interventor del Ayuntamiento de Alfara de Algimia, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 28 de octubre de 2004.
El PGOU de Alfara de Algimia con toda la documentación que lo compone y que incluye el EsIA, se somete nuevamente a Información Pública, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias de 7 de diciembre de 2006, en el BOP de 22 de diciembre de 2006 y en el DOGV nº 5402, de 5 de diciembre de 2006, por un período de 45 días.
Durante el segundo periodo de Información Pública se presentaron nuevamente alegaciones, según el certificado emitido el Secretario-Interventor del Ayuntamiento de Alfara de Algimia. Se acompaña por la certificación de aprobación provisional de la documentación que compone el PGOU y de las propuestas de modificación en relación con las alegaciones estimadas por acuerdo del Pleno de fecha 9 de febrero de 2007.
3. Resumen de las alegaciones
De las alegaciones presentadas inicialmente, tres son de particulares: dos de ellas centran su interés porque determinadas disposiciones del planeamiento en las áreas urbanas o urbanizables sean modificadas, algunas en relación con las propiedades afectadas, alienaciones y zonas verdes o viales propuestos, que se desestiman; la tercera alegación solicita de desprotección forestal de parcelas cultivadas de algarrobos y olivos que es estimada clasificando los terrenos de las parcelas 274, 275 y 278 del polígono 4 como SNU de Protección Agrícola. Señalar que estas parcelas se corresponden con terrenos de Suelo Forestal cartografiado por el PGOF y zonas de Hábitats de interés, por lo que su clasificación debe mantenerse como SNU de Protección Forestal.
La cuarta alegación, presenta SAORCE SL, solicita la desprotección forestal de las parcelas cultivadas del polígono 4, 398 (a, b y c) y 430, así como el uso agrícola para la parcela 407, que es parcialmente estimada clasificando los terrenos de las parcelas 398 como SNU de Protección Agrícola.
La industria papelera NESA SA solicita la modificación de la normativa de la Zona Aislada Industrial (INA), donde están implantadas en la actualidad sus instalaciones, en lo relativo a la altura máxima permitida y el número de plantas. Se desestima la alegación en base a criterios paisajísticos y de calidad ambiental aunque se modifica parcialmente la norma permitiéndose que la altura total de 8m pueda superarse debido a necesidades en mejoras tecnológicas y por elementos singulares de la industria, como son chimeneas y silos.
Finalmente, el Ayuntamiento de Segorbe alega con relación a una discrepancia en el límite administrativo conjunto. Se estima clasificando estos terrenos como SNU Común. Y el Ayuntamiento de Algar del Palancia, en cuanto a las cartografías del planeamiento y varias sugerencias relativas a los suelos residenciales para adosados y a las Normas Urbanísticas en el casco urbano, sin carácter ambiental.
Del segundo período de información al público, se remite copia de 2 alegaciones presentadas por particulares y una por parte del Ayuntamiento de Algar del Palancia, todas ellas con contenido ambiental. La primera alegación solicita la exclusión del Catálogo de la «Casa Grande» en el núcleo histórico, que es desestimada.
La segunda alegación particular, en representación de la futura asociación de vecinos y propietarios de las partidas de la zona norte del municipio y colindantes, y habiéndose dirigido con anterioridad a esta Conselleria (20/05/05) a través del Servicio de Planificación y Ordenación Territorial, expone la situación del paraje y las actuaciones e iniciativas en la zona mediante las siguientes observaciones al Plan General:
- Se reduce la superficie de SNU de interés público.
- La extensión comprendida entre el barranco del Retor y el de Escales es una plantación de cítricos y no forestal, clasificado como SNUC-AG-F3.
- La superficie clasificada como SNUC-EA2 se fija en detrimento de la zona forestal protegida. Contiene tres viviendas vinculadas a la agricultura tradicional de secano y otra de cítricos con pozo y autorización de transformación. Esta zona linda con otras tantas clasificadas como SNUC-AG-F3 cuestionándose la diferente clasificación.
- La superficie EA-2 ya ha sido explotada en aproximadamente el 70% y la restante son parcelas con viviendas vinculadas al uso agrícola. Se argumenta que la arcilla existente actualmente en la zona delimitada sería la necesaria para proceder a la restauración.
- No se han recogido las propuestas de protección de infraestructuras tradicionales en buena conservación como el aljub del tio Vicent, de la Umbría y el de Gabarda, así como un sector de trinchera en buen estado de conservación.
- Hay cursada una denuncia ante la CHJ por invasión del barranco del Retor por explotación de arcilla y áridos sobre parcelas con uso agrícola y masa de arbolado.
Y se solicita que no se mantenga la calificación minera. El Ayuntamiento estima, al parecer, alguna de las sugerencias reconfigurando áreas de suelo no urbanizable sin especificar, justifica el modelo territorial propuesto en cuanto a las protecciones de los suelos forestales y las zonas extractivas, y refiere el citado modelo al pronunciamiento definitivo del órgano ambiental.
La alegación presentada por el Ayuntamiento de Algar del Palancia incide en la compatibilidad urbanísitica entre ambos municipios en lo relativo a la delimitación de una zona extractiva en el límite administrativo, área de La Costera, visible desde el casco urbano de Algar por encima de los campos de naranjos de Els Planets. La alegación es estimada, se retira la zona extractiva y se clasifican estos terrenos como SNU de Protección Forestal.
4. Peticiones de información o documentación complementaria
Con fecha 13 de abril de 2005, se requiere al STPOT se complete la documentación inicialmente presentada con la información que de manera resumida se expone a continuación:
- Se debe completar el expediente incoado con la copia de las alegaciones presentadas; los informes preceptivos de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano y del Organismo de Cuenca relativo a la disponibilidad de recursos hídricos; y los certificados que justifiquen la capacidad admisión y de gestión de las aguas residuales en la EDAT mancomunada de Torres-Torres.
- Se considera necesario completar la documentación del proyecto ya que el EsIA, en el apartado donde se definen las Unidades Ambientales Homogéneas, afirma que existe una petición para una actividad extractiva de materiales en el monte de La Hedra, situado al sudoeste del casco urbano, en una zona clasificada como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Agrícola por el PGOU, zona en la que no se contempla como uso permitido la explotación de canteras y extracción de áridos o tierras.
Con fecha 16 de agosto de 2005, no habiéndose recibido respuesta a la ampliación solicitada, se advierte al Ayuntamiento de Alfara de Algimia la caducidad del procedimiento de EIA si en el plazo de tres meses no realiza los actos requeridos con anterioridad.
Con fecha 15 de mayo de 2006, el Ayuntamiento de Alfara de Algimia solicita información a cerca del estado de tramitación del documento, por lo que se le remite nuevamente el requerimiento de documentación de abril de 2005.
Con fecha 30 de mayo de 2006, la Oficina PROP de Sagunto remite a instancias del Ayuntamiento escrito acerca de los informes sectoriales solicitados (que no se adjuntan) y una separata de las Normas Urbanísticas del PGOU en la que se introducen las prescripciones relativas a la red de abastecimiento de agua potables y de saneamiento de las aguas residuales.
Con fecha 8 de junio de 2006, el Ayuntamiento remite informe de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA) como responsable de la gestión del Servicio de Agua Potable y Alcantarillado del municipio y el informe de la EPSAR.
Con fecha 3 de octubre de 2006, el Ayuntamiento remite informe complementario de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA). Y con fecha 6 de octubre de 2006, el Ayuntamiento remite un ejemplar del EsIA.
Con fecha 23 de octubre de 2006, la Dirección Territorial de Valencia remite la siguiente documentación:
- Los certificados del resultado del primer trámite de Información al Público.
- Copia de los anuncios del año 2002 insertados en el DOGV y en un periódico de amplia tirada en el municipio
- Copia de las alegaciones presentadas.
- Certificado de aprobación provisional del PGOU por acuerdo del Pleno de fecha 25 de octubre de 2004.
- Copia de los siguientes informes, recibidos durante la tramitación del PGOU, del expediente administrativo municipal:
- Informes de la División de Carreteras de la COPUT y de la DG de Carreteras del Ministerio de Fomento;
- informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativo a la afección al DPH (incompleto);
- informe de Patrimonio y Urbanismo de RENFE;
- y el informe desfavorable de la DG de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano (13/04/04)
- el informe de la EPSAR. (21/02/05)
- el informe de SEASA relativo a los sectores de suelo urbanizable S-1, S-2ª, S-2b y S-3 y el informe relativo a los sectores S-4 y S-5. (06/04/05)
- Certificado de aprobación provisional del PG con sus modificaciones, por acuerdo del Pleno de fecha 10 de julio de 2006. Y certificado de la ratificación de dicha aprobación por acuerdo del Pleno de fecha 11 de julio de 2206.
Con fecha 7 de noviembre de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite un escrito al ST de Planificación y Ordenación Territorial acerca de la situación de la tramitación del expediente, en el que se informa:
- que el ejemplar del EsIA (06/10/06) no se ajusta en su contenido a lo establecido en la legislación de impacto ambiental por lo que se deberá modificar, teniendo en cuenta además las modificaciones introducidas en el PG, en lo relativo a la Identificación y Valoración de Impactos y su correspondiente propuesta de Medidas Correctoras y un Plan de Vigilancia Ambiental (PVA).
- dado los cambios introducidos en el documento del PG, en especial, en los relativos a la calificación del SNU que pasa a ser mayoritariamente SNU Común con definición de varias zonas extractivas sobre terrenos forestales y la desprotección de suelos que albergan zonas con presencia de flora endémica y hábitats de interés dentro de la Directiva 92/43/CEE, es por lo que en reunión mantenida el 23 de junio de 2006, se comunicó verbalmente al Ayuntamiento la necesidad de someter nuevamente la documentación a IP al considerarse que estos cambios son sustanciales desde criterios ambientales.
- Se le requiere que complete el expediente con la documentación solicitada a fin de emitir la DIA.
Con fecha 13 de noviembre de 2006, se efectúa Consulta al ST de Medio Ambiente y al Servicio para la Conservación de la Biodiversidad acerca de las modificaciones introducidas en el documento que afectan a terrenos forestales según el PGOF y a zonas cartografiadas como hábitats de interés dentro de la Directiva 92/43/CEE.
Con fecha 15 de noviembre de 2006, se reitera mediante escrito al ST de Planificación y Ordenación Territorial la situación de la tramitación del expediente del EIA y la necesidad de completar dicho expediente a fin de poder emitir la preceptiva DIA.
Con fecha 14 de febrero de 2007, el ST de Planificación y Ordenación Territorial remite una nueva copia de la documentación del Plan General con su correspondiente EsIA, acompañado del certificado del segundo tramite de Información al Público y del certificado de aprobación provisional de ésta documentación y de las propuestas de resolución en relación con las alegaciones.
Informes Sectoriales
En el expediente de EIA incoado constan los siguientes informes remitidos por el Ayuntamiento de Alfara:
- Informe de la División de Carreteras de la CIT.
- Informe de la DG de Carreteras del Ministerio de Fomento en cuanto al vial de conexión entre el núcleo de población y la glorieta de la CN-225 hasta el polígono industrial propuesto (SAU-INA-T)
- Informe de la CHJ relativo a la afección al DPH, que resulta incompleto, a falta de conclusiones. En su primera página dice: «de acuerdo a la documentación enviada se observa la existencia de un cauce próximo, por lo que la ordenación del sector se puede afectar al dominio público hidráulico».
Con fecha 22 de diciembre de 2006, girada visita al municipio conjuntamente con guardias fluviales de la CHJ y acompañados por la arquitecto municipal, se evalúa visualmente la afección al DPH de los siguientes cauces y barrancos: el río Palancia, deslindado; y los barrancos de la Costera y l'Estepar, a tener en cuenta en los terrenos clasificados como SNU de Protección.
- Informe de Patrimonio y Urbanismo de RENFE, que manifiesta que entre las determinaciones del PG no se observan incompatibilidades con las disposiciones de la legislación sectorial vigente.
- Informe desfavorable de la DG de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano (22/04/04), en tanto no se atiendan los condicionantes expresados en el mismo, relativos a:
- la estructura del contenido del Catálogo;
- la obligación de referenciar el emplazamiento de cada uno de los elementos protegidos sobre plano catastral, así como una identificación de tipo fotográfico;
- los bienes a incluir en el mismo: chimenea de fabrica papelera y sistar;
- los elementos incluidos en el Catálogo que tienen la consideración de Bienes de Relevancia Local y su alcance legalmente vinculante, que obligatoriamente serán: el Acueducto, la Iglesia Parroquial de San Agustín, la Ermita de la Virgen de los Afligidos, los yacimientos arqueológicos, la Casa Gran y la Cisterna;
- y para los yacimientos arqueológicos:
- las Normas Urbanísticas establecen un radio de protección de 50m, siendo necesario establecer una protección de 100m desde el perímetro exterior del yacimiento, y se deberá añadir en la normativa la necesidad de realizar, ante el posible desarrollo de sectores de suelo urbanizable, una prospección arqueológica previa, tal y como se regula en la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.
- Informe de la EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Torres-Torres para admitir los caudales de aguas residuales generados por el PGOU de Alfara. (23/02/05) que dice:
«1. La EDAR de Torres-Torres da servicio a los municipios de Algimia de Alfara, Alfara de Algimia y Torres-Torres y esta diseñada para tratar 625m³/día. Actualmente trata un caudal medio de 516m³/día.
2. Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 298,24m³/día.
3. Están previstas actuaciones en la EDAR, que permitirán aumentar su capacidad de tratamiento.»
Y se concluye informando la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Torres-Torres de las aguas residuales estimadas en el planeamiento general de Alfara siempre y cuando se cumpla con los condicionantes que se enumeran en el citado informe, entre los que figura la necesidad de ampliar la EDAR para la efectiva conexión de los nuevos suelos urbanizables.
- Informes de la Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA):
Con fecha 06.04.2005, se emiten dos informes: sobre la suficiencia de agua para el suministro de los sectores de suelo urbanizable «S-1, S-2ª, S-2b, S-3» y de los sectores «S-4 y S-5», en los que se informa que la tubería prevista es más que suficiente para el suministro en caudal de los mismos, estimando el consuno a cubrir en verano en 410m³/día y 303m³/día, respectivamente.
Con fecha 27.06.2006, SEASA informa sobre la procedencia del agua distribuida a la población de Alfara que procede del Manantial de Arguinas, propiedad de la Comunidad de Regantes de Arguinas. El caudal medio diario suministrado al Alfara es de 160m³/día.
Durante el procedimiento de EIA, se han efectuado dos Consultas, por lo que se incluyen en el expediente los siguientes informes:
- Informe detallado del Servicio para la Conservación de la Biodiversidad a la vista del plano de Clasificación del Suelo, Ordenación por Zonas, de diciembre de 2006, que informa lo siguiente:
«No tenemos constancia de afecciones a especies de fauna o flora amenazas en el término municipal. La vegetación de estas zonas, dentro de las tipologías de la Directiva Hábitats, es la siguiente:
CodHab Comunidad
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos
Helianthemo mollis-Ulicetum parviflori Stübing
Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl.
6220 \* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodieta
Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957
9540 Pinares mediterráneos de pinos mesogeanos endémicos
Pinares endémicos de Pinus halepensis
Se trata de formaciones no amenazadas y bien representadas en los territorios próximos. Sin embargo este municipio forma parte del gran corredor que une los vecinos parques naturales de Espadán y de la Sierra del Calderona. El mosaico de áreas de cultivo con las de vegetación natural constituye un ecotono de gran interés para la biodiversidad.
En este plan se preservan en general las grandes áreas naturales, aunque sería recomendable el mantenimiento de ribazos y pequeños bosquetes que quedarán aquí y allá por entre los suelos agrícolas, que ayudan al mantenimiento, no sólo del paisaje rural, sino de la riqueza de la biodiversidad.
En este sentido se señalan algunas parcelas en las imágenes del territorio (se adjuntan tres fotografías aéreas). También se señala la delimitación del área natural al norte del municipio, que a nuestro juicio debería ir próxima al camino preservando la vegetación natural, máxime cuando se trata de formaciones arboladas.
En cuanto a la delimitación de la cantera sudoeste, que es la tercera cantera del municipio, sin entrar en la necesidad o idoneidad de su ubicación, debería reducir su perímetro respetando las formaciones arboladas al oeste del valle.»
- Con fecha 14 de noviembre de 2006, se efectúa Consulta al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia, sin que hasta la fecha se haya obtenido una contestación a la misma.
Afecciones legales
1. Directiva 92/43/CEE y Red Natura 2000. En este territorio no se ha propuesto ninguna zona para ser incluida en la Red Natura 2000. Los suelos situados al norte del Palancia de predominio forestal han sido cartografiados como Hábitats naturales de interés, con presencia de alguna especie considerada de valor para su conservación aunque con escasa cobertura.
2. Plan General de Ordenación Forestal. Son varias las manchas de Suelo Forestal cartografiado por el PGOF presentes en el territorio de estudio, pudiéndose observar además varias transformaciones agrícolas en el municipio en favor del cultivo de cítricos (El Racó, Escales, Arguines).
3. Dominio Público Hidráulico. La red hidrográfica principal en el TM esta formada por el Río Palancia, que atraviesa el TM en dirección norte-sur, al que se une el Barranco de Arguines por el oeste, antes del núcleo de población, y los de La Costera y l'Estepar por el este, a la altura de Alfara y de la carretera de Vall d'Uixó. Por el extremo norte discurre entre campos de cítricos el barranco del Retor y el límite con del municipio colindante de Soneja lo forman sus barrancos tributarios, Escorrador y Escales que descienden desde la Sierra de Espadán.
4. Vías Pecuarias. En el término municipal de Alfara del Algimia existen 3 VVPP clasificadas: Cañada del Collado de Arguinas o Azagador de Aragón, Cordel de la Vall d'Uixó, Vereda de Pla de Colau o de Colón.
5. Patrimonio cultural. Son varios los yacimientos arqueológicos catalogados en Alfara según los datos consultados del Área de Patrimonio Cultural Valenciano: Barranc de L'Estepar, Cañada Ferrera, La Costera, Partida de L'Hedra, Picayo II, Riera, Riera II o Cañada de Ignacio, Riera III o el Ríu y Sima del Royo. En el listado de Etnología de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte figuran los siguientes: un Abrevadero, dos Aljibes, Canterera, Casa Gran, Cementerio, Chimenea Fábrica Papelera, Cisterna, Cocó de Royo, Corral de Royo, Corrales de Martínez, Ermita de Nuestra Señora de los Afligidos, Iglesia Parroquial de San Agustín, Rafals, Refugios y Sístar (caseta que cubre el partidor de la acequia). No existe en Alfara ningún elemento que tenga la consideración de BIC.
6. Infraestructuras lineales. La línea férrea FFCC Central de Aragón (C-5) atraviesa el TM por su mitad oeste en dirección N-S aunque sin parada en el municipio. Un gasoducto de ENAGAS atraviesa el municipio de este a oeste en paralelo a la carretera CN-225 a Vall d'Uixó hasta el núcleo de población de Alfara. El eje vertebrador de la población lo constituye la carretera CV-327, que desde la autovía A-23, en travesía por Algimia de Alfara, llega hasta Alfara de Algimia.
Consideraciones ambientales
El TM de Alfara se enclava en la cuenca del Palancia, en una zona de relieve irregular de cerros y colinas más meridionales, en el sinclinal que conforma el valle del río, entre las dos alienaciones paralelas de las Sierras Calderona y Espadán que le sirven de vertientes.
Los usos del suelo dominantes son: el agrícola destacando una faja situada en el margen derecho del Palancia donde el aprovechamiento dominante es el agrícola de huerta tradicional, con una capacidad agrícola del suelo muy elevada; y las zonas de matorral y forestales en los relieves al norte y oeste; una industria papelera al norte del núcleo urbano; y una zona de extracción de áridos junto al río.
En los últimos años se han llevado a cabo en el municipio algunas transformaciones agrícolas de terrenos forestales en la zona del barranco del Retor y el de Arguines y en la zona denominada del Racó. El Plan General clasifica estos terrenos como SNU Común zona Agrícola-Forestal (SNUC-AG-F) enclavada entre suelo forestal protegido, estableciéndose la convivencia de ambos usos, y la compatibilidad con las viviendas y los usos recreativos, deportivos o de servicios, etc.
En documento de planeamiento general se establecen aquellos usos permitidos, compatibles y prohibidos en un territorio mediante la clasificación y calificación del suelo, valorándose ambientalmente la aptitud de una zona o unidad ambiental para un uso, por ejemplo, predominantemente agrícola o forestal, a reserva de la posterior evaluación ambiental de los proyectos o actividades que allí se desarrollen. Es decir, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental relativo al PGOU de Alfara de Algimia no exime de que los proyectos y actuaciones en el término municipal, especialmente los relativos a las transformaciones agrícolas o las actividades extractivas, recogidos en el Decreto 162/1990 de Impacto Ambiental y sus modificaciones, o en la normativa nacional vigente y modificaciones, sean sometidos al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, incluyendo un Estudio de Impacto Ambiental específico y concreto de cada uno de ellos. En todo caso y a falta del preceptivo pronunciamiento ambiental, el uso predominante en la zona forestal y agrícola-forestal será el forestal, sin prejuicio de los usos agrícolas legalmente establecidos.
La mayoría de los terrenos cartografiados como Suelo Forestal por el PGOF, que coinciden con la cartografía de Hábitats de interés para su conservación, han sido incluidos en el SNU de Protección Forestal, salvo en la zona del Camí de l'Ombria. Se considera necesario mantener las masas de arbolado existentes preservando la vegetación natural, entre los suelos agrícolas y en las zonas de borde de los suelos forestales en el área norte, partida de La Umbría.
El Plan General permite el aprovechamiento extractivo en tres áreas diferentes delimitando las zonas y estableciendo especificaciones que minimicen los riesgos e impactos ambientales: EA-1 en la zona del monte de L'Hedra, EA-2 al norte del Camí de l'Ombria (Escales) hasta el barranco del Retor, y EA-3 junto al río. No obstante, la zona extractiva EA-1 deberá reducir nuevamente su superficie ajustándola de manera que no se afecte a los suelos forestales del valle, además de las medidas correctoras propuestas.
Se clasifica como SNU de Protección de Cauces y Barrancos el río Palancia, los barrancos de Arguines y Retor, y el barranco de l'Estepar al sur de la carretera. La zona de servidumbre y el cauce se integran en la categoría de SNU de Protección. La zona de policía se adscribe al SNU Común con las limitaciones y autorizaciones de la legislación sectorial. El suelo industrial (SAU-INA-T) junto a la carretera CV-225 intercepta la escorrentía natural del barranco de La Costera, lo que se deberá tener en cuenta en el desarrollo de los sectores.
Se han identificado un total de 4 Unidades Ambientales Homogéneas que, en general, se reconocen en la ordenación estructural: zonas de monte del Ródeno y Picayo de gran valor, que se protegen; Monte Alto en la zona de Royo y otra zona junto al río Palancia, con masas arbóreas muy densas de pinos que se protegen; Monte Bajo, en la partida de la Hedra y en la parte oeste del municipio; Zona Antrópica alrededor del casco urbano; y Zona Agrícola, esta ultima subdividida en Cítricos, Frutales de Secano y Cítricos con Frutales de Secano.
Los nuevos sectores de suelo urbanizable que se pretenden incorporar al planeamiento general municipal suponen una continuidad del modelo de ciudad compacta al ser ampliaciones del núcleo urbano actual de población, corresponder a zonas de vivienda consolidada y estar ubicado en el caso del suelo industrial junto a una de las principales infraestructuras viarias de comunicación. Los terrenos afectados por las reclasificaciones propuestas no presentan valores dignos de protección y por tanto son aceptables desde el punto de vista ambiental, una vez justificada la existencia de recursos suficientes y la capacidad de gestión de los residuos y vertidos, principalmente.
Respecto al abastecimiento de agua potable, según el certificado de SEASA como empresa responsable del servicio de agua potable y alcantarillado en el municipio, el abastecimiento tiene su origen en el Manantial de Arguines con un caudal medio de 160m³/día. Según los certificados de SEASA y los datos del Ayuntamiento se estima un incremento en la demanda de agua potable punta (periodo estival) de unos 700m³/dia. El EsIA afirma que el caudal aprobado que se extrae de la fuente de Arguines en Segorbe es de 2.400 l/min y puede abastecer a una población de 14.000 habitantes.
Respecto a la depuración de las aguas residuales, son tratadas actualmente en la EDAR mancomunada de Torres-Torres. Según los datos de la EPSAR, la citada infraestructura de tratamiento debe ser ampliada a fin de poder asimilar y el tratar los caudales totales previstos. No se aporta información relativa a la gestión de los residuos en el municipio según su tipología.
Los elementos patrimoniales existentes en el municipio parecen haber sido recogidos en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos. Los yacimientos y otros bienes de relevancia local han sido incluidos en el SNU de Protección Cultural-Arqueológica con diferentes ámbitos y niveles de protección.
Las VVPP han sido incluidas en la Categoría de SNU de Protección de Vías Pecuarias y se grafían adecuadamente en los planos de ordenación e información, donde se incluyen las distintas anchuras legales, además de los caminos rurales y pistas que lo atraviesan.
El EsIA identifica y valora la mayoría de los impactos sobre cada uno de los factores ambientales del territorio como compatibles o moderados, siendo valorados únicamente como severos los relativos a la implantación de actividades extractivas. Las principales medidas correctoras se establecen sobre las áreas extractivas y los suelos de protección, y las más específicas para minimizar los impactos sobre la erosión y la vulnerabilidad de acuíferos, y medidas relacionadas con el consumo de recursos, emisión y gestión de vertidos, residuos y contaminantes atmosféricos de los suelos urbanizables clasificados, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas que no entren en contradicción con la Declaración de Impacto Ambiental. El PVA establece controles sobre las zonas de aprovechamiento de áridos y de protección de yacimientos y bienes catalogados.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
3. A los efectos del cumplimiento de la ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, el plan se considera incluido en el supuesto establecido en la Disposición Transitoria Primera.
En la tramitación del procedimiento de evaluación ambiental se han seguido las actuaciones previstas en el artículo 7 de la ley 9/2006, de 28 de abril, incluyendo el sometimiento del plan a información pública en dos periodos, por un plazo 30 días y posteriormente de 45 días, conforme a lo dispuesto en el artículo 10.1.b) de la citada ley.
Debe advertirse igualmente que el contenido documental del Estudio de Impacto Ambiental sometido a información pública no sólo abarca todos los extremos requeridos por el artículo 8 de la ley 9/2006 a los denominados Informes de sostenibilidad, sino que incluso se detiene a valorarlos con mayor amplitud y profundidad que la exigida en el citado precepto, por lo que debe concluirse que durante el periodo transitorio de adaptación de procedimientos a las exigencias de la nueva ley, el Estudio de Impacto Ambiental de referencia cumple idéntico cometido al de los Informes de Sostenibilidad Ambiental, debiendo tramitarse el resto de actuaciones conforme a las previsiones de la ley 9/2006, de 28 de abril.
4. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
1. Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan General de Ordenación Urbana de Alfara de Algimia, promovido por el Ayuntamiento de Alfara de Algimia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
2. Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
I. Se deberá comprobar el cumplimiento de los condicionantes establecidos en el informe de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 13 de abril de 2004, que permitan obtener el informe favorable definitivo relativo al documento del Plan General de carácter vinculante para la DIA.
II. Se establecerá en las DEUT la necesidad de agotar en un porcentaje el Suelo Urbanizable Residencial, para el que se ha establecido una determinada secuencia, antes de considerar la opción de reclasificar un suelo no urbanizable común. Se establecerá también la necesidad de mantener y procurar el modelo de ciudad compacta en las nuevas reclasificaciones o, en su caso, se optará por la revisión del Plan General.
III. Se establecerá en las Fichas de Planeamiento y Gestión, como medidas obligatorias previas para la programación de los sectores urbanizables, el cumplimiento de lo siguiente:
- La posibilidad de tratamiento real del incremento del volumen de aguas residuales generadas por los nuevos sectores, mediante a la conexión efectiva a la EDAR de Torres-Torres en los términos establecidos en el informe de la EPSAR.
- En los sectores 6 y 7 (SAU-INA-T), la necesidad de estudiar la escorrentía y el drenaje natural de los relieves de La Costera, estableciendo medidas correctoras que no impidan el paso del agua y eviten su acumulación, o se afecte a los terrenos colindantes.
- En el sector 5 de (SAU-AIS), el pinar de la parte alta sobre terrenos en cúspide deberá ser preservado e integrado en la ordenación pormenorizada. Se mantendrán los elementos vegetales que componen las masas arbóreas existentes, integrándolas en los espacios libres públicos y privados.
IV. La gestión de los residuos debe ajustarse a lo establecido en el Plan Zonal de la Zona III-VIII del PIR, procurando la recogida selectiva de los residuos sólidos urbanos (RSU) y reservando el espacio necesario en la red viaria para la ubicación de los contenedores.
V. Se considera necesario ampliar las superficies clasificadas como SNU de Protección Forestal (SNUP-F-IPL), sin perjuicio de los usos agrícolas legalmente establecidos, conforme a lo siguiente:
- En la zona norte del municipio, la protección forestal se ampliará mas allá del Camí de l'Ombria en detrimento del suelo agrícola-forestal (SNUC-AG-F) y la zona extractiva EA-2, preservando la vegetación natural cuando se trata de formaciones arboladas. (Se adjunta una imagen de la cartografía del territorio señalando la delimitación)
- La Zona de Extracción de áridos de trituración EA-1 en la partida de La Hedra deberá reducir su superficie ajustándola de manera que no se afecte a los suelos con cobertura forestal, respetando las formaciones arboladas. (Se adjunta imagen de la delimitación)
VI. En cuanto a las Normas Urbanísticas:
- En los terrenos clasificados como SNUP-F-IPL, dentro de los usos compatibles, se mantendrá como edificaciones permitidas las construcciones e instalaciones forestales y únicamente aquellas actividades vinculadas a la explotación forestal o compatibles con el mantenimiento de la cobertura forestal de los suelos y masas arboladas.
- En los suelos clasificados SNUC-AG-F y SNUC-AG se deberán establecer en las normas urbanísticas medidas que aseguren el mantenimiento de las masas arboladas y de los de ribazos y pequeños bosquetes que quedan entre los suelos agrícolas. (Se adjunta en las imágenes, las parcelas arboladas en las zonas de La Costera junto al barranco, zona oeste y zona norte)
El uso predominante en la zona forestal y agrícola-forestal será el forestal, sin prejuicio de la autorización o, en su caso, de la Declaración de Impacto Ambiental relativa al proyecto de la actividad que allí se implante o desarrolla.
- En lo relativo al SNU de Protección de Cauces y Barrancos, se incorporará en las normas la medida correctora de ampliar el ámbito de protección a todas aquellas zonas de arbolado o vegetación natural asociadas a ese curso de agua.
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 23 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.Anexo 1
Condicionantes (V y VI.). imágenes del territorio
Condicionante (V): ampliar el SNUP-F-IPL mas allá del Camí de l'Ombria en detrimento del suelo agrícola-forestal (SNUC-AG-F) y la zona extractiva (EA-2).
Condicionante (VI): en los suelos clasificados SNUC-AG-F, medidas que aseguren el mantenimiento de las masas arboladas y de los de ribazos y pequeños bosquetes que quedan entre los suelos agrícolas.
Condicionante (V): La Zona de Extracción de áridos de trituración EA-1 en la partida de La Hedra deberá reducir su superficie ajustándola de manera que no se afecte a los suelos con cobertura forestal, respetando las formaciones arboladas.
Condicionante (VI): en los suelos clasificados SNUC-AG, medidas que aseguren el mantenimiento de las masas arboladas y de los de ribazos y pequeños bosquetes que quedan entre los suelos agrícolas.
Condicionante (VI): en los suelos clasificados SNUC-AG, medidas que aseguren el mantenimiento de las masas arboladas y de los de ribazos y pequeños bosquetes que quedan entre los suelos agrícolas.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 414/06-AIA
Título: Plan Especial de Paraje Natural Municipal del "Racó del Frare"
Promotor: Ayuntamiento de Sant Mateu
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana
Descripción del Proyecto
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
El objeto del proyecto del Plan Especial de Protección es determinar el régimen de protección del Paraje Natural, regular sus usos y actividades, y regular su uso público. Para ello dicho Plan identifica los puntos de interés, adopta medidas para su conservación, establece normas de uso que fomenten su mejor conservación así como la utilización ordenada de los recursos naturales que garanticen su desarrollo sostenible y mantengan los procesos ecológicos esenciales disponiendo de lo necesario para conseguir un adecuado respeto al tratamiento y plantación de especies vegetales.
El Paraje Natural comprende terrenos que forman parte de las partidas del Racó del Frare y Lo Frare. Dichos terrenos son de propiedad pública estando formados por Dominio Público Hidráulico y terrenos propiedad del Ayuntamiento de Sant Mateu. El Paraje tiene una superficie de 207,32 hectáreas.
El documento Proyecto de Plan Especial consta de los contenidos mínimos especificados en el artículo 2 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
La administración y gestión del Paraje corresponderá al Ayuntamiento de Sant Mateu ateniéndose al marco establecido en la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana y las determinaciones específicas del Decreto de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
El Plan Especial contempla la creación del Consejo de Participación del Paraje Natural como órgano colegiado de carácter consultivo cuya función será colaborar en la gestión del Paraje y canalizar la participación de los intereses sociales y económicos afectados.
Tramitación Administrativa
1. Información pública. Remisión del Expediente
El Proyecto de Plan especial y Estudio de Impacto Ambiental fue remitido desde el Area de Conservación de Espacios Naturales el día 14 de diciembre de 2006.
La Información pública se realizó mediante publicación en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana del día 8 de noviembre de 2006.
De acuerdo con el certificado emitido por el Ayuntamiento de Sant Mateu, durante el periodo de exposición pública no se recibieron alegaciones.
El expediente contiene:
- Certificado de acuerdo del Pleno del ayuntamiento de Sant Mateu celebrado el día 19 de julio de 2006 solicitando la declaración de Paraje Natural Municipal de la zona conocida como Racó del Frare en los términos, extensión y motivos expuestos en la documentación del Proyecto de Plan Especial.
- Copia de la resolución de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial por la que se otorga criterio de conformidad positivo a la propuesta de declaración del Paraje Natural municipal Racó del Frare.
- Copia de informe urbanístico.
Afecciones legales
De acuerdo con las Normas Subsidiarias de Planeamiento municipal actualmente vigentes en el municipio, los terrenos incluidos en el Plan Especial están clasificados como Suelo No Urbanizable Protegido Forestal.
El Proyecto presenta las siguientes afecciones:
- Dominio Público hidráulico/cursos de agua: Barranc del Salt, Barranc de la Rambleta, Barranc de la Ratlla.
- Dominio Público: Vía Pecuaria Cordel de Cuatremitjana también llamado Assegador de la Bassa.
- Monte Consorciado Blanco de arriba, CS 3023.
- Cuevas: Cova dels Ermitans, Abric de la Bonansa.
- Suelo Forestal de acuerdo con el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana.
Informes sectoriales
El Expediente contiene:
- Informe del Area de Energía sobre la afección del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana al Paraje Natural Municipal del Racó del Frare. En dicho informe se especifica lo siguiente:
1. Los proyectos de parques eólicos, en estado de tramitación administrativa, más próximos a la zona ..., son los pertenecientes a las zonas eólicas 4 y 5, no afectando ningún parque eólico al término municipal de Sant Mateu.
2. Tampoco se observa afección por parte de la línea eléctrica de evacuación de los parques eólicos situados en las dos zonas citadas.
- Informe de los servicios territoriales de Medio ambiente de Castellón: de dicho informe se destaca:
...«El sector objeto del Plan Especial presenta un relieve montañoso en su totalidad, con pendientes entre el 40 y el 50% y paredes rocosas verticales en algunas zonas. La zona presenta abundante afloramiento rocoso y escaso suelo edáfico del tipo litosol».
...«La mayor parte de la superficie del sector, corresponde a terrenos cartografiados en el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (PGOFCV) como Forestal: matorral...»
...«La vegetación existente está representada por un matorral termófilo de densidad media en el que predominan especies como sabinas (Juniperus phoenicea) y enebros (Juniperus oxycedrus), además de Quercus coccifera, Pistacea lentiscus, Erica multiflora, Rosmarinus officinalis, etc. También se observan algunos pequeños enclaves de Pinus halepensis, sobre todo en al parte noroeste hacia le Barranc del Salt. Esta asociación vegetal corresponde al hábitat de matorrales arborescentes de Juniperus spp. del Código Natura 2000 5210»
...«El Plan Especial afecta a la vía pecuaria...» Cordel de Quatremitjana..., «con 37,61 m. de anchura legal.».
Consideraciones ambientales
El municipio de Sant Mateu, enclavado en el Baix Maestrat, pertenece a una comarca donde la historia y los usos tradicionales han jugado un papel muy importante en la conformación de su actual personalidad. El poblamiento de la zona desde tiempos inmemoriales ha dado lugar a innumerables vestigios de arte rupestre levantino, declarados Patrimonio de la Humanidad, y a un paisaje donde la agricultura tradicional ha dejado como legado árboles de tradición milenaria así como unos usos y costumbres ligados a la ganadería que han conformado un paisaje surcado por importantes elementos etnológicos como son los bancales de piedra, las tradicionales cabañas de pastor y «els massos».
Junto a este entorno, se desarrolla uno menos antropizado que posee importantes valores medioambientales, paisajísticos y culturales conservados gracias a la intrincada orografía y a unos usos del territorio que han sido determinantes en su actual configuración. Es en este entorno donde se sitúa el Paraje propuesto, formado por impresionantes elevaciones rocosas en las que se desarrollan hábitats de gran importancia. Por lo tanto, este Paraje debe considerarse teniendo en cuenta no sólo la estricta delimitación de los terrenos que lo conforman sino el entorno del mismo que puede influir de manera decisiva en su disfrute y conservación.
El Estudio de Impacto ambiental destaca los siguientes valores ambientales:
Medio biótico:
- Cubierta vegetal: se trata de terreno cubierto por matorral abierto en el que predominan las sabinas (Juniperus phoenicea), enebros (Juniperus oxycedrus) y la coscoja (Quercus coccifera) y en algunas zonas se presentan algunos grupos de Pino carrasco (Pinus halepensis).
- Fauna: el estudio de impacto ambiental destaca entre la hepterofauna, la presencia de la rana común, lagarto ocelado, culebra bastarda y gallipato; entre las especies de aves protegida destaca la alondra común, arrendajo y el triguero y entre los mamíferos se destaca la presencia de la musaraña gris, el lirón careto, la garduña, tejón y comadreja.
Medio perceptual:
- Paisaje: El paraje conforma una unidad de paisaje donde los cinglos, la pendiente acusada de las laderas, la orientación sur y las comunidades de Juniperus forman el entramado paisajístico que caracteriza la zona.
Patrimonio cultural:
En el ámbito del Paraje se han localizado los siguientes bienes de interés:
- Cova dels Ermitans: necrópolis prehistórica en la que actualmente no consta la existencia de restos.
- Abric de Bonansa: abrigo que contiene pinturas rupestres y posibles grafitos ibéricos.
Identificación y valoración de impactos.
El Estudio de Impacto no identifica afecciones relevantes sobre el medio destacando el posible riesgo de incendios, la posible aparición de fenómenos erosivos y el posible impacto del pastoreo mal gestionado.
Se considera insuficiente la identificación de impactos. El carácter de medida preventiva de la evaluación de impacto ambiental obliga a prever todos aquellos aspectos que puedan influir en la adecuada preservación de los valores naturales de la zona haciendo compatible esta preservación con las actividades que se realizan actualmente en la zona o que se prevean pueden realizarse.
La localización de bienes de relevancia cultural que, a su vez están protegidos por tratarse de cuevas o abrigos, obliga a estudiar de qué manera éstos pueden verse afectados por la actividad humana, imponiéndose la correcta aplicación de la legislación vigente incidiendo en todos los aspectos relevantes que permitan gestionar el espacio desde una visión de desarrollo sostenible.
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.
El Estudio de impacto propone las siguientes medidas protectoras y correctoras:
- En caso de movimientos de tierras, se separará el suelo vegetal y se almacenará debidamente empleándose posteriormente en obras de restauración.
- Los vertidos y residuos se depositarán en instalaciones autorizadas.
- Utilización de especies autóctonas en las reforestaciones.
- Prohibición del uso del fuego en todo el ámbito del Paraje.
- Los materiales a utilizar en mobiliario, vallas, etc, serán adecuados a su entorno forestal.
- Suspensión de las obras en el caso de aparición de restos arqueológicos.
El objeto del Programa de Vigilancia Ambiental es establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental.
A tal fin, el Ayuntamiento de Sant Mateu realizará anualmente un informe o memoria en el que se valore o describa:
- Breve descripción de las actuaciones realizadas así como de las actuaciones destinadas a minorar el impacto en relación con los movimientos de tierra efectuados.
- Análisis de la regeneración forestal llevada a cabo.
- Análisis de las medidas adoptadas para prevenir los incendios forestales.
- Análisis de la situación del mobiliario.
Consideraciones jurídicas
El Proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental al estar incluido en el Anexo I, apartado 8g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
Por todo lo anterior formulo la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
Considerando que las actuaciones previstas en el Proyecto de Plan Especial del Paraje Natural Municipal Racó del Frare en Sant Mateu permitirán la conservación y mejora de los ecosistemas existentes en el área para el disfrute de la población.
Considerando que existen en el Paraje propuesto elementos de valor arqueológico y que se debe velar por su conservación.
Teniendo en cuenta que las vías pecuarias presentes en el Paraje y cercanas a él constituyen un elemento importante a considerar en el acceso al mismo y teniendo en cuenta que en la comarca todavía perdura su uso ganadero constituyendo todo ello un patrimonio no solo ambiental sino también cultural.
Considerando que en los accesos al Paraje puede observarse parte del rico patrimonio etnológico de la zona.
Considerando que en el Paraje son destacables sus valores paisajísticos, no solo por su belleza intrínseca sino por la elevada incidencia visual de las moles montañosas que lo constituyen, ampliamente visibles desde la llanura donde se asienta la población de Sant Mateu.
Considerando que el uso del Paraje propuesto debe compatibilizarse con su preservación en términos de sostenibilidad, se resuelve:
Primero
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, El Plan Especial del Paraje Natural Municipal Racó del Frare en Sant Mateu siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
1. Condicionantes del Documento «Normativa» del Plan:
a) El Planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan Especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en él.
b) De acuerdo con lo establecido en la legislación de impacto ambiental las alteraciones en los límites del Paraje se consideran una modificación del Plan Especial y por lo tanto, sometida al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.
2. Condicionantes generales:
a) Se propone señalizar todas las vías pecuarias existentes en la zona indicando sus nombres y usos tradicionales así como las rutas de acceso al Paraje por medio de las mismas. Además, se respetará la anchura legal del «Cordel de la Quatremitjana».
b) Se propone indicar todos los elementos etnográficos de interés presentes en la zona resaltando sus valores y usos tradicionales.
c) Debido a la presencia de yacimientos arqueológicos en el área, cualquier actuación en el Paraje deberá contar con el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad de las actuaciones con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/19989, del Patrimonio Cultural Valenciano, entendiéndose las observaciones realizadas en dicho informe incluidas en la presente Declaración de Impacto.
d) Se velará para que en el entorno del Paraje o en sus vías de acceso no exista ningún depósito incontrolado de residuos respetándose la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.
e) En relación con las cuevas presentes en el área, se respetará el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de cuevas de la Comunidad Valenciana y especialmente su artículo 4 en el que se especifica que cualquier actuación que pueda afectar a las mismas requerirá informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente sin perjuicio de las competencias propias en materia de Cultura y requiriendo, en su caso, de estimación o evaluación de impacto ambiental.
f) El Plan de Uso Público del Paraje deberá contener:
f.1) Las suficientes previsiones para que la actividad ganadera y cinegética sea compatible con los usos didácticos y recreativos. A tal fin se considerará la conveniencia de la creación de zona de reserva de caza en la totalidad de la superficie del Paraje.
f.2) Una adecuada ordenación y zonificación del Paraje con el fin de que las actividades a realizar en el mismo no perjudiquen los valores naturales a proteger.
f.3) Actuaciones de promoción y concienciación social sobre los aspectos ambientales del mismo, uso adecuado y conservación.
g) Se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 3/1993, Forestal de la comunidad Valenciana y Decreto 98/1995 de desarrollo en cuanto a prevención de incendios forestales. Sin perjuicio de la normativa sectorial, se promoverá la trituración de los restos agrícolas y su incorporación al suelo en el entorno del Paraje como medio de lucha contra incendios forestales procedentes de la agricultura.
h) Toda actuación que afecte a Dominio Público Hidráulico y zonas de policía y servidumbre contará con el informe favorable del Organismo de Cuenca correspondiente.
i) Se respetarán los preceptos contenidos en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, por el que se aprueba el Reglamento del Paisaje de la Comunidad Valenciana, en relación con aquellas actividades que puedan incidir en la preservación de la calidad paisajística del Paraje, y especialmente el artículo 21 de dicho Decreto en el que se incide sobre la preservación de los hitos o elevaciones topográficas y la necesidad de mantenimiento de las condiciones de visibilidad.
j) En relación con la variante del sendero PRV- 214, que se adentra en el Paraje, se estudiará y consensuará su trazado con el fin de evaluar si su recorrido puede tener algún tipo de repercusión en los valores ambientales y especialmente potenciales impactos sobre cuevas y abrigos presentes en el Paraje en su doble vertiente de elementos recogidos en la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana y de espacios que contienen Bienes recogidos en la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano.
k) Se señalizarán adecuadamente las vías de acceso al paraje, las zonas aptas para aparcamiento, los caminos no transitables con vehículos, los senderos.
Segundo
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
Tercero
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 2 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 157/06-AIA
Título: Plan Especial de protección de la infraestructura de la línea 2 del tranvía de Alicante entre el PK 0+000 y el PK 0+560.
Promotor: Ente Gestor de Infraestructuras de Transporte y Puertos (GTP).
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte y C.T.U.
Localización: Vertiente noroeste de la Serra Grossa (Alicante).
Descripción del proyecto
1. Objeto de proyecto
El Plan Especial tiene como objeto modificar la calificación de 43.730 m² de Suelo No Urbanizable Protección de Hitos en la falda norte de la Serra Grossa, pasando a Suelo No Urbanizable «Protección de Infraestructuras» adecuando los parámetros de la ordenación del suelo para la implantación de la Línea 2 del tranvía de Alicante entre el PK 0+000 y el PK 0+560 del Tramo Avenida de Dénia (entronque con línea 1) - Universitat - Sant Vicent del Raspeig.
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
La zona de actuación está calificada como Suelo No Urbanizable de Protección de Hitos, de acuerdo al Plan General de Ordenación Urbana de Alicante, aprobado definitivamente el 27 de marzo de 1987. Esta calificación restringe las actividades y actuaciones posibles en dicho suelo y viene especificada en el Plan General por: «...en el desarrollo de los usos y actividades admitidos en este tipo de suelo no se realizarán movimientos de tierra que desfiguren el perfil del terreno, entendiéndose por tales los que originen desniveles mayores a 1'00 m. Tampoco se podrán realizar talas de arbolado.»
Estas restricciones originan la necesidad de modificar la calificación de los terrenos para así posibilitar la ejecución del proyecto de la Línea 2 del tranvía de Alicante.
La actuación discurre en un primer tramo de forma casi paralela al vial de acceso al centro comercial Plaza Mar II en una longitud de aproximadamente 300 metros, a continuación el trazado en planta cambia la dirección girando 90º hasta enlazar con la avenida Denia, siendo este último tramo resuelto mediante un paso inferior.
Se recoge en la normativa urbanística las diferentes construcciones posibles, limitándose éstas exclusivamente a los apeaderos que deberán tener una altura máxima limitada a 5 metros desde la cota superior de la plataforma y una anchura máxima para los andenes de 4 metros. Estas construcciones no podrán suponer un obstáculo a las cuencas visuales del entorno, ni se podrá proyectar ninguna instalación cerrada.
3. Alternativas
El examen de alternativas realizado en el proyecto viene condicionado por la necesidad de unión de la Línea 1 con la Línea 2. Este propósito se consigue mediante la ejecución de dos desvíos en la primera y una estructura de paso elevado en uno de los sentidos de la segunda. Otro de los condicionantes técnicos impuestos al trazado en el tramo de referencia es la necesidad de cruce con la avenida Dénia mediante un paso inferior. De este modo la traza de la Línea 2 está ligada en bastante medida a estas obras que se están ejecutando actualmente. Tomando estos condicionantes técnicos y los de carácter medioambiental referidos a la minimización de los movimientos de tierra necesarios y las afecciones a elementos naturales presentes en el entorno, se han planteado dos alternativas:
- Alternativa 1: seguir con un trazado paralelo a la ladera de la Serra Grossa e ir enterrando la plataforma hasta llegar al cruce con la prolongación de la calle Doctor Sánchez San Julián, donde el trazado en planta gira 90 grados para seguir la alineación de este vial.
- Alternativa 2: un trazado que discurre bajo la calle que bordea por el sur el centro comercial Plaza Mar 2.
De entre las ventajas ambientales que han motivado la elección de la alternativa 1 frente la 2 se destaca la ausencia de afección al colector subterráneo existente y al encauzamiento del barranco del Bon Hivern.
Tramitación administrativa
1. Admisión a trámite
La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remitió el correspondiente estudio de impacto ambiental y documentación técnica del Plan Especial de protección de la infraestructura de la línea 2 del tranvía de Alicante entre el PK 0+000 y el PK 0+560, así como el certificado de información publica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
2. Información pública
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario La Verdad de Alicante, de fecha 16 de mayo de 2006 y en el DOGV nº 5.269, de fecha 30 de mayo de 2006.
Durante el periodo de información pública se presentaron dos informes por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda y del Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte y una alegación por parte del Grupo Municipal de Esquerra Unida - L'Entesa del Ayuntamiento de Alicante.
3. Resumen de las alegaciones
De la alegación arriba indicada se da una síntesis de los puntos más significativos, en función de los aspectos ambientales a que hacen mención, y sólo de lo que se refiere a dichos aspectos ambientales. La alegación formulada en materia ambiental se refiere de forma general y en extracto a los siguientes puntos:
- Rechazo del trazado propuesto para la línea 2 del tranvía en el ámbito del Plan Especial al afectar muy negativamente los valores naturales y paisajísticos de la Serra Grossa.
- Propone un trazado alternativo que evita la afección a la Serra Grossa.
- Considera que el proyecto debería incluir una actuación de mejora ambiental de la zona de la Serra Grossa colindante al trazado, una actuación que debería consistir básicamente en la potenciación de la vegetación autóctona arbustiva y herbácea presente en este sector de la sierra.
- El impacto ambiental sobre los valores naturales y paisajísticos de la Serra Grossa principalmente como consecuencia de los movimientos de tierras previstos es considerado como severo o crítico en discrepancia con el Estudio de Impacto Ambiental.
- No se han analizado alternativas.
- Posible afección a la refinería excavada de la Serra Grossa.
- Posible afección al monte de utilidad pública situado al este del frente de cantera de la Serra Grossa.
- El impacto paisajístico de la actuación está claramente infravalorado.
Las contestaciones de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte a las alegaciones presentadas se dirigen primeramente a la consideración de la obra como construcción e instalación de servicio público esencial, actividad de interés general, obra pública e infraestructura o servicio público de especial importancia lo que confiere a la actuación que le sea aplicable el artículo 29 de la Ley 10/2004, del Suelo No Urbanizable, relativo a las autorizaciones de usos y aprovechamientos del suelo no urbanizable en las actuaciones promovidas por las administraciones públicas territoriales.
En cuanto al trazado alternativo propuesto, se considera inviable debido a los puntos de unión requeridos por la infraestructura y a la presencia del colector de pluviales de grandes dimensiones existente.
El impacto ambiental como consecuencia de los movimientos de tierra se considera moderado sobre la vegetación, como consecuencia del poder de recuperación de algunas comunidades vegetales presentes una vez ejecutadas las obras.
El estudio de alternativas se ha realizado en fases previas a la redacción del Plan Especial.
Las galerías e instalaciones de la antigua refinería de petróleo quedan fuera del área del Plan Especial, tampoco se ve afectada la gruta artificial, polvorín y/o pozo de ventilación, no obstante se queda a la espera de que la Dirección General de Patrimonio Cultural emita informe al respecto. El citado informe como se comenta en el punto siguiente, corrobora la ausencia de afección.
Respecto a la invasión al monte de utilidad pública (AL1009AL120), según la cartografía del «Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana», dicho monte queda fuera de los límites del plan.
En cuanto a la valoración del impacto paisajístico, esta se ha realizado considerando que de las diferentes cuencas visuales en el entorno de la actuación, ésta sólo es visible desde las inmediaciones del centro comercial y del barrio de la Goteta. La valoración de la fragilidad paisajística no se considera alta al tratarse de un terreno con una topografía suavemente regular y considerablemente antropizada. A lo anterior añade que se ha diseñado y presupuestado un programa de repoblación forestal, con el objetivo de mejorar la integración paisajística de la obra.
4. Informes sectoriales
Informe Patrimonio Cultural.
Se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano en los siguientes términos:
- En la prospección realizada no se ha localizado yacimientos arqueológicos ni restos de cultura material alguna.
- Desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto se revela inexistente.
Informe del Departamento de Medio Ambiente del Ayuntamiento de Alicante
El Departamento de Medio Ambiente del Ayuntamiento de Alicante informa respecto al Estudio de Impacto Ambiental del Plan Especial, en sentido favorable, considerando suficiente la identificación y valoración de los impactos ambientales posibles, y correctas las medidas correctoras propuestas. Añade que debería ampliarse el estudio del impacto acústico tanto para la fase de construcción como para la fase de explotación de la infraestructura.
5. Peticiones de información o documentación complementaria
En fecha 7 de noviembre de 2006 se solicitó una ampliación del contenido del Estudio de Impacto Ambiental, la cual se centraba en la ausencia de un examen de alternativas de trazado técnicamente viables y la justificación de la solución adoptada, así como la carencia del informe preceptivo emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
En fecha 29 de noviembre de 2006 se recibe respuesta a la solicitud de ampliación de contenidos del EsIA. Se aportó un estudio de alternativas de trazado, la justificación de la solución adoptada y el informe patrimonial favorable contemplado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
En fecha 22 de diciembre de 2006 se recibe el documento titulado «Posibles efectos sobre la situación acústica en relación con la generación de ruidos y vibraciones en la fase de obras y durante el funcionamiento del tranvía», donde se analiza la contaminación acústica de la zona tanto para la fase de ejecución como para la de funcionamiento.
Afecciones legales
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la Conselleria de Territorio y Vivienda, se observa que la actuación no resulta incongruente con ninguno de ellos. La propuesta no afecta de manera directa a cauces de ríos o barrancos. No presenta afecciones derivadas por infraestructuras territoriales.
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que las vías pecuarias catalogadas en el término municipal y las microrreservas de flora se encuentran fuera del ámbito de la actuación del Plan Especial.
En las proximidades de la zona de actuación se encuentra el monte de utilidad pública «AL1009AL120» denominado Barranco del Bon Hivern, el cual en el Estudio de Impacto Ambiental se afirma que no se verá afectado por las obras. La zona de la actuación se encuentra en terrenos catalogados por el Plan General de Ordenación Forestal como matorral.
En la parte alta del cerro existe un yacimiento arqueológico inventariado por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, una necrópolis ibérica denominada «Cala de Bonhiber o de la Goteta»". En el expediente de evaluación de impacto ambiental consta el informe favorable a los efectos patrimoniales del Plan Especial de protección de la infraestructura de la línea 2 del tranvía de Alicante entre el PK 0+000 y el PK 0+560.
Consideraciones ambientales
La actuación afecta a la ladera noroeste de la Serra Grossa, situándose entorno a las cotas 35-41 metros, alcanzando la Serra Grossa en el entorno de la actuación los 106 metros de altura. El área objeto de estudio está constituida principalmente por calcarenitas y margas, y en menor medida calizas arenosas. Los suelos presentan una capacidad de uso muy baja de clase E.
De la fauna estudiada en el EIA se destaca la avifauna, entre las que se señalan especies que nidifican en el suelo como la alondra (Alando arvesis) y las cogujadas (Galerida cristata y Secklae) y otras especies como el Roquero solitario (Monticola solitarius), la collalba negra (Oenanthe leucra) y el abejaruco (Merops apiaster). Asociado al tipo de vegetación de matorral es frecuente la presencia de diversas especies de herpetofauna, como la lagartija colilarga (Psammmodromus algirus) y la salamaquesa común (Tarentola mauritanica) entre otros, así como algunos mamíferos como la rata común y la rata campestre.
Se afirma en el EIA que no hay constancia de que en la zona exista fauna en peligro de extinción.
La vegetación de la zona se caracteriza principalmente por la presencia de matorral semiárido termomediterraneo, existiendo algunos ejemplares de olivos (Olea europea) y almendros (Prunus dulcis) bastante dispersos, y dos ejemplares de algarrobo (Ceratonia siliqua). Se señala en el Estudio de Impacto Ambiental la presencia de un ejemplar de mimosa común (Acacia dealbata), de procedencia desconocida y que no se corresponde con la zona objeto del estudio. Señala el EIA la presencia de algunos ejemplares de pino carrasco (Pinus halepensis) con importantes defoliaciones de sus ramas y raquitismo.
El movimiento de tierras estimado en el EIA es de 7.697,85 m³ en excavaciones y de 12.327,45 m³ en formación de terraplenes, lo que originará la necesidad de recurrir a préstamos.
El tratamiento previsto para los residuos inertes que se generen se realizará mediante su eliminación en vertedero autorizado o mediante su reutilización o valorización en obras de restauración, acondicionamiento, relleno o con fines constructivos de acuerdo a lo previsto en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.
No se han tratado en el estudio la concepción del sistema de iluminación de la vía, ni se ha estudiado la red de drenaje superficial. Estos aspectos deberán desarrollarse correctamente en el correspondiente proyecto de construcción, el cual también incorporará con suficiente detalle las principales secciones transversales del tramo considerado, un estudio de la posible localización de préstamos y vertederos, y la localización y dimensiones de las instalaciones auxiliares necesarias para la ejecución de las obras.
En cuanto al Patrimonio histórico y cultural, se señala la existencia de bienes de carácter etnológico relacionados con la defensa de la costa en la Guerra Civil, situados en la misma ladera pero que no se verán afectados al quedar fuera del ámbito de la actuación.
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales y ha estimado un presupuesto para poder ejecutarlas adecuadamente. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras.
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas:
- Trasplante de 6 ejemplares de olivo (Olea europea).
- Jalonamiento temporal de protección.
- Seguimiento arqueológico durante los trabajos de movimientos de tierra.
- Seguimiento y control de las obras por parte de un técnico ambiental.
La localización y dimensiones de las instalaciones auxiliares asociadas a este tipo de obras no han sido definidas en el EIA, no obstante se han incluido una serie de medidas preventivas de carácter general, de las que no se considera apropiada la referente a las zonas de préstamo de nueva apertura, para las que se tendrá que seguir el procedimiento apropiado y obtener la preceptiva declaración de impacto ambiental.
Como medida compensatoria se ha proyectado una restauración forestal de toda la ladera afectada de la Serra Grossa, estimándose la superficie potencialmente apta para reforestar en 30.000 m² y empleándose un total de 4500 unidades de ente las siguientes especies arbustivas y arbóreas, Atriplex halmus, Anthyllis cytisoides, Coronilla juncea, Ephedra fragilis, Pistacea lentiscus, Rhamnus lycioides, Salsola sp., Pinus halepensis y Olea sylvestris.
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
Primero
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el «Plan Especial de protección de la infraestructura de la línea 2 del tranvía de Alicante entre el PK 0+000 y el PK 0+560», promovido por Ente Gestor de Infraestructuras de Transporte y Puertos (GTP), siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
Segundo
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender. También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
2. Previo a la aprobación definitiva del proyecto de construcción se presentará este, ante esta Secretaría Autonómica, para que informe acerca de todos los aspectos contemplados en el Estudio de Impacto Ambiental, en la presente Declaración de Impacto Ambiental y los puntos que no han sido desarrollados con suficiente detalle en el Estudio de Impacto Ambiental del Plan Especial.
3. El replanteo de la obra será supervisado por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria de manera que los mismos determinarán la necesidad de establecer medidas preventivas adicionales a las planteadas en el Estudio de Impacto Ambiental respecto a la fauna, flora, vegetación y paisaje, pudiendo incluir modificaciones de la traza, limitaciones respecto al período de ejecución de las obras, y delimitación de zonas de vegetación y ejemplares vegetales que no deben afectarse.
4. Con el objeto de no aumentar la incidencia negativa sobre la vegetación y el suelo, las instalaciones auxiliares de obra (oficinas, talleres, parque de maquinaria, almacenes, etc.) se construirán sobre terrenos desprovistos de vegetación. Lo mismo se hará respecto a los accesos provisionales a estas instalaciones; en este caso se intentará aprovechar en lo posible el trazado de los caminos existentes.
5. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
6. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
7. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en las mismas.
8. En el caso de descubrirse restos arqueológicos, paleontológicos, etnológicos o arquitectónicos durante la ejecución de las obras se comunicará inmediatamente a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte y se cumplirá con lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/98, del Patrimonio Cultural Valenciano.
9. Si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunicad Valenciana.
10. La Conselleria de Infraestructuras y Transportes realizará las labores de seguimiento y vigilancia contenidas en el Programa de Vigilancia Ambiental plasmando los resultados obtenidos de dicha vigilancia en informes técnicos ambientales a elaborar con carácter trimestral durante el período de garantía de las obras y de los que dará traslado a esta Secretaría Autonómica para su visto bueno. El primero de dichos informes se remitirá en el plazo de 30 días desde la finalización de las obras y en él se plasmarán, con reportaje fotográfico complementario, las medidas ejecutadas así como el resumen de las incidencias que hubiesen podido aparecer durante el periodo de construcción. Los sucesivos informes recogerán ya el seguimiento y vigilancia de la eficacia de las medidas adoptadas y propondrán, en función de los resultados obtenidos, las medidas correctoras complementarias que se estimen necesarias.
11. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas. Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
Tercero
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
Cuarto
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 28 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 163/06-AIA
Promotor: Valenciana de Zahorras SL.
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia.
Objeto del proyecto: Extracción de rocas detríticas aluviales cuaternarias, para la construcción de la autovía entre Llíria y Losa del Obispo (Valencia).
Localización: Parcelas 113 y 131 del polígono 9 del Municipio de Villar del Arzobispo.
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA.2004/7
Descripción del proyecto
1. Descripción de las características del proyecto
Valenciana de Zahorras SL proyecta explotar rocas detríticas aluviales cuaternarias de tamaño de grano medio y grueso, en las parcelas 113 y 131 del polígono 9 del Municipio de Villar del Arzobispo.
La superficie de explotación ocupa una superficie de 38.904 m², el volumen total de reservas cubicadas es de 110.767 m³ y la vida de la explotación es de dos años.
En las parcelas 113 y 131 ya se ha realizado el desbroce de la cubierta vegetal y el decapado del suelo, como preparación para la explotación. La tierra vegetal se encuentra almacenada en la periferia de la propiedad, en acopios longitudinales de 3 metros de altura y unos 5 metros de anchura.
En la parcela 113 se han excavado unos 14.000 m³ de gravas formando el banco 400/395 m; sobre el terreno se almacenan multitud de pilas de rocas detríticas y existe una plataforma de 40x50x3 metros, que ha sido construida con rocas análogas a las que afloran.
La primer documentación aportada por el titular no reflejaba esta situación, pues remitía fotografías de las parcelas con cubierta vegetal y un mapa topográfico del terreno virgen. Una vez visitado el lugar, se le requirió al promotor que reflejara la realidad medioambiental existente, mediante una documentación nueva; además se notificó el hecho al Área de Inspección de esta Conselleria y a al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial.
Una vez analizada la primer documentación remitida por el titular, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental le define al promotor unas directrices para la restauración de los terrenos, las cuales se detallan en los párrafos siguientes y se encuentran también recogidas en el requerimiento de documentación antedicho.
El sistema de explotación es mediante cantera, por bancos descendentes de 3 metros de altura y talud individual de 20º respecto de la horizontal, con una anchura de bermas de 3 metros. Los bancos de explotación una vez agotados pasan a ser directamente los bancos finales de restauración.
La explotación se realiza entre las cotas 402 y 388 m. El arranque se realiza mediante una retroexcavadora Guria-520, de 170 cv y cazo de 1 m³. Las labores preparatorias se realizan con una cargadora frontal Furukawa FL-200.I de 200 CV y cazo de 2 m³. Para transportar las rocas se emplean camiones bañera de 15 m³.
La producción anual se estima en unos 114.000 m³.
El promotor ha dispuesto que las pilas de áridos depositadas y las rocas que rellenan el extremo NE de la parcela 113, sean vendidas antes de proceder al inicio de la explotación.
La escorrentía se canaliza por una cuneta de guarda que, junto con el drenaje de la plaza de la cantera, se dirige hacia una balsa de decantación y desde ahí se descarga en la Rambla de la Aceña, libre de partículas.
El personal que emplea la cantera es de 3 operarios.
2. Alternativas
El titular ha considerado otros terrenos situados en las parcelas 919, 726 y 873 del polígono 6 del mismo municipio; lindan con la carretera CV-35. Ha descartado esta ubicación por el mayor impacto visual y por ensuciar el firme, haciéndolo deslizante en días de lluvia, lo que aumentaría el riesgo de accidentes de circulación; además la entrada a la explotación sería directa, sin glorieta. En dicho lugar existe un canal de riego.
El promotor se ha decidido por la alternativa presente, por causar menores impactos al medio ambiente.
Tramitación Administrativa
1. Tramitación
El 15 de mayo de 2006 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite la documentación: un ejemplar del Proyecto de Explotación, Estudio de Impacto Ambiental y Documento de Síntesis, e incoa el procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.
El 23 de mayo de 2006 se remite la documentación citada al Servicio de Gestión Forestal, por incluir la parcela 112, que es forestal.
El 7 de junio de 2006, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite un fax explicando que, por un error, el promotor ha incluido la parcela 112 en el texto de la Memoria, pero que no desea explotarla.
El 14 de junio de 2006 se comunica al Servicio de Gestión Forestal que no es preciso evaluar la parcela 112, de acuerdo con el fax recibido.
El Servicio de Gestión Forestal remite la documentación, el 20 de junio de 2006, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.
El promotor remite el 23 de junio de 2006 un escrito aclaratorio.
El 28 de junio de 2006 se remite al Área de Inspección un informe sobre el inicio de las labores mineras en las parcelas.
El 30 de junio de 2006 se notifica al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sobre las obras realizadas.
El 26 de julio de 2006 se recibe un escrito del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, en respuesta a la notificación anterior.
El 8 de septiembre de 2006, Base Idea SL anexa una acreditación como representante del titular e instancia, para solicitar la consulta del expediente administrativo.
El 11 de septiembre de 2006 se remite al titular, vía Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, un requerimiento de nueva documentación técnica. En igual fecha se remite copia de dicho requerimiento al interesado.
Se le advierte al titular de caducidad del expediente el 11 de diciembre de 2006, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial y también se le envía una copia de la advertencia directamente.
El promotor remite el 17 de enero de 2007 una documentación técnica nueva, compuesta por: Proyecto de Explotación, Estudio de Impacto Ambiental, Documento de Síntesis, Plan de Restauración, CD con los archivos digitales y un escrito con aclaraciones.
2. Información pública
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial certifica que sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia nº 168, del 16 de Julio de 2004; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.
3. Peticiones de información o documentación complementaria
Se realizó una consulta al Servicio de Gestión Forestal con motivo de que la parcela 112, inicialmente incluida en la documentación, es terreno forestal.
Informes sectoriales
No se han producido.
Afecciones legales medioambientales
Por la parcela 113 pasa la vía pecuaria «Colada de la Senda del Campo o del Mestre» de 5 metros de anchura legal.
La actividad propuesta no afecta espacios naturales protegidos o incluidos en los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) o Planes Rectores de Uso y Gestión (PRUG), u otras figuras desarrolladas por la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
Consideraciones ambientales
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad
Los cultivos próximos a la cantera se pueden ver afectados por las emisiones de polvo procedentes de: los caminos por donde transiten los camiones, las labores de arranque y carga y las superficies desprovistas de suelo y vegetación sometidas a la acción directa de la erosión eólica.
El tráfico rodado aumentará en la carretera CV-396 debido a la entrada y salida de camiones procedentes de la explotación.
En caso de lluvias de fuerte intensidad se puede erosionar la superficie de la explotación y la escorrentía superficial arrastraría sedimentos hasta la Rambla de la Aceña.
La cantera se proyecta en una zona de suave pendiente, casi horizontal, en dos parcelas rectangulares y contiguas, que describen una forma de «L» de 70 a 100 metros de anchyura. Las labores mineras profundizan en el terreno creando un espacio vacío, el cual una vez restaurado causa un impacto crítico al relieve.
2. Identificación y valoración de los impactos
Los impactos, en general, han sido identificados y valorados adecuadamente.
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
Al promotor se le había requerido una justificación de los estériles producidos con fines de restauración, para lo cual le servirían las columnas y las correlaciones estratigráficas obtenidas de los trabajos de investigación realizados; pero en la documentación aportada ha sustituido dicha información por 3 fotografías tomadas en los taludes de una explotación adyacente. En el campo se observa solamente una calicata de unos 6 metros de diámetro por 6 de profundidad.
El técnico responsable no ha acreditado cálculo alguno de los estériles, pero dice basarse en la cartografía geológica 1:50.000 -la cual carece de detalle suficiente para ello- y en observaciones cualitativas de las calicatas practicadas «[...] en donde se observa un porcentaje bajo de arcillas», para afirmar finalmente que los estériles son las margas, las cuales representan un 2% de las reservas. Se desconoce el fundamento de tal afirmación, esta circunstancia obliga a emitir una prescripción cautelar, que se encuentra redactada en el apartado segundo de esta Declaración.
El impacto geomorfológico es crítico y tan solo se reduce parcialmente su magnitud mediante la ejecución del Plan de Restauración, por lo que es muy importante seguir las pautas marcadas.
Es necesario replantear topográficamente los trabajos desde el primer día, de otro modo no se logrará restaurar la cantera conforme se ha diseñado.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
4. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
5. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
Declaración de impacto ambiental
Primero
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, la solicitud de Autorización de Explotación de recursos de la Sección "A" denominada "Tibor" y su Plan de Restauración, siempre que el proyecto se desarrolle según las condiciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.
Segundo
El promotor habrá de cumplir las siguientes prescripciones:
1. La presente Declaración deberá estar disponible en la explotación a disposición del personal de vigilancia e inspección de esta Conselleria.
2. Queda excluida de esta Declaración la parcela 112 por haber renunciado expresamente el titular a la explotación de la misma.
3. Antes de iniciar la explotación:
a) Se restaurará la parcela 112. Las labores se ceñirán a las descritas en el Plan de Restauración, pero la mezcla de semillas se aplicará con una dosis mínima de 200 kg/ha.
b) Se colocarán pantallas cortavientos en aquellas partes del linde próximas a cultivos, tendrán una altura mínima de 3 metros. El cordón periférico de tierra vegetal será válido para este fin si se encuentra tapizado por herbáceas.
c) Se construirán los canales de guarda, las bajantes y la balsa de decantación.
d) Los cordones perimetrales de tierra vegetal han de estar recubiertos de la vegetación herbácea especificada en el Plan de Restauración.
4. El período de vigilancia ambiental se extenderá por plazo de 2 años, contados a partir de la fecha de finalización de la restauración de las parcelas.
5. La explotación de la parcela 113 afecta el trazado de la vía pecuaria «Colada de la Senda del Campo o del Mestre»; por lo tanto, el promotor ha de obtener la correspondiente autorización, ante el órgano administrativo competente por razón de la materia, para solventar la afectación de la misma.
6. Los estériles no se emplearán para construir talud alguno, sino que rellenarán las plazas de la cantera, a fin de que adquieran una pendiente lo más próxima posible al 3% y drenen, en conjunto, en la dirección NE-SO.
7. Las plataformas de trabajo y los caminos por los que circulen los camiones de Valenciana de Zahorras SL. permanecerán húmedos durante la jornada laboral.
8. De acuerdo con la documentación aportada, no se empleará planta de tratamiento alguna ni se construirán escombreras permanentes.
9. Carece de validez el apartado 4.1.4.1 del Estudio de Impacto Ambiental, pues contradice las especificaciones dictadas desde esta Conselleria, las cuales vienen recogidas en el apartado 1.4.2. del citado estudio.
10. La balsa de decantación y el sistema de drenaje permanecerán limpios desde el inicio de la actividad hasta expirar el Programa de Vigilancia Ambiental.
11. No se abonará la tierra vegetal con compost obtenido de basuras orgánicas tratadas industrialmente.
Tercero
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
Cuarto
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 12 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 198/06-AIA
Título: Fábrica de fritas, esmaltes y colorantes cerámicos.
Promotor: Colorificio Cerámico Bonet, SA.
Localización: Avenida de Onda s/n, 12210 Ribesalbes (Castellón)
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental
Descripción del Proyecto
Colorificio cerámico Bonet, SA es una empresa en funcionamiento dedicada a la fabricación de fritas, esmaltes y colorantes cerámicos, instalada en el municipio de Ribesalbes, y dispone de licencias municipales de funcionamiento. El proyecto presentado se refiere a las instalaciones existentes e incluye ciertas modificaciones en la maquinaria, aunque no se amplían las construcciones existentes. Tiene por objeto la obtención de la autorización ambiental integrada.
La instalación se encuentra en funcionamiento y autorizada. La parcela ocupada es de 44.639,88 m², sobre la que se ha construido un total de 26.847,02 m² en planta. El suelo es urbano de uso industrial, según las Normas Subsidiarias del municipio (se presenta certificado de compatibilidad emitido por el ayuntamiento). Se accede por la carretera Onda-Ribesalbes-Alcora (CV-91), sin que sea necesario atravesar el casco urbano para llegar.
La capacidad anual de procesado de los hornos de fritado es de 48.667.385 kg. El proceso de fabricación de fritas consiste en la dosificación de materias primas (zirconio, alúmina, compuestos borados, feldespatos, cuarzo, carbonatos, etc.) que se funden en hornos que crean una masa vítrea que se enfría en agua. El producto, se almacena como tal en big-bags o se procesa para obtener otros productos. Para la obtención de pellets, se pulveriza un haz de barbotina y aglomerante sobre un tambor giratorio los cuales, al contacto con gases calientes, producen la evaporación instantánea del agua de modo que la partícula inicial va creciendo con forma esférica. Los esmaltes se obtienen dosificando otras materias (colores u otros) y se presentan en seco o líquido, en este último caso tras un molturado previo. Las granillas se obtienen por disgregación de la frita en un molino rotativo, previo secado de la misma, y adicionado de color si se desean granillas coloreadas.
El procesado de colores cerámicos consiste en la mezcla de materias primas (óxidos metálicos), su molturación por vía seca o húmeda y la calcinación en una mufla. El producto obtenido se lava y tamiza y se seca en secadero continuo. La capacidad anual de procesado de colores es de 502.567 kg.
Los hornos y secaderos funcionan con gas natural y se dispone de una planta de generación de oxígeno por adsorción que sustituye al aire como comburente.
El consumo global de agua en la industria es de 39.770 m³ al año, que se obtienen de un pozo propio debidamente autorizado (se aporta resolución de concesión de aprovechamiento del agua del pozo). El agua se incorpora al proceso tras pasar por un sistema de descalcificación. Las aguas residuales sanitarias se vierten directamente al alcantarillado, las pluviales a cauce y a red de colectores de la zona y las aguas residuales industriales se reutilizan en su totalidad, tras ser depuradas en una depuradora propia (se dispone de las preceptivas autorizaciones). Los lodos generados por la depuradora se incorporan al proceso productivo.
Tramitación Administrativa
El expediente de evaluación de impacto ambiental se inició con fecha 25 de mayo de 2006, al remitir el Área de Calidad Ambiental de esta conselleria el certificado de información pública del proyecto. El mismo indica que no se han recibido alegaciones al mismo y se acompaña del certificado del ayuntamiento correspondiente, en el mismo sentido. Asimismo se aporta documentación complementaria al proyecto.
Con anterioridad, se había recibido el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental del proyecto de referencia, acompañados de diversa documentación adicional y anexos.
Afecciones Legales
El proyecto está afectado por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, al estar incluido en el Anejo I, epígrafe 3.3 (Instalaciones para la fabricación de vidrio incluida la fibra de vidrio, con una capacidad de fusión superior a 20 toneladas por día). La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.
Cabe citar, entre otras normas:
- La producción de vidrio está sometida al régimen establecido por el RD 9/2005, de 14 de enero, relativo a suelos contaminados.
- La actividad está catalogada como tipo B, por ser potencialmente contaminadora de la atmósfera, por lo que debe llevar el control y registro de sus emisiones.
- Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas periódicas.
- Como productor de residuos, debe cumplir lo establecido por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, y demás normativa vigente en la materia.
La parcela en que se ubica la actividad está incluida en el LIC «Curso alto del Río Mijares», caracterizado por ciertos hábitats de importancia asociados al lecho del río. La actividad está en suelo urbano industrial, pero linda con el cauce, por lo que no se debe afectar indirectamente a dichos hábitats.
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
Consideraciones Ambientales
Se debe tener en cuenta que se trata de una industria existente y en funcionamiento, que está en proceso de adaptación a la nueva normativa. Además, se encuentra situada en un polígono industrial. Al Sur, la parcela linda con terrenos naturales que forman parte del cauce del río Mijares. Las edificaciones cercanas son de uso industrial, excepto las que lindan con el patio de carga y descarga que son de uso residencial, estando el núcleo urbano a poco más de 200 m.
Los posibles efectos ambientales de la actividad de fabricación de fritas, esmaltes y colores cerámicos van asociados a la emisión a la atmósfera de polvo y gases, transmisión de ruido y generación de vertidos y residuos sólidos.
La industria se encuentra recogida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico, como grupo B. En este sentido, las principales emisiones son: polvo asociado al trasiego de materias primas y gases de combustión procedentes de los hornos de fusión y muflas y los secaderos. Las materias primas se almacenan en silos, los cuales disponen de filtros de mangas. Asimismo, hay instalados sistemas de aspiración en las zonas de trasiego y mezcla de materias primas que conducen las corrientes aspiradas al sistema de depuración de gases mediante filtros de mangas. Existen también hidrofiltros instalados en la zona de laboratorio. Se ha instalado un sistema de generación de oxígeno mediante adsorción, que alimenta los hornos. El uso de oxígeno como comburente (oxicombustión), unido al uso de gas natural como combustible, reduce la carga contaminante de los gases de combustión. Además, se dispone de dos plantas depuradoras de los gases de combustión de los hornos de fusión. En el estudio de impacto ambiental se señala el efecto sinérgico sobre la calidad del aire ambiente producido por la existencia de varias industrias del sector cerámico ubicadas en la misma zona, aunque se estudia la dispersión de los contaminantes emitidos y se concluye que no inciden significativamente sobre los niveles de concentración de contaminantes.
Respecto a las aguas residuales generadas:
- Las aguas pluviales se vierten a la red de aguas pluviales de la zona y mediante colector, al río Mijares.
- Las aguas sanitarias se vierten a la red de alcantarillado municipal.
- Las aguas industriales (limpieza de bombos, sección de laboratorios, sección de colores) se depuran en una depuradora propia y se reutilizan íntegramente para limpieza y enfriamiento de la frita (vertido cero de aguas industriales). En el caso de los vertidos de la sección de colores, se someten previamente a un pretratamiento de oxidación. El proceso de depuración consiste en el control del pH con sosa cáustica, emulsionado mediante policloruro de aluminio, precipitación mediante polielectrolito y eliminación de bacterias con hipoclorito sódico.
Tanto los depósitos de aguas residuales como el vaso de la depuradora son impermeables. Los lodos generados por el proceso de depuración se reutilizan como materia prima
Como focos de ruido y vibraciones, se citan los motores y turbinas y la salida de gases de la planta de oxígeno. Se estima matemáticamente en el estudio de impacto ambiental que el aislamiento proporcionado por los cerramientos y la distancia a los receptores más cercanos permite cumplir con los límites establecidos. Se aporta una medición de los niveles sonoros en el entorno de la parcela (auditoría), la cual concluye que se cumplen los niveles sonoros límite establecidos para uso industrial. No obstante, dado que se indica que el parque de carga y descarga linda con edificaciones residenciales, deberá comprobarse el cumplimiento de los límites establecidos para este uso.
La actividad desarrollada genera residuos peligrosos y no peligrosos, que son recogidos y agrupados en recipientes, contenedores o bidones en el interior de la nave según sus características y tipología. Los residuos peligrosos se almacenan y gestionan en las debidas condiciones de separación, envasado y etiquetado. Periódicamente, son retirados por gestores autorizados (se aportan los correspondientes documentos de aceptación). Para reducir el número de residuos de envases, se ha suscrito un convenio para implantar un sistema de depósito, devolución y retorno de envases.
En cuanto a la posible contaminación del suelo, no se considera que esta pueda darse debido a que todo el solar (excepto los jardines) está pavimentado, las materias primas se almacenan en el interior de la nave, los residuos se almacenan en envases y a cubierto y los sistemas de recogida y almacenamiento de vertidos líquidos (balsa de recogida de aguas residuales y canaletas) son impermeables y estancas. La industria está en una zona con vulnerabilidad media y accesibilidad media de acuíferos, de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
Como Programa de Vigilancia Ambiental se establecen acciones periódicas como:
- Inspecciones visuales de los residuos diariamente.
- Limpieza de posibles derrames y en general, de los locales, diariamente.
- Inspección semanal de los filtros de mangas, las chimeneas, la depuradora y la balsa de acumulación de lodos industriales y control cuantitativo de los residuos.
- Analítica mensual de detección de legionela y control de consumo y limpieza semestral del circuito de agua caliente.
- Revisión, mantenimiento y limpieza mensual de la maquinaria.
- Verificar mensualmente la eficacia de los dispositivos de seguridad.
- Cada año y medio, medición de ruidos en el perímetro de la fábrica y autocontrol de las emisiones
- Cada tres años, medición de todos los focos potencialmente contaminantes.
Consideraciones Jurídicas
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Tal y como establece el epígrafe j. del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones para la fabricación de vidrio, con una capacidad de fusión superior a 20 toneladas por día, se encuentran sometidas al trámite de Evaluación de Impacto Ambiental.
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
Primero
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto básico de autorización ambiental integrada de una industria para la fabricación de fritas, esmaltes y colores cerámicos, promovido por Colorífico Cerámico Bonet SA ubicada en la Avenida de Onda s/n, del término municipal de Ribesalbes (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
1. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.
2. Debe comprobarse el cumplimiento de los niveles sonoros transmitidos a la zona residencial colindante, tanto en horario diurno como nocturno, en aplicación de la legislación vigente en la materia y en su defecto, adoptar las medidas correctoras necesarias.
3. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.
4. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.
Segundo
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
Tercero
Publicar en el Diari Oficial de Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
Valencia, 1 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.
Declaración de impacto ambiental
Expediente: 224/06-AIA
Título: Apertura de pista forestal en la partida Puntal Gordo
Promotor: Ayuntamiento de Alcudia de Veo
Autoridad sustantiva: Servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón
Localización: Alcudia de Veo (castellón)
Descripción del Proyecto
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
El Proyecto consistirá en la apertura de una nueva pista en terreno forestal de 290 metros de longitud que servirá para unir dos pistas ya existentes, la del Collado de la Nevera y la del Puntal Gordo. El trazado de la pista discurrirá por una antigua senda presentando la ampliación propuesta un escaso desnivel.
Las obras consistirán en:
- Limpieza del terreno y poda de árboles y arbustos.
- Apertura de la caja de la pista con desmonte y terraplén mediante maquinaria retroexcavadora giratoria.
- Riego y compactación a humedad óptima del plano de fundación.
- Aportación de zahorras con nivelación, refino y compactación del firme.
- Encauzamiento de las aguas hasta las cunetas.
Tramitación Administrativa
1. Información pública. Remisión del Expediente
El expediente fue remitido desde los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón teniendo entrada en los Registros de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 13 de junio de 2006.
La información pública se realizó mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón del día 28 de noviembre de 2006 y en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Alcudia de Veo. Según certificado emitido por el Ayuntamiento de Alcudia de Veo durante el periodo de información pública no se recibieron alegaciones.
Informes sectoriales
El Expediente recoge:
- Informe de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón:
- Informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial: De dicho informe se destaca:
«La pista forestal sobre la que se solicita informe se encuentra ubicada en el término municipal de Alcudia de Veo, en el Parque Natural de la Sierra Espadán, dentro de la zonificación correspondiente a Áreas de Protección Ecológica 2 (PE2), según el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural (en adelante PRUG)...» .
Dicho informe concluye: «...se considera la apertura de pista forestal ..., compatible con lo establecido en el PRUG de la Sierra de Espadán», imponiendo ciertas restricciones que se incorporarán a la presente Declaración de Impacto.
Afecciones legales
- Calificación del Terreno: suelo rústico sin protección específica.
- Según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, los terrenos objetos del proyecto están considerados como suelo forestal, no afectando la actuación a Monte de Utilidad Pública.
- De acuerdo con el informe emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, la pista forestal de encuentra ubicada en el Parque Natural de la Sierra de Espadán, dentro de la zonificación correspondiente a Áreas de Protección Ecológica, según el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural aprobado según Decreto 59/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat.
- De acuerdo con el informe de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón, el trazado de la pista no afecta a vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Alcudia de Veo.
- Consultado el listado de yacimientos arqueológicos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, ninguno de ellos parece afectar a la actuación propuesta.
Consideraciones ambientales
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.
La pista proyectada se construirá aprovechando el trazado de un antiguo camino en el que el matorral, junto a pies dispersos de pino carrasco y alcornoque es la vegetación predominante, y en la que también se puede encontrar pies de almendros y olivos abandonados. Esta zona - según el Estudio de Impacto ambiental - posee unas características óptimas en cuanto a orientación, humedad y suelo para que la vegetación se recupere por sí misma al efectuar la apertura.
El Estudio de Impacto Ambiental describe los impactos más significativos en función de los factores del medio afectados y de la fase del Proyecto. Estos son:
En la fase de funcionamiento:
- Geomorfología y relieve: debido al cambio que va a suponer el trazado de la pista sobre la geomorfología y el relieve, el impacto se considera moderado.
- Capacidad agronómica del suelo: debido al permanente cambio en el uso del suelo, el impacto se considera severo.
- Paisaje: la pista no será apreciable desde los puntos más transitados del municipio por lo que el impacto se considera moderado.
- Red de comunicaciones: impacto compatible debido a la mejora que se producirá en las comunicaciones.
- Prevención y extinción de incendios forestales: impacto de signo positivo y calificación general de compatible ya que la apertura de la pista mejorará la red de comunicaciones para el tránsito de los medios de prevención y extinción de incendios.
En la Fase de Ejecución:
- Comunidades vegetales: la eliminación total de la vegetación en la anchura de la pista producirá un impacto negativo; la poda de árboles, al considerarse como acción preventiva ante incendios forestales se estima como impacto de signo positivo. El impacto global sobre las comunidades vegetales se estima compatible.
- Geomorfología y relieve: la apertura de la caja origina un importante efecto negativo pero puesto que este será puntual, el impacto se califica como moderado.
- Hidrología superficial: se considera que la construcción de la pista producirá una mejora en el drenaje del terreno disminuyendo el riesgo de erosión por lo que el impacto se considera compatible.
Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.
Las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental son:
- Aprovechar la topografía del terreno para disminuir el impacto sobre la geomorfología y el relieve.
- Se minimizará el nivel de ruido y de las emisiones de la maquinaria mediante el estricto cumplimiento de la legislación vigente.
- En caso necesario, regados periódicos del terreno.
- Respeto de los periodos de nidificación y cría de la fauna presente en la zona.
En cuanto al programa de vigilancia ambiental se propone la vigilancia en la fase de ejecución de las obras con el fin de asegurar el cumplimiento de las recomendaciones propuestas, las desviaciones que pudieran realizarse con respecto a las previsiones esperadas y la identificación de nuevas acciones que pudieran ocasionar un impacto negativo.
Se considera que el Programa de Vigilancia Ambiental debe recoger las desviaciones que puedan producirse en la fase de vida del proyecto, momento en el que suelen aparecer, en los caminos y pistas forestales, nuevos impactos ambientales no previstos en la fase de ejecución.
Además, el proyecto deberá respetar los condicionantes emitidos en los informes sectoriales emitidos y que se incorporarán a la presente Declaración de Impacto, para minimizar al máximo las posibles afecciones medioambientales de la pista.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I,apartado 1i del Decreto 162/1990, modificado por el Decreto 32/2006, del Consell de la Generalitat.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
Por todo lo anterior formulo la siguiente:
Declaración de impacto ambiental
Primero
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
1. El inicio y el final de las obras deberá notificarse al director - Conservador del Parque Natural, así como cualquier suceso de relevancia que pudiera influir in la conservación del Parque.
2. La ejecución de las obras se llevará a cabo fuera del periodo comprendido entre los meses de marzo a julio para evitar afección a la fauna.
3. Si en el transcurso de las obras aparecieran restos o indicios de restos de bienes comprendidos en el ámbito de aplicación de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, el promotor y el técnico director de las obras suspenderán de inmediato los trabajos y comunicaran el hallazgo en los términos del artículo 65 de la citada Ley.
4. El aumento de la anchura de la actual caja existente se efectuara preferentemente mediante terraplenado del lado Este, desaconsejándose el desmonte del talud Oeste para la obtención del material del terraplén y debiendo obtenerse éste del material de rebaje de la plataforma actual o de otros tramos de la pista.
5. Entre los tramos PK 220 y 270 se trazará la pista aprovechando el bancal inferior con el fin de evitar zonas de afloramiento rocoso disminuyendo el volumen de tierras a remover.
6. Se adecuarán los taludes con pendientes 2H:1V; los ejemplares arbóreos maduros que se encuentren en la caja de la pista se utilizarán en la restauración de éstos debiendo el resto de superficie revegetarse con especies propias del terreno. Se darán riegos periódicos para asegurar el afianzamiento de la vegetación.
7. Se habilitarán los pasos de agua que sean necesarios con el fin de evitar la erosión de la pista.
8. El uso de la pisa será exclusivamente para prevención, extinción de incendios y conservación del parque debiéndose cerrarse ésta con cadenas con el fin de evitar usos indiscriminados de la misma.
9. El Plan de Vigilancia ambiental incluirá la vigilancia periódica de la pista con el fin de corregir signos de erosión en la misma.
Segundo
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
Tercero
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 15 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML