Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8441, del 11-12-2018 (2018/10956)

RESOLUCIÓ de 20 de novembre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 17/18-EAE, Gilet i 18/18-EAE, Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8441

Data del DOGV
:   11-12-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/10956

CVE


Data del document
:   20-11-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Gilet](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de novembre de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedientes 17/18-EAE, Gilet i 18/18-EAE, Comunitat Valenciana. [2018/10956]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 17/18-EAE, Gilet i 18/18-EAE, Comunitat Valenciana.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la modificació 2, homologació del Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà del sector/UE Balcó de la Penya.  
Promotor: Ajuntament de Gilet  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: terme municipal de Gilet (València)  
Expedient: 17-2018-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió duta a terme el 25 d'octubre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació 2, homologació Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà del sector/UE Balcó de la Penya, en els termes següents:  
  
El 13 d'abril de 2018 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica una sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental de la modificació 2, homologació del Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà del sector/UE Balcó de la Penya, remesa per l'Ajuntament de Gilet i traslladada també des del Servei Territorial d'Urbanisme de València al maig de 2018.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici adjunta el document inicial estratègic i l'esborrany de la modificació en suport electrònic (format PDF) amb el contingut previst en els apartats 50.1 i 50.2 de la LOTUP, ja que l'Ajuntament considera que és d'aplicació el procediment simplificat. S'adjunta la transcripció de la Resolució d'Alcaldia núm. 106/2018, de 21 de març, per la qual se sol·licita que s'inicie el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent a Gilet és l'homologació global modificativa del Pla general d'ordenació urbana (PGOU), aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de València, en la sessió duta a terme el 31 de gener de 2001 (BOP 106 05.05.2001), que no va ser avaluada ambientalment.  
L'antecedent va ser la revisió del Pla general d'ordenació urbana de Gilet, aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, en la sessió duta a terme el 25 de juliol de 1994 (DOGV 22.09.1994; BOP 227, 24.09.1994) i amb normes urbanístiques publicades en el BOP de València, de 9 de desembre de 1994, que disposa de declaració d'impacte ambiental (exp. 027/1992-AIA) emesa pel director general dels serveis ambientals amb data 9 de juliol de 1992 (DOGV 01.12.1993).  
En relació amb la revisió del Pla general i amb la seua homologació global s'han plantejat diverses modificacions, no totes aprovades. De les modificacions que afecten l'àmbit objecte d'aquesta modificació (Urbanització Balcó de la Penya), i consultada la base de dades d'avaluació ambiental, cal ressenyar els expedients següents:  
- Modificació núm. 1/14 de l'homologació del Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Gilet, amb el document de referència emés amb data 26 de març de 2015, per la Comissió d'Avaluació Ambiental (CAA) i amb resolució d'arxiu de l'expedient del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de 5 de febrer de 2018 (referència expedient núm. 62/2014-EAE). Es proposava la reordenació i gestió de zones verdes.  
- (Avant)projecte d'urbanització de xarxes de clavegueram i aigua potable per a les zones B5, B6, B7 del PGOU de Gilet, amb informe del Servei d'Impacte Ambiental, de 2 de maig de 2018 (referència expedient núm. 117/2017-CON).  
  
3. Objecte, àmbit, descripció i justificació de la modificació  
La modificació proposada té per objecte delimitar al terme municipal de Gilet, concretament a la Urbanització Balcó de la Penya, un àmbit (àrea de repartiment) que, sense modificar l'ordenació detallada d'usos del sòl, permeta la gestió urbanística d'aquesta zona de 197.442 m², amb 290 parcel·les residencials en la seua majoria edificades, qualificades com a sòl urbà en el planejament de Gilet però històricament infradotada.  
Es pretén amb això dotar l'Administració del marc legal i les eines adequades per a poder abordar amb garanties la gestió i consolidació urbana d'aquesta zona, situada al nord-oest del nucli urbà, a la Serra Calderona, i que al llarg dels anys ha presentat nombrosos problemes derivats de la falta d'infraestructures urbanes i serveis.  
  
Concretament es preveu habilitar una àrea de repartiment que permeta l'equidistribució de beneficis i càrregues, de conformitat amb les estipulacions de la LOTUP (article 75), i l'obtenció dels sòls dotacionals pendents. Se li assignarà l'aprofitament corresponent, d'acord amb les determinacions de l'article 74 de la LOTUP, sense alterar l'ordenació detallada ni els usos previstos pel pla vigent.  
L'establiment d'una àrea de repartiment (AR) i el corresponent aprofitament tipus (AT) en uns terrenys per als quals el planejament superior no va definir els criteris generals per a això, comporta modificar l'ordenació estructural.  
S'indica, a més, que la proposta comporta la determinació, d'acord amb la LOTUP, de la ponderació de la viabilitat econòmica que permeta garantir l'execució de les previsions de l'ordenació detallada, la xarxa secundària de dotacions i els estàndards de qualitat urbana.  
  
  
Justificació i situació actual  
S'indica que en la revisió del Pla general de 1994, els terrenys objecte d'aquesta modificació es van preveure com a sòl urbà, a pesar de tractar-se d'una àrea no consolidada per l'edificació ni per la urbanització, i no es van incloure en àmbits de gestió (unitats d'execució) ni en àmbits subjectes a un mateix aprofitament tipus (àrees de repartiment). Les determinacions de planejament es limiten a assenyalar zones d'ordenació (plànols de delimitació del sòl urbà i usos detallats) i a definir les condicions que han d'observar les edificacions permeses en cadascuna de les zones indicades (normes urbanístiques).  
En l'homologació aprovada en 2001, malgrat que entre els objectius del document està resoldre els problemes derivats de la consolidació dels nuclis de segona residència a la muntanya, no es preveuen actuacions sobre les grans bosses de sòl urbà semiconsolidat. Encara que en altres zones del sòl urbà es delimiten unitats d'execució, a la Urbanització Balcó de la Penya únicament s'assigna zona d'ordenació SU «B» (unifamiliar aïllada), subzones B-5, B-6 i B-7.  
  
La urbanització constitueix una àrea urbana homogènia d'habitatges unifamiliars aïllats, amb una parcel·lació efectuada sense intervenció d'instrument de planejament i amb deficiències, conseqüència de l'absència d'una correcta gestió.  
En el DIE s'assenyala la situació de semiconsolidació (per l'edificació) de bona part de la superfície d'aquesta urbanització i la manca d'infraestructures tan bàsiques com el sanejament d'aigües residuals o el proveïment d'aigua potable, que actualment es realitza amb aigua de pou no apta per al consum humà.  
S'hi indica que la zona situada més al nord (cota +182 +192) manca completament d'urbanització i que la zona sud-est (cota +140 +170) limita amb illes edificades i els sectors 2-3 ja urbanitzats, que disposen dels serveis urbanístics efectivament implantats.  
En la resolució d'alcaldia aportada es fa referència a les conclusions exposades en l'informe de la Secció de Planejament Urbanístic del Servei d'Assistència Tècnica a Municipis de la Diputació de València, de 28 de febrer de 2018, en el qual es fa una recomanació expressa perquè l'Ajuntament escometa, com més prompte millor, les modificacions de planejament que siguen necessàries per a atendre els problemes de gestió dels sòls dotacionals inclosos en sòl urbà així classificat pel planejament vigent.  
En la memòria presentada s'indica que la classificació de l'àmbit pot justificar-se d'acord amb els articles 28 i 25.2.b de la LOTUP per tractar-se de terrenys situats en la vora urbana i immediatament contigus als ja urbanitzats, cosa que permet la culminació de la trama urbana que hi ha mitjançant el desenvolupament de la unitat o unitats d'execució que s'hi programen.  
  
Àmbit de la proposta  
Si comparem els dos plànols aportats (planejament vigent i modificació proposada) i vist el contingut gràfic de la fitxa de gestió, es dedueix (atés que no hi ha llegendes) que la delimitació de l'àrea de repartiment i sector o unitat d'execució es fa coincidir amb el sòl qualificat com a urbà en el planejament vigent, i exclou tres trams viaris confrontants amb el sector 2-3 (trams viaris entre delimitacions roja i blava).  
Alternatives  
Alternativa 0. Mantindre el planejament vigent sense delimitar l'àrea de repartiment ni l'àmbit de gestió en sòl urbà.  
Impossibilita abordar actuacions urbanístiques per a dotar de serveis i infraestructures la zona, obtindre les superfícies dotacionals, completar la urbanització i convertir les finques que hi ha en solars edificables.  
  
Alternativa 1. Desclassificar totalment o parcialment el sòl no urbanitzat de la zona Balcó de la Penya, per a la seua classificació com a sòl no urbanitzable.  
Encara que per la contigüitat de l'entorn natural podria considerar-se oportuna, l'àmbit està consolidat en bona part per l'edificació, amb habitatges disseminats en parcel·les de superfície al voltant de 500 m² legalment edificades, que passarien a tindre la condició d'edificacions en sòl no urbanitzable en situació de fora d'ordenació. Es considera que aquesta opció no permet configurar una solució real d'integració a nivell urbà, paisatgístic i mediambiental i que amb aquesta alternativa s'incrementaran els impactes per imprevisió d'aquests en el planejament.  
Alternativa 2. Delimitar una o diverses unitats d'execució amb innovacions en l'ordenació detallada prevista en el pla general homologat (PGH).  
Requeriria un pla de reforma interior que ponderara conseqüències paisatgístiques, econòmiques i de tota índole. No es considera necessari introduir innovacions en l'ordenació detallada sinó ultimar el desenvolupament i les determinacions del planejament vigent.  
  
Alternativa 3. Delimitar l'àmbit sectorial i de gestió en sòl urbà per a l'equidistribució, sense innovacions en l'ordenació.  
Correspon a l'alternativa seleccionada, que permet desbloquejar el desenvolupament urbanístic sense que comporte la seua programació immediata. S'hi indica que el futur programa d'actuació integrada podrà optar per conservar l'ordenació detallada prevista en el PGH o introduir innovacions mitjançant pla de reforma interior.  
S'hi indica que el desenvolupament de la modificació s'efectuarà a través dels corresponents programes, amb els objectius i continguts documentals previstos en els articles 110 i 111 de la LOTUP i d'acord amb les determinacions de la fitxa de gestió que s'inclou en la documentació presentada.  
  
4. Consultes realitzades  
La direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), ha sotmés a consulta la documentació aportada, com a condició d'administracions públiques afectades, a:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
16/05/18 29/08/18 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, Servei Territorial d'Urbanisme  
16/05/18 12/07/18  
14/06/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori,  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
18/07/18 € /?/-  
31/08/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Subdirecció General de Medi Natural  
Servei de Gestió d'Espais   
Naturals Protegits  
Servei de Vida Silvestre  
18/07/18 € /?/- Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Comissaria d'Aigües.  
18/07/18 € /?/- Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR)  
  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
  
Espais naturals protegits  
La urbanització queda dins del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) del Parc Natural de la Serra Calderona i els terrenys de l'àmbit amb cotes més elevades (extrem oest) dins de l'àmbit del parc natural.  
  
El Parc Natural de la Serra Calderona declarat pel Decret 10/2002, de 15 de gener, del Govern Valencià, queda regulat pel Decret 77/2001, de 2 d'abril, del Govern Valencià (Pla d'ordenació de recursos naturals) modificat pel Decret 7/2006 i pel Decret 173/2010, i també pel Decret 46/2006, que aprova el corresponent PRUG i l'Ordre 10/2010, per la qual s'aprova el seu pla d'ús públic.  
  
La major part de l'àmbit s'integra en àrees urbanitzades o antropitzades del PORN i la resta dels terrenys, inclosos en àrees de predomini forestal o agrícola del PORN, es corresponen amb reserves dotacionals previstes en l'ordenació vigent per a espais enjardinats (SVJ-1, SVJ-2, SVJ-3), localitzades en les diferents subzones de la urbanització.  
  
  
Biodiversitat  
La part oest de la urbanització queda inclosa dins de l'àmbit del LIC de la Serra Calderona, hui de la ZEC de la Serra Calderona, de la Xarxa Natura 2000.  
La part de la urbanització inclosa en la ZEC correspon a àrees antropitzades del PORN.  
L'informe de 31 d'agost de 2018, del Servei de Vida Silvestre, no indica consideracions que s'hagen de tindre en compte.  
  
Sòl forestal i risc d'incendi  
La urbanització queda envoltada majorment per sòl forestal, estratègic d'acord amb el PATFOR.  
Les actuacions per al desenvolupament de l'àmbit s'han d'executar considerant les regulacions previstes en el PATFOR per a la seguretat en zones d'interfície urbana forestal i també en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
Infraestructura verda i paisatge  
Ni en el Pla general de Gilet ni en la proposta de modificació s'identifica la infraestructura verda de l'àmbit.  
De conformitat amb els articles 6, 34, 35 i 63 de la LOTUP, el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística mitjançant la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, en funció de l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe el 12 de juliol de 2018, i considera que en la documentació que consta en el servei i l'objecte i l'abast de la proposta (en la qual no s'alteren usos o altres condicions paisatgístiques previstes en el pla vigent, i es manté l'estructura i l'ordenació bàsica de l'àmbit afectat) no es preveu incidència significativa en el paisatge (no s'altera el caràcter o la percepció del paisatge susceptible de configuració a partir del planejament vigent) i no requereix l'elaboració d'instrument de paisatge. Apunta que l'instrument seria necessari si es modificara l'ordenació prevista pel pla general per a l'àmbit.  
  
Risc d'inundació  
El Servei d'Ordenació del Territori emet informe el 14 de juny de 2018 i comunica que l'actuació no està afectada per aquest risc.  
  
Recursos hídrics  
En la documentació presentada s'indica que l'àmbit no disposa de xarxa d'aigua potable i que el subministrament es realitza d'un pou no autoritzat per al consum humà.  
A l'efecte de l'emissió de l'informe previst en l'article 15.3 del Reial decret legislatiu 2/2008 (exigència recollida actualment en l'article 22 del Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana) i en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües (RDL1/2001), l'administració hidràulica ha requerit en altres ocasions la presentació d'un estudi de demandes que preveja la relació de consums existents i les demandes futures, desglossades el més detalladament possible, i amb indicació, en cada cas, de la procedència dels recursos hídrics.  
Els recursos hídrics disponibles hauran de ser suficients per a atendre les demandes del pla general (entenent com a recursos hídrics disponibles aquells dels quals es tinga títol ferm habilitant o en estat de tramitació prou avançat: amb informe de compatibilitat hidrològica i amb tràmit d'informació pública superat).  
  
Xarxa d'abastiment d'aigua potable i xarxes de sanejament  
En la documentació presentada s'indica que l'àmbit no disposa de xarxa d'aigua potable ni sistema de sanejament per a l'evacuació d'aigües residuals i pluvials.  
D'altra banda, en la DIA emesa en relació amb el PG s'establia la necessitat de reservar terrenys (en sistemes generals) Per a la ubicació d'una depuradora d'aigües residuals.  
En la fitxa de gestió (condicions de connexió) s'indica «Atesa la contigüitat de l'àmbit amb el sòl urbà consolidat està assegurada la connexió amb les xarxes d'infraestructures municipals».  
Tal com es posa de manifest en la documentació presentada, la qualificació com a sòl urbà consolidat que el planejament vigent atorga a alguns àmbits del terme no garanteix l'existència de xarxes de subministrament d'aigua potable i de recollida d'aigües residuals i pluvials, i tampoc la suficiència d'aquestes.  
Ni en la fitxa ni en la documentació es concreta amb quin àmbit o àmbits es pretén connectar ni la suficiència de les infraestructures que hi ha per a atendre les demandes que es generaran, si bé s'estima que es refereix a la connexió amb el sector 2-3 que disposa de projecte d'urbanització executat.  
Atés l'article 22 de la LOTUP, que preveu 2,5 habitants per habitatge i les dotacions unitàries previstes, en cas d'absència de documentació tècnica, en el Reial decret 595/2014, d'11 de juny, pel qual s'aprova el Pla hidrològic de la demarcació del Xúquer, l'abocament generat per 290 habitatges ascendiria a 157,33 m³/dia (217 l/habitants dia; 217 x 290 x 2,5 = 157.325 l/dia).  
Segons la informació continguda en el web de l'EPSAR, Gilet i altres municipis del Camp de Morvedre depuren les seues aigües en l'Estació Depuradora de Sagunt, amb cabal de projecte de 20.664 m³/dia i cabal de funcionament en 2017 de 14.261 m³/dia.  
Haurà de concretar-se l'àmbit o àmbits amb els quals es pretén connectar i quedar justificada la suficiència de les corresponents infraestructures per a atendre-hi la demanda que generarà la connexió d'aquest àmbit.  
Haurà de quedar garantida l'execució de les infraestructures necessàries per a la connexió amb el sistema clavegueram i depuració existent (o previst) Per a donar servei al municipi (o a aquesta zona).  
  
Aspectes urbanístics  
El 29 d'agost de 2018, el Servei Territorial d'Urbanisme informa que la proposta comporta la modificació de l'ordenació estructural, per la qual cosa serà d'aprovació autonòmica, i que l'avaluació ambiental i territorial estratègica competeix a l'òrgan ambiental autonòmic per tractar-se de sòl urbà que no disposa dels serveis urbanístics efectivament implantats.  
Considera que, des del punt de vista de les seues competències, de la proposta no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient i assenyala algunes consideracions que, en fases posteriors del procediment, s'hauran de preveure en la modificació, i fer especial referència a l'informe de viabilitat i memòria de sostenibilitat econòmica.  
  
  
Valoració  
Encara que s'esmenta una possible modificació en el moment de la programació de l'àmbit, amb la proposta es pretén habilitar mecanismes de gestió per a poder desenvolupar les previsions d'ordenació detallada del PG homologat, sense modificar aquesta.  
Al seu torn, de la documentació presentada i dels expedients d'avaluació ambiental consultats es desprenen diverses qüestions:  
- L'existència de mancances en l'àmbit com ara el subministrament d'aigua potable, infraestructures de sanejament i depuració i la insuficiència d'alguns trams i/o accessos viaris.  
- La connexió amb àmbits de sòl qualificat com a urbà consolidat pel planejament vigent no comporta garanties de la presència d'aquestes infraestructures per a poder connectar-s'hi. Tampoc sobre la suficiència d'aquestes.  
  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i el seu objecte, vistos els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria i a la vista dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP, es considera que la proposta de modificació 2, homologació del Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà sector/UE Balcó de la Penya no altera el model territorial i actua sobre un sòl que el planejament actual classifica com a urbà encara que no disposa dels serveis i dotacions pròpies del sòl urbà.  
  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
7. Proposta d'acord  
Segons el que estableix l'article 51 de la LOTUP per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que l'esborrany de la modificació 2, homologació del Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà sector/UE Balcó de la Penya avaluat no influeix en altres plans o programes i que no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que es tracta d'un instrument que estableix condicions de gestió i desenvolupament en un àmbit qualificat com a sòl urbà i el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la modificació proposada no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es proposa: emetre informe favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació 2, homologació Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà sector/UE Balcó de la Penya, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient. Així, correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé, abans de l'aprovació definitiva, hauran de complir-se les determinacions següents:  
- Haurà de quedar garantida l'existència de recursos hídrics per a atendre la demanda derivada del desenvolupament de l'actuació en quantitat i qualitat suficient, mitjançant informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, que determine la viabilitat i capacitat de l'actual subministrament (pou) o informe municipal sobre la viabilitat del subministrament a través dels recursos hídrics que el municipi tinga concedits.  
- Haurà de quedar garantida la depuració de les aigües residuals i obtindre informe de l'EPSAR.  
- S'haurà d'obtindre informe de conformitat del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
- Haurà de quedar justificada la suficiència de les xarxes de subministrament d'aigua i de sanejament de l'àmbit que hauran de quedar identificades i incorporades en els documents del pla amb eficàcia normativa (plànols, normativa urbanística, fitxes, etc.).  
- S'hauran de completar les qüestions indicades en l'informe emés en matèria urbanística de data 29 d'agost de 2018.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat el corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista d'això, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació 2, homologació del Pla general de Gilet, delimitació de l'àrea de repartiment en sòl urbà sector/UE Balcó de la Penya, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que disposa l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 d'octubre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018.  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del pla.  
Promotor: Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
Autoritat substantiva: Consell.  
Localització: Comunitat Valenciana.  
Número d'expedient: 018/2018-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió realitzada el 25 d'octubre de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (article 46) que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, i també les seues modificacions, que adopte o aprove una Administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals ho exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell.  
  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
La LOTUP estableix (article 46) que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, i també les seues modificacions, que adopten i aprove una Administració pública i l'elaboració i aprovació dels quals ho exigisca una disposició legal o reglamentària o un acord del Consell, amb compliment dels supòsits de l'apartat 1 d'aquest article.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos hi previstos i tenint en compte els criteris establits en la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 10 d'abril de 2018 va tindre entrada en la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la petició per a l'inici del tràmit d'avaluació ambiental estratègica del projecte de decret de modificació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, a l'efecte que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental.  
  
La documentació remesa en suport digital consisteix en:  
- Document inicial estratègic.  
- Document de memòria justificativa. (Document no vinculant).  
Sintetitza la situació actual de la generació i gestió per tipologia de residus. El seu objecte és l'articulació de totes aquelles mesures que no són de naturalesa vinculant però que es proposen perquè siguen interioritzades des dels plantejaments del PIR per a facilitar la prevenció, la reutilització, el reciclatge, la recuperació i l'eliminació segura dels residus, i proporcionar a les autoritats competents, establiments i empreses una eina amb vista a l'execució del pla.  
- Document d'ordenació. (Document vinculant).  
Aquest document té com a objecte establir les disposicions de caràcter general i vinculants necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus a la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de fer efectives les previsions de planificació, i també establir les disposicions especials sobre residus específics que es consideren necessàries.  
- Memòria de necessitat i oportunitat.  
- Informe sobre el resultat de la consulta pública prèvia.  
El 15 de maig de 2018 es comunica l'obertura de l'expedient a la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (018/2018-EAE).  
  
B.2. Normativa vigent i marc competencial  
Normativa vigent  
El principal instrument de planificació en matèria de residus a la Comunitat Valenciana és el denominat Pla integral de residus (PIR). El primer PIR aprovat va ser pel Decret 317/1997, de 24 de desembre, del Govern Valencià i modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març, del Govern Valencià. Es va desenvolupar a l'empara de les competències planificadores de la Generalitat en matèria de gestió de residus i la necessitat d'establir, segons esmenta el pla, «un marc estratègic per a la gestió integral i coordinada dels residus», i aportar un primer acostament a la realitat generadora dels residus.  
  
Posteriorment, es va aprovar un nou Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, per Decret del Consell de la Generalitat Valenciana, de 21 de juny de 2013 (DOGV 26.06.2013). Aquest pla d'acció territorial va ser avaluat ambientalment (exp. 126/2009-EAE).  
La Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, defineix el Pla integral de residus com l?«instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus, la finalitat del qual és garantir el compliment dels objectius establits» en aquesta llei.  
L'objectiu primordial del PIR és tractar de dotar les administracions públiques de la Comunitat Valenciana d'un instrument en matèria de residus que permeta controlar, coordinar i racionalitzar totes les accions que s'emprenguen en aquest àmbit.  
Al llarg del període d'execució del Pla integral de residus i basant-se en els principis i objectius que s'hi estableixen s'han desenvolupat els plans zonals de residus, els quals milloren substancialment la gestió dels residus a la Comunitat Valenciana.  
Tot això dins del marc normatiu vigent i, des del punt de vista sectorial, d'acord amb el que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats.  
  
El desenvolupament dels PIR1997 i PIR2013 s'ha concretat en l'aprovació de tretze àrees de gestió, a través d'onze plans zonals que abasten tot el territori de la Comunitat Valenciana, i es garanteix així el correcte tractament dels residus urbans generats en el nostre àmbit territorial, a través dels ens gestors constituïts. Aquests plans han sigut dissenyats prenent com a base d'actuació els principis de prevenció i reducció en la producció de residus, de proximitat, de subsidiarietat, de responsabilitat i autosuficiència zonal en la recollida, valorització i eliminació d'aquests.  
Es destaca, així mateix, la normativa sectorial, que inclou des de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, fins al desenvolupament de la normativa específica per a determinades tipologies de residus, com per exemple els pneumàtics fora d'ús (Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió dels pneumàtics fora d'ús a la Comunitat Valenciana); o el Pla de descontaminació i eliminació de PCB de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 135/2002, de 27 d'agost, del Govern Valencià (DOGV 4328, 04.09.02).  
  
Finalment, en l'àmbit estatal, per acord del Consell de Ministres de 6 de novembre de 2015, publicat en el BOE de 12 de desembre de 2015, es va aprovar el nou Pla estatal marc de residus, 2016-2022 (d'ara endavant PEMAR).  
El nou PEMAR, a requisit de la UE, estableix nous condicionants i requisits per als plans regionals de residus, per la qual cosa fa imperativa l'adaptació d'aquests als requisits del PEMAR. Considerant les seues directrius, les comunitats autònomes han de:  
- Revisar els plans autonòmics per a adaptar la seua estructura, objectius, període de vigència i freqüència d'avaluació i revisió amb el que estableix el PEMAR.  
- Especificar com s'enfoca la gestió de bioresidus d'acord amb el PEMAR.  
  
Marc competencial  
D'acord amb el document inicial estratègic, la Generalitat té competències sobre el règim jurídic de la producció i gestió dels residus, atorgament de les autoritzacions corresponents, i destaca la major intervenció respecte dels perillosos de conformitat amb la normativa bàsica estatal en matèria de residus.  
És també de competència autonòmica la col·laboració i cooperació amb les administracions locals per a l'exercici de les seues competències, la qual cosa es materialitza en la participació de la Generalitat en els consorcis constituïts per a la prestació dels serveis de competència municipal.  
La coordinació es manifesta, igualment, a través de la competència de planificació que té la Generalitat, i és obligatòria l'elaboració de plans autonòmics en matèria de residus per prescripció expressa des de l'aprovació de la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, a partir dels quals s'elabora el Pla nacional de residus. I també, ara, per prescripció expressa de la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats, que fins i tot ordena i detalla els continguts mínims del pla.  
  
Tant en la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, com en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, de caràcter bàsic, i la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, s'estableix amb caràcter general la competència de les entitats locals per a la gestió dels residus urbans o municipals.  
  
La planificació, regulada en el títol II de la Llei 10/2000, persegueix la coordinació entre les diferents administracions públiques amb competències, tenint en compte la incidència econòmica, social, cultural, ecològica i territorial de la gestió integral dels residus, per a aconseguir el compliment dels objectius previstos en l'article 23 de la llei esmentada, entre els quals cal destacar la determinació i distribució en el territori d'instal·lacions de gestió necessàries per a garantir els principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió de residus a la Comunitat Valenciana.  
  
B.3. Àmbit d'aplicació  
Àmbit territorial i temporal  
Respecte a l'àmbit espacial es manté la zonificació del PIR-CV2013 i es modifica la vigència del nou PIR, a fi d'adaptar-se al PEMAR, que ja no serà indefinida sinó que tindrà com a límit el 31 de desembre de 2022.  
  
Àmbit material  
Tal com exposa el DIE respecte al PIR-CV2013, només s'introdueixen noves referències normatives, que s'adapten a la classificació de residus ja considerada en els plans anteriors, en atenció al seu origen:  
  
- Residus urbans.  
- Residus industrials.  
- Residus específics: aquells que, pel seu origen, característiques especials o legislació particular, tenen un tractament i una anàlisi diferenciats.  
· Residus de construcció i demolició (RCD)  
· Vehicles al final de la seua vida útil (VFVU)  
· Pneumàtics fora d'ús (PFU)  
· Olis industrials usats  
· Residus d'aparells que continguen policloribifenils (PCB) i PCT.  
  
· Residus de piles i acumuladors  
· Residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE)  
· Residus d'envasos i envasos usats  
· Sòls contaminats  
· Residus sanitaris  
· Residus agropecuaris  
· Llots de depuració  
  
D'acord amb el que s'estableix en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, en la Directiva 2006/12/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 5 d'abril de 2006, relativa als residus, i en la Directiva 2008/98/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 19 de desembre de 2008, sobre els residus i per la qual es deroguen determinades directives, s'exclouen determinades matèries (residus d'explotació de pedreres o d'explotacions ramaderes, desaprofitaments d'origen animal, explosius, emissions a l'atmosfera, residus radioactius, sòl no contaminat en construcció, etc.) de l'àmbit d'aplicació del PIR-CVA2018, en la mesura en què estan cobertes per normativa específica. S'aplicarà la normativa de residus únicament amb caràcter supletori.  
  
B.4. Problemàtica que s'ha de resoldre  
Des de la publicació en 2013 del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIR-CV) s'han produït diverses sentències del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV) en contra d'alguns articles del PIR-CV. Així mateix, la publicació del PEMAR (Pla estatal marc de residus), per al període 2016-2022, obliga les comunitats autònomes a adaptar les seues planificacions autonòmiques en matèria de gestió de residus a les especificades en el nou PEMAR.  
  
En l'actualitat, el Ministeri de Medi Ambient ha instat la Generalitat Valenciana a l'adaptació de la seua normativa sectorial. Igualment, la UE ha obert un projecte pilot (acte previ a un possible expedient sancionador) al Regne d'Espanya, per incompliments en matèria de gestió de residus, entre els quals estan: no disposar de plans autonòmics de residus a totes les comunitats autònomes; discordança en la planificació temporal dels plans nacionals i autonòmics.  
  
La Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, que trasllada al nostre ordenament jurídic intern la Directiva 2008/98/CE, sobre els residus (directiva marc de residus) promou també la implantació de mesures de prevenció, la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus que faciliten el desenvolupament de solucions amb major valor per a la societat a cada moment, la qual cosa repercutirà en la reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle associades a aquest sector i contribuirà a la mitigació del canvi climàtic.  
  
La Llei 22/2011, de 28 de juliol, estableix que els plans autonòmics de residus hauran de contindre les previsions per les quals se segellaran dels antics abocadors. Aquesta previsió no figura en l'actual PIR-CV, la qual cosa implica un clar incompliment respecte a la Llei nacional de residus.  
Per tant, haurà de crear-se el consorci autonòmic per al segellament d'antics abocadors o ens equivalent que puga exercir les competències de poder adjudicador del segellament d'antics abocadors de residus.  
Els objectius de la Llei 22/2011 impliquen la recollida selectiva de bioresidus, per la qual cosa han d'establir-se normativament les condicions tècniques de compliment del material compost procedent de la recollida selectiva de matèria orgànica.  
La aprovació del PEMAR ha establit, quant a inversions en matèria de residus, les especificacions següents:  
- Completar els sistemes de recollida existents i implantació de nous sistemes de recollida de residus.  
- Inversió en noves infraestructures de tractament, principalment destinades a la preparació per a la reutilització i el reciclatge, situades en llocs pròxims als de generació i adaptades a les quantitats generades en aquests entorns, ja que la capacitat per al tractament de residus mesclats es preveu que siga pràcticament suficient.  
- Inversions per a l'adaptació, modernització i millora de les infraestructures de tractament existents.  
- Completar i adaptar la xarxa de punts nets existents per a assegurar la recollida separada de diferents fraccions de manera que els residus recollits puguen ser preparats per a la reutilització o reciclats.  
És a dir, el nou PEMAR descarta les grans instal·lacions de tractament de residus urbans com a solució a la problemàtica de la gestió de residus, la qual cosa implica que, en l'execució d'infraestructures dels plans zonals de residus de la Comunitat Valenciana, documents de desenvolupament del PIR-CV, s'haurien d'establir, com a mesura de gestió, les plantes de tractament de grandària més reduïda, i prioritzar el principi de proximitat.  
Amb data 20 de febrer de 2015, es va aprovar el Reial decret 110/2015, que, entre altres mesures, obliga a la millora i la implantació de determinats sistemes de control i gestió de la informació en els ecoparcs, i també el condicionament d'instal·lacions de preparació per a la reutilització de residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE). La informatització de tots els ecoparcs de la Comunitat Valenciana va ser aprovada per Resolució de les Corts Valencianes de 15 de setembre de 2016.  
Diverses entitats locals de la Comunitat Valenciana, concretament diversos consorcis de residus, han manifestat discrepàncies puntuals interpretatives respecte al que es disposa en el text del PIR-CV i la norma tècnica d'ecoparcs. Concretament, quant a la implantació d'ecoparcs fixos i mòbils.  
Podria donar-se el cas que diverses instal·lacions existents o algunes noves per executar puguen prestar servei a diversos consorcis de residus de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa la modificació del PIR ha de donar resposta a aquesta possibilitat des del punt de vista de la proximitat i l'eficiència en la gestió.  
Quant als residus industrials, és imprescindible establir objectius de gestió, fins ara inexistents en el PIR-CV.  
Respecte als residus de construcció i demolició (RCD), seguint el principi de proximitat, és necessari avançar en la comarcalització i l'autosuficiència en la gestió.  
Referent a la gestió dels sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor, s'han d'establir objectius separatius per als residus urbans municipals, d'una banda; i per a aquells assimilables a urbans o industrials que els sistemes voluntàriament vulguen gestionar, d'una altra banda. D'aquesta manera les dades d'uns no podran emmascarar les d'altres com succeeix actualment. Així mateix, ha d'establir-se per a cada tipologia d'envàs el mecanisme més adequat, i incloure-hi el sistema de depòsit, devolució i retorn d'envasos entre els sistemes de gestió de residus a la Comunitat Valenciana.  
Finalment, en tot allò que fa referència a la valorització energètica, cal aclarir la prioritat en la jerarquia de gestió de residus, i també les condicions prèvies per les quals un consorci de residus o entitat local pot desenvolupar operacions d'aprofitament energètic dels rebutjos de residus, en res o en part.  
De tal manera que, quant a la gestió dels residus perillosos, la valorització energètica siga una alternativa penalitzada que no s'ha de desenvolupar a la Comunitat Valenciana, i optar per sistemes alternatius que requerisquen abans la valorització material i la gestió integral d'aquest tipus de residus.  
  
B.5. Objectius del PIR  
Els objectius generals del nou PIR-CVA2018 no es modifiquen respecte dels avaluats en el PIR-CV2013. El PIR-CVA2018 fa seus els objectius i criteris d'ordenació del territori establits en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
De la mateixa manera, amb l'objectiu de procurar la cohesió social i econòmica, la conservació dels recursos naturals i del patrimoni cultural, i la competitivitat més equilibrada del seu territori el PIR-CVA2018 integra i fa propis els objectius establits en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana definida com a instrument que estableix els objectius, criteris i directrius per a l'ordenació territorial de la Comunitat Valenciana.  
D'acord amb el document inicial estratègic, els nous objectius de gestió introduïts en el nou PIR-CVA2018 són conseqüència d'actualitzacions de documents vinculants jeràrquicament superiors, especialment el PEMAR. Addicionalment, els impactes territorials en tot cas seran els ja avaluats per al PIR-CV2013 o, si escau, addicionalment positius per al territori respecte dels avaluats en el PIR-CV2013, ja que es produirà, amb l'adequació a la nova normativa, una millora de la gestió dels residus en l'àmbit geogràfic de la Comunitat Valenciana.  
  
L'adequació a la nova normativa nacional i directrius comunitàries radica bàsicament en les millores del document següents:  
- Incloure un període de vigència clar i tancat, d'acord amb el PEMAR, a l'objecte que la millora de la gestió dels residus se circumscriga dins d'aquest període de vigència.  
- Incloure referència als criteris de restauració dels antics abocadors municipals identificats en els plans de residus de 1997 i 2013, a fi de millorar la gestió de la restauració d'aquests espais.  
  
- Millorar la redacció sobre la gestió de determinats tipus de residus.  
Per a això, cal descriure per a cada flux de residus objecte d'anàlisi els aspectes que, en atenció a les directrius disposades en el Pla estatal marc de gestió de residus (PEMAR), no han sigut prou desenvolupats en el PIRCV vigent.  
Quant als objectius específics i particulars, segons el DIE, es mantenen també els avaluats per al PIR-CV2013, atés que aquest busca atendre les preocupacions fonamentals en matèria de residus, com són la prevenció i la reducció de la generació de residus, els tractaments que permeten la màxima valorització i la planificació territorial de la gestió, a fi d'implicar en la solució del problema aquells actors institucionals i territorials que per competència o per proximitat a aquest ho puguen abordar eficaçment.  
Un dels reptes més importants per a la Comunitat Valenciana és complir les directrius disposades en el PEMAR 2016-2022 i els objectius aplicables segons la normativa de referència, l'entrada en vigor de la qual és posterior a l'aprovació del PIR-CV2013. Així, en aplicació del principi de jerarquia en la gestió de residus, de manera que l'abocament disminuïsca progressivament i esdevinga l'opció minoritària, és necessària la posada en marxa d'una sèrie de mesures que contribuïsquen a:  
- Posar en marxa la recollida de la fracció orgànica de residus municipals (FORM) en tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
- Disposar d'alternatives de gestió del rebuig generat en les plantes de valorització de residus urbans, diferents al depòsit en abocador.  
  
- Complir els objectius específics del PEMAR.  
- Fomentar la recollida separada de RAEE i augmentar els percentatges de preparació per a la reutilització i el reciclatge.  
- Desplegar el servei de la xarxa d'ecoparcs (mòbils i fixos) en aquells consorcis de gestió de residus en els quals encara no està implantat.  
- Revisar el sistema impositiu aplicable als residus urbans per a avançar en les polítiques de gestió de pagament per generació.  
- Disposar d'alternatives de gestió de residus per als residus sanitaris dels grups III i IV.  
- Actualitzar les dades incloses en el PIRCV.  
- Millorar la gestió dels residus industrials, i contribuir, des d'aquest àmbit, al foment de l'economia circular.  
- Garantir una major taxa de reciclatge de residus d'envasos d'origen domèstic.  
- Reforçar el principi de jerarquia en les opcions de gestió de residus, a través de la prevenció i el reciclatge.  
- Millorar la gestió dels residus de construcció i demolició (RCD) com també la reutilització dels materials recuperats.  
- Analitzar el grau d'adequació del PIRCV al PEMAR 2016-2020.  
  
  
B.6. Justificació i desenvolupament de la revisió  
El PIR-CVA modificat, PIR-CVA2018, basant-se en la seua naturalesa de pla d'acció territorial de caràcter sectorial, té vigència definida fins al 31 de desembre de 2022, segons especificacions del nou PEMAR, sense perjudici de la possible modificació o revisió. Sobre això, són diversos els factors que mostren la necessitat de realitzar un nou diagnòstic de la situació; els anys transcorreguts des de la seua aprovació, l'aparició de noves normes europees cada vegada més exigents, el nou PEMAR, la contínua transformació de la societat; els importants canvis demogràfics, l'evolució de les activitats productives, etc., tot això fa necessària l'actualització dels objectius i mesures establits en el PIR-CV2013 i, si cal, una nova regulació dels usos i activitats relacionats amb la producció i gestió de residus.  
  
La redacció del document de PIRCVA-2018 s'ha fet partint d'una visió integral del procés, des de la producció fins a la gestió final, que conjuga criteris ecològics, econòmics i socials. El PIR-CVA2018 posa l'accent tant en la prevenció de la generació dels residus com en el foment de les diferents formes de reutilització i valorització, i té com a finalitat última l'obtenció de beneficis mediambientals per l'aprofitament dels recursos que contenen els residus que, d'una altra manera, serien eliminats i, en definitiva, contribuir a la disminució dels efectes ambientals que produeix tant l'abocament dels residus com els derivats de la seua gestió, com pot ser el consum d'energia i les emissions de CO2.  
Per a aconseguir-ho, el PIR-CVA2018 realitza un diagnòstic de la situació actual, analitza i determina les activitats productores de residus, i també la naturalesa i composició d'aquests, l'origen, la localització territorial, la perillositat potencial i les possibilitats de tractament. El PIR-CVA2018 culmina aquest diagnòstic elaborant unes conclusions i establint objectius, i també, si escau, les necessitats de gestió de determinats tipus de residus.  
En línia amb el que s'ha dit anteriorment, i de conformitat amb l'article 14.2 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, els plans autonòmics de gestió han de contindre una anàlisi actualitzada de la situació de la gestió de residus en l'àmbit territorial de la comunitat autònoma, i també una exposició de les mesures per a facilitar la preparació per a la reutilització, el reciclatge, la valorització i l'eliminació dels residus, i establir objectius concrets i l'estimació de la seua contribució a la consecució dels objectius establits en aquesta llei, en les altres normes en matèria de residus i en altres normes ambientals.  
  
Igualment, l'article 24 de la Llei 22/2011, preveu la inclusió en els plans de mesures per a impulsar la recollida separada de bioresidus i el seu tractament posterior, el compostatge domèstic i l'ús del compost produït a partir de bioresidus i ambientalment segur.  
  
Residus urbans  
1. Model de gestió dels residus urbans  
- A causa de les motivacions i l'abast del nou PIR-CVA2018, no es pretén, a través d'aquesta actualització, aportar informació addicional en aquest punt, respecte de l'avaluada per al PIR-CV2013.  
- Es manté la zonificació aprovada en el PIR-CV2013.  
- En virtut del que es preveu en la Llei 22/2011, de residus i sòls contaminats, les entitats locals podran desenvolupar els seus plans locals de residus (article 15 del PIR\_CVA proposat).  
· Els consorcis de residus podran licitar nous projectes de gestió independents corresponents a altres tipus de residus urbans, com ara podes o voluminosos, entre altres, les dades de gestió dels quals siguen insuficients en els seus plans zonals corresponents per a això, però dels quals actualment hi haja una evidència fefaent de tones mínimes necessàries per a la creació d'una unitat de gestió independent.  
· Els consorcis de residus hauran d'aplicar polítiques econòmiques i fiscals per al foment de les recollides selectives en origen per part de les seues entitats locals, especialment per a bioresidus i els residus recollits a través dels ecoparcs.  
- Es considera que aquestes noves previsions no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient. Més aviat al contrari, ja que introdueixen una necessitat de coordinació addicional, entre els instruments de gestió locals i zonals a la Comunitat Valenciana.  
2. Generació de residus urbans a la Comunitat Valenciana  
- D'acord amb el DIE, a causa de les motivacions i abast del nou PIR-CVA2018, no es pretén, a través d'aquesta actualització, aportar informació addicional en aquest punt, respecte de l'avaluada per al PIR-CV2013.  
3. Capacitat de les instal·lacions actuals en servei  
- Igualment el DIE entén que, a causa de les motivacions i abast del nou PIR-CVA2018, no es pretén, a través d'aquesta actualització, aportar informació addicional en aquest punt, respecte de l'avaluada per al PIR-CV2013.  
4. Capacitat de les instal·lacions previstes  
- Si bé de la mateixa manera, el DIE estableix que no pretén aportar informació addicional en aquest punt, no obstant això, per a millorar la informació aportada, s'introdueix en el nou PIR-CVA2018 una nova disposició addicional, per tal que les noves instal·lacions de gestió pendents d'executar ho facen d'acord amb les previsions del PEMAR.  
  
- Addicionalment, s'introdueix un aclariment, respecte de la redacció del PIR-CV2013, sobre les possibilitats d'utilització dels ecoparcs mòbils i dels criteris de gestió pels quals aquests ecoparcs mòbils poden substituir ecoparcs fixos, i introduir la prevalença del text del document d'ordenació, respecte de la norma tècnica annexa de gestió d'ecoparcs, en cas de discrepància.  
  
5. Valorització energètica de residus  
Aquest apartat es reformula en el PIR-CVA2018, a fi d'adaptar-se a sentències del TSJCV parcialment contrària a la redacció del text corresponent en el PIR-CV 2013.  
- Amb independència de la tecnologia emprada i del procés de tractament, totes les instal·lacions de valorització de residus urbans en massa hauran de tindre rendiments globals de recuperació de materials, excloent-hi la matèria orgànica, no inferiors al 9 % sobre entrades dels residus en planta de tractament final de residu urbà en massa.  
  
- No es preveu la incineració de residus a la Comunitat Valenciana.  
  
- No es preveu la valorització energètica de la fracció rebuig (operació de valorització R1 de l'annex II de la directiva de residus) procedent de les plantes de tractament a través d'instal·lacions de valorització energètica, mitjançant incineració, coincineració o valorització energètica.  
- La gestió dels residus ha de basar-se en polítiques de residu zero.  
  
· A desenvolupar tant per les entitats locals de la Comunitat Valenciana com per la Generalitat Valenciana.  
· Polítiques de gestió adequada de cada residu, seguint la jerarquia europea de gestió de residus.  
· No obstant això, la implantació d'aquesta nova sistemàtica de gestió abasta un període de posada en marxa més enllà de l'horitzó temporal d'aquest pla i preveu, igualment, la posada en marxa d'altres polítiques, com el nou paquet d'economia circular de la UE.  
- Fins que es dispose de la suficient capacitat de gestió en aquests nous sistemes, seguint la jerarquia europea de gestió de residus, abans que l'eliminació, la fracció rebuig de les plantes de tractament mecanicobiològiques (PTMB) s'haurà de destinar a operacions de valorització, sempre tenint en compte la valorització material, en tot cas després de la transformació prèvia en CSR (combustibles sòlids recuperats).  
  
·La producció de CSR contribuirà al percentatge de materials valoritzats en determinades condicions.  
·La destinació dels CSR serà la recuperació material o la generació d'energia elèctrica per a autoconsum en les PTMB i la utilització com a matèria primera per a la síntesi de biocombustibles i bioproductes de segona generació que puguen ser reintroduïts en el mercat.  
  
·El tant per cent de CSR estimat per instal·lació de gestió de residus urbans serà d'un 10 %.  
- En funció del desenvolupament de tecnologies més avançades es podrà proposar la fabricació de biocombustibles a partir de la valorització de la fracció orgànica i cel·lulòsica continguda en els RU.  
- La generació de rebutjos no valoritzables amb destinació a abocador es limitarà com a màxim al 44 % sobre la totalitat de residus produïts, fins al 31 de desembre de 2019. A partir del 31 de desembre de 2019 i fins a 2022 es reduiran aquests objectius.  
- D'acord amb la jerarquia europea de gestió residus, les operacions de valorització de la fracció rebuig convertit a CSR es realitzarà en determinades condicions de necessari compliment previ.  
  
- Seguint la jerarquia europea de gestió de residus, es prioritzaran les instal·lacions que convertisquen els rebutjos de planta en altres matèries primeres de valor comercial i, en segon lloc, les operacions de valorització de la fracció rebuig que garantisquen l'autosuficiència energètica de les plantes de tractament de residus urbans, mitjançant processos termoquímics diferents a la incineració.  
- S'haurà de justificar degudament que les diferents alternatives tecnològiques utilitzades per a valoritzar la fracció rebuig o la fracció orgànic/cel·lulòsica i diferents a la incineració han de complir la normativa ambiental aplicable i contribuir a la reducció de les emissions de C02 i a la millora de la gestió global dels residus proposats.  
  
- Vist l'horitzó temporal d'aquest PIR-CVA fins a 2022, d'acord amb el principi jeràrquic establit a la UE, es tindrà en compte l'existència actual de sectors industrials amb potencialitat per a la valorització energètica i material de la fracció rebuig amb conversió en CSR.  
  
· Si bé no es planteja la construcció de noves instal·lacions d'incineració amb l'única finalitat de valoritzar energèticament aquesta fracció.  
  
· En tot cas, es consideraran aquests sectors per a residus no perillosos o únicament combustibles no reciclables o valoritzables alternativament.  
D'acord amb el DIE, es considera que aquestes noves previsions no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient. Més aviat al contrari, ja que introdueixen nous requisits de gestió que redunden en un millor aprofitament material dels recursos continguts en els residus i una millor jerarquia de la gestió dels residus.  
  
6. Funcionament de la Comissió de Coordinació de Consorcis  
- Quant a la Comissió de Coordinació de Consorcis, a fi de millorar la gestió dels residus urbans, es recupera per a la Generalitat, en el nou text, la competència de distribució de fluxos de residus en cas de funcionament anormal d'alguna àrea de gestió (anteriorment competència de la Comissió de Coordinació de Consorcis).  
  
·Tot això, sense menyscapte dels acords bilaterals a què puguen arribar les diferents àrees de gestió, seguint els principis de gestió de la jerarquia de gestió de residus i els fonaments de gestió del PIR-CVA2018.  
- Es considera que aquestes noves previsions no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient. Més aviat al contrari, ja que introdueixen nous requisits de gestió que redunden en un millor aprofitament material dels recursos continguts en els residus i una millor jerarquia de la gestió dels residus.  
En relació amb resta de mesures, a través d'aquesta actualització no es pretén aportar informació addicional en aquest punt respecte de l'avaluada per al PIR-CV2013.  
  
Residus industrials i específics  
Tant per a residus perillosos com per a residus no perillosos:  
- En aquest sentit, s'introdueixen, en compliment del PEMAR i de la UE, nous objectius numèrics de gestió per a les diferents tipologies de residus.  
- Es considera que aquestes noves previsions no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient. Més aviat al contrari, ja que introdueixen nous requisits de gestió que redunden en un millor aprofitament material dels recursos continguts en els residus i una millor jerarquia de la gestió dels residus.  
- En relació amb resta de mesures, a través d'aquesta actualització no es pretén aportar informació addicional en aquest punt, respecte de l'avaluada per al PIR-CV2013.  
- Es consideren com a específics la tipologia ja enumerada en el punt B.3.  
  
B.7. Selecció d'alternatives proposades  
La revisió del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, respecte al vigent PIRCV-2013, no planteja selecció d'alternatives atés que el document inicial estratègic indica que les diferents alternatives ja van ser avaluades en el PIRCV-2013.  
Les mesures previstes per a previndre, reduir i en la mesura que siga possible compensar qualsevol efecte negatiu sobre el medi ambient, segons el DIE, ja van ser avaluades en l'aplicació del PIR-CV2013 i, en tot cas, es considera que les noves previsions no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient. Més aviat al contrari, ja que introdueixen adaptació a la nova normativa i instruments de gestió que redunden en una millora sobre el territori, respecte a l'avaluada en el PIR-CV2013.  
Per tant, el DIE estableix, com a úniques alternatives, la denominada alternativa 0 corresponent al vigent PIR-CV2013 vigent i aquella corresponent a la seua revisió PIR-CVA2018, que es presenta com a proposta, alternativa 1.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient   
El document inicial estratègic indica que les previsions del PIR-CVA2018 no tenen afecció significativa negativa sobre el medi ambient, ja que fan referència a nous requisits de gestió i adequació a la nova normativa, seguidament, d'acord amb el que es va establir en el seu moment en el PIRCV2013, i que els elements que caracteritzen l'entorn corresponen als analitzats llavors. L'actualització materialitzada a través del PIR-CVA2018 no reporta impactes negatius adversos als ja avaluats anteriorment.  
No obstant això, de les determinacions normatives del PIR-CVA2018, es derivaran els efectes següents sobre el medi ambient que s'indiquen a continuació:  
- De l'aplicació de la disposició addicional tercera de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, els plans zonals vinculen els diferents instruments urbanístics i, per tant, les zones aptes per a emplaçaments d'instal·lacions de tractament de residus hi considerats tenen la consideració d'àrees de reserva, sense la necessitat de redacció d'un pla especial. Les àrees de reserva romanen inalterades respecte al que s'ha avaluat en el PIR-CV2013.  
No obstant això, la redacció de l'article 13 de la proposta del PIRCV és confusa respecte a la disposició addicional tercera de la Llei 6/2104, ja que ha sigut transcrita parcialment, per la qual cosa aquest article recollirà la literalitat d'aquesta disposició addicional o s'hi referirà íntegrament.  
· La reserva tindrà caràcter temporal, temporalitat que s'extingirà a mesura que les diferents instal·lacions de gestió obtinguen l'autorització ambiental integrada per al conjunt de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus urbans corresponents a l'àmbit territorial dels plans zonals.  
· De la mateixa manera, la consideració d'aquestes zones de reserva en si condiciona l'ordenació territorial, per la qual cosa en el moment en què el pla zonal haja desenvolupat les instal·lacions previstes, aquest sòl haurà de tornar a la seua classificació i zonificació originària.  
- Els plans locals de residus s'introdueixen com una possible figura de gestió per part de les entitats locals, sempre d'acord amb els plans zonals i, en tot cas, si adopten mesures de millora o estratègies de residu zero, obligaran els consorcis a adoptar aquestes mesures, la qual cosa a priori suposa un efecte favorable per al medi ambient, de manera complementària al pla zonal avaluat en el seu moment, sempre que les mesures implantades tinguen empara normativa i pressupostària per a poder efectivament dur-se a terme.  
· S'entén obligatori per a àrees urbanes de més de 50.000 habitants, la qual cosa incideix sobre el territori a priori de forma favorable, com a complementari al pla zonal, ja avaluat.  
- Respecte al que s'ha incorporat en l'article 16 de la proposta de PIR-CV2018, el conveni entre consorcis, com a situació transitòria, hauria de limitar-se temporalment a fi de no alterar de facto el manteniment en el temps, la zonificació dels plans zonals.  
El resultat d'aquests convenis, que comportarà el trasllat de residus urbans o els seus rebutjos d'un consorci a un altre, podria requerir l'ampliació de les instal·lacions del receptor. Aquesta ampliació, sempre que no excedisca les àrees de reserva del pla zonal i no comprometa el seu futur desenvolupament, a fi que no produïsca efectes significatius, es considera emparada per la reserva del pla zonal. Per contra, si excedeix i afecta zones d'SNU (llevat que estiga previst l'ús en el planejament vigent) s'hauria de recollir aquest ús mitjançant la redacció d'un pla especial, que hauria de sotmetre's a avaluació ambiental.  
  
En el cas del consorci «emissor», s'haurà de justificar el trasllat dels residus a un altre pla zonal i la no-ocupació de zones de reserva de forma innecessària a fi de no provocar efectes sobre el territori.  
· En qualsevol cas, a fi d'avaluar l'impacte ambiental de l'ampliació de la planta, aquesta s'haurà de sotmetre a la corresponent avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
- La no-consideració de la valorització energètica respecte al que s'ha considerat en el PIR vigent (i també d'instal·lacions específiques per a aquest fi), substituïda per polítiques de gestió tendents al «residu zero» a priori produirà efectes favorables sobre el medi ambient.  
· No obstant això, l'horitzó d'implantació d'aquestes polítiques més enllà de la vigència del pla proposat exigeix que les propostes de tractament de la fracció rebuig a través de valorització després de la transformació prèvia en CSR tal com proposa el pla, i també els límits de rebutjos no valoritzables previstos, siguen compatibles amb la capacitat de gestió dels consorcis dins de l'horitzó del pla, a fi que aquestes mesures en principi favorables siguen finalment efectives.  
- La restauració de llocs històricament degradats per l'abocament de residus i la fixació d'un termini per a la seua execució es considera com un efecte favorable per al medi ambient.  
- La responsabilitat ampliada del productor en matèria de residus, com a mesura de protecció addicional del territori per a la gestió adequada dels residus (sobretot per a tèxtils, bolquers i productes d'higiene, envasos, etc.), es considera com un efecte favorable des del punt de vista ambiental, respecte al tractament que es produeix en l'actualitat.  
  
- Es valora com un efecte ambiental positiu la potenciació de la recollida selectiva dels bioresidus amb l'horitzó en 2020, i també les mesures tendents a l'aprofitament d'aquest material per a altres usos, com l'agrícola, en detriment dels materials bioestabilitzats, l'ús dels quals s'haurà de reduir.  
- Per a residus industrials i específics, els objectius de reducció i les millores en la gestió, dins de l'horitzó del PIR-CVA2018 proposat i per a la capacitat de gestió de les diferents administracions i operadors privats implicats, es considera a priori com un efecte favorable sobre el medi ambient.  
· En el cas de la gestió d'RCD es proposa normativitzar la sectorització del model de gestió a fi que totes les zones de la Comunitat Valenciana puguen disposar d'instal·lacions de gestió, la qual cosa es considera favorable.  
- Encara que a priori no suposa efecte significatiu sobre el medi ambient i és un precepte que es manté invariable respecte al PIR-CV2013 (avaluat en el seu moment), els centres de transferència en polígons industrials (article 26 de la proposta de PIR-CV2018) són instal·lacions que no es té constància que s'hagen implantat durant el pla vigent, atés que si bé el PIR obliga els polígons industrials a disposar d'un centre de transferència de residus perillosos i no perillosos, no obliga les empreses en el polígon industrial a gestionar els seus residus a través del centre de transferència.  
· Això ha motivat que atés que la gran majoria d'empreses tenen empreses que gestionen els seus residus en origen (especialment en el cas de residus perillosos) aquests centres de transferència a penes han tingut implantació, si bé, atesa l'obligatorietat del PIR, aquesta implantació ha de tindre en compte la reserva de terrenys en sòls urbans i urbanitzables industrials que, en tot cas, suposa una ocupació del territori de la qual és difícil preveure a priori tant la superfície com la seua ubicació dins del sòl industrial de què es tracte, ja que es desconeix a priori quantes empreses (i a vegades cap) gestionaran els seus residus a través d'aquests centres de transferència.  
· Per tant, sense qüestionar la utilitat d'aquesta instal·lació que, en tot cas, podria facilitar en cas de ser implantada una millor gestió dels residus i, per tant, un menor efecte sobre el medi ambient, s'hauria de tindre en compte la modificació de l'obligatorietat de la seua implantació per la voluntarietat d'aquesta.  
- Igualment la proposta de reducció del tant per cent dels residus biodegradables en abocador tindrà un efecte favorable sobre el medi ambient, que seran compatibles dins de l'horitzó del pla amb la capacitat de gestió per als diferents plans zonals.  
- D'acord amb el principi de proximitat que estableix el PEMAR respecte a les noves plantes, la disposició addicional tercera del PIRCV proposat estableix que per a les àrees de gestió dels consorcis de residus V5 i A6, que no disposen encara d'instal·lacions de valorització i eliminació definitiva de residus, hauran de materialitzar les noves de manera que comprenguen més d'una instal·lació de valorització i més d'una instal·lació d'eliminació.  
- Finalment, el compliment de la disposició transitòria segona d'adaptació de les instal·lacions existents a les prescripcions del PIRCVA en el termini d'un any a partir de l'entrada en vigor, determina necessàriament que els efectes favorables sobre el medi ambient expressats anteriorment, ho siguen d'acord amb els objectius marcats pel PIRCVA.  
  
D. Consultes realitzades  
La direcció general competent, com a òrgan ambiental, ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les administracions següents perquè, si ho estimen oportú, hi formulen suggeriments:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
16/05/18 22/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. SG d'Ordenació del Territori i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
16/05/18 07/09/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
16/05/18 Confederació Hidrogràfica de l'Ebre  
16/05/18 13/09/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
16/05/18 Confederació Hidrogràfica del Segura  
16/05/18 Diputació d'Alacant  
16/05/18 Diputació de Castelló  
16/05/18 Diputació de València  
16/05/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Subdirecció General d'Habitatge  
16/05/18 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. Subdirecció General d'Indústria  
16/05/18 01/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SG d'Ordenació del Territori i Paisatge. (PATRICOVA)  
16/05/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial d'Alacant  
16/05/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial de Castelló  
16/05/18 20/06/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Direcció Territorial de València  
16/05/18 24/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Direcció Territorial de València  
16/05/18 08/10/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Direcció Territorial d'Alacant.  
16/05/18 24/05/18 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Direcció Territorial de Castelló  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 6, àrea A1  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 7, àrea A2.  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 8, àrea A3  
.7/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 9, àrea A4  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 10, àrea A5  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 11, àrea A6  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 1, àrea C1  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 2, àrea C2.  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 3, àrea C3/V1  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 3, àrea V2.  
7/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 4, àrea V3  
17/05/18 09/07/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 5, àrea V4  
17/05/18 Consorci Pla zonal de residus. Pla zonal 5, àrea V5  
02/07/18 ADECOVA  
 02/10/18 ECOEMBES  
16/05/18 AGENOPE  
16/05/18 Acció Ecologista Agró  
16/05/18 Ecologistes en Acció  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el document ambiental corresponent.  
  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquesta revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018.  
  
Tenint en consideració les característiques de la revisió, el principal objectiu normatiu del PIRCV és la substitució de l'anterior per a complir així la normativa estatal i europea en matèria de gestió de residus. Per a això, s'inclou un període de vigència clar i tancat, la referència als criteris de restauració dels antics abocadors i es millora la redacció sobre la gestió de determinat tipus de residus.  
  
Així mateix, pretén establir objectius més clars i estrictes (protecció addicional del medi ambient i del territori) als ens de gestió en totes les línies de producció de residus.  
Com a objectiu addicional, reconeixerà la possibilitat d'establir cànons que penalitzen la gestió en abocador i la valorització energètica, amb l'objectiu de reforçar les polítiques de prevenció en la generació de residus, reutilització i reciclatge d'alta qualitat.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que descrivim:  
  
  
Qualitat ambiental  
L'informe del Servei de Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de data 24 d'agost de 2018, no considera oportú realitzar cap al·legació sobre aquest tema.  
  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
L'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 1 d'agost de 2018, es limita a subratllar el compliment de diversos aspectes normatius i de legislació en matèria de la seua competència.  
  
Risc d'inundabilitat. PATRICOVA  
Vist en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, que es permeten usos que poden tindre incidència en les afeccions d'inundabilitat, d'acord amb el servei competent, cal manifestar el següent:  
  
- La regulació d'usos i instal·lacions que se'n deriven haurà de disposar d'informe preceptiu sobre les afeccions d'inundabilitat que es puguen donar en les zones on se situen.  
- A més del que determina la normativa d'inundabilitat, s'haurà de tindre en compte el que estableix la legislació.  
Gestió forestal. Camins ramaders  
De l'informe de la Secció de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de València, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, de data 24 de maig de 2018, es determinen qüestions diverses relatives als camins ramaders:  
- La reserva de zones per a situar les instal·lacions de gestió de residus previstes en els plans zonals no haurà d'afectar els terrenys de domini públic dels camins ramaders, per resultar incompatible amb la seua normativa sectorial.  
- Quan els camins ramaders no estan limitats ni amollonats per a replantejar l'ample legal i evitar intrusions en la superfície de domini públic, s'entendrà com l'eix del camí ramader l'eix del camí pel qual discorren.  
- Si per a accedir a alguna de les instal·lacions de residus previstes en els plans zonals s'ha de circular per un camí ramader, caldrà tindre l'autorització o la declaració responsable prevista en l'article 30 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de camins ramaders de la Comunitat Valenciana.  
  
Urbanisme. (STU Alacant)  
El Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant emet informe de data 1 d'octubre de 2018 on s'estableixen les consideracions territorials següents:  
- La modificació proposada planteja la novetat que els projectes de gestió de residus la gestió dels quals siga servei públic no requeriran la tramitació d'un pla especial per a la seua aprovació i execució, i s'atorgarà a les zones aptes i emplaçaments seleccionats en el Pla integral de residus i els plans zonals de residus la qualificació de sòl dotacional, sense modificar la seua classificació com a sòl no urbanitzable.  
  
· Aquesta previsió ha de relacionar-se amb el contingut de l'article 199.5 de la LOTUP que, en regular les actuacions promogudes per les administracions públiques territorials, estableix el següent:  
«5. Quan, per a poder exercir les respectives competències sectorials, aquestes administracions necessiten establir noves determinacions en l'ordenació urbanística vigent, hauran de promoure plans especials o catàlegs de béns i espais protegits en els termes previstos en aquesta llei.»  
- La modificació proposada simplifica la tramitació de les instal·lacions de gestió de residus en eliminar la necessitat de tramitació i aprovació d'un pla especial, sempre que es complisquen les condicions següents:  
· Que es tracte d'instal·lacions promogudes per les administracions públiques territorials, bé directament o mitjançant els seus concessionaris i agents, tal com s'estableix en l'article 199.1 de la LOTUP.  
· Que les instal·lacions se situen en les zones aptes i emplaçaments seleccionats en el Pla integral de residus i els plans zonals de residus.  
  
- Per contra, si es tracta d'instal·lacions promogudes pels particulars es manté la necessitat que aquests obtinguen la declaració d'interés comunitari, tal com estableix l'article 197.f.5 de la LOTUP, si bé pot ser convenient, a fi de la seguretat jurídica, que aquest aspecte s'especifique en el text normatiu que es proposa. Sobretot tenint en compte el contingut de l'article 202.2.b de la LOTUP, que indica que no requeriran declaració d'interés comunitari «els usos i aprofitaments que estiguen atribuïts per un pla d'acció territorial, sense que això eximisca del pagament del corresponent cànon».  
  
  
Urbanisme. (STU Castelló)  
De l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, de data 21 de maig de 2018, es comunica que aquest servei no té cap observació a efectuar.  
  
Consorci Ribera i Valldigna. Pla zonal de residus  
El Consorci Ribera i Valldigna, entitat competent en el desenvolupament del Pla zonal de residus 5, zona V4, indica el possible incompliment per part del PIR-CVA2018 de la legislació sectorial vigent, i també inacceptable des del punt de vista ambiental d'acord amb les qüestions següents:  
- (Article 15) Quant a les obligacions dels consorcis establides respecte a les millores en els processos de recollida, transport, transferència i valorització de residus que les entitats locals puguen proposar a través dels plans locals de residus, respecte a l'adopció d'estratègies de «residu zero» i la resta de mesures hi previstes, s'haurà de tindre en compte els corresponents mecanismes de compensació per als consorcis tenint en compte les obligacions adquirides pels consorcis que puguen ser afectades.  
  
- (Article 17) La valorització energètica de la fracció rebuig generada pel tractament de residus domèstics és una opció de gestió de residus inclosa en la legislació vigent a la Comunitat Valenciana en matèria de residus.  
· La valorització energètica és prioritària davant del depòsit en abocador, com a opció d'eliminació controlada i fonamental per a complir els objectius del PEMAR, traslladats a la proposta del PIRCV, i al seu torn molt més restrictius que els de la directiva europea.  
· En l'actualitat, la planta de tractament de residus de l'àrea de gestió V4 del Pla zonal 5, situada en el Racó de Boix (Guadassuar) està autoritzada per a realitzar operacions de pretractament de residus per a la seua valorització energètica posterior en instal·lacions autoritzades, mitjançant autorització ambiental integrada núm. 695/AAI/CV.  
· La valorització energètica del CSR generada en la planta de tractament està inclosa en el projecte de gestió que el Consorci Ribera i Valldigna té aprovat des de 2014, i també el contracte vigent amb el concessionari del servei, que inclou una instal·lació de pretractament 2E, amb una vida útil de 20 anys (fins a 2036) que produirà CSR a partir de la fracció rebuig per a destinar-ho a instal·lacions autoritzades.  
  
· Respecte a la utilització del CSR generat, d'acord amb l'article 17.2 de la proposta del PIRCV, la fracció rebuig de les plantes de tractament mecànic biològic de residus domèstics s'haurà de destinar a operacions de valoració material prèvia transformació en CSR, la destinació de la qual serà la recuperació material o la generació d'energia elèctrica, bé per a autoconsum, bé per a la utilització com a material prima en biocombustibles i bioproductes de segona generació.  
Actualment la planta de Guadassuar no disposa de cap procés autoritzat de generació d'energia elèctrica per a autoconsum i no es té constància de l'existència de cap instal·lació de recuperació material de la fracció CSR de les descrites en l'article 17.  
· Per tant, la prohibició de destinar a un procés de valorització energètica la fracció CSR implicarà directament que aproximadament 13.500 t/any de residus del complex s'hauran de destinar obligatòriament a abocador.  
D'això, l'informe entén que, d'acord amb la jerarquia de residus, de la modificació proposada del PIRCV, es derivarien efectes significatius sobre el medi ambient, per l'augment de generació de CO2 (estimat en 190 t CO2 eq. anuals durant el període des de l'entrada en vigor del PIRCV a l'autorització, construcció i posada en funcionament dels processos de valorització material.  
- (Article 19) Referit a una nova taxa supramunicipal autonòmica.  
  
- (Article 24) Pel que fa a la responsabilitat ampliada del productor de material de residus, s'entén que de manera prèvia a la implementació d'aquest sistema, s'hauran d'establir els mecanismes de compensació corresponents per part dels fabricants de productes als consorcis per les obligacions que en aquest article s'estableixen, i també disposar d'un marc legislatiu d'acord amb la normativa vigent.  
  
  
ECOEMBES  
El 2 d'octubre de 2018, ECOEMBES trasllada al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica una sèrie de consideracions sobre el PIRCV, on en línies generals es valora l'aposta pel reciclatge procedent de la recollida selectiva i també pel reciclatge de bioresidus, i adjunta una sèrie d'observacions a l'articulat del document normatiu del PIRCV basades en la seua experiència.  
Aquestes observacions es refereixen a possibles desajustaments amb la normativa europea i nacional i propostes de millora que poden ser tingudes en compte en la redacció final del PIRCV.  
  
Infraestructura verda i paisatge  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe de data 22.10.18 en el qual, analitzat el pla, no es considera necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge per a la modificació del PIRC-CVA2108.  
En tot cas, s'estableixen una sèrie de consideracions en àmbits de la seua competència que en qualsevol cas hauran de ser tingudes en compte durant el desenvolupament del pla.  
  
Urbanisme. (STU València)  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València emet informe de data 24 d'octubre de 2018 on es considera que de la modificació del PIR-CVA2018 no es podrien derivar efectes significatius sobre el medi ambient i el territori d'acord amb les competències del servei i s'estableixen les consideracions següents des del punt de vista urbanístic:  
  
1. Adaptar el contingut i la documentació del PAT a l'article 16, apartats 5 i 6, de la LOTUP.  
2. S'hauria de valorar la possibilitat d'introduir una disposició transitòria en la qual es regule la situació jurídica dels plans especials que estan en tramitació per a aquest tipus d'instal·lacions en aquests moments a la Comunitat València (p. e. l'expedient 20120026, Pla especial de planta de tractament i eliminació zones de residus, zones X, XI i XII AG2 Llanera de Ranes; expedient 20140270 Pla especial de planta de tractament i eliminació zones de residus, zones X, XI i XII AG!-Guadassuar, etc.).  
3. S'haurà d'incorporar al PAT un estudi de viabilitat econòmica i memòria de sostenibilitat econòmica, en relació amb la reiterada jurisprudència i el contingut exigible en l'article 43 de la LOTUP als plans especials per a aquest tipus d'instal·lacions.  
4. S'haurà de tindre en compte el Decret 74/2016, pel qual s'aprova el reglament que determina la referenciació cartogràfica i els formats de presentació dels instruments de planificació urbanística i territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons el que estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en la LOTUP, si escau, després de la consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals fa referència l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), considera:  
Que la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018 comporta un ajust en les polítiques de gestió de residus tendents a la implantació de polítiques de residu zero, que planeja una alternativa ambientalment més favorable i més sostenible d'acord amb la jerarquia de residus de la directiva; una necessària adaptació als requeriments de les directives europees, i també al Pla estatal marc de gestió de residus (PEMAR); no introdueix canvis en l'ordenació o distribució en els plans zonals, i considera les sentències del TSJCV que van derogar part del PIR-CV2013, per la qual cosa el pla, tal com es presenta, és pertinent quant a la integració de consideracions mediambientals, a fi de promoure el desenvolupament sostenible en el seu àmbit.  
  
Que d'acord amb els possibles efectes considerats en l'apartat C d'aquest document i els informes rebuts de les diferents administracions i organismes consultats, de la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018 no es deriven problemes ambientals significatius, segons s'extrau de les dades, i específicament des dels aspectes objecte d'estudi, tal com s'ha informat.  
  
Per tant, una vegada analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos i revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria es pot determinar, respecte de la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018 (PIR-CVA2018), que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no té efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
  
  
G. Proposta d'acord  
Segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i atés que la modificació puntual avaluada no té efectes significatius en el medi ambient i el territori i se sotmet al procediment simplificat d'avaluació:  
  
D'acord amb el que s'ha exposat es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018, d'acord amb la LOTUP, perquè no té efectes significatius sobre el medi ambient. Per tant, correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que es descriu en la documentació presentada i també al que estableix la legislació vigent, en els informes emesos sobre aquest tema i més concretament d'acord amb les determinacions següents:  
- Respecte a les directrius quant a valorització energètica, els objectius de gestió de diferent tipologia de residus i, en general, per a totes les mesures previstes en el PIR-CVA2018 cal harmonitzar i verificar la seua compatibilitat amb la capacitat de gestió dels consorcis dins de l'horitzó del pla, a fi que aquestes mesures valorades ambientalment com a favorables siguen finalment materialitzables i efectives.  
  
- S'ha d'eliminar el text actual i incorporar adequadament a l'article 13 del PIR-CVA2018 la redacció literal i completa de la disposició addicional tercera de la Llei 6/2014, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
· Assenyalar específicament que s'aplica a instal·lacions promogudes per les administracions públiques territorials, bé directament o mitjançant els seus concessionaris i agents; mentre que en les instal·lacions promogudes pels particulars es manté la necessitat que aquests obtinguen la declaració d'interés comunitari.  
· Respecte a les àrees de reserva, justificar adequadament, una vegada que es desenvolupen totes les instal·lacions previstes en el pla zonal, la necessitat de mantindre aquestes àrees.  
En cas contrari, perdrà la condició d'àrea de reserva i els terrenys afectats es regularan urbanísticament d'acord amb les seues característiques i amb la condició primitiva quant a la seua ordenació dins del planejament urbanístic.  
- S'ha de limitar normativament (article 16) la transitorietat dels convenis entre consorcis per a destinar residus fora de les àrees geogràfiques de les zones en un màxim de 3 anys.  
· Justificar la implantació en la zona receptora, i possibilitar-hi l'ampliació de les instal·lacions sempre que aquesta ampliació no excedisca les àrees de reserva del pla zonal i no comprometa el futur desenvolupament, a fi que no produïsca efectes significatius.  
- Si l'ampliació excedeix les zones de reserva i afecta zones d'SNU, en les quals l'ús no estiga expressament recollit en el planejament vigent, haurà de tramitar-se el corresponent pla especial per a determinar la compatibilitat de l'ús.  
· En el cas del consorci «emissor», s'ha de justificar el trasllat dels residus a un altre pla zonal i la no-ocupació de zones de reserva de forma innecessària a fi de no provocar efectes sobre el territori.  
· Tot això sense perjudici que la nova implantació s'haja de sotmetre a la corresponent avaluació d'impacte ambiental del projecte.  
- Es recomana que s'estudie, es revise i, si escau, es modifique, la redacció de l'article 26 de la proposta de PIR-CVA2018 referent als centres de transferència en polígons industrials a fi de suprimir-ne l'obligatorietat i que aquesta implantació siga voluntària, i garantir, en qualsevol cas, l'adequada gestió dels residus.  
- Respecte al règim de gestió dels plans zonals que no han desenvolupat instal·lacions pròpies de valorització exposat en la disposició addicional tercera, s'ha de considerar el següent:  
· Integrar de forma explícita el principi de proximitat recollit en el PEMAR, pel qual les instal·lacions a executar s'han de situar prop de les zones de generació de residus en un nombre adequat per a cada pla zonal.  
· Recomanar l'establiment d'un termini d'execució i posada en servei d'aquestes instal·lacions.  
- S'han de tindre en compte les directrius que en matèria urbanística indica l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València.  
  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a aprovar la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018 en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista del que s'ha expressat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió i actualització del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana 2018, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que disposa l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 d'octubre de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de novembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8441, del 11-12-2018 (2018/10956)

RESOLUCIÓN de 20 de noviembre de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 17/18-EAE Gilet y 18/18-EAE Comunidad Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8441

Fecha DOGV
:   11-12-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/10956

CVE


Fecha del documento
:   20-11-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Gilet](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de noviembre de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 17/18-EAE Gilet y 18/18-EAE Comunidad Valenciana. [2018/10956]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 17/18-EAE Gilet y 18/18-EAE Comunidad Valenciana.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental de la modificación 2 Homologación Plan General de Gilet «Delimitación área de reparto en SU sector/UE Balcón de la Peña»  
Promotor: Ayuntamiento de Gilet  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: término municipal de Gilet (Valencia)  
Expediente: 17-2018-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 25 de octubre de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico de la modificación 2 homologación Plan General de Gilet «Delimitación de área de reparto en suelo urbano Sector/UE Balcón de la Peña», en los siguientes términos:  
El 13 de abril de 2018 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica solicitud de inicio de la evaluación ambiental de la modificación 2 Homologación Plan General de Gilet «Delimitación de área de reparto en suelo urbano Sector/UE Balcón de la Peña» remitida por el Ayuntamiento de Gilet y trasladada también desde el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia en mayo de 2018.  
  
1. Documentación presentada  
La solicitud de inicio viene acompañada del documento inicial estratégico y del borrador de la modificación en soporte electrónico (formato PDF) con el contenido previsto en los apartados 50.1 y 50.2 de la LOTUP, por considerar el Ayuntamiento que resulta de aplicación el procedimiento simplificado. Se adjunta transcripción de la Resolución de Alcaldía núm. 106/2018 de 21 de marzo por la que se solicita se inicie el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
  
2. Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en Gilet es la homologación global modificativa del Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) aprobada por la Comisión Territorial de Urbanismo (CTU) de Valencia en sesión celebrada el 31 de enero de 2001 (BOP 106 05.05.2001), que no fue evaluada ambientalmente.  
Su antecedente fue la revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Gilet, aprobada definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en sesión celebrada el 25 de julio de 1994 (DOGV 22.09.1994; BOP 227, 24.09.1994) y con normas urbanísticas publicadas en el BOP de Valencia de 9 de diciembre de 1994, que cuenta con declaración de impacto ambiental (Exp. 027/1992-AIA) emitida por el director general de los Servicios Ambientales en fecha 9 de julio de 1992 (DOGV 01.12.1993).  
En relación con la revisión del Plan general y con su homologación global se han planteado varias modificaciones, no todas aprobadas. De las modificaciones que afectan al ámbito objeto de esta modificación (urbanización Balcón de la Peña), y consultada la base de datos de evaluación ambiental cabe reseñar los siguientes expedientes:  
- Modificación núm. 1/14 de la homologación del Plan general de ordenación urbana del término municipal de Gilet, con documento de referencia emitido en fecha 26 de marzo de 2015 por la Comisión de Evaluación Ambiental (CEA) y con resolución de archivo del expediente del director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental de 5 de febrero de 2018 (Ref Exp. núm. 62/2014-EAE). Se proponía la reordenación y gestión de zonas verdes.  
- (Ante)proyecto de urbanización de redes de alcantarillado y agua potable para las zonas B5, B6, B7 del PGOU de Gilet, con informe del Servicio de Impacto Ambiental de 2 de mayo de 2018 (Ref. Exp. núm. 117/2017-CON).  
  
3. Objeto, ámbito, descripción y justificación de la modificación  
La modificación propuesta tiene por objeto delimitar en el término municipal de Gilet, concretamente en la Urbanización Balcón de la Peña, un ámbito (área de reparto) que, sin modificar la ordenación detallada de usos del suelo permita la gestión urbanística de esta zona de 197.442 m², con 290 parcelas residenciales en su mayoría edificadas, calificada como suelo urbano en el planeamiento de Gilet pero históricamente infradotada.  
Se pretende con ello dotar a la administración del marco legal y las herramientas adecuadas para poder abordar con garantías la gestión y consolidación urbana de esta zona, situada al noroeste del casco urbano, en la Sierra Calderona, y que a lo largo de los años ha presentado numerosos problemas derivados de las carencias de sus infraestructuras urbanas y servicios.  
Concretamente se prevé habilitar un área de reparto que permita la equidistribución de beneficios y cargas, conforme a las estipulaciones de la LOTUP (art 75), y la obtención de los suelos dotacionales pendientes. Se le asignará el aprovechamiento correspondiente, conforme a las determinaciones del artículo 74 de la LOTUP, sin alterar la ordenación pormenorizada ni los usos previstos por el plan vigente.  
El establecimiento de un área de reparto (AR) y su correspondiente aprovechamiento tipo (AT) en unos terrenos para los cuales el planeamiento superior no definió los criterios generales para ello, supone modificar la ordenación estructural.  
Se señala, además que la propuesta comporta la determinación, de acuerdo con la LOTUP, de la ponderación de la viabilidad económica que permita garantizar la ejecución de las previsiones de la ordenación pormenorizada, la red secundaria de dotaciones y los estándares de calidad urbana.  
  
Justificación y situación actual  
Se señala que en la revisión del PG de 1994 los terrenos objeto de esta modificación se contemplaron como suelo urbano, pese a tratarse de un área no consolidada por la edificación ni por la urbanización, y no se incluyeron en ámbitos de gestión (unidades de ejecución) ni en ámbitos sujetos a un mismo aprovechamiento tipo (áreas de reparto). Las determinaciones de planeamiento se limitan a señalar zonas de ordenación (planos de delimitación del suelo urbano y usos pormenorizados) y a definir las condiciones que deben observar las edificaciones permitidas en cada una de las zonas señaladas (Normas Urbanísticas).  
En la Homologación aprobada en 2001, pese a que entre los objetivos del documento está el de resolver los problemas derivados de la consolidación de los núcleos de segunda residencia en la montaña, no se contemplan actuaciones sobre las grandes bolsas de suelo urbano semiconsolidado. Aunque en otras zonas del suelo urbano se delimitan unidades de ejecución, a la Urbanización Balcón de la Peña únicamente se asigna zona de ordenación SU «B» (unifamiliar aislada), subzonas B-5, B-6 y B-7.  
La urbanización constituye un área urbana homogénea de viviendas unifamiliares aisladas, con una parcelación efectuada sin intervención de instrumento de planeamiento alguno y con deficiencias, consecuencia de la ausencia de una correcta gestión.  
En el DIE se señala la situación de semiconsolidación (por la edificación) de buena parte de la superficie de esta urbanización y la carencia de infraestructuras tan básicas como el saneamiento de aguas residuales o el abastecimiento de agua potable, que actualmente se realiza con agua de pozo no apta para el consumo humano.  
Se indica que la zona situada más al norte (cota +182 +192) carece completamente de urbanización y que la zona sureste (cota +140 +170) linda con manzanas edificadas y los sectores 2-3 ya urbanizados, que cuentan con los servicios urbanísticos efectivamente implantados.  
En la resolución de alcaldía aportada se hace referencia a las conclusiones expuestas en el informe de la Sección de Planeamiento Urbanístico del Servicio de Asistencia Técnica a Municipios de la Diputación de Valencia de 28 de febrero de 2018 en el que se realiza recomendación expresa para que el Ayuntamiento acometa, a la mayor brevedad, las modificaciones de planeamiento que sean precisas para atender los problemas de gestión de los suelos dotacionales incluidos en suelo urbano así clasificado por el planeamiento vigente.  
En la memoria presentada se indica que la clasificación del ámbito puede justificarse conforme a los art. 28 y 25.2.b de la LOTUP por tratarse de terrenos situados en el borde urbano e inmediatamente contiguos a los ya urbanizados, permitiendo la culminación de la trama urbana existente mediante el desarrollo de la unidad o unidades de ejecución que se programen.  
  
Ámbito de la propuesta  
Comparados los dos planos aportados (planeamiento vigente y modificación propuesta) y visto el contenido gráfico de la ficha de gestión, se deduce (dado que no hay leyendas) que la delimitación del área de reparto y sector o unidad de ejecución se hace coincidir con el suelo calificado como urbano en el planeamiento vigente, excluyendo tres tramos viarios colindantes con el Sector 2-3 (tramos viarios entre delimitaciones roja y azul).  
Alternativas  
Alternativa 0. Mantener el planeamiento vigente sin delimitar área de reparto ni ámbito de gestión en suelo urbano.  
Imposibilita abordar actuaciones urbanísticas para dotar de servicios e infraestructuras a la zona, obtener las superficies dotacionales, completar la urbanización y convertir las fincas existentes en solares edificables.  
Alternativa 1. Desclasificar total o parcialmente el suelo no urbanizado de la zona Balcón de la Peña para su clasificación como suelo no urbanizable.  
Aunque por la colindancia del entorno natural podría considerarse oportuna, el ámbito está consolidado en buena parte por la edificación, con viviendas diseminadas en parcelas de superficie en torno a 500 m² legalmente edificadas, que pasarían a tener la condición de edificaciones en suelo no urbanizable en situación de fuera de ordenación. Se considera que esta opción no permite configurar una solución real de integración a nivel urbano, paisajístico y medioambiental y que con ella se incrementarán los impactos por imprevisión de estos en el planeamiento.  
Alternativa 2. Delimitar una o varias unidades de ejecución con innovaciones en la ordenación pormenorizada prevista en el Plan General Homologado (PGH).  
Requeriría un Plan de Reforma Interior, ponderando consecuencias paisajísticas, económicas y de toda índole. No se considera necesario introducir innovaciones en la ordenación pormenorizada sino ultimar el desarrollo y las determinaciones del planeamiento vigente.  
  
Alternativa 3. Delimitar el ámbito sectorial y de gestión en suelo urbano para la equidistribución, sin innovaciones en la ordenación.  
Corresponde a la alternativa seleccionada, que permite desbloquear el desarrollo urbanístico sin que comporte su programación inmediata. Se indica que el futuro programa de actuación integrada podrá optar por conservar la ordenación pormenorizada prevista en el PGH o introducir innovaciones mediante plan de reforma interior.  
Se indica que el desarrollo de la modificación se efectuará a través de los correspondientes programas, con los objetivos y contenidos documentales previstos en los art. 110 y 111 de la LOTUP y de acuerdo con las determinaciones de la ficha de gestión que se incluye en la documentación presentada.  
  
4. Consultas realizadas  
Por parte de la Dirección General con competencia en Evaluación Ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
  
Consulta Informe Administración consultada  
16/05/18 29/08/18 Dirección Territorial de Vivienda, OP y Vertebración del Territorio  
Servicio Territorial de Urbanismo  
16/05/18 12/07/18  
14/06/18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
Servicio de Ordenación del Territorio (PATRICOVA)  
18/07/18 € /?/-  
31/08/18 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Subdirección General de Medio Natural  
Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos  
Servicio de Vida Silvestre  
18/07/18 € /?/- Confederación Hidrográfica del Júcar. Comisaría de Aguas.  
18/07/18 € /?/- Entidad Pública de Sanemiento de Aguas Residuales (EPSAR)  
  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la página web www.agroambient.gva.es/eae junto con el informe ambiental y territorial estratégico.  
  
5. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
  
Espacios Naturales Protegidos  
La urbanización queda dentro del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) del Parque Natural de la Serra Calderona y los terrenos del ámbito con cotas más elevadas (extremo oeste) dentro del ámbito del parque natural.  
El Parque Natural de la Sierra Calderona declarado por Decreto 10/2002, de 15 de enero, del Gobierno Valenciano, queda regulado por el Decreto 77/2001, de 2 de abril, del Gobierno Valenciano (Plan de Ordenación de Recursos Naturales) modificado por el Decreto 7/2006 y por el Decreto 173/2010, así como por el Decreto 46/2006 que aprueba el correspondiente PRUG y la Orden 10/2010 por la que se aprueba su Plan de Uso Público.  
La mayor parte del ámbito se integra en áreas urbanizadas o antropizadas del PORN y el resto de los terrenos, incluidos en áreas de predominio forestal o agrícola del PORN, se corresponden con reservas dotacionales previstas en la ordenación vigente para espacios ajardinados (SVJ-1, SVJ-2, SVJ-3), localizadas en las distintas subzonas de la urbanización.  
  
Biodiversidad  
La parte oeste de la urbanización queda incluida dentro del ámbito del LIC Serra Calderona, hoy de la ZEC Serra Calderona, de la Red Natura 2000.  
La parte de la urbanización incluida en la ZEC corresponde a áreas antropizadas del PORN.  
En el informe de 31 de agosto de 2018 del Servicio de Vida Silvestre no se señalan consideraciones a tener en cuenta.  
  
Suelo forestal y riesgo incendio  
La urbanización queda rodeada en su mayor parte por suelo forestal, estratégico de acuerdo con el PATFOR.  
Las actuaciones para el desarrollo del ámbito se ejecutarán considerando la regulación prevista en el PATFOR para la seguridad en zonas de interfaz urbano forestal así como en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
  
Infraestructura Verde y Paisaje  
Ni en el Plan General de Gilet ni en la propuesta de modificación se identifica la Infraestructura Verde del ámbito.  
De conformidad con los artículos 6, 34, 35 y 63 de la LOTUP, el paisaje debe integrarse en la planificación territorial y urbanística mediante la incorporación en sus planes y proyectos de condicionantes, criterios o instrumentos de paisaje, en función del alcance de sus determinaciones y del paisaje afectado.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa el 12 de julio de 2018, considerando la documentación obrante en el servicio y el objeto y alcance de la propuesta (en la que no se alteran usos u otras condiciones paisajísticas previstas en el plan vigente, manteniendo la estructura y la ordenación básica del ámbito afectado) que no se prevé incidencia significativa en el paisaje (no se altera el carácter o la percepción del paisaje susceptible de configuración a partir del planeamiento vigente) y no requiere la elaboración de instrumento de paisaje. Apunta que el Instrumento sería necesario de modificarse la ordenación prevista por el Plan General para el ámbito.  
  
Riesgo de inundación  
El Servicio de Ordenación del Territorio informa el 14 de junio de 2018 que la actuación no está afectada por este riesgo.  
  
Recursos hídricos  
En la documentación presentada se señala que el ámbito no dispone de red de agua potable y que el suministro se realiza de pozo no autorizado para el consumo humano.  
A efectos de la emisión del informe contemplado en el artículo 15.3 del RD Legislativo 2/2008 (exigencia recogida actualmente en el art 22 de Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana) y en el 25.4 del TR de la Ley de Aguas (RDL1/2001) la administración hidráulica ha requerido en otras ocasiones la presentación de un estudio de demandas que contemple la relación de consumos existentes y demandas futuras, desglosadas lo más detalladamente posible, indicando en cada caso la procedencia de los recursos hídricos.  
Los recursos hídricos disponibles deberán ser suficientes para atender las demandas del Plan General (entendiendo como recursos hídricos disponibles aquellos de los que se tenga título firme habilitante o en estado de tramitación suficientemente avanzado: con informe de compatibilidad hidrológica y con trámite de información pública superado).  
  
Red de abastecimiento de agua potable y redes de saneamiento  
En la documentación presentada se señala que el ámbito no dispone de red de agua potable ni sistema de saneamiento para la evacuación de aguas residuales y pluviales.  
Por otro lado, en la DIA emitida en relación con el PG se establecía la necesidad de reservar terrenos (en Sistemas Generales) para la ubicación de una depuradora de aguas residuales.  
En la ficha de gestión (condiciones de conexión) se indica «Dada la colindancia del ámbito con el suelo urbano consolidado está asegurada la conexión con las redes de infraestructuras municipales».  
Tal como se pone de manifiesto en la documentación presentada, la calificación como suelo urbano consolidado que el planeamiento vigente otorga a algunos ámbitos del término no garantiza la existencia de redes de suministro de agua potable y de recogida de aguas residuales y pluviales, tampoco la suficiencia de estas.  
Ni en la ficha ni en la documentación se concreta con que ámbito o ámbitos se pretende conectar ni la suficiencia de las infraestructuras existentes en ellos para atender las demandas que se generarán, si bien se estima que se refiere a la conexión con el sector 2-3 que cuenta con proyecto de urbanización ejecutado.  
Considerando el artículo 22 de la LOTUP, que prevé 2,5 habitantes por vivienda y las dotaciones unitarias previstas, en caso de ausencia de documentación técnica, en el RD 595/2014, de 11 de junio, por el que se aprueba el Plan Hidrológico de la Demarcación del Júcar, el vertido generado por 290 viviendas ascendería a 157,33 m³/d (217 l/hab.día; 217x290x2,5=157.325 l/día).  
Según la información contenida en la web de la EPSAR, Gilet y otros municipios del Camp de Morvedre depuran sus aguas en la Estación Depuradora de Sagunto, con caudal de proyecto de 20.664 m³/d y caudal de funcionamiento en 2017 de 14.261 m³/d.  
Deberá concretarse el ámbito o ámbitos con los que se pretende conectar y quedar justificada la suficiencia de las correspondientes infraestructuras para atender la demanda que generará la conexión de este ámbito a las mismas.  
Deberá quedar garantizada la ejecución de las infraestructuras necesarias para la conexión con el sistema alcantarillado y depuración existente (o previsto) para dar servicio al municipio (o a esta zona).  
  
Aspectos urbanísticos  
El 29 de agosto de 2018 el Servicio Territorial de Urbanismo informa que la propuesta comporta la modificación de la ordenación estructural, por lo que será de aprobación autonómica, y que la evaluación ambiental y territorial estratégica compete al órgano ambiental autonómico por tratarse de suelo urbano que no dispone de los servicios urbanísticos efectivamente implantados.  
Considera que, desde punto de vista de sus competencias, de la propuesta no se derivarán efectos significativos sobre el medio ambiente y señala algunas consideraciones que, en fases posteriores del procedimiento, deberán contemplarse en la modificación, haciendo especial referencia al informe de viabilidad y memoria de sostenibilidad económica.  
  
Valoración  
Aunque se menciona una posible modificación en el momento de la programación del ámbito, con la propuesta se pretende habilitar mecanismos de gestión para poder desarrollar las previsiones de ordenación pormenorizada del PG homologado, sin modificar esta.  
A su vez, de la documentación presentada y de los expedientes de evaluación ambiental consultados se desprenden diversas cuestiones:  
- la existencia de carencias en el ámbito como el suministro de agua potable, infraestructuras de saneamiento y depuración y la insuficiencia de algunos tramos y/o accesos viarios.  
- la conexión con ámbitos de suelo calificado como urbano consolidado por el planeamiento vigente no comporta garantías de la presencia de estas infraestructuras para poder conectar a ellas. Tampoco sobre la suficiencia de las mismas.  
  
Realizado el análisis técnico de la documentación presentada y su objeto, vistos los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria y a la vista de los criterios establecidos en el anexo VIII de la LOTUP, se considera que la propuesta de Modificación 2 Homologación Plan General de Gilet «Delimitación de área de reparto en suelo urbano Sector/UE Balcón de la Peña», no altera el modelo territorial y actúa sobre un suelo que el planeamiento actual clasifica como urbano aunque no dispone de los servicios y dotaciones propias del suelo urbano.  
  
6. Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
7. Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que el borrador de la modificación 2 homologación Plan general de Gilet «Delimitación de área de reparto en suelo urbano Sector/UE Balcón de la Peña» evaluado no influye en otros planes o programas, no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio, teniendo en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que se trata de un instrumento que establece condiciones de gestión y desarrollo en un ámbito calificado como suelo urbano y el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la modificación propuesta no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se propone: emitir informe favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la Modificación 2 Homologación Plan General de Gilet «Delimitación de área de reparto en suelo urbano Sector/UE Balcón de la Peña», por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, si bien, previamente a la aprobación definitiva, deberán cumplirse las siguientes determinaciones:  
- Deberá quedar garantizada la existencia de recursos hídricos para atender la demanda derivada del desarrollo de la actuación en cantidad y calidad suficiente, mediante informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, que determine la viabilidad y capacidad del actual suministro (pozo) o informe municipal sobre la viabilidad del suministro a través de los recursos hídricos que el municipio tiente concedidos.  
  
- Deberá quedar garantizada la depuración de las aguas residuales y obtener informe de la EPSAR.  
- Deberá obtenerse informe de conformidad del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
- Deberá quedar justificada la suficiencia de las redes de suministro de agua y de saneamiento del ámbito que deberán quedar identificadas e incorporadas en los documentos del Plan con eficacia normativa (planos, normativa urbanística, fichas?).  
- Se completarán las cuestiones señaladas en el informe emitido en materia urbanística de fecha 29 de agosto de 2018.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del correspondiente Instrumento de planeamiento en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación 2 Homologación Plan General de Gilet «Delimitación de área de reparto en suelo urbano Sector/UE Balcón de la Peña», por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 30 de octubre de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: Revisión y actualización del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana 2018.  
Trámite: Evaluación Ambiental Estratégica de la Modificación de Plan.  
Promotor: Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental.  
Autoridad sustantiva: Consell.  
Localización: Comunitat Valenciana.  
Núm. expediente: 018/2018-EAE.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 25 de octubre de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico de la Revisión y actualización del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana 2018, en los siguientes términos:  
  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
  
B. Documento inicial estratégico  
B.1 Documentación aportada  
En fecha 10 de abril de 2018, tuvo entrada en la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la petición para el inicio del trámite de evaluación ambiental estratégica del Proyecto de decreto de modificación del Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana, a efectos de que se produzca un pronunciamiento por parte del órgano ambiental.  
La documentación remitida en soporte digital consiste en:  
- Documento inicial estratégico.  
- Documento de memoria justificativa. (Documento no vinculante).  
- Sintetiza la situación actual de la generación y gestión por tipología de residuos. Su objeto es la articulación de todas aquellas medidas que, no siendo de naturaleza vinculante, se proponen que sean interiorizadas desde los planteamientos del PIR para facilitar la prevención, la reutilización, el reciclado, la recuperación y la eliminación segura de los residuos, proporcionando a las autoridades competentes, establecimientos y empresas una herramienta con vistas a la ejecución del plan.  
- Documento de ordenación (Documento vinculante).  
- Este documento tiene como objeto establecer las disposiciones de carácter general y vinculantes necesarias para la ordenación material y territorial de las actividades de gestión de residuos en la Comunitat Valenciana, con el fin de hacer efectivas las previsiones de planificación, así como establecer las disposiciones especiales sobre residuos específicos que se consideran necesarias.  
- Memoria de necesidad y oportunidad.  
- Informe sobre el resultado de la consulta pública previa.  
El 15 de mayo de 2018 se comunica la apertura del expediente a la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental (018/2018-EAE).  
  
B.2 Normativa vigente y marco competencial.  
Normativa vigente.  
El principal instrumento de planificación en materia de residuos en la Comunitat Valenciana es el denominado «Plan Integral de Residuos (PIR)». El primer PIR aprobado fue por Decreto 317/1997, de 24 de diciembre, del Gobierno Valenciano y modificado por el Decreto 32/1999, de 2 de marzo, del Gobierno Valenciano. Se desarrolló al amparo de las competencias planificadoras de la Generalitat en materia de gestión de residuos y la necesidad de establecer, según cita el propio plan, «un marco estratégico para la gestión integral y coordinada de los residuos», aportando un primer acercamiento a la realidad generadora de los residuos.  
Posteriormente, se aprobó un nuevo Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana, por Decreto del Consell de la Generalitat Valenciana de 21 de junio de 2013 (DOGV 26.06.2013). Dicho Plan de Acción Territorial fue evaluado ambientalmente (exp. 126/2009-EAE).  
La Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana define el Plan integral de residuos como el «instrumento director y coordinador de todas las actuaciones que se realicen en la Comunitat en materia de gestión de residuos, siendo su finalidad garantizar el cumplimiento de los objetivos establecidos» en dicha ley.  
El objetivo primordial del PIR es tratar de dotar a las administraciones públicas de la Comunitat Valenciana de un instrumento en materia de residuos que permita controlar, coordinar y racionalizar todas las acciones que en dicho ámbito se emprendan.  
A lo largo del período de ejecución del Plan integral de residuos y basándose en los principios y objetivos que en el mismo se establecen se han desarrollado los planes zonales de residuos, mejorando sustancialmente la gestión de los residuos en la Comunitat Valenciana.  
Todo ello dentro del marco normativo vigente y, desde el punto de vista sectorial, de acuerdo con lo establecido por la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos, y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 22/2011, de residuos y suelos contaminados.  
El desarrollo de los PIR1997 y PIR2013 se ha concretado en la aprobación de trece áreas de gestión, a través de once planes zonales que abarcan todo el territorio de la Comunitat Valenciana garantizando así el correcto tratamiento de los residuos urbanos generados en nuestro ámbito territorial, a través de los entes gestores constituidos. Dichos planes han sido diseñados tomando como base de actuación los principios de prevención y reducción en la producción de residuos, de proximidad, de subsidiariedad, de responsabilidad y autosuficiencia zonal en la recogida, valorización y eliminación de los mismos.  
Se destaca asimismo la normativa sectorial, que incluye desde la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, hasta el desarrollo de la normativa específica para determinadas tipologías de residuos, como por ejemplo los neumáticos fuera de uso (Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de los neumáticos fuera de uso en la Comunidad Valenciana); o el Plan de Descontaminación y Eliminación de PCB de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 135/2002, de 27 de agosto, del Gobierno Valenciano (DOGV 4328, 04.09.02).  
Finalmente, a nivel estatal, por acuerdo del Consejo de Ministros de 6 de noviembre de 2015, publicado en el BOE de 12 de diciembre de 2015, se aprobó el nuevo Plan Estatal Marco de Residuos, 2016-2022 (en adelante PEMAR).  
El nuevo PEMAR, a requisito de la UE, establece nuevos condicionantes y requisitos para los planes regionales de residuos, por lo que hace imperativa la adaptación de estos a los requisitos del PEMAR. Considerando sus directrices, las CCAA deben:  
- Revisar los planes autonómicos para adaptar su estructura, objetivos, periodo de vigente y frecuencia de evaluación y revisión con lo que establece el PEMAR.  
- Especificar cómo se enfoca la gestión de biorresiduos conforme al PEMAR.  
  
Marco competencial  
De acuerdo con el documento inicial estratégico, la Generalitat ostenta competencias sobre el régimen jurídico de la producción y gestión de los residuos, otorgamiento de las correspondientes autorizaciones, destacándose la mayor intervención respecto de los peligrosos de conformidad con la normativa básica estatal en materia de residuos.  
Es también de competencia autonómica la colaboración y cooperación con las administraciones locales para el ejercicio de sus competencias, lo que se materializa en la participación de la Generalitat en los consorcios constituidos para la prestación de los servicios de competencia municipal.  
La coordinación se manifiesta igualmente a través de la competencia de planificación que ostenta la Generalitat, siendo obligatoria la elaboración de planes autonómicos en materia de residuos por prescripción expresa desde la aprobación de la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, a partir de los cuales se elabora el Plan nacional de residuos. Así como en la actualidad, por prescripción expresa del la Ley 22/2011, de residuos y suelos contaminados, que incluso ordena y detalla los contenidos mínimos del plan.  
Tanto en la Ley 7/1985, de 2 de abril, reguladora de las bases del régimen local, como en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos, de carácter básico, y la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, se establece con carácter general la competencia de las entidades locales para la gestión de los residuos urbanos o municipales.  
La planificación, regulada en el título II de la Ley 10/2000, persigue la coordinación entre las diferentes administraciones públicas con competencias, habida cuenta de la incidencia económica, social, cultural, ecológica y territorial de la gestión integral de los residuos, para lograr el cumplimiento de los objetivos previstos en el artículo 23 de la citada ley, entre los que cabe destacar la determinación y distribución en el territorio de instalaciones de gestión necesarias para garantizar los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión de residuos en la Comunitat Valenciana.  
  
B.3 Ámbito de aplicación.  
Ámbito territorial y temporal.  
Respecto al ámbito espacial se mantiene la zonificación del PIR-CV2013, y se modifica la vigencia del nuevo PIR, con objeto de adaptarse al PEMAR, que ya no será indefinida sino que tendrá como límite el 31 de diciembre de 2022.  
  
Ámbito material  
Tal y como expone el DIE respecto al PIR-CV2013 tan solo se introducen nuevas referencias normativas, ajustándose a la clasificación de residuos ya considerada en los planes anteriores, en atención a su origen:  
- Residuos urbanos.  
- Residuos Industriales.  
- Residuos específicos: aquellos que, por su origen, características especiales o legislación particular, merecen un tratamiento y análisis diferenciado.  
· Residuos de construcción y demolición (RCD)  
· Vehículos al final de su vida útil (VFVU)  
· Neumáticos fuera de uso (NFU)  
· Aceites industriales usados  
· Residuos de aparatos que contengan policloribifenilos (PCB) i PCT's.  
· Residuos de pilas y acumuladores  
· Residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEE)  
· Residuos de envases y envases usados  
· Suelos contaminados  
· Residuos sanitarios  
· Residuos agropecuarios  
· Lodos de depuración  
  
De acuerdo con lo establecido en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, en la Directiva 2006/12/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 5 de abril de 2006, relativa a los residuos y en la Directiva 2008/98/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 19 de diciembre de 2008, sobre los residuos y por la que se derogan determinadas Directivas, se excluyen determinadas materias (residuos de explotación de canteras o de explotaciones ganaderas, desperdicios de origen animal, explosivos, emisiones a la atmósfera, residuos radioactivos, suelo no contaminado en construcción, etc) del ámbito de aplicación del PIR-CVA2018, en la medida en que están cubiertas por normativa específica, aplicándose la normativa de residuos únicamente con carácter supletorio:  
  
B.4 Problemática a resolver  
Desde la publicación en 2013 del «Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana (PIR-CV) se han producido varias sentencias del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV) en contra de algunos artículos del PIR-CV. Asimismo, con la publicación del PEMAR (Plan Estatal Marco de Residuos), para el periodo 2016-2022, se obliga a las Comunidades Autónomas a adaptar sus planificaciones autonómicas en materia de gestión de residuos a las especificadas en el nuevo PEMAR.  
En la actualidad, el Ministerio de Medio Ambiente ha instado a la Generalitat Valenciana a la adaptación de su normativa sectorial. Igualmente, la UE ha abierto un Proyecto Piloto (acto previo a un posible expediente sancionador) al Reino de España, por incumplimientos en materia de gestión de residuos, entre los que se encuentran: no disponer de planes autonómicos de residuos en todas las comunidades autónomas; discordancia en la planificación temporal de los planes nacionales y autonómicos.  
La Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, que transpone a nuestro ordenamiento jurídico interno la Directiva 2008/98/CE sobre los residuos (Directiva Marco de Residuos) promueve también la implantación de medidas de prevención, la reutilización, reciclado y valorización de los residuos que faciliten el desarrollo de soluciones con mayor valor para la sociedad en cada momento, lo que repercutirá en la reducción de emisiones de gases de efecto invernadero asociadas a este sector y contribuirá a la mitigación del cambio climático.  
La Ley 22/2011, de 28 de julio, establece que los planes autonómicos de residuos deberán contener las previsiones por las cuales se procederá al sellado de los antiguos vertederos. Esta previsión no aparece en el actual PIR-CV, lo que implica un claro incumplimiento respecto a la Ley nacional de residuos.  
Por tanto, deberá crearse el Consorcio autonómico para el sellado de antiguos vertederos o ente equivalente que pueda ejercer las competencias de poder adjudicador del sellado de antiguos vertederos de residuos.  
Los objetivos de la Ley 22/2011 implican la recogida selectiva de biorresiduos, por lo que deben establecerse normativamente las condiciones técnicas de cumplimiento del material compost procedente de la recogida selectiva de materia orgánica.  
La aprobación del PEMAR ha establecido, en cuanto a inversiones en materia de residuos, en el mismo se especifica:  
- Completar los sistemas de recogida existentes e implantación de nuevos sistemas de recogida de residuos.  
- Inversión en nuevas infraestructuras de tratamiento, principalmente destinadas a la preparación para la reutilización y el reciclado, ubicadas en lugares próximos a los de generación y adaptadas a las cantidades generadas en esos entornos, ya que la capacidad para el tratamiento de residuos mezclados se prevé que sea prácticamente suficiente.  
- Inversiones para la adaptación, modernización y mejora de las infraestructuras de tratamiento existentes.  
- Completar y adaptar la red de puntos limpios existentes para asegurar la recogida separada de distintas fracciones de forma que los residuos recogidos puedan ser preparados para la reutilización o reciclados.  
Es decir, el nuevo PEMAR descarta las grandes instalaciones de tratamiento de residuos urbanos como solución a la problemática de la gestión de residuos, lo que implica que, en la ejecución de infraestructuras de los planes zonales de residuos de la Comunitat Valenciana, documentos de desarrollo del PIR-CV, debería establecerse como medida de gestión las plantas de tratamiento de tamaño más reducido, priorizando el principio de proximidad.  
En fecha 20 de febrero de 2015, se aprobó el RD 110/2015, que entre otros, obliga a la mejora e implantación de determinados sistemas de control y gestión de la información en los ecoparques, así como el acondicionamiento de instalaciones de preparación para la reutilización de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEES). La informatización de todos los ecoparques de la Comunitat fue aprobada por Resolución de Les Corts Valencianes de 15 de septiembre de 2016.  
  
Diversas entidades locales de la Comunidad Valenciana, concretamente varios consorcios de residuos, han manifestado discrepancias puntuales interpretativas respecto a lo dispuesto en el texto del PIR-CV y la norma técnica de ecoparques. Concretamente, en lo relativo a la implantación de ecoparques fijos y móviles.  
Podría darse el caso de que varias instalaciones existentes o algunas nuevas por ejecutar puedan prestar servicio a varios Consorcios de residuos de la Comunitat, por lo que la modificación del PIR debe dar respuesta a esta posibilidad desde el punto de vista de la proximidad y la eficiencia en la gestión.  
En cuanto a los residuos industriales, es imprescindible establecer objetivos de gestión, hasta ahora inexistentes en el PIR-CV.  
Respecto a los residuos de construcción y demolición (RCD), siguiendo el principio de proximidad, es necesario avanzar en la comarcalización y la autosuficiencia en la gestión.  
En lo referente a la gestión de los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor, se deben establecer objetivos separativos para los residuos urbanos municipales, por un lado; y para aquellos asimilables a urbanos o industriales que los sistemas voluntariamente quieran gestionar, por otro. De esta manera los datos de unos no podrán enmascarar los de otros como sucede actualmente. Asimismo, debe establecerse para cada tipología de envase el mecanismo más adecuado, incluyendo el sistema de depósito, devolución y retorno de envases entre los sistemas de gestión de residuos en la Comunitat Valenciana.  
Finalmente, en todo lo relativo a la valorización energética, procede clarificar la prioridad en la jerarquía de gestión de residuos así como las condiciones previas por las que, un consorcio de residuos o entidad local, puede desarrollar operaciones de aprovechamiento energético de los rechazos de residuos, en nada o en parte.  
De tal manera que, en lo relativo a la gestión de los residuos peligrosos, la valorización energética sea una alternativa penalizada que no se debe desarrollar en la Comunitat Valenciana, optando por sistemas alternativos que requieran previamente la valorización material y la gestión integral de este tipo de residuos.  
  
B.5 Objetivos del PIR  
Los objetivos generales del nuevo PIR-CVA2018, no se modifican respecto de los evaluados en el PIR-CV2013. El PIR-CVA2018 hace suyos los objetivos y criterios de ordenación del territorio establecidos en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
De igual manera, con el objetivo de procurar la cohesión social y económica, la conservación de los recursos naturales y del patrimonio cultural, y la competitividad más equilibrada de su territorio el PIR-CVA2018 integra y hace propios los objetivos establecidos en la Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana definida como instrumento que establece los objetivos, criterios y directrices para la ordenación territorial de la Comunidad Valenciana.  
De acuerdo con el documento inicial estratégico, los nuevos objetivos de gestión introducidos en el nuevo PIR-CVA2018, son consecuencia de actualizaciones de documentos vinculantes jerárquicamente superiores, especialmente el PEMAR. Adicionalmente, los impactos territoriales en todo caso serán los ya evaluados para el PIR-CV2013, o en su caso, adicionalmente positivos para el territorio respecto de los evaluados en el PIR-CV2013, puesto que se va a producir, con la adecuación a la nueva normativa, una mejora de la gestión de los residuos en el ámbito geográfico de la Comunitat Valenciana.  
La adecuación a la nueva normativa nacional y directrices comunitarias, básicamente radica en las siguientes mejoras del documento:  
- Incluir un periodo de vigencia claro y cerrado, de acuerdo y en consonancia con el PEMAR, al objeto que la mejora de la gestión de los residuos se circunscriba dentro de este periodo de vigencia.  
- Incluir referencia a los criterios de restauración de los antiguos vertederos municipales identificados en los planes de residuos de 1997 y 2013, al objeto de proceder a la mejora de la gestión de la restauración de estos espacios.  
- Mejorar la redacción sobre la gestión de determinados tipos de residuos.  
Para ello se describirá para cada flujo de residuos objeto de análisis, los aspectos que, en atención a las directrices dispuestas en el Plan Estatal Marco de Gestión de Residuos (PEMAR), no han sido suficientemente desarrollados en el PIRCV vigente.  
En cuanto a los objetivos específicos y particulares, según el DIE, se mantienen también los evaluados para el PIR-CV2013, dado que el mismo busca atender a las preocupaciones fundamentales en materia de residuos, como son la prevención y reducción de la generación de residuos, los tratamientos que permitan su máxima valorización y la planificación territorial de la gestión, con el objeto de implicar en la solución del problema a aquellos actores institucionales y territoriales que por competencia o por cercanía al mismo, puedan abordarlo eficazmente.  
Uno de los retos más importantes para la Comunitat Valenciana es cumplir con las directrices dispuestas en el PEMAR 2016-2022 y los objetivos aplicables según la normativa de referencia cuya entrada en vigor es posterior a la aprobación del PIR-CV2013. Así, en aplicación del principio de jerarquía en la gestión de residuos, de forma que el vertido disminuya progresivamente y pase a ser la opción minoritaria, es necesaria la puesta en marcha de una serie de medidas que contribuyan a:  
- Poner en marcha la recogida de la Fracción Orgánica de Residuos Municipales (FORM) en todo el territorio de la Comunitat Valenciana.  
- Disponer de alternativas de gestión del rechazo generado en las plantas de valorización de residuos urbanos, distintas al depósito en vertedero.  
- Cumplir con los objetivos específicos del PEMAR.  
- Fomentar la recogida separada de RAEEs y aumentar los porcentajes de preparación para la reutilización y el reciclaje.  
- Desplegar el servicio de la red de ecoparques (móviles y fijos) en aquellos Consorcios de Gestión de Residuos en los que todavía no está implantado.  
- Revisar el sistema impositivo aplicable a los residuos urbanos para avanzar en las políticas de gestión de pago por generación.  
- Disponer de alternativas de gestión de residuos para los residuos sanitarios de los grupos III y IV.  
- Actualizar los datos incluidos en el PIRCV.  
- Mejorar la gestión de los residuos industriales, contribuyendo desde este ámbito, al fomento de la economía circular.  
- Garantizar una mayor tasa de reciclado de residuos de envases de origen doméstico.  
- Reforzar el principio de jerarquía en las opciones de gestión de residuos, a través de la prevención y el reciclado.  
- Mejorar la gestión de los residuos de construcción y demolición (RCDs) así como la reutilización de los materiales recuperados.  
- Analizar el grado de adecuación del PIRCV al PEMAR 2016-2020.  
  
B.6 Justificación y desarrollo de la revisión  
El PIR-CVA modificado, PIR-CVA2018, basándose en su naturaleza de Plan de acción territorial de carácter sectorial, tiene vigencia definida hasta el 31 de diciembre de 2022, según especificaciones del nuevo PEMAR, sin perjuicio de su posible modificación o revisión. A este respecto, son diversos los factores que muestran la necesidad de realizar un nuevo diagnóstico de la situación; los años transcurridos desde su aprobación, la aparición de nuevas normas a nivel europeo cada vez más exigentes, el nuevo PEMAR, la continua transformación de la sociedad; los importantes cambios demográficos, la evolución de las actividades productivas, etc. Todo ello hace necesaria la actualización de los objetivos y medidas establecidos en el PIR-CV2013 y, si fuera necesaria, una nueva regulación de los usos y actividades relacionados con la producción y gestión de residuos.  
La redacción del documento de PIRCVA-2018 se ha realizado partiendo de una visión integral del proceso, desde la producción hasta la gestión final, conjugando criterios ecológicos, económicos y sociales. El PIR-CVA2018 pone el acento tanto en la prevención de la generación de los residuos como en el fomento de las diferentes formas de reutilización y valorización, teniendo como finalidad última la obtención de beneficios medioambientales por el aprovechamiento de los recursos que contienen los residuos que, de otro modo, serían eliminados y, en definitiva, contribuyendo a la disminución de los efectos ambientales que produce tanto el vertido de los residuos como los derivados de su gestión, como puede ser el consumo de energía y las emisiones de CO2.  
Para su consecución, el PIR-CVA2018 realiza un diagnóstico de la situación actual, analiza y determina las actividades productoras de residuos, así como la naturaleza y composición de los mismos, su origen, su localización territorial, su potencial peligrosidad y sus posibilidades de tratamiento. El PIR-CVA2018 culmina este diagnóstico elaborando unas conclusiones y estableciendo objetivos, así como, en su caso, las necesidades de gestión de determinados tipos de residuos.  
En línea de lo anterior, y conforme al artículo 14.2 de la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, los planes autonómicos de gestión deben contener un análisis actualizado de la situación de la gestión de residuos en el ámbito territorial de la Comunidad Autónoma, así como una exposición de las medidas para facilitar la preparación para la reutilización, el reciclado, la valorización y la eliminación de los residuos, estableciendo objetivos concretos y la estimación de su contribución a la consecución de los objetivos establecidos en esta ley, en las demás normas en materia de residuos y en otras normas ambientales.  
Igualmente, el artículo 24 de la Ley 22/2011, prevé la inclusión en los planes de medidas para impulsar la recogida separada de biorresiduos y su tratamiento posterior, el compostaje doméstico y el uso del compost producido a partir de biorresiduos y ambientalmente seguro.  
  
Residuos urbanos.  
1. Modelo de Gestión de los Residuos Urbanos  
- Debido a las motivaciones y alcance del nuevo PIR-CVA2018, no se pretende, a través de la presente actualización, aportar información adicional en este punto, respecto de la evaluada para el PIR-CV2013.  
- Se mantiene la zonificación aprobado en el PIR-CV2013.  
- En virtud de lo previsto en la Ley 22/2011, de residuos y suelos contaminados, las entidades locales podrán desarrollar sus propios Planes Locales de residuos (art. 15 del PIR\_CVA propuesto).  
· Los consorcios de residuos, podrán licitar nuevos proyectos de gestión independientes correspondientes a otros tipos de residuos urbanos, como podas o voluminosos, entre otros, cuyos datos de gestión fueran insuficientes en sus planes zonales correspondientes para ello, pero de los que actualmente haya una evidencia fehaciente de Tn mínimas necesarias para la creación de una unidad de gestión independiente.  
· Los consorcios de residuos, deberán aplicar políticas económicas y fiscales para el fomento de las recogidas selectivas en origen por parte de sus entidades locales, especialmente para biorresiduos y los residuos recogidos a través de los ecoparques.  
- Se considera que estas nuevas previsiones, no tienen afección significativa negativa sobre el medio ambiente. Más bien al contrario, por cuanto introducen una necesidad de coordinación adicional, entre los instrumentos de gestión locales y zonales en la Comunitat Valenciana.  
2. Generación de residuos urbanos en la Comunitat Valenciana.  
- De acuerdo con el DIE, debido a las motivaciones y alcance del nuevo PIR-CVA2018, no se pretende, a través de la presente actualización, aportar información adicional en este punto, respecto de la evaluada para el PIR-CV2013.  
3. Capacidad de las instalaciones actuales en servicio:  
- Igualmente el DIE entiende que, debido a las motivaciones y alcance del nuevo PIR-CVA2018, no se pretende, a través de la presente actualización, aportar información adicional en este punto, respecto de la evaluada para el PIR-CV2013.  
4. Capacidad de las instalaciones previstas:  
- Si bien de la misma forma, el DIE establece que no pretende aportar información adicional en este punto, sin embargo al respecto de mejorar la información aportada, se introduce en el nuevo PIR-CVA2018, una nueva disposición adicional, al objeto de las nuevas instalaciones de gestión pendientes de ejecutar, lo hagan conforme a las previsiones del PEMAR.  
- Adicionalmente, se introduce una clarificación, respecto de la redacción del PIR-CV2013, respecto de las posibilidades de utilización de los ecoparques móviles y de los criterios de gestión por los cuales estos ecoparques móviles pueden sustituir a ecoparques fijos, introduciendo la prevalencia del texto del documento de ordenación, respecto de la norma técnica anexa de gestión de ecoparques, en caso de discrepancia.  
5. Valorización energética de residuos:  
El presente apartado, se reformula en el PIR-CVA2018, al objeto de adaptarse a sentencias del TSJCV parcialmente contraria a la redacción del texto correspondiente en el PIR-CV 2013.  
- Con independencia de la tecnología empleada y del proceso de tratamiento, todas las instalaciones de valorización de residuos urbanos en masa, deberán tener rendimientos globales de recuperación de materiales, excluyendo la materia orgánica, no inferiores al 9 % sobre entradas de los residuos en planta de tratamiento final de residuo urbano en masa.  
- No se contempla la incineración de residuos en la Comunitat Valenciana.  
- No se contempla la valorización energética de la fracción rechazo (operación de valorización R1 del anexo II de la Directiva de Residuos) procedente de las plantas de tratamiento a través de instalaciones de valorización energética, mediante incineración, coincineración o valorización energética.  
- La gestión de los residuos deberá basarse en políticas de residuo cero.  
· A desarrollar tanto por las entidades locales de la Comunitat como por la Generalitat Valenciana.  
· Políticas de gestión adecuada de cada residuo, siguiendo la jerarquía europea de gestión de residuos.  
· No obstante, la implantación de esta nueva sistemática de gestión, abarca un periodo de puesta en marcha más allá del horizonte temporal del presente plan y contempla, igualmente, la puesta en marcha de otras políticas, como el nuevo paquete de economía circular de la UE.  
- Hasta que se disponga de la suficiente capacidad de gestión en estos nuevos sistemas, siguiendo la jerarquía europea de gestión de residuos, antes que la eliminación, la fracción rechazo de las plantas de tratamiento mecánico-biológico (PTMB) se deberá destinar a operaciones de valorización, siempre contando con la valorización material, en todo caso previa transformación en CSR (Combustibles Sólidos Recuperados).  
· La producción de CSR contribuirá al porcentaje de materiales valorizados en determinadas condiciones.  
· El destino del CSR será la recuperación material o la generación de energía eléctrica para autoconsumo en las propias PTMB y la utilización como materia prima para la síntesis de biocombustibles y bioproductos de segunda generación que puedan ser reintroducidos en el mercado.  
· El % de CSR estimado por instalación de gestión de residuos urbanos será de un 10 %.  
- En función del desarrollo de tecnologías más avanzadas se podrá proponer la fabricación de biocombustibles a partir de la valorización de la fracción orgánica y celulósica contenida en los RU.  
- La generación de rechazos no valorizables con destino a vertedero, se limitará como máximo al 44 % sobre la totalidad de residuos producidos, hasta el 31 de diciembre de 2.019. A partir del 31 de diciembre de 2.019 y hasta 2022 se irán reduciendo dichos objetivos.  
- De acuerdo con la jerarquía europea de gestión residuos, las operaciones de valorización de la fracción rechazo convertido a CSR, se realizará en determinadas condiciones de necesario cumplimiento previo.  
- Siguiendo la europea de gestión de residuos, se priorizarán las instalaciones que conviertan los rechazos de planta en otras materias primas de valor comercial y en segundo lugar las operaciones de valorización de la fracción rechazo que garanticen la autosuficiencia energética de las plantas de tratamiento de residuos urbanos, mediante procesos termoquímicos diferentes a la incineración.  
- Se deberá justificar debidamente que las diferentes alternativas tecnológicas utilizadas para valorizar la fracción rechazo o de la fracción orgánico/celulósica y diferentes a la incineración, cumplirán con la normativa ambiental aplicable y que contribuirán a la reducción de las emisiones de C02 y a la mejora de la gestión global de los residuos propuestos.  
- Dado el horizonte temporal del presente PIR-CVA hasta 2022, de acuerdo con el principio jerárquico establecido en la UE, se tendrá en cuenta la existencia actual de sectores industriales con potencialidad para la valorización energética y material de la fracción rechazo con conversión en CSR.  
· Si bien no se plantea la construcción de nuevas instalaciones de incineración con la única finalidad de valorizar energéticamente esta fracción.  
· En todo caso, se considerarán estos sectores para residuos no peligrosos o únicamente combustibles no reciclables o valorizables alternativamente.  
De acuerdo con el DIE, se considera que estas nuevas previsiones, no tienen afección significativa negativa sobre el medio ambiente. Más bien al contrario, por cuanto introducen nuevos requisitos de gestión que redundan en un mejor aprovechamiento material de los recursos contenidos en los residuos y una mejor jerarquía de la gestión de los residuos.  
6. Funcionamiento Comisión de Coordinación de Consorcios.  
- En lo relativo a la Comisión de Coordinación de Consorcios, al objeto de proceder a una mejor gestión de los residuos urbanos, se recupera para la Generalitat, en el nuevo texto, la competencia de distribución de flujos de residuos en caso de funcionamiento anormal de alguna área de gestión (anteriormente competencia de la Comisión de Coordinación de Consorcios).  
Todo ello, sin menoscabo de los acuerdos bilaterales a que puedan llegar las diferentes áreas de gestión, siguiendo los principios de gestión de la jerarquía de gestión de residuos y los fundamentos de gestión del PIR-CVA2018.  
- Se considera que estas nuevas previsiones, no tienen afección significativa negativa sobre el medio ambiente. Más bien al contrario, por cuanto introducen nuevos requisitos de gestión que redundan en un mejor aprovechamiento material de los recursos contenidos en los residuos y una mejor jerarquía de la gestión de los residuos.  
Con relación a resto de medidas del presente, a través de la presente actualización, no se pretende aportar información adicional en este punto, respecto de la evaluada para el PIR-CV2013.  
  
Residuos industriales y específicos  
Tanto para residuos peligrosos como para residuos no peligrosos:  
- En este sentido, se introducen, en cumplimiento del PEMAR y de la UE, nuevos objetivos numéricos de gestión para las diferentes tipologías de residuos.   
- Se considera que estas nuevas previsiones, no tienen afección significativa negativa sobre el medio ambiente. Más bien al contrario, por cuanto introducen nuevos requisitos de gestión que redundan en un mejor aprovechamiento material de los recursos contenidos en los residuos y una mejor jerarquía de la gestión de los residuos.  
- Con relación a resto de medidas del presente, a través de la presente actualización, no se pretende aportar información adicional en este punto, respecto de la evaluada para el PIR-CV2013.  
- Se consideran como específicos la tipología ya enumerada en el punto B.3.  
  
B.7 Selección de alternativas propuestas.  
La revisión del Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana, respecto al vigente PIRCV-2013 no plantea selección de alternativas dado que el Documento Inicial Estratégico indica que las distintas alternativas ya fueron evaluadas en el PIRCV-2013.  
Las medidas previstas para prevenir, reducir y en la medida de lo posible compensar cualquier efecto negativo sobre el medio ambiente, según el DIE, ya fueron evaluadas en la aplicación del PIR-CV2013 y en todo caso, se considera que las nuevas previsiones, no tienen afección significativa negativa sobre el medio ambiente. Más bien al contrario, por cuanto introducen adaptación a la nueva normativa e instrumentos de gestión que redundan en una mejora sobre el territorio, respecto a la evaluada en el PIR-CV2013.  
Por tanto, el DIE establece como únicas alternativas, la denominada Alternativa 0 correspondiente al vigente PIR-CV2013 vigente y aquella correspondiente a su revisión PIR-CVA2018, que se presenta como propuesta, Alternativa 1.  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
El documento inicial estratégico señala que las previsiones del PIR-CVA2018 no tienen afección significativa negativa sobre el medio ambiente, puesto que se refieren a nuevos requisitos de gestión y adecuación a la nueva normativa, seguidamente, de acuerdo con lo establecido en su momento en el PIRCV2013, y que los elementos que caracterizan el entorno corresponden a los analizados entonces, no reportando la actualización materializada a través del PIR-CVA2018, impactos negativos adversos a los ya evaluados anteriormente.  
No obstante, de las determinaciones normativas del PIR-CVA2018, se derivarán los siguientes efectos sobre el medio ambiente que a continuación se desarrollan:  
- De la aplicación de la DA 3ª de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, los planes zonales vinculan a los distintos instrumentos urbanísticos y por tanto las zonas aptas para emplazamientos de instalaciones de tratamiento de residuos considerados en ellos, tienen la consideración de áreas de reserva, sin la necesidad de redacción de un Plan Especial. Las áreas de reserva permanecen inalteradas respecto a lo evaluado en el PIR-CV2013.  
No obstante, la redacción del artículo 13 de la propuesta del PIRCV resulta confusa respecto a la DA 3ª de la Ley 6/2104, ya que ha sido transcrito parcialmente, por lo que dicho artículo recogerá la literalidad de dicha disposición adicional o se referirá a ella en su totalidad.  
  
· La reserva tendrá carácter temporal, extinguiéndose a medida que las distintas instalaciones de gestión obtengan la autorización ambiental integrada para el conjunto de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos urbanos correspondientes al ámbito territorial de los planes zonales.  
· De igual forma, la propia consideración de dichas zonas de reserva en sí condiciona la ordenación territorial, por lo que en el momento en que el Plan Zonal haya desarrollado las instalaciones previstas, dicho suelo debería volver a su clasificación y zonificación originaria.  
- Los planes locales de residuos se introducen como una posible figura de gestión por parte de las entidades locales, siempre de acuerdo con los planes zonales y en todo caso, si adoptan medidas de mejora o estrategias de «Residuo Cero» obligarán a los consorcios a adoptar dichas medidas, lo cual a priori supone un efecto favorable para el medio ambiente, de forma complementaria al Plan Zonal evaluado en su día, siempre que las medidas implantadas cuenten con amparo normativo y presupuestario para poder efectivamente llevarse a cabo.  
· Se entiende obligatorio para áreas urbanas de más de 50.000 habitantes, lo cual incide, sobre el territorio a priori de forma favorable, como complementario al plan zonal, ya evaluado.  
- Respecto a lo incorporado en el art. 16 de la propuesta de PIR-CV2018, el convenio entre consorcios, como situación transitoria, debería limitarse temporalmente a fin de no alterar de facto con el mantenimiento en el tiempo, la zonificación de los planes zonales.  
El resultado de dichos convenios, que supondrá el traslado de residuos urbanos o sus rechazos de un consorcio a otro, podría requerir la ampliación de las instalaciones del receptor. Dicha ampliación, siempre y cuando no exceda de las áreas de reserva del plan zonal y no comprometa su futuro desarrollo, a fin de que no produzca efectos significativos, se considera amparada por la reserva del Plan Zonal. Por el contrario, si excediera y afectara a zonas de SNU (salvo que esté previsto el uso el en planeamiento vigente) se debería recoger dicho uso mediante la redacción de un Plan Especial, que debería someterse a evaluación ambiental.  
En el caso del consorcio «emisor» se deberá justificar el traslado de los residuos a otro plan zonal y la no ocupación de zonas de reserva de forma innecesaria a fin de no provocar efectos sobre el territorio.  
· En cualquier caso, a fin de evaluar el impacto ambiental de la ampliación de la planta, la misma deberá someterse a la correspondiente evaluación de impacto ambiental del proyecto.  
- La no consideración de la valorización energética respecto a lo considerado en el PIR vigente (así como de instalaciones específicas para tal fin), sustituida por políticas de gestión tendentes al «residuo cero» a priori producirá efectos favorables sobre el medio ambiente.  
· No obstante, el horizonte de implantación de tales políticas más allá de la vigencia del plan propuesto, exige que las propuestas de tratamiento de la fracción rechazo a través de valorización previa transformación en CSR tal y como propone el plan, así como los límites de rechazos no valorizables previstos, sean compatibles con la capacidad de gestión de los consorcios dentro del horizonte del plan, a fin de que dichas medidas en principio favorables sean finalmente efectivas.  
- La restauración de lugares históricamente degradados por el vertido de residuos y la fijación de un plazo para su ejecución se considera como un efecto favorable para el medio ambiente.  
- La responsabilidad ampliada del productor en materia de residuos, como medida de protección adicional del territorio para la gestión adecuada de los residuos (sobre todo para textiles, pañales y productos de higiene, envases, etc), se considera como un efecto favorable desde el punto de vista ambiental, respecto al tratamiento que se produce en la actualidad.  
- Se valora como un efecto ambiental positivo la potenciación de la recogida selectiva de los biorresiduos con el horizonte en 2020, así como las medidas tendentes al aprovechamiento de dicho material para otros usos, como el agrícola, en detrimento de los materiales bioestabilizados, cuyo uso se deberá ir reduciendo.  
- Para residuos industriales y específicos, los objetivos de reducción y las mejoras en la gestión, dentro del horizonte del PIR-CVA2018 propuesto y para la capacidad de gestión de la distintas administraciones y operadores privados implicados, se considera a priori como un efecto favorable sobre el medio ambiente.  
· En el caso de la gestión de RCDs se propone normativizar la sectorización del modelo de gestión a fin de que todas las zonas de la comunidad valenciana puedan contar con instalaciones de gestión, lo cual se considera favorable.  
- Aunque a priori no supone efecto significativo sobre el medio ambiente y es un precepto que se mantiene invariable respecto al PIR-CV2013 (evaluado en su día), los Centros de Transferencia en polígonos industriales (art. 26 de la propuesta de PIR-CV2018) son instalaciones que no se tiene constancia de que se hayan implantado durante el plan vigente, dado que si bien el PIR obliga a los polígonos industriales a contar con un centro de transferencia de residuos peligrosos y no peligrosos, no obliga a las empresas en el polígono industrial a gestionar sus residuos a través del centro de transferencia.  
· Esto ha motivado que dado que la gran mayoría de empresas cuentan con empresas que gestionan sus residuos en origen (especialmente en el caso de residuos peligrosos) dichos centros de transferencia apenas han tenido implantación, si bien dada la obligatoriedad del PIR dicha implantación debe ser tenida en cuenta la reserva de terrenos en suelos urbanos y urbanizables industriales, que en todo caso supone una ocupación del territorio de la que es difícil prever a priori tanto la superficie como su ubicación dentro del suelo industrial de que se trate, ya que se desconoce a priori cuántas empresas (y en ocasiones ninguna) van a gestionar sus residuos a través de dichos centros de transferencia.  
· Por tanto, sin cuestionar la utilidad de dicha instalación, que en todo caso podría facilitar en caso de ser implantada, una mejor gestión de los residuos y por tanto un menor efecto sobre el medio ambiente, se debería tener en cuenta la modificación de la obligatoriedad de su implantación por la voluntariedad de la misma.  
- Igualmente la propuesta de reducción del % de los residuos biodegradables en vertedero tendrá un efecto favorable sobre el medio ambiente, siendo compatibles dentro del horizonte del plan con la capacidad de gestión para los distintos planes zonales.  
- De acuerdo con el principio de proximidad que establece el PEMAR respecto a las nuevas plantas, la disposición adicional 3ª del PIRCV propuesto, establece que para las áreas de gestión de los consorcios de residuos V5 y A6, que no disponen aún de instalaciones de valorización y eliminación definitiva de residuos, deberán que materializar las nuevas de forma que comprendan más de una instalación de valorización y más de una instalación de eliminación.  
- Finalmente, el cumplimiento de la DT segunda de adaptación de las instalaciones existentes a las prescripciones del PIRCVA en el plazo de un año a partir de su entrada en vigor, determina necesariamente que los efectos favorables sobre el medio ambiente expresados anteriormente, lo sean de acuerdo con los objetivos marcados por el PIRCVA.  
  
  
D. Consultas realizadas.  
Por parte de la dirección general competente, como órgano ambiental, se ha sometido a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en el art. 51 de la LOTUP, a fin de definir el contenido del estudio ambiental y territorial estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
16/05/18 22/10/18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. S. Gral Ordenación del Territorio y Paisaje. Serv. Infr. Verde y Paisaje.  
16/05/18 07/09/18 Cons. Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Subdirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental  
16/05/18 Confederación Hidrográfica del Ebro  
16/05/18 13/09/18 Confederación Hidrográfica del Júcar  
16/05/18 Confederación Hidrográfica del Segura  
16/05/18 Diputación de Alicante  
16/05/18 Diputación de Castellón  
16/05/18 Diputación de Valencia  
16/05/18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. Subdirección General de Vivienda  
16/05/18 Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo. Subdirección General de Industria.  
16/05/18 01/10/18 Cons. Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Subdirec. General Ordenación del Territorio y Paisaje. (PATRICOVA)  
16/05/18 Cons.Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Dirección Territorial de Alicante  
16/05/18 Cons.Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Dirección Territorial de Castellón  
16/05/18 20/06/18 Cons.Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Dirección Territorial de Valencia  
16/05/18 24/10/18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Dirección Territorial de Valencia  
16/05/18 08/10/18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Dirección Territorial de Alicante  
16/05/18 24/05/18 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Dirección Territorial de Castellón  
17/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 6, Área A1  
17/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 7, Área A2.  
17/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 8, Área A3  
07/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 9, Área A4  
17/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 10, Área A5  
17/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 11, Área A6  
17/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 1, Área C1  
17/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 2, Área C2.  
17/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 3, Área C3/V1  
17/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 3, Área V2.  
7/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 4, Área V3  
17/05/18 09/07/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 5, Área V4  
17/05/18 Consorcio Plan Zonal de Residuos. Plan Zonal 5, Área V5  
02/07/18 ADECOVA  
 02/10/18 ECOEMBES  
16/05/18 AGENOPE  
16/05/18 Acció Ecologista Agró  
16/05/18 Ecologistes en Acció  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la web http://www.agroambient.gva.es/eae junto con el documento ambiental correspondiente.  
  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos de la presente Revisión y Actualización del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana 2018.  
Teniendo en consideración las características de la revisión, el principal objetivo normativo del PIRCV es la sustitución del anterior para cumplir así con la normativa estatal y europea en materia de gestión de residuos. Para ello se incluye un periodo de vigencia claro y cerrado, se incluye la referencia a los criterios de restauración de los antiguos vertederos y se mejora la redacción sobre la gestión de determinado tipo de residuos.  
Asimismo pretende establecer objetivos más claros y estrictos (protección adicional del medio ambiente y del territorio) a los entes de gestión en todas las líneas de producción de residuos.  
Como objetivo adicional, reconocerá la posibilidad de establecer cánones que penalicen la gestión en vertedero y la valorización energética, con el objetivo de reforzar las políticas de prevención en la generación de residuos, reutilización y reciclado de alta calidad.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
  
Calidad ambiental.  
Del informe del Servicio de Cambio Climático y Protección de la Atmósfera de fecha 24 de agosto de 2018, no se estima oportuno realizar ninguna alegación al respecto.  
  
Confederación Hidrográfica del Júcar  
El informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 1 de agosto de 2018 se limita a subrayar el cumplimiento de diversos aspectos normativos y de legislación en materia de su competencia.  
  
Riesgo Inundabilidad. PATRICOVA  
Visto en el informe del Servicio de Ordenación del Territorio de la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje, que se permiten usos que pueden tener incidencia en las afecciones de inundabilidad, de acuerdo con el servicio competente, cabe manifestar lo siguiente:  
- La regulación de usos e instalaciones que se deriven deberá contar con informe preceptivo sobre las afecciones de inundabilidad que se puedan dar en las zonas donde se ubiquen.  
- Además de lo que determina la normativa de inundabilidad se deberá tener en cuenta lo que establece la legislación  
Gestión forestal. Vías pecuarias  
Del informe de la Sección Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural de fecha 24 de mayo de 2018 se determinan varias cuestiones relativas a las vías pecuarias:  
- La reserva de zonas para ubicar las instalaciones de gestión de residuos contempladas o previstas en los planes zonales no deberá afectar a los terrenos de dominio público de las vías pecuarias, por resultar incompatible con su normativa sectorial.  
- Cuando las vías pecuarias no están deslindadas ni amojonadas para replantear el ancho legal y evitar intrusiones en la superficie de dominio público se entenderá como el eje de la vía pecuaria el eje del camino por el que discurren.  
- Si para acceder a alguna de las instalaciones de residuos contempladas en los planes zonales se debe circular por una vía pecuaria, se deberá contar con la autorización o con la declaración responsable prevista en el artículo 30 de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunidad Valenciana.  
  
Urbanismo. (STU Alicante)  
El Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante emite informe de fecha 1 de octubre de 2018 se establecen las siguientes consideraciones territoriales:  
- La modificación propuesta plantea la novedad de que los proyectos de gestión de residuos cuya gestión sea servicio público no requerirán la tramitación de un plan especial para su aprobación y ejecución, otorgándose a las zonas aptas y emplazamientos seleccionados en el Plan Integral de Residuos y los planes zonales de residuos la calificación de suelo dotacional, sin modificar su clasificación como suelo no urbanizable.  
· Esta previsión debe relacionarse con el contenido del artículo 199.5 de la LOTUP que, al regular las actuaciones promovidas por las administraciones públicas territoriales, establece lo siguiente:  
«5. Cuando, para poder ejercer sus respectivas competencias sectoriales, dichas administraciones necesiten establecer nuevas determinaciones en la ordenación urbanística vigente, deberán promover planes especiales o catálogos de bienes y espacios protegidos en los términos previstos en esta ley.»  
- La modificación propuesta viene a simplificar la tramitación de las instalaciones de gestión de residuos al eliminar la necesidad de tramitación y aprobación de un plan especial, siempre que se cumplan las siguientes condiciones:  
· Que se trate de instalaciones promovidas por las administraciones públicas territoriales, bien directamente o mediante sus concesionarios y agentes, tal como se establece en el artículo 199.1 de la LOTUP.  
· Que las instalaciones se ubiquen en las zonas aptas y emplazamientos seleccionados en el Plan Integral de Residuos y los planes zonales de residuos.  
- Por el contrario, si se trata de instalaciones promovidas por los particulares se mantiene la necesidad de que estos obtengan la declaración de interés comunitario, tal como establece el artículo 197.f.5º de la LOTUP, si bien pudiera resultar conveniente, en aras a la seguridad jurídica, que dicho extremo se especificara en el texto normativo que se propone. Sobre todo habida cuenta del contenido del artículo 202.2.b de la LOTUP, se señala que no requerirán declaración de interés comunitario «Los usos y aprovechamientos que vengan atribuidos por un plan de acción territorial, sin que ello exima del pago del correspondiente canon.».  
  
Urbanismo. (STU Castellón)  
Del informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón de fecha 21 de mayo de 2018 se comunica que dicho servicio no tiene ninguna observación que efectuar.  
  
Consorcio Ribera Valldigna. Plan Zonal de Residuos  
Por parte del Consorcio Ribera Valldigna, entidad competente en el desarrollo del Plan Zonal de Residuos 5, Zona V4, se señala el posible incumplimiento por parte del PIR-CVA2018 de la legislación sectorial vigente, así como inaceptable desde el punto de vista ambiental de acuerdo con las siguientes cuestiones:  
- (Artículo 15) Por lo que respecta a las obligaciones de los Consorcios establecidas respecto a las mejoras en los procesos de recogida, transporte, transferencia y valorización de residuos que las Entidades Locales puedan proponer a través de los Planes Locales de Residuos, respecto a la adopción de estrategias de «Residuo Cero» y el resto de medidas contempladas, se habrá de tener en cuenta los correspondientes mecanismos de compensación para los consorcios teniendo en cuenta las obligaciones adquiridas por los Consorcios que puedan resultar afectadas.  
- (Artículo 17) La valorización energética de la fracción rechazo generada por el tratamiento de residuos domésticos es una opción de gestión de residuos incluida en la legislación vigente en la Comunidad Valenciana en materia de residuos.  
· La valorización energética es prioritaria frente al depósito en vertedero, como opción de eliminación controlada y fundamental para cumplir los objetivos del PEMAR, trasladados a la propuesta del PIRCV, y a su vez mucho más restrictivos que los de la directiva europea.  
· En la actualidad, la planta de tratamiento de residuos del Área de Gestión V4 del Plan Zonal 5, ubicada en el Racó de Boix (Guadassuar) está autorizada para realizar operaciones de pretratamiento de residuos para su valorización energética posterior en instalaciones autorizadas, mediante autorización ambiental integrada núm. 695/AAI/CV.  
· La valorización energética del CSR generado en la planta de tratamiento está incluida en el Proyecto de Gestión que el Consorcio Ribera Valldigna tiene aprobado desde 2014, así como el contrato vigente con el concesionario del servicio, que incluye una instalación de pretratamiento 2E, con una vida útil de 20 años (hasta 2036) que producirá CSR a partir de la fracción rechazo para destinarlo a instalaciones autorizadas.  
· Respecto a la utilización del CSR generado, de acuerdo con el art. 17.2 de la propuesta del PIRCV, la fracción rechazo de las plantas de tratamiento mecánico biológico de residuos domésticos se tendrá que destinar a operaciones de valoración material previa transformación en CSR, cuyo destino será la recuperación material o la generación de energía eléctrica, bien para autoconsumo, bien para utilización como material prima en biocombustibles y bioproductos de segunda generación.  
Actualmente la planta de Guadassuar no dispone de ningún proceso autorizado de generación de energía eléctrica para autoconsumo y no se tiene constancia de la existencia de ninguna instalación de recuperación material de la fracción CSR de las descritas en el art. 17.  
· Por tanto, la prohibición de destinar a un proceso de valorización energética la fracción CSR implicará directamente que aprox. 13.500 tm/año de residuos del complejo se tendrán que destinar obligatoriamente a vertedero.  
De ello el informe entiende que, de acuerdo con la jerarquía de residuos, de la modificación propuesta del PIRCV se derivarían efectos significativos sobre el medio ambiente, por el aumento de generación de CO2 (estimado en 190 t CO2 eq anuales durante el periodo desde la entrada en vigor del PIRCV a la autorización, construcción y puesta en funcionamiento de los procesos de valorización material.  
- (Artículo 19) Referido a una nueva tasa supramunicipal autonómica.  
- (Artículo 24) Por lo que se refiere a la responsabilidad ampliada del productor de material de residuos, se entiende que de forma previa a la implementación de dicho sistema, se tendrán que establecer los mecanismos de compensación correspondientes por parte de los fabricantes de productos a los consorcios por las obligaciones que en dicho artículo se establecen, así como disponer de un marco legislativo conforme a la normativa vigente.  
  
ECOEMBES  
El 2 de octubre de 2018 ECOEMBES traslada al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica una serie de consideraciones sobre el PIRCV, donde en líneas generales se valora la apuesta por el reciclaje procedente de la recogida selectiva así como por el reciclaje de biorresiduos, y acompaña una serie de observaciones al articulado del documento normativo del PIRCV basadas en su experiencia.  
Dichas observaciones se refieren a posibles desajustes con la normativa europea y nacional y propuestas de mejora que pueden ser tenidas en cuenta en la redacción final del PIRCV.  
  
Infraestructura verde y paisaje  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe de fecha 22.10.2018 en el que analizado el plan, no se considera necesaria la elaboración de un instrumento de paisaje para la modificación del PIRC-CVA2108.  
En todo caso, se establecen una serie de consideraciones en ámbitos de su competencia que en cualquier caso deberán ser tenidas en cuenta durante el desarrollo del plan.  
  
Urbanismo. (STU Valencia)  
El Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia emite informe de fecha 24 de octubre de 2018 donde se considera que la modificación del PIR-CVA2018 no se podrían derivar efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio de acuerdo con las competencias del servicio y se establecen las siguientes consideraciones desde el punto de vista urbanístico:  
1. Adaptar el contenido y documentación del PAT al artículo 16 apartados 5 y 6 de la LOTUP.  
2. Se debería valorar la posibilidad de introducir una Disposición transitoria en la que se regule la situación jurídica de los Planes Especiales que se encuentran en tramitación para este tipo de instalaciones en estos momentos en la Comunidad Valencia (p.e. exp. 20120026 Plan Especial Planta Tratamiento y Eliminación Zonas de Residuos zonas X, XI Y XII AG2 Llanera de Ranes; exp. 20140270 Plan Especial Planta Tratamiento y Eliminación Zonas de Residuos zonas X, XI Y XII AG!-Guadassuar, etc.)  
3. Se deberá incorporar al PAT un estudio de viabilidad económica y memoria de sostenibilidad económica, en relación con la reiterada jurisprudencia y el contenido exigible en el artículo 43 de la LOTUP a los Planes Especiales para este tipo de instalaciones.  
4. Se deberá tener en cuenta el Decreto 74/2016 por el que se aprueba el Reglamento que determina la referenciación cartográfica y los formatos de presentación de los instrumentos de planificación urbanística y territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en la LOTUP, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) considera:  
Que la revisión y actualización del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana 2018 supone un ajuste en las políticas de gestión de residuos tendentes a la implantación de políticas de «Residuo Cero», planeando una alternativa ambientalmente más favorable y más sostenible de acuerdo con la jerarquía de residuos de la Directiva; una necesaria adaptación a los requerimientos de las directivas europeas, así como al Plan Estatal Marco de Gestión de Residuos (PEMAR); no introduce cambios en la ordenación o distribución en los planes zonales; y tiene en cuenta las sentencias del TSJCV que derogaron parte del PIR-CV2013, por lo que el plan, tal y como se presenta, es pertinente en cuanto a la integración de consideraciones medioambientales, a fin de promover el desarrollo sostenible en su ámbito.  
Que de acuerdo con los posibles efectos considerados en el apartado C del presente documento y los informes recibidos de las distintas administraciones y organismos consultados, de la revisión y actualización del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana 2018 no se derivan problemas ambientales significativos, según se extrae de los datos, y específicamente desde los aspectos objeto de estudio, tal y como se ha informado.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria, se puede determinar, respecto de la Revisión y Actualización del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana 2018 (PIR-CVA2018) que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
  
G. Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2.b de la LOTUP, y puesto que la modificación puntual evaluada no tiene efectos significativos en el medio ambiente y el territorial y se somete al procedimiento simplificado de evaluación:  
De acuerdo con lo expuesto se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la revisión y actualización del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana 2018 de acuerdo con la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente, en los informes emitidos al respecto y más concretamente de acuerdo a las siguientes determinaciones:  
- Respecto a las directrices en cuanto a valorización energética, objetivos de gestión de distinta tipología de residuos y en general para todas las medidas previstas en el PIR-CVA2018, se armonizará y verificará su compatibilidad con la capacidad de gestión de los consorcios dentro del horizonte del plan, a fin de que dichas medidas valoradas ambientalmente como favorables sean finalmente materializables y efectivas.  
- Se eliminará el texto actual y se incorporará adecuadamente al art. 13 del PIR-CVA2018 la redacción literal y completa de la Disposición Adicional Tercera de la Ley 6/2014, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunidad Valenciana.  
· Señalando específicamente que se aplica a instalaciones promovidas por las administraciones públicas territoriales, bien directamente o mediante sus concesionarios y agentes; mientras que las instalaciones promovidas por los particulares se mantiene la necesidad de que estos obtengan la declaración de interés comunitario.  
· Respecto a las áreas de reserva, se justificará adecuadamente, una vez se desarrollen todas las instalaciones previstas en el Plan Zonal, la necesidad de mantener dichas áreas.  
En caso contrario, decaerá la condición de área de reserva y los terrenos afectados se regularán urbanísticamente de acuerdo con sus características, y condición primitiva en cuanto a su ordenación dentro del planeamiento urbanístico.  
- Se limitará normativamente (art. 16) la transitoriedad de los convenios entre consorcios para destinar residuos fuera de las áreas geográficas de las zonas en un máximo de 3 años.  
· Se justificará la implantación en la zona receptora, posibilitando la ampliación de las instalaciones siempre y cuando dicha ampliación no exceda de las áreas de reserva del plan zonal y no comprometa su futuro desarrollo, a fin de que no produzca efectos significativos.  
- En caso que la ampliación exceda de las zonas de reserva y afecte a zonas de SNU, en las que el uso no esté expresamente recogido en el planeamiento vigente, deberá tramitarse el correspondiente Plan Especial para determinar la compatibilidad del uso.  
· En el caso del consorcio «emisor» se deberá justificar el traslado de los residuos a otro plan zonal y la no ocupación de zonas de reserva de forma innecesaria a fin de no provocar efectos sobre el territorio.  
· Todo ello sin perjuicio de que la nueva implantación deba someterse a la correspondiente evaluación de impacto ambiental del proyecto.  
- Se recomienda que estudie, revise y, en caso modifique, la redacción del art. 26 de la propuesta de PIR-CVA2018 referente a los centros de transferencia en polígonos industriales a fin de suprimir la obligatoriedad de los mismos y que dicha implantación sea voluntaria, garantizando en cualquier caso la adecuada gestión de los residuos.  
- Respecto al régimen de gestión de los planes zonales que no han desarrollado instalaciones propias de valorización expuesto en la disposición adicional tercera, se considerará lo siguiente:  
· Se integrará de forma explícita el principio de proximidad recogido en el PEMAR, por el que las instalaciones a ejecutar se situarán cerca de las zonas de generación de residuos en un número adecuado para cada Plan Zonal.  
· Se recomienda establecer un plazo de ejecución y puesta en servicio de dichas instalaciones.  
- Se tendrán en cuenta las directrices que en materia urbanística señala el informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia.  
  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la revisión y actualización del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana 2018 en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la revisión y actualización del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana 2018, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 30 de octubre de 2018.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de noviembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML