Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5804, del 11-07-2008 (2008/8568)

RESOLUCIÓ de 9 de juny de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Bugarra, Alfara de Algimia, Vall d'Alba, Vilafranca, Catí, Fuenterrobles i Alpuente.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5804

Data del DOGV
:   11-07-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/8568

CVE


Data del document
:   09-06-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Bugarra](javascript:void(0))
    * [Vilafranca](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de juny de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Bugarra, Alfara de Algimia, Vall d'Alba, Vilafranca, Catí, Fuenterrobles i Alpuente. [2008/8568]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 015/05-AIA Bugarra, 164/06-AIA Alfara de Algimia, 188/05-AIA Vall d'Alba, 014/07-AIA Vilafranca, 005/07-AIA Catí, 194/06-AIA Fuenterrobles i 141/06 AIA Alpuente.  
València, 9 de juny de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 15/2005-AIA  
Títol: Pla parcial Àrea Industrial  
Promotor: Ajuntament de Bugarra (València)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: A l'oest del cas urbà del municipi de Bugarra  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El pla parcial de millora industrial d'iniciativa pública, es formula amb el propòsit de revisar el planejament existent, integrant el sòl urbanitzable, l'urbà no consolidat i el no urbanitzable comú, en un nou sector amb illes de grans mides que permeten el desenvolupament a mitjà termini de les dues indústries motors de l'economia local, la cooperativa agrícola i la nau de magatzematge i transformació de garrofa, evitant així l'important sobrecost que implicaria el trasllat d'ambdues indústries en no poder disposar de sòl necessari per a créixer, si es manté l'actual planejament.   
Al mateix temps, aquesta reordenació facilita el desenvolupament de noves àrees industrials i de serveis, amb la intenció d'atraure noves indústries al municipi.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'àmbit objecte de l'estudi d'impacte ambiental, que completa el sector industrial ja existent, queda limitat al nord per la carretera CV-377 i al sud per sòl urbà i urbanitzable, a l'est per sòl urbà i la CV-377 i a l'oest pel camí del barranc de l'Ama.  
La superfície total de l'àmbit, incloent sòls urbans, urbanitzables i no urbanitzables, és de 79.864,47 m², dels quals 30.771,07 m² són l'objecte d'aquest estudi d'impacte ambiental, la qual cosa comporta un increment de la superfície de sòl industrial al terme municipal, del 62,67%.  
L'estructura viària proposada està formada per un vial principal d'accés des de l'est, unint-se al nucli urbà i un vial perimetral per la zona oest.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental recull tres alternatives:  
1. Alternativa zero  
És aquella en què no es realitza cap acció sobre el planejament vigent, la qual cosa implica el fet de desenvolupar un sòl industrial incomplet, ja que analitzades les necessitats de sòl de les empreses que té voluntat de romandre al municipi, optar per aquesta alternativa implicaria no donar solució a la demanda de sòl que presenten les indústries existents.  
2. Altres propostes  
Serien aquelles resultat dels diferents suggeriments i alternatives que es formulen en cadascuna de les fases del procediment d'aprovació del planejament.   
3. Justificació de la solució adoptada  
Es planteja una ampliació del sòl urbanitzable en uns terrenys que han quedat encerclats per altres sòls urbanitzables i la CV-377, procurant un tancament del municipi per l'oest que proporcionaria la solució a les actuals necessitats.  
S'adopta la solució presentada ja que aquest plantejament, segons l'estudi d'impacte ambiental, respon a necessitats reals de superfície d'illa d'ús industrial, com també a les infraestructures necessàries d'accés, i també al respecte de les servituds d'infraestructures i integració de l'actual cementeri municipal i a la seua ampliació en l'entorn d'acord amb les previsions de les vigents normes subsidiàries.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 12 de gener de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una còpia del Pla parcial modificatiu sector industrial del terme municipal de Bugarra, de l'estudi d'impacte ambiental d'aquest i còpia del certificat d'aprovació provisional i del resultat de la informació pública, a l'efecte d'emetre la declaració d'impacte ambiental i incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 14 de juny de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, còpia de l'estudi de paisatge, sol·licitant que s'emetera el corresponent informe.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 9 de setembre de 2004 i en el DOGV núm. 4824, de 20 d'agost de 2004.  
Durant el període d'exposició pública, de vint dies hàbils, no s'hi van presentar reclamacions, segons consta en els certificats emesos per la secretària de l'Ajuntament de Bugarra, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Petició d'informació o documentació complementària  
En data 3 d'agost de 2005, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet requeriment de documentació, a fi de completar l'expedient, en el qual se sol·liciten els informes i documents següents:  
- Informe tècnic que justifique la necessitat de reclassificar sòl no urbanitzable per a crear nou sòl urbanitzable industrial quan encara no s'ha desenvolupat el sòl industrial existent al terme municipal.   
- Informe regulat per l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
- Informe de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada relatiu a la suficiència de recursos hídrics.  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que justifique la capacitat per a admetre les aigües residuals generades pel sector.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de RSU i inerts.  
- Estudi acústic regulat en l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Establir els tipus d'indústria permesos en el sector, de conformitat amb la classificació del Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, a fi de compatibilitzar i harmonitzar les activitats, amb els usos dels sectors urbanitzables limítrofs.  
- Cost de l'establiment de les mesures correctores  
En data 15 de març de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet notificació d'advertència de caducitat, paralitzat el procediment des del dia 3 d'agost de 2005, per causa d'inactivitat imputable a l'interessat, en la qual s'adverteix que transcorreguts tres mesos comptadors des de la notificació, es tindrà el procediment per finalitzat.  
En data 9 de juny de 2006, l'Ajuntament de Bugarra remet, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, la següent documentació, la qual cosa invalida l'advertència de caducitat continuant amb el procés d'estudi d'impacte ambiental:  
- Informe i aclariments sobre diferents punts requerits  
- Sol·licitud d'informe favorable a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte presentat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
- Sol·licitud d'informe paleontològic  
- Certificat de l'entitat gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals sobre la capacitat de l'esmentada infraestructura amb el desenvolupament dels usos proposats.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Certificat de capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua.  
En data 30 de juny de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, una còpia de l'informe de suficiència i capacitat de subministrament d'aigua potable del pla parcial corresponent per a la unió d'aquest a l'estudi d'impacte ambiental, emés per Egevasa.  
En data 13 de juliol de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, una còpia de l'informe sobre l'estudi acústic del Pla parcial de millora industrial de Bugarra, per a la unió d'aquest a l'estudi d'impacte ambiental, emés pel tècnic d'activitats qualificades de la DT de València.  
En data 20 de setembre de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet nou requeriment de documentació, per trobar encara incomplet l'expedient sol·licitant:  
- Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del Projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
L'esmentat informe ha d'anar acompanyat de l'estudi d'impacte ambiental, al qual es contrau, amb el segell d'autorització en totes les pàgines, en prova de conformitat.  
- Vist l'informe emés per Egevasa en el qual es garanteix un cabal d'11 lps, i un cabal previst de 20 lps, però no s'especifica ni la procedència d'ambdós cabals, ni es fa distinció d'usos, se sol·licita:   
Una taula en què es reculla amb detall, la procedència de l'aigua potable que proveeix el municipi de Bugarra, el cabal que actualment s'està utilitzant establint els diferents cabals destinats tant per a consum urbà com a industrial. S'haurà d'especificar, així mateix, els cabals necessaris tant per a la població estacional com per a la fixa, a fi de poder garantir que en el període estival la població té garantit el subministrament d'aigua potable.  
- Informe inicial o definitori, en el sentit que resulte, sobre l'estudi de paisatge.  
- Còpia de l'estudi acústic.  
En data 25 d'octubre de 2006, l'Ajuntament de Bugarra remet, a fi de complir el requeriment de documentació realitzat pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en data 20 de setembre de 2006, la documentació següent:  
- Un exemplar de l'estudi acústic  
- Un exemplar de l'estudi de paisatge  
- Informe de l'empresa que gestiona l'aigua de Bugarra  
En data 22 de desembre de 2007, el Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental remet informe patrimonial, de conformitat amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
En data 2 de gener de 2007, l'Ajuntament de Bugarra remet informe patrimonial emés per la Direcció General de Patrimoni.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
1. Informe emés per l'entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Bugarra per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla parcial de millora de l'àrea industrial, de Bugarra (València), de 20 de gener de 2005:  
L'entitat comunica que l'EDAR de Bugarra dóna servei a l'esmentat municipi i està dissenyada per a tractar 504 m³/dia, que l'any 2004 ha tirat una mitjana de 259 m³/dia i que el cabal previst, segons les dades aportades pel sol·licitant, és de 204,4 m³/dia.  
Per tant, s'informa de la viabilitat del tractament, sempre que es complisca que l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic realitze la corresponent sol·licitud de connexió i les obres necessàries amb aquest fi. Complint, sempre, amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments.  
2. Certificat de suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans de Bugarra (València), de GirsA, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, com a empresa responsable de l'esmentada gestió en la localitat de referència, d'1 de juny de 2006, en el que s'informa que:  
Els residus generats pel nou sector seran tractats en la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal VI, VII i IX a què pertany del municipi de Bugarra, moment en el qual tots els RSU seran rebuts i tractats en la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal.  
3. Informe d'Egevasa de suficiència i capacitat de subministrament d'aigua potable al Pla parcial de millora de l'àrea industrial, de Bugarra (València), de 6 de maig de 2006, en el qual s'informa que:  
S'ha dut a terme satisfactòriament la substitució de canonades que proveirien la zona, ja que les actuals eren insuficients respecte al diàmetre, per la qual cosa en data de hui la suficiència i capacitat de la xarxa de proveïment està assegurada.  
Pel que fa als cabals que s'han de subministrar, de l'actual instal·lació s'extrauen 11 lps, suficients per a proveir la població i la zona industrial programada. A més, per part de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, es va realitzar un nou sondeig i actualment s'està executant la impulsió a un nou dipòsit i la connexió amb la xarxa de proveïment a la població. El cabal previst és de 20 lps.  
Per tot l'anterior, l'informe indica que actualment hi ha suficiència i capacitat, tant de les xarxes com dels cabals per a proveir la població i a la zona industrial programada.  
4. Informe del tècnic d'activitats qualificades de la Direcció Territorial de València sobre l'estudi acústic del Pla parcial de millora de l'Àrea Industrial, de Bugarra (València), de 13 de juliol de 2006, en el qual s'informa que:  
L'informe versa sobre l'estudi acústic presentat realitzat per Adhara Consultores en el qual s'han considerat els punts sensibles següents:  
1. Nucli urbà de Bugarra.  
2. Cementiri municipal.  
L'àrea industrial es considera com un conjunt de 4 fonts puntuals omnidireccionals, corresponent-se cada font puntual amb una illa edificable d'aprofitament industrial.  
Revisades les dades de l'estudi acústic es conclou que els nivells acústics previstos en els punts sensibles no patiran canvis per la implantació del nou polígon industrial i que tenint en compte les mesures preventives i correctores del punt 6 de l'estudi, el tècnic que subscriu considera acceptables les esmentades mesures i emet informe favorable a l'expedient només a l'efecte en quant a acústica es referereix.  
5. Informe d'Egevasa de l'aportació de cabals al municipi de Bugarra, de 17 d'octubre de 2006, en el qual s'informa que:  
El municipi de Bugarra consta de dues perforacions que funcionen alternativament i que respecte a l'ús de l'aigua, el 85% és per a ús domèstic i el 15% per a ús industrial.  
Atés un màxim de funcionament de l'actual grup es podria aportar 17.820 m³/mes, amb la qual cosa es podria abastir una població de 2.376 habitants, més del doble de l'actual població fixa.  
Si a això s'afig la propera posada en marxa d'una nova perforació de 20 lps, es pot garantir el subministrament tant a l'actual població fixa i estacional, com a la futura demanda de consum.  
6. Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural Valencià i Museus sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de 19 de desembre de 2006, en el qual s'informa:  
La documentació presentada correspon a un estudi d'impacte ambiental en què es recull l'impacte que el projecte de referència pot causar sobre el patrimoni.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat cap resta de cultura material ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.  
Cal recordar que qualsevulla troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment de l'esmentada obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent.  
Per la qual cosa s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià l'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial de millora industrial de Bugarra.  
Així mateix, durant la tramitació s'ha sol·licitat informe als organismes següents:  
7. Servei de Suport Tècnic, de 6 de setembre de 2006, en el qual s'adjunta l'informe relatiu a l'estudi de paisatge del pla parcial de millora industrial del terme municipal de Bugarra (València) en el qual s'informa que:  
En relació amb el document d'estudi de paisatge amb data d'entrada en aquest Servei de 19 de juliol de 2005, s'emet un informe d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, a partir del qual el paisatge actua com a criteri condicionant del nou creixement que es preveu al municipi.  
Revisada la documentació i la legislació que li és aplicable s'observa que l'estudi de paisatge és incomplet per la qual cosa no es pot emetre un informe respecte d'això i l'esmentat servei considera que ha d'omplir-se el que indica i remetre de nou l'expedient refós i diligenciat, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquest.  
En data de hui, el Servei de Suport Tècnic no ha emés un informe definitiu respecte al text refós de l'estudi de paisatge de data juliol de 2006.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
2. Rambles i llits. En la visita de camp realitzada al lloc s'observa l'existència d'antigues canalitzacions d'aigua associades als camps de cultiu existents al sector. En la documentació únicament es menciona l'existència d'aquestes però no se n'estudia l'estat actual, ni es proposa la reposició després del desenvolupament del sector a fi de garantir la no-afecció als terrenys adjacents que usen l'esmentat sistema per al reg.  
3. Jaciments arqueològics. La prospecció arqueològica i etnològica en l'àrea industrial ha donat com a resultat la no-afecció a cap jaciment arqueològic.  
El projecte de pla parcial disposa d'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
4. Punts d'interés etnològic. En l'àmbit d'estudi s'observen alguns elements que podrien presentar un determinat interés etnològic, com a antigues séquies o els murs de pedra que conformen els diversos bancals, per tant, seria adequat estudiar la possible integració d'aquests elements en l'ordenació presentada, de conformitat amb els criteris de la LOTPP.  
5, Viaris. El sector limita pel nord amb la carretera CV-377 per la qual cosa s'ha establit una franja de protecció de 18 m, la qual cosa no compleix amb la normativa vigent que estableix que la zona de protecció de carreteres d'aquest tipus és de 25 metres, de conformitat amb els articles 84 i 85 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat.  
Així mateix, aquesta modificació de la llei estableix que els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran a l'efecte de les reserves dotacionals mínimes exigible per la legislació urbanística. Per tant, el sector de jardí situat al nord-oest de l'actuació no compleix la normativa vigent.  
6. Cementiri. Encara que el cementiri es trobe en la zona classificada, en l'actualitat, com a urbana i no forma part del projecte, s'observa que l'ordenació detallada ha patit un canvi en ordenar conjuntament tot el sector modificant la zona de protecció existent al voltant del cementiri.  
Aquesta modificació hauria de respectar la franja de protecció que estableix amb aquest fi la llei vigent, el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit d'estudi pertany, segons s'extrau de l'estudi d'impacte ambiental, a les denominades planes litorals, formada per roques predominantment detrítiques.  
Des del punt de vista de la litologia, l'àmbit d'estudi s'assenta, principalment, sobre cudols, graves, arenes, llims i arenoses.  
Es tracta d'una zona els processos de la qual pertanyen al neogen amb algun aflorament del quaternari. Predominen els materials sedimentaris i roques carbonatades.  
La vulnerabilitat d'aqüífers del sector d'estudi és mitjana, la qual cosa implica des del punt de vista de contaminació de les aigües subterrànies, limitacions per als usos industrials intensius pel risc de contaminació fisicoquímica d'elevada càrrega que comporten, encara que poden ser compatibles usos industrials aïllats o indústria urbana.  
2. En la zona d'estudi presenta una capacitat d'ús agrari elevada, per la qual cosa el planejament presentat proposa un ús poc adequat per a l'esmentat sector.  
El risc d'erosió actual de la zona és molt baix i el risc potencial, moderat.  
3. La vegetació potencial de la zona pertany al termoclima litoral, i a l'ombroclima subhumit en el sector corològic xativí, caracteritzada per la combinació de carrascars sublitorals, suredes i coscollars. No obstant això, l'àmbit no conté aquestes espècies, excepte algun element aïllat, en tractar-se d'una zona antropitzada dedicada al cultiu de cítrics.  
Per tant, les comunitats que es poden trobar són aquelles nitròfiles i arvenses, generalment associades a l'acció antròpica, en camps de cultiu, camins i runams.  
No es reconeix, com indica l'estudi d'impacte ambiental, l'existència d'espècies endèmiques, ni protegides, ni l'existència de microreserves a la zona.  
4. L'estudi d'impacte ambiental estableix que com a conseqüència de la poca varietat d'habitats existents en el sector, format per espècies arbustives de poc port amb exemplars aïllats d'algunes varietats arbòries i camps de cultiu de tarongers, la presència de fauna en el sector no és excessivament variada i tampoc abundant. D'altra banda, la proximitat de l'acció humana limita l'abundància de fauna en l'àmbit.  
La descripció de la fauna, segons afirmen en l'estudi d'impacte ambiental, es basa principalment en l'observació directa com també en l'existència de bibliografia de la zona.  
L'esmentada catalogació engloba aus, amfibis, rèptils i mastofauna, i destaca la presència d'algunes aus com ara l'oroneta comuna i la falcia comuna, incloses ambdues en l'annex II de la Llista d'espècies protegides recollida pel Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, segons indica l'estudi d'impacte ambiental.  
El Decret 265/1994, es troba derogat i ha sigut substituït pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'hi estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, en el qual no es troben recollits ni l'oroneta comuna ni la falcia comuna.  
No obstant això, el Reial decret 439/1990, de 30 de març, pel qual es regula el Catàleg nacional d'espècies amenaçades, cataloga l'oroneta comuna dins de l'annex II d'espècies i subespècies catalogades d'interés especial.  
5. Respecte al proveïment d'aigua potable, l'estudi d'impacte ambiental indica que es realitzarà en les mateixes condicions que per a la resta del municipi després d'efectuar les adequades connexions a la xarxa general.  
L'informe d'Egevasa, de data 9 de maig de 2006, informa que les anteriors canalitzacions que resultaven insuficients per a proveir d'aigua la zona, s'han substituït satisfactòriament.  
L'aigua potable que proveeix el terme municipal de Bugarra prové de dues perforacions, els pous del Puente o de La Loma, dels quals s'extrauen 11 lps, segons informe d'Egevasa, de data 19 d'octubre de 2006. Atés un màxim de funcionament de l'actual grup s'obtindrien 17.820 m³/mes, amb la qual cosa es podria abastir una població de 2.376 habitants.  
En l'actualitat, l'ús de l'aigua es reparteix en un 85% per a ús residencial i un 15% per a ús industrial.  
No s'ha fixat el cabal necessari per a satisfer les necessitats d'aigua que generarà el nou polígon. Realitzant una estimació d'un consum mínim d'1,5 l/seg per hectàrea, per a una superfície industrial de 45.416,4 m², 4,5 ha, s'obté un total de 6,8 lps.  
No es descriu quin serà el sistema de reg a emprar per a les noves zones verdes, ni la procedència de l'aigua que s'emprarà per al seu reg.  
La depuració de les aigües residuals es durà a terme en l'EDAR de Bugarra, la qual té capacitat suficient per a tractar el cabal de 204,4 m³/dia previst, segons informe de l'EPSAR, de data 19 de gener de 2005.  
Cal ressaltar que l'actual depuradora no té sistema terciari, per la qual cosa la depuradora no té el sistema apropiat per a tractar les aigües residuals de caràcter industrial.  
Pel que fa al drenatge de les aigües pluvials, segons s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, es realitzarà mitjançant embornals, canalitzacions que abocaran a la xarxa de sanejament. En absència d'una altra dada, s'entén que les aigües pluvials seran conduïdes finalment a la depuradora, la qual cosa en època de pluges pot portar a una saturació de l'actual depuradora.  
L'empresa encarregada de la gestió de residus al terme municipal de Bugarra és Girsa, qui mitjançant informe de data 1 de juny de 2006, garanteix la suficiència i capacitat de gestió dels RSU que generarà el nou sector industrial, indica que en l'actualitat els RSU s'estan portant a una instal·lació de valoració autoritzada, la planta de tractament de Guadassuar.  
En canvi, no es fa cap referència a la gestió dels RSI, que es generaran durant el període d'execució del sector, com també durant la construcció de les diverses indústries.  
L'ocupació del sòl actual és majoritàriament terreny agrícola. L'esmentada ocupació serà substituïda per una zona industrial, amb la conseqüent pavimentació i asfaltat de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny.  
6. Des del punt de vista climàtic, aquesta zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani. Les màximes precipitacions es produeixen a l'octubre i són escasses a la primavera. L'estació seca és de 4-5 mesos, l'oscil·lació tèrmica és escassa i les temperatures moderades. Una altra peculiaritat és l'elevada humitat relativa en els mesos més càlids. Les nevades són esporàdiques i les gelades són escasses.  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta anàlisi sobre el règim de vents predominants en el sector, per la qual cosa no es poden valorar possibles afeccions de les emissions de les futures indústries sobre el nucli urbà, limítrof amb el sector industrial.  
En la zona d'anàlisi no es troba cap flux d'aigua superficial, excepte la presència d'algunes séquies. Cal destacar, que el riu Túria discorre al sud i a l'oest de l'àmbit, a una distància entre 120 i 250 metres de distància, respectivament.  
7. El sector s'ha considerat com una única unitat ambiental, a causa de l'homogeneïtat d'aquest, tant en l'ús del sòl com en vegetació i cultius.  
8. L'estudi de paisatge presentat reconeix dues unitats paisatgístiques. La identificada com a núm. 1 es correspon amb l'àmbit d'estudi d'aquest estudi d'impacte ambiental. Aquesta unitat està formada per sòls íntegrament dedicats als cultius, situats entre les cotes 182 i 174 msnm, recorreguts per séquies de forma irregular i estructurats mitjançant parcel·les de cultiu de grandària mitjana (entre 1.000 i 3.000 metres quadrats). Com a únic element de ruptura de la gran homogeneïtat d'aquesta unitat es pot destacar el camí que travessa diagonalment en direcció nord-oest a sud-est.  
La millor visibilitat de l'entorn es produeix des de les cotes altes, corresponents amb la part nord, i des de fora de l'àmbit d'actuació s'estableix la zona de la Peña Roja, per la qual cosa s'estableix que dins de l'àrea no hi ha cap fita important ni punt d'especial rellevància.  
Resultat de l'estudi de paisatge es qualifica la qualitat d'aquest paisatge com a mitjana, i s'hi estableixen una sèrie de mesures correctores per a disminuir l'impacte visual que la transformació podria produir des del punt d'observació de la carretera.  
9. L'estudi d'impacte ambiental presenta un gràfic de població del qual s'extrau que la població de Bugarra presenta un creixement negatiu.  
L'agricultura és una de les principals activitats realitzades al municipi, i al seu torn, dóna lloc a l'existència de les dues indústries que hi ha al terme municipal de Bugarra, la cooperativa agrícola i una empresa dedicada als derivats de la garrofa, les quals són, realment, el motor de l'economia local.  
Es tracta d'empreses que donen ocupació a gran part de la població activa del municipi, i excepte els xicotets comerços i alguna empresa dedicada a la fusteria, són l'actual suport de l'economia del municipi. Per tant, el creixement d'aquestes empreses, determinarà el creixement del municipi i la possibilitat d'atraure altres empreses que troben interessant assentar-se ací.  
Les mesures correctores presentades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren adequades encara que, s'observa carència d'alguna mesura relativa a la prevenció d'abocaments contaminants, d'emissions atmosfèriques, compatibilitat entre indústria i zona residencial, sistema de sanejament o sistema de reg.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de Pla parcial de millora de l'àrea industrial, del municipi de Bugarra (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. S'haurà de disposar d'un sistema separatiu de sanejament, i identificar-se el punt d'abocament de les aigües pluvials i sol·licitant-se el corresponent permís d'abocament a l'organisme de conca corresponent.  
Així mateix, s'haurà de disposar, previ al punt d'abocament, un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja i posteriorment abocament a les séquies. Així mateix es disposarà una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
2. L'Ajuntament haurà de vetlar per que les indústries que generen aigües residuals de procés industrial disposen d'un pretractament abans de l'abocament d'aquestes a la xarxa general que condueix les aigües residuals a l'EDAR. En tot cas, serà necessari aquest pretractament si les concentracions de l'abocament superaren els límits establits en l'ordenança municipal d'abocaments o el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram elaborat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
3. Qualsevol activitat o ús haurà de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus i les activitats industrials hauran de disposar de mesures d'impermeabilització de les zones de processos i emmagatzemament d'aquest.  
4. Si es disposara finalment d'un sistema de reg, aquest haurà de ser independent de la xarxa de subministrament municipal, i s'evitarà la creació de zones verdes que exigisquen gran quantitat d'aigua, optant-se preferiblement per les espècies autòctones o els cítrics ja existents.  
5. A fi de compatibilitzar les indústries amb el sector residencial adjacent, només es permetran les indústries compatibles amb l'ús residencial, d'acord amb els criteris establits en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, prestant especial atenció a les indústries qualificades pel nomenclàtor de molèsties, en les quals s'haurà d'establir una distinció entre les molèsties per:  
- Sorolls i vibracions: per a la qual s'hauran d'establir dues zones, una primera línia que límit amb sòl urbà residencial que admetrà el grau 2 i una segona línia per darrere de l'anterior que admetrà el grau 3.  
- Olors: s'haurà de permetre la implantació d'indústries únicament que presenten grau 2.  
6. De conformitat amb l'article 45 de l'esmentat Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, s'haurà de sol·licitar informe respecte d'això de la Conselleria de Sanitat, ja que la nova ordenació afecta directament les condicions d'emplaçament del cementiri.  
7. Respecte a l'afecció de carreteres, i a causa de la modificació de la zona de protecció de carreteres, s'haurà de presentar, previ a l'aprovació definitiva, l'informe favorable dels serveis tècnics de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, pel que fa a la compatibilitat urbanística del planejament proposat amb la planificació de carreteres.  
8. S'haurà d'evitar la realització de grans desmunts intentant mantenir, en la mesura que siga possible, els diversos bancals existents, seguint els criteris de l'article 5 de la LOTPP, en el qual s'aposta per la integració del paisatge perifèric, articulant la transició entre la ciutat i l'entorn rural, com també, els criteris de l'article 21 sobre conservació i posada en valor del patrimoni cultural.  
9. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
10. S'haurà d'incorporar com a mesura correctora la reposició, després del desenvolupament del sector, del sistema de séquies, a fi de garantir la no-afecció als terrenys adjacents que usen l'esmentat sistema per al reg.  
11. En el pla de vigilància s'haurà d'establir que no es donaran noves llicències d'activitat si això comporta:  
- Una demanda d'aigua potable tal que supere els 11 lps per als quals es garanteix, en data de hui, el proveïment, sempre que hi haja aportació, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant un informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- El cabal previst d'aigües residuals siga superior als 204,4 m³/dia, sol·licitats pel demandant.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé en allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 164/2006-AIA  
Títol: Pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia  
Promotor: Ajuntament d'Alfara d'Algímia  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alfara d'Algímia i CTU  
Localització: Terme municipal d'Alfara d'Algímia (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objectiu pretés és promoure una reserva de 23.822 m² de sòl no urbanitzable protegit d'ús agrícola, segons les vigents normes subsidiàries de planejament d'Alfara d'Algímia, aprovades per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 26 de juliol de 1988, per a impulsar una posterior programació que el desenvolupe.  
El projecte comprén, a banda dels dos vials d'entroncament amb el sòl urbà consolidat, un vial paral·lel a la traça urbana actual que vertebra la proposta i al qual donaran accés la majoria de les futures parcel·les.  
També es projecta una zona verda de 3.466 m² a la part oposada al nucli urbà que separarà les noves parcel·les de la Séquia Major de Sagunt, i un xicotet equipament terciari de 1.526 m², compatible amb educatiu.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
L'àmbit de la reserva està situat al sud-est del nucli urbà, confrontant amb aquest. El terreny és de rasant horitzontal, i està destinat principalment al cultiu de tarongers. El sector limita:  
- Al nord, amb sòl no urbanitzable rústic de protecció específica i el riu Palància  
- Al sud, amb sòl no urbanitzable rústic de protecció específica  
- A l'est, limita amb la Séquia Major de Sagunt i un poc més a l'est amb el riu Palància  
- A l'oest, amb el sòl urbà consolidat.  
- Planejament proposat  
Segons la documentació presentada, amb l'ordenació proposada es pretén integrar el nou àmbit amb la traça urbana existent, prolongant els vials en perpendicular (des del carrer Rellotge) com en horitzontal paral·lelament al carrer Major, entre aquest i la Séquia Reial.  
A continuació es presenta un quadre resum de les superfícies de sòl segons l'ús proposat:  
Sòl d'ús residencial 11.606 m² 48% del total  
Sòl d'ús terciari 1.526 m² 6,41% del total  
Zones verdes 3.306 m² 13,88% del total  
Dotacional públic 618 m² 2,59% del total  
Xarxa viària 6.766 m² 28,40% del total  
Superfície total del Pla especial 23.822 m² 100% del total  
D'altra banda, l'edificabilitat es presenta amb els paràmetres següents:  
Edificabilitat màxima residencial 0,35 m²sostre/m²sòl  
Edificabilitat màxima terciari 0,05 m²sostre/m²sòl  
Sostre potencial edificable residencial 8.337,77 m²  
Sostre potencial edificable terciari 1.191,10 m²  
El pla especial preveu que en el futur es qualifique el sòl en dues categories fonamentals: sòl públic, subjecte a les cessions definides en la legislació, i sòl privat per als quals regula l'edificabilitat mitjançant la delimitació de parcel·les, ordenació de volums i ordenances de l'edificació.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental, no es realitza un examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada tenint en compte l'efecte ambiental, tal com s'estableix en la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental.  
Tan sols es fa una enumeració de possibles alternatives sobre la ubicació d'una fàbrica, les característiques de les obres d'aquesta i alternatives sobre la seua execució. En cap cas es fa referència a qualsevol alternativa referent al Pla especial de reserva de sòl per a HPO d'Alfara d'Algímia.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 10 de maig de 2006 la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre documentació relativa al Pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, informes i projecte, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Las Provincias, de data 24 de novembre de 2005, i al DOGV núm. 5149, de 5 de desembre de 2005.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament d'Alfara d'Algímia de data 23 de gener de 2006, en els quals s'incloïa certificat de l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació pública realitzat.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 14 de juny de 2006, s'emet requeriment de documentació, per part d'aquest servei, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- Informe que justifique la idoneïtat o compatibilitat de la proposta de Pla especial de reserva de sòl HPO enfront de la tramitació del Pla general d'ordenació urbana d'Alfara d'Algímia.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 9 de gener de 2007, que emet informe sobre l'estudi de paisatge del Pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia, el qual conclou el següent:  
«...En conclusió, cal informar que: l'objecte d'aquest informe és el Pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia, el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i per tant, no és exigible de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actue com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aquest Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal que aquest Servei emeta un informe al respecte.»  
2. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 21 de febrer de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Torres Torres per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla general d'Alfara d'Algímia, el qual conclou emetent informe de viabilitat del tractament de l'EDAR de Torres Torres de les aigües residuals generades pel Pla general d'Alfara d'Algímia (València) sempre que es complisquen quatre condicionants tècnics de connexió, compliment de límits d'abocament segons ordenança municipal, com també de les actuacions d'ampliació de les instal·lacions.  
3. Informe de la mercantil Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), com a empresa responsable de la gestió del servei d'aigua potable i clavegueram del municipi d'Alfara d'Algímia, de data 3 de març de 2006, sobre la suficiència d'aigua per al subministrament al Pla especial de reserva de sòl HPO, el qual informa del següent:  
- «... Que segons les dades sol·licitades per aquest ajuntament l'esmentat pla especial de reserva de sòl constarà de 88 habitatges equivalents amb una ràtio de 1.000 l/hab. dia i una ponderació d'1,26 vegades per al consum estival, en conseqüència, el consum que caldrà cobrir a l'estiu serà de 110 m³ al dia.  
- Comptant que en el futur es mantinguen els actuals nivells dels aqüífers, el proveïment d'Alfara d'Algímia si posseeix els cabals necessaris per al mencionat pla especial, sempre que s'adeqüen, si és el cas, les actuals xarxes de distribució amb els augments de diàmetres i línies, necessaris per a arribar a la nova zona urbanística.»  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental de febrer de 2006,  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
La zona objecte del pla parcial no es troba localitzada en cap punt de risc d'inundabilitat segons els estudis duts a terme per la Generalitat Valenciana (PATRICOVA).   
3. Camins ramaders  
L'àmbit d'actuació del pla especial no afecta cap camí ramader dels existents al municipi d'Alfara d'Algímia.  
4. Rambles i llits  
Hi ha llits o barrancs entesos com a tals que poden veure's afectats de manera indirecta per l'actuació proposada. Es tracta de la Séquia Major de Sagunt que discorre a l'est del sector en direcció nord-sud, formant el límit de l'àmbit del pla especial. D'altra banda, més cap a l'est paral·lel al pla especial transcorre el llit del riu Palància.   
Per això, hauran d'entendre's subjectes al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
5. Jaciments arqueològics  
En l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, haurà d'obtenir-se informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. Pertany a les denominades planes litorals, superfícies que a penes deformades apareixen quasi planes en la plana litoral, farcides per materials col·luvials, materials detrítics del transport fluvial, i per aportacions marines i lacustres. Les masses d'al·luvions del Palància i les seues rambles i afluents donen formes planes d'argiles i arena. Dipòsits caracteritzats per la mescla de materials procedents d'al·luvions fluvials i erosions de vessant, com a conseqüència de donar-se ambdós processos simultàniament. Freqüents a la província i associats a barrancs i rambles d'escàs desenvolupament transversal, com també a la vora dels massissos mesozoics.  
Des del punt de vista de la litologia, l'àmbit d'estudi s'assenta principalment sobre cudols, graves i arenes. Es tracta d'una zona els processos de la qual pertanyen al quaternari. Predominen els materials sedimentaris, detrítics i roques carbonatades. L'erosió actual de la zona és molt baixa i l'erosió potencial baixa.  
La capacitat d'ús del sòl és elevada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola.   
No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No apareixen zones forestals.  
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'àmbit d'actuació no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990, de 30 de març, BOE núm. 82, de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les Ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes elles en el Butlletí Oficial de l'Estat (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, a més de la presència de les espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats d'adobament dels cultius, principalment tarongers, i els camins limítrofs. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. En l'estudi d'impacte ambiental es presenta una llista que recull aquelles espècies que d'una manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. Aquesta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència a la zona o no. Per la qual cosa resulta molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent en el sector, ja que no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a aquest respecte resulta insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
D'altra banda, en la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel que es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del teuladí de l'estornell negre. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
En l'estudi d'impacte ambiental, no es fa referència als invertebrats, peixos, rèptils i mamífers presents en l'àmbit o relacionats amb aquest.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi, cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sector està dotat d'aigua potable per a subministrament de les zones urbanes des de les quals es connectaran els sòls d'aquest pla especial. La connexió a la xarxa d'aigua potable es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable, en el punt d'accés més pròxim a la xarxa existent en sòl urbà.  
Segons l'informe de la mercantil Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), com a empresa responsable de la gestió del servei d'aigua potable i clavegueram del municipi d'Alfara d'Algímia, de data 3 de març de 2006, el proveïment d'Alfara d'Algímia sí que posseeix els cabals necessaris per a l'esmentat pla especial, sempre que s'adeqüen, si és el cas, les actuals xarxes de distribució amb els augments de diàmetres i línies, necessaris per a arribar a la nova zona urbanística.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sanejament de les aigües residuals d'Alfara d'Algímia es realitza en l'actualitat a través de la depuradora situada a Torres Torres. Segons projecte, la xarxa de clavegueram connectarà amb la xarxa municipal en l'accés a la urbanització. S'adoptarà una xarxa separativa per a la xarxa de pluvials com la de fecals.  
S'aporta en la documentació presentada, informe tècnic o certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que du a terme la depuració i el sanejament de les aigües residuals produïdes al municipi d'Alfara d'Algímia, sobre la capacitat d'aquesta per a assumir els cabals generats pel nou pla general en tramitació. Atés que l'esmentat pla general preveu el Pla especial de reserva de sòl HPO, tal com es presenta en la documentació de l'expedient objecte d'aquesta declaració d'impacte, es considera que l'esmentat informe assumeix els cabals d'aigües residuals generades pel pla especial.  
5. Respecte a la hidrologia superficial, l'àrea d'estudi es troba formant part de la conca del riu Palància. Aquest riu es caracteritza per presentar un règim molt irregular interanualment i fins i tot dins d'un mateix any, de manera que presenta un estiatge molt pronunciat i fortes crescudes després de pluges intenses, a causa de l'aportació de quatre barrancs els llits dels quals són de curta longitud, forts pendents i règim molt irregular.  
En l'àmbit del pla especial no es troben barrancs o llits que puguen veure's afectats per l'actuació i per això, capaços d'alterar el règim d'aportacions del riu.  
D'altra banda, el límit est del sector està format per la Séquia Major de Sagunt i el camí rural que va paral·lel a la séquia. A causa de l'ocupació del sòl es passarà d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i l'asfaltatge de la majoria del sòl, amb la conseqüent pèrdua de la permeabilitat del terreny i, per tant, una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents. Això comportarà que la Séquia Major de Sagunt, i en menor grau el riu Palància, reba major aigua d'escorriment en l'època de pluja.  
Serà de compliment obligatori el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i l'establiment de la zona de servitud i zona de policia els marges del riu de les quals es troben subjectes i la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge de la Comunitat Valenciana 4/2004, com també per a obtenir l'autorització d'abocaments de les aigües de pluja a la Séquia Major de Sagunt.  
6. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional, hiverns suaus i estius calorosos. Pel que fa a les precipitacions absolutes a finals d'estiu i principi de tardor, indiquen que es tracta d'un clima semiàrid. Per al clima de la zona s'han pres les dades obtingudes a partir de les estacions de Sagunt i Gilet. El clima de l'estació meteorològica de Sagunt es classifica com a semiàrid mesotèrmic, amb poc o gens de superàvit a l'hivern. La precipitació anual mitjana és d'aproximadament 471 mm, i se superen els anys humits els 800 mm mentre que els anys secs la precipitació anual no arriba als 300 mm.  
7. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic en el qual es concloga que les dades obtingudes donen peu a fer l'afirmació que l'impacte sobre les condicions d'assossec (sorolls i olors) és neutre ja que no s'alteren les condicions actuals. El soroll és inferior als límits establits. (Punt 2.6.5. valoració global de l'impacte, estudi d'impacte ambiental, pàgina 51).  
Atesa la proximitat al nucli urbà consolidat, de l'àmbit d'actuació, s'hauran d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir l'efecte provocat per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona. Aquestes mesures hauran de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no integra en la seua documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge. Sí que hi ha informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de data 9 de gener de 2007, sobre l'estudi de paisatge del pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia, el qual conclou que per la data d'informació pública de l'expedient no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'execució del pla especial provocarà la incorporació al medi de tota una sèrie d'infraestructures, instal·lacions, edificacions, etc., que ocasionaran una distorsió paisatgística, la qual és recuperable i amb possibilitat de mesures correctores. No obstant això, en l'apartat 2.6.4. mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, no es presenten mesures respecte d'això.  
Per això, vist l'informe del Servei de Suport Tècnic d'aquesta Conselleria i ateses les característiques del pla especial, es considera que el paisatge no actua com a criteri condicionant per al seu desenvolupament.  
8. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no hi ha cap jaciment arqueològic localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen i passa de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
L'estudi d'impacte ambiental, no estableix com a mesures protectores inicials que prèviament a qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica que una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant a què quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental pel qual haurà de presentar-se un annex a aquest que recollirà les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial de reserva de sòl HPO a Alfara d'Algímia, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'haurà d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, hi haurà de ser completament estanca, i connectada a la corresponent EDAR.  
3. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de recursos hídrics, motivat per l'actuació, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
4. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
5. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'hauran d'exigir a les empreses els certificats que acrediten l'entrega dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
6. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, tot evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
7. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de la Séquia Major de Sagunt haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
8. D'acord amb l'article 245 del Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars, I, IV, V, VI i VIII (modificat pel Reial decret 606/03) de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües, haurà d'obtenir l'autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials al llit de la Séquia Major de Sagunt.  
9. Per a l'adequació de la zona verda s'haurà d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència d'aquestes. Les esmentades espècies hauran d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
10. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de gener de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 188/05-AIA   
Títol: Modificació puntual núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba (Castelló)  
Promotor: Ajuntament de la Vall d'Alba  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge   
Localització: Terme municipal de la Vall d'Alba, Castelló  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació és la reclassificació dels terrenys entre els nuclis urbans de la Pelejana i la Pelejaneta, inclosos aquests, en sòl urbà d'ús residencial i compatibles l'ús hoteler, hostaler i terciari. La superfície total de sòl no urbanitzable d'ús comú que s'ha de reclassificar és de 74.918 m².  
El promotor justifica l'actuació tenint en compte que els nuclis de la Pelejana i la Pelejaneta són actualment urbans amb ús residencial efectiu malgrat trobar-se sobre sòl no urbanitzable.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El terme municipal de la Vall d'Alba es troba situat al centre de la província de Castelló, a la comarca de la Plana Alta.  
La zona objecte de la modificació del PGOU se situa al nord-oest del nucli urbà de la Vall d'Alba, entre els nuclis coneguts com la Pelejana i la Pelejaneta.  
Els límits de l'actuació són:  
- Límit nord: edificacions del nucli urbà denominat la Pelejaneta.  
- Límit sud: edificacions del nucli urbà denominat la Pelejana.  
- Límit oest: parcel·les agrícoles de sòl no urbanitzable.  
- Límit est: carretera CV-15.  
- Planejament vigent i proposat  
Segons els antecedents de l'estudi d'impacte ambiental el pla general vigent delimita com a sòl urbà parteix del nucli denominat la Pelejana, excloent les àrees adjacents a l'església de recent construcció i les connectades a la carretera d'accés. Pel que fa al nucli de la Pelejaneta, està classificat en el planejament com a sòl no urbanitzable comú.  
Com s'ha indicat anteriorment l'objecte de la modificació del pla general és la reclassificació de la zona d'actuació, un total de 74.918 m² entre els nuclis urbans de la Pelejana i la Pelejaneta, a sòl urbà d'ús residencial, sent compatibles l'ús hoteler, hostaler i terciari.  
- Ordenació prevista i usos  
Segons l'estudi d'impacte ambiental i el seu annex la normativa urbanística que s'ha d'aplicar serà el títol VII del PGOU de la Vall d'Alba, ordenances particulars de les zones de qualificació urbanística.  
En el plànol O.2. de Qualificació i usos del sòl, de l'annex de documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental s'estableix el quadre-resum següent:  
Usos Superfície (m²)  
Residencial 30.155  
Equipaments 8.348  
Vials i aparcaments 27.669  
Zona verda 11.781  
CV-15 441  
TOTAL 78.394  
Alternatives  
L'única alternativa que preveu l'actuació proposada seria la no-execució de la reclassificació proposada, per la qual cosa no realitza una anàlisi d'alternatives, sinó que presenta una justificació de la solució adoptada.  
Justifica aquesta modificació puntual en el fet de no haver previst la realitat física i social existent històricament entre els dos nuclis urbans previstos en el PGOU vigent, per quant, si bé en el pla esmentat es preveuen els nuclis urbans de la Pelejana i la Pelejaneta com a independents i separats, la realitat és que en la pràctica aquests es troben pràcticament units, i únicament hi ha un espai o superfície en l'actualitat no edificada que els separa, si bé per aquesta discorre un camí ramader, que en forma de vial uneix ambdós nuclis conformant-ne en la realitat només un. Aquest vial servirà tal com serveix en l'actualitat com a accés als nuclis urbans de la Pelejana i la Pelejaneta, i no es permet nova entrada directa des de la CV-15.  
Tramitació administrativa  
Expedient 188/05-AIA  
- Amb data entrada de 28 de juliol de 2005, l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge:  
Annex documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba (2 còpies, data 21 de juliol de 2005).  
Certificat d'acord de la Junta de Govern local d'aprovació de l'esmentat annex (data 27 de juliol de 2005).  
- Amb data entrada de 13 de setembre de 2005, la Direcció Territorial remet al la Direcció General de Gestió del Medi Natural (Àrea d'Avaluació Ambiental) la documentació enviada per l'Ajuntament de la Vall d'Alba.  
Això provoca l'obertura d'un nou expedient, núm. 188-AIA, corresponent a un altre procés de tramitació ambiental (en el qual s'aplicaran les lleis actualment en vigor) respecte a la modificació puntual núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba (antic expedient caducat núm. 125/02-AIA al novembre de 2004).  
Expedient 125/02-AIA (caducat)  
- Amb data entrada de 24 de gener de 2002 l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet a la Direcció Territorial la documentació següent:  
Dos exemplars de la modificació puntual núm. 7 i l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta (febrer i setembre de 2001, respectivament)  
Certificat sobre el resultat de la informació pública (data maig 2001)  
Certificació de l'Acord del Ple d'aprovació provisional de l'esmentada modificació puntual i l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta (data juny de 2001).  
- Amb data entrada de 14 de març de 2002, la Direcció Territorial remet a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi Natural:  
Documentació referent a la modificació del PGOU de la Vall d'Alba.  
Informe tècnic sobre l l'estudi d'impacte ambiental presentat.  
- Amb data eixida de 27 de maig de 2003, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a l'Ajuntament de la Vall d'Alba ampliació de la documentació remesa en relació al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 7 del PGOU.  
- Amb data d'eixida de 28 de novembre de 2003, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita novament a l'Ajuntament de la Vall d'Alba l'ampliació de documentació ja requerida el 27 de maig.  
- Amb data eixida de 12 de novembre de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural resol la caducitat de l'expedient 125/02-AIA relatiu al projecte modificació puntual núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba (Castelló), pel fet que no s'ha enviat la documentació sol·licitada. Es remet informe sobre la caducitat de l'expedient a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló i a altres organismes implicats en la tramitació administrativa.  
Informació pública  
L'Ajuntament de la Vall d'Alba certifica el 2 de maig de 2001, que la informació pública de la modificació núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba i el corresponent estudi d'impacte ambiental d'aquesta, va ser anunciada en el DOGV núm. 3971, de 2 d'abril de 2001, en el periòdic Mediterráneo de data 2 de març de 2001 i en el tauler d'anuncis del mateix Ajuntament.  
També se certifica que durant el termini d'un mes concedit per a presentar al·legacions no s'ha presentat cap al·legació.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Segons es comprova en els documents existents en l'expedient al novembre de 2001 la Direcció Territorial de la llavors Conselleria de Medi Ambient, sol·licita a l'Ajuntament de la Vall d'Alba el següent:  
- Els documents tècnics que integren la totalitat de la modificació del pla general.  
- Certificat del resultat de la informació pública.  
- Estudis d'impacte ambiental corresponents (la informació es requereix en dos exemplars).  
Posteriorment amb dates de 27 de maig de 2003 i 28 de novembre de 2003, el Servei d'avaluació d'impacte ambiental sol·licita a l'Ajuntament de la Vall d'Alba l'ampliació de la documentació remesa en relació al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 7 del PGOU. L'ampliació d'informació és respecte als aspectes següents:  
- Cartografia del planejament vigent i previst.  
- Normativa urbanística que s'ha d'aplicar.  
- Informació de camins ramaders.  
- Descripció de sistemes de gestió de residus del municipi.  
- Aportació d'informe de la Conselleria de Cultura i Educació referit a jaciments.  
- Document d'estudi d'impacte ambiental firmat pel tècnic autor.  
Amb data 17 de gener de 2006, la Direcció General de Gestió del Medi natural realitza el següent requeriment de documentació:  
1. Aspectes que s'han de completar de l'estudi d'impacte ambiental.  
2. Còpia del PGOU de la Vall d'Alba.  
3. Estudi de paisatge i informe favorable sobre aquest.  
4. Estudi acústic i informe sobre aquest.  
5. Informe favorable al tractament del camí ramader.  
6. Tractament de les oliveres centenàries.  
7. Anàlisi de la cartografia temàtica.  
8. Mesures correctores per a la vulnerabilitat dels aqüífers.  
9. Indicar la protecció per al sòl forestal.  
10. Informe vinculant de l'Entitat de Sanejament.  
11. Acreditació de la recollida de residus sòlids urbans.  
En data 10 de maig de 2006, revisada la documentació enviada el 10 d'abril de 2006, es realitza un nou requeriment de documentació:  
1. Informe favorable del tractament del camí ramader assagador de l'Arc Romà.  
2. Ampliar la capacitat d'aquesta EDAR, o bé complementar-la amb la connexió mitjançant xarxa de sanejament a una altra EDAR pròxima, per a així poder admetre el total de l'aigua residual generada.  
3. Informe de suficiència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients.  
4. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
5. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
6. Informe favorable de l'estudi acústic.  
En data 27 de novembre de 2006, revisada la documentació remesa a l'octubre de 2006, es realitza un nou requeriment de documentació:  
1. Informe sobre la suficiència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients.  
2. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
3. Informe favorable sobre l'estudi de paisatge.  
4. Informe favorable de l'estudi acústic.  
Documentació complementària  
Amb data entrada de 24 de gener de 2002 l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet a la Direcció Territorial la documentació sol·licitada:  
- Dos exemplars de la modificació puntual núm. 7 i l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta (amb dates de febrer i setembre de 2001, respectivament)  
- Certificat sobre el resultat de la informació pública (data maig 2001)  
- Certificació de l'Acord Ple d'aprovació provisional de l'esmentada modificació puntual i l'estudi d'impacte ambiental d'aquesta (data juny de 2001)  
Amb data entrada de 28 de juliol de 2005, l'Ajuntament de la Vall d'Alba remet a la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge un annex de documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba en què contesta a l'ampliació d'informació anteriorment sol·licitada.  
En resposta al requeriment de data 17 de gener de 2006, es rep en data 10 d'abril de 2006 la documentació següent:  
- Estudi de paisatge.  
- Estudi acústic.  
- Document de síntesi.  
- Documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental.  
En data 23 de maig de 2006 es rep informe relatiu a la capacitat de la planta depuradora d'aigües residuals de la Pelejana.  
En data 2 d'octubre de 2006 es rep informe favorable de camins ramaders.  
Informes sectorials  
Informe relatiu a la capacitat de la planta depuradora d'aigües residuals de la Pelejaneta de la Diputació de Castelló.  
De data 19 d'abril de 2006 informa que:  
La producció actual d'aigües residuals és de 24,4 m³/dia, i el nombre d'habitatges previstos augmentaria en 72 m³/dia i el restaurant existent implica un volum diari màxim de 25 m³/dia.  
La capacitat de tractament de la depuradora d'aigües residuals de la Pelejana és de 50 m³/dia, segons el projecte d'execució d'aquesta. Aquesta nova EDAR donarà servei a la població actual i al sector que s'ha de desenvolupar. No assumirà la totalitat dels cabals des del primer moment, ja que és previsible que el restaurant funcione a ple rendiment ocasionalment.  
D'altra banda l'ocupació dels habitatges del nou sector es produirà de manera ocasional per la qual cosa la depuradora no assumirà tots els cabals apuntats des del primer moment. No obstant això, s'ampliarà la depuradora de la Pelejana en el cas que siga necessari.  
Actualment els nuclis de població de la Pelejaneta i la Pelejana no tenen xarxa municipal de clavegueram i depuració. La depuradora està en fase de recepció de l'obra.  
Per tot el que s'exposa anteriorment, es pot afirmar que l'increment de producció d'aigües residuals que comportarà la modificació número 7 del Pla general de la Vall d'Alba denominada ampliació de sòl urbà a la Pelejaneta, podrà ser assumit per la depuradora de la Pelejana.  
Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient sobre el camí ramader.  
De data 21 de setembre de 2006  
Atés que no hi ha delimitació administrativa del camí ramader núm. 3 assagador de l'Arc Romà de Cabanes, sense perjudici de millor criteri i atenint-se al dret de propietat, s'emet l'informe següent:  
1. El traçat longitudinal del camí ramader grafiat en el plànol I.4, es correspon amb el classificat.  
2. Es marca com a sòl afecte de camí ramader en l'àmbit de la seua amplària legal una franja de 37,5 m d'amplària del camí ramader grafiat en el plànol I.4, en el tram no consolidat que connecta els dos nuclis urbans. La resta que es considera consolidat, mantindria l'amplària existent entre finques.  
3. D'altra banda, el text del foli de l'estudi d'impacte ambiental titulat 3. Informació de camins ramaders, redactat per JLF Ingeniería, no es correspon amb la informació gràfica que consta en els plànols aportats per l'Ajuntament, objecte d'aquest informe, ja que en aquests no consta cap modificació del traçat, ni aquesta és necessària.  
Informe de Fomento Benicásim SA empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans.  
De data 15 de juliol de 2005, certifica que l'empresa Fomento Benicásim SA realitza la prestació del servei de recollida de residus sòlids urbans a tot el municipi de la Vall d'Alba, inclosos els disseminats de la Pelejana i la Pelejaneta.  
Informe dels Serveis Tècnics de la Direcció Territorial de data 6 de març de 2002.  
En l'informe s'explica breument l'objecte del projecte i l'àmbit d'actuació, indicant que la zona té un considerable valor paisatgístic, a causa de les seues qualitats perceptives pròpies del paisatge interior del Maestrat, a més de ser una zona molt visible per la proximitat d'aquesta a la carretera CV-15. També s'indica que la representació del camí ramader és incorrecta, i s'hi adjunta un plànol amb el traçat correcte d'aquest.  
L'informe és favorable sempre que s'integre l'execució de l'obra en el paisatge de la zona, a més d'observar el tractament adequat al camí ramader.  
Afeccions legals  
A continuació es comenten les diverses afeccions legals que haurien d'estar incloses en l'estudi d'impacte ambiental.  
1. Xarxa Natura 2000 i espais naturals protegits a la Comunitat Valenciana  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit) ni zones humides catalogades. Tampoc microreserves vegetals ni forests d'utilitat pública.  
2. Domini públic hidràulic  
No hi ha cap llit en l'àmbit d'actuació d'aquesta modificació puntual del PGOU de la Vall d'Alba.  
A l'oest de l'àmbit d'actuació es troba la rambla de la Viuda, la qual presenta un règim irregular i molt discontinu. Les aigües de vessament superficial del municipi són drenades fins a la rambla de la Viuda a través de xicotets barrancs de curs molt curt i règim molt irregular.  
3. Camins ramaders  
La zona d'actuació és travessada pel camí ramader denominat assagador de l'Arc Romà, que discorre en direcció sud-est - nord-est pel límit de l'àmbit d'actuació. El referit camí ramader serveix en l'actualitat com a via de comunicació entre el nucli la Pelejana i el de la Pelejaneta.  
Els camins ramaders queden regulats, a tot l'Estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb aquest fi s'ha d'assegurar el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
En la documentació complementària enviada en data 10 d'abril de 2006, asseguren que després del desenvolupament de l'actuació, s'integra en la trama urbana respectant l'amplària d'aquests.  
En data 27 de setembre de 2006 es rep l'informe favorable de camins ramaders, en el qual es marca com a sòl afecte de camí ramader en l'àmbit de la seua amplària legal una franja de 37,5 m d'amplària del camí ramader, en el tram no consolidat que connecta els dos nuclis urbans. La resta que es considera consolidat, mantindria l'amplària existent entre finques.  
4. Patrimoni cultural  
Dins del terme municipal de la Vall d'Alba la Conselleria de Cultura té inventariats 2 jaciments arqueològics en l'Inventari de jaciments arqueològics de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià:  
- Vil·la romana del Pla de l'Arc.  
- La Via Augusta, que travessa de nord a sud la província de Castelló.  
Segons estableix la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, la prospecció arqueològica realitzada en la zona ha resultat negativa pel que fa al patrimoni arqueològic i etnològic. Únicament podrien considerar-se com a béns etnològics alguns dels habitatges dels nuclis habitats.   
En la documentació complementària enviada en data 10 d'abril de 2006, s'inclou:  
- Full d'entrada en Registre de Conselleria de Cultura de sol·licitud de prospecció arqueològica, amb data 13 de juliol de 2005.  
- Estudi complet de prospecció.  
- Fulls de registre d'inici de prospecció, amb data 23 de novembre de 2005, i de finalització d'aquesta amb data 9 de desembre de 2005.  
Es requerirà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià de la Conselleria de Cultura.  
5. Carreteres  
L'àmbit d'actuació afronta a l'est amb la carretera CV-15. Per tant la modificació del PGOU haurà de tenir en compte el que estableix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, en especial pel que fa a les zones d'afecció de la carretera.  
Es manté la zona de protecció de 25 m establida en l'article 33 de la Llei 6/1991. Se sol·licitarà permís a l'administració titular de la via, Diputació de Castelló, per a l'execució de les obres dins de l'àmbit del sector.  
L'accés al futur nucli urbà de Pelejana-Pelejaneta, es realitzarà pels accessos actuals, i no es permet una nova entrada directa des de la CV-15.  
6. Incendis forestals  
En l'àmbit d'actuació no s'han produït incendis forestals des de l'entrada en vigor de la Llei 3/1993.  
7. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) hi ha una xicoteta taca de sòl forestal en la part nord-est de l'àmbit d'estudi, inclosa en el pla com a zona verda.  
En la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, afirmen que la zona forestal considerada es classifica com a Àrea de sòl forestal comú, i que a fi d'assegurar el manteniment de la massa forestal arborada s'integrarà en les zones verdes del sector, mantenint aquells exemplars amb gran port, elevat estat de maduresa, o tinguen la consideració de singulars o rares en l'àmbit local o comarcal.  
Conforme la Llei 3/93, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana, les zones urbanitzades a la vora de terrenys forestals, han de disposar d'una franja perimetral de defensa enfront d'incendis forestals. Les mesures de prevenció en urbanitzacions o zones urbanitzades han de ser de doble sentit: per un costat s'han de prendre les mesures per a defendre els habitatges dels incendis forestals i d'altra banda, s'ha d'evitar que d'aquests habitatges s'inicie un incendi forestal.  
L'article 151 del Reglament de la Llei 3/93, estableix el que segueix: mantenir nets de vegetació els vials d'accés, cunetes i faixes de protecció en els seus marges, com també totes les parcel·les perimetrals, i en qualsevol cas hauran de complir les normes establides que respecte d'això indiquen els plans generals d'ordenació urbana o normes urbanístiques de rang inferior, i les ordenances municipals.  
Per tant, seria convenient la inclusió d'un pla de prevenció de la urbanització enfront d'incendis forestals i la tramitació d'aquest al mateix temps que els plans generals o parcials d'urbanisme.  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat mitjana a la contaminació d'aqüífers, per la qual cosa l'adequació urbanística d'aquesta categoria de terrenys és compatible amb els usos residencials intensius i extensius, i presenten limitacions per als usos industrials. Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus.  
En la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, proposen una sèrie de mesures correctores que permetran una adequació del projecte al medi.  
- Risc de lliscament-despreniment  
L'àrea d'estudi no té risc de lliscament o despreniment, ni tampoc risc d'inundació.  
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és molt baix, i el risc d'erosió potencial, moderat   
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Es caracteritza per posseir una classificació de grau mitjà.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica moderada.  
2. Es tracta d'una zona rural agrícola, associada als cultius de fruiters.  
3. Cal destacar la presència d'oliveres centenàries (Olea europaea) en el sector. La majoria d'aquestes se situen en la zona destinada a equipaments. Algunes d'aquestes ja han sigut integrades a zones enjardinades. Altres exemplars se situen en una parcel·la en el qual es proposa l'ús residencial.  
En la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, asseguren que aquestes oliveres s'integraran en zones enjardinades del sector o es trasplantaran a aquestes, ja que els exemplars trobats són de gran port.  
4. Explotació dels recursos naturals  
Proveïment d'aigua potable  
En l'estudi d'impacte ambiental no diu res a aquest respecte. En la documentació complementària enviada en data 10 d'abril de 2006, aporta dades de consum d'aigua potable en els últims anys i consum d'aigua potable derivat de l'actuació proposada.  
Per a la previsió de l'augment del consum d'aigua potable prenen uns consums basant-se en els valors reals obtinguts en una població de característiques semblants a la Vall d'Alba:  
  
Aplicant-lo a la modificació núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba, amb una superfície de 78.394 m² i 120 habitatges, s'obté un consum total d'aigua potable de 80.876,47 m³/any.  
No hi ha cap certificat de l'organisme de conca ni de l'entitat gestora respecte la suficiència de recursos hídrics.  
Aigües residuals  
Els nuclis urbans de la Pelejaneta i la Pelejana no tenen xarxa municipal de clavegueram i cap depuració, per la qual cosa aboquen les seues aigües residuals sense cap tipus de tractament al terreny.   
Per a donar solució a aquest problema s'ha optat per un sistema de depuració biològic. Es dissenya una EDAR amb una capacitat de 50 m³ diaris, mitjançant un sistema d'aireig prolongat de tipus intermitent (SBR), compost per un bufador en caseta prefabricada, sensor d'oxigen, graella de distribució, sensors de membrana de bambolla fina i quadre elèctric de funcionament.  
En la documentació complementària enviada en data 10 d'abril de 2006 es calcula el volum d'aigua residual.  
Als nuclis de població de la Pelejana i la Pelejaneta resideixen 122 habitants. Suposada una dotació de 200 l/hab., implica un volum d'aigua residual actualment de 24,4 m³ .  
Si es preveuen 120 habitatges, a 3 habitants per habitatge, implicaria un volum d'aigua residual de 72 m³/dia.  
A més, hi ha un restaurant en la zona que genera 25 m³/dia, els quals sumats als anteriors, donen un total de 121,4 m³/dia d'aigua residual generada.  
L'esmentada depuradora es troba en fase de recepció d'obra. Però aquesta EDAR no té suficient capacitat per a admetre els 121,4 m³/dia d'aigua residual generats, ja que només admet 50 m³/dia.  
En data 23 de maig es rep informe de la Diputació de Castelló el qual afirma que l'increment de producció d'aigües residuals que comportarà la modificació número 7 del Pla general de la Vall d'Alba, denominada ampliació de sòl urbà en la Pelejaneta, podrà ser assumit per la depuradora de la Pelejana.  
No obstant això, s'ampliarà la depuradora de la Pelejana en el cas que siga necessari.  
Aigües pluvials  
Entre les mesures correctores per a la protecció d'aqüífers, assenyala que s'habilitarà un sistema de canalització de pluvials que assegure l'abocament final d'aquests preferentment a llit públic, amb l'autorització prèvia d'abocament expedit per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials, i serà completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
Es disposarà, abans del punt d'abocament, d'un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegada per l'aigua de pluja.   
Residus sòlids urbans  
En l'estudi d'impacte ambiental en l'apartat de mesures correctores diu que en la construcció dels vials es reservarà un lloc específic per a situar contenidors de tres tipus de residus distints a fi de facilitar el reciclatge.  
Hi ha un informe de la mercantil Fomento Benicásim SA que certifica que l'esmentada mercantil és l'encarregada de la recollida de residus sòlids urbans a tot el municipi de la Vall d'Alba, inclosos els disseminats de la Pelejana i la Pelejaneta.  
En la documentació complementària enviada en data 10 d'abril de 2006, es calcula la producció de residus sòlids urbans derivada de l'actuació proposada. La producció màxima esperada és de 157,68 t per a una població resident de 360 persones. Els residus sòlids urbans es tractaran en una planta de tractament de fems situada a la localitat d'Onda.  
5. Contingut de l'estudi d'impacte ambiental  
Pel fet que l'expedient 188/05-AIA, de títol Modificació núm. 7 del PGOU de la Vall d'Alba (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament de la Vall d'Alba, ha començat de nou la seua tramitació ambiental corresponent al setembre de 2005, se li aplicarà tota la normativa vigent fins a l'esmentada data.  
En el requeriment de documentació de data 17 de gener de 2006, es realitza una breu anàlisi dels continguts mínims de l'ordre de 3 de gener de 2005, que es considera que no s'han desenvolupat adequadament. Responen en data 10 d'abril de 2006, amb documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, esmenant els aspectes sol·licitats.  
6. Mesures correctores  
Proposen mesures per a la protecció dels aqüífers:  
- S'haurà d'optimitzar fent ús de fertilitzants i pesticides.  
- S'haurà d'evitar l'aplicació massiva sistemàtica de productes fitosanitaris, procurant la utilització de pesticides de baixa toxicitat.  
- Les àrees residencials, dotacionals i terciàries, com també els vials i àrees d'aparcament hauran de disposar de pavimentació impermeable i s'hauraà d'habilitar un sistema de canalització de pluvials que assegure l'abocament final d'aquests preferentment a llit públic.  
- La xarxa de sanejament haurà de ser separativa de la xarxa de pluvials, i haurà de ser completament estanca, i connectada a la corresponent estació depuradora.  
7. Paisatge  
Segons l'informe dels Serveis Tècnics de la Direcció Territorial de data 6 de març de 2002 la zona té un considerable valor paisatgístic, a causa de les seues qualitats perceptives pròpies del paisatge interior del Maestrat, a més de ser una zona molt visible per la seua proximitat a la carretera CV-15. L'informe conclou que és favorable sempre que s'integre l'execució de l'obra en el paisatge de la zona.  
En l'estudi de paisatge proposa mesures correctores per a la fase de construcció i per a la distribució espacial: infraestructures, vials, lluminàries, zones de vianants...  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 7 del PGOU del la Vall d'Alba (Castelló), el promotor de la qual és l'Ajuntament de la Vall d'Alba, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha de presentar un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o de l'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament d'aigua potable al sector, sobre la disponibilitat d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprén del desenvolupament del sector, tal com recull l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se, prèviament a l'execució de les obres, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.   
En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3. S'hauran de complir les observacions incloses en l'informe de camins ramaders de la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient, de data 21 de setembre de 2006, per a l'adequat tractament del camí ramader núm. 3 assegador de l'Arc Romà de Cabanes.  
4. Abans de la recepció de la urbanització, l'Ajuntament de la Vall d'Alba comprovarà que s'ha connectat a l'EDAR prevista en el projecte, i haurà de garantir que es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en funcionament.   
5. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa, i que realitza l'abocament d'aigües pluvials a llit públic, s'haurà d'obtenir l'autorització d'abocament de l'organisme de conca.  
S'haurà de disposar, abans del punt d'abocament, un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puga ser arrossegat per l'aigua de pluja.  
A més, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent, i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
6. Les oliveres centenàries (Olea europaea) del sector s'hauran d'integrar en les zones enjardinades del sector o es trasplantaran a elles.  
7. S'ha de presentar l'informe favorable sobre l'estudi acústic realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquest informe hauran de ser considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
8. El sector conté sòl classificat pel Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF) com a sòl forestal. S'ha de mantenir i preservar aquest sòl.  
9. En les zones urbanitzades del sector a la vora de terrenys forestals s'ha de disposar d'una franja perimetral de defensa contra incendis forestals. A més s'ha d'incloure un pla de prevenció de la urbanització contra incendis forestals.  
10. S'han de complir les mesures correctores establides en l'estudi de paisatge.  
11. Serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.  
12. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests.  
13. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Haurà de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
14. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
15. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, del planejament proposat, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 7 del PGOU del la Vall d'Alba, en la documentació complementària a l'estudi d'impacte ambiental i els seus annexos, i en els informes sectorials i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'hauran d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 14/2007-AIA  
Títol: Pla especial del paratge natural municipal La Palomita  
Promotor: Ajuntament de Vilafranca  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Localització: Terme municipal de Vilafranca (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte del pla especial és el de conservar, protegir i millorar l'estat dels recursos naturals, els ecosistemes i les espècies presents en aquest, alhora que es respon a la necessitat de dotar la població de Vilafranca, des de la perspectiva del desenvolupament sostenible, el coneixement i el gaudi de la naturalesa, d'una àrea que reuneix notables valors ecològics, paisatgístics i culturals.   
L'àmbit territorial del paratge natural municipal La Palomita, amb una superfície de 148.578 hectàrees, queda definit per les parcel·les cadastrals 135, 138, 142, 9002, 9005 i part de les parcel·les 14, 80, 9003, 9004 i 9006, del polígon 16, del terme municipal de Vilafranca. Constitueixen els límits del paratge natural municipal els que es detallen a continuació:  
- Al nord-oest limita amb l'assegador de Mas de Tosca de Dalt i amb les parcel·les cadastrals 9, 13, 15, 16, 145 i 17 del polígon 16. A continuació el límit prossegueix per una pista forestal que voreja diversos enclavaments de propietat privada fins a arribar al tallafocs P-16, continuant posteriorment per la pista forestal P-16 i per l'assegador de la Font del Llosar.  
- El límit sud està definit per l'assegador de Torre Nueva, a excepció de la zona en què es voregen les parcel·les 140 i 141 del polígon 16, ambdues no incloses al paratge.  
- Per l'est queda delimitat línia de cims del vessant d'ombria del barranc de les Covetes (coincideix amb el límit de les forests d'utilitat pública CS-41, La Palomita i CS-40, Bovalar, ambdues delimitades i fitades) i l'assegador de la Font del Llosar.  
- El límit oest ve definit per l'assegador de Mas de Tosca de Dalt i domini públic hidràulic del barranc de la Font d'Horta.  
Els límits de l'àmbit del paratge s'han adaptat majoritàriament a la forest d'utilitat pública núm. 41 de la província de Castelló, denominada La Palomita, propietat de l'Ajuntament de Vilafranca; optant-se per respectar en la quasi totalitat dels límits els accidents naturals o artificials que presenta el terreny; i destaquen entre aquests les pistes forestals, tallafocs, camins ramaders i línies de cims presents en l'esmentat àmbit.  
La qualificació urbanística dels terrenys afectats pel paratge natural municipal, tal com consta en les normes subsidiàries vigents al municipi de Vilafranca, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 13 de maig de 1992, publicades en el BOP de 16 de juny de 1992, és la següent:  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNUPF); el qual està constituït per sòls ocupats per xicotets enclavaments d'arbratge i zones de bosc baix susceptibles de repoblació forestal, amb fins paisatgístics i protecció contra l'erosió.  
- També s'inclouen, en menys mesura, sòls classificats com a sòl no urbanitzable de protecció de carreteres (SNUPC) i sòl no urbanitzable-camins ramaders.  
Es mantindrà la classificació actual com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, a excepció de la zona afectada per la carretera CV-173 i pels camins ramaders que mantindran també la classificació d'aquests com a sòls no urbanitzables.  
El pla especial desenvolupa una sèrie de determinacions relatives als usos i activitats com també a la gestió del paratge; i es distingeix una única zona, que comprén la totalitat del paratge, àrea forestal, i constitueix una única unitat ambiental amb valors naturals que els fan mereixedors de la seua protecció. Cal considerar, a més, la proximitat, a uns 2,5 km respecte al límit nord-est del paratge, a la vora de la carretera CV-15, de la ubicació de l'alberg rural La Parreta, en el qual s'organitzen diverses activitats vinculades fonamentalment a l'educació ambiental i al turisme rural. Per la qual cosa, en quedar fora del seu àmbit, es preserva el paratge d'acollir els esmentats usos vinculats a l'esplai, fet que redunda en una major conservació dels seus valors naturals.  
Pel que fa al contingut de la normativa reguladora dels usos i de la gestió del paratge, s'estableixen dos apartats fonamentals. En el primer d'aquests s'estableixen les normes generals per a la protecció de recursos generals i la regulació de determinades activitats susceptibles d'incidir en el medi natural; i en el segon apartat normatiu s'estableixen normes específiques dirigides a la protecció dels espais en funció dels valors que presenten.  
Tramitació administrativa  
En data 29 de gener de 2007, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals va remetre aquest projecte, i hi va incloure el corresponent estudi d'impacte ambiental, projecte de pla especial i expedient administratiu, constituït pels certificats i informes que a continuació es detallen:  
- Certificat municipal de data 12 de maig de 2006, subscrit per la secretària- interventora de l'Ajuntament de Vilafranca i l'alcalde de l'esmentada localitat, en el qual s'exposa l'acord adoptat pel Ple en la sessió ordinària celebrada l'11 de maig de 2006, relatiu a l'aprovació del projecte i, conseqüentment, a la decisió d'iniciar la tramitació de la declaració com a paratge natural municipal de la forest Palomita de l'esmentat terme municipal.  
- Certificat municipal relatiu a la titularitat dels terrenys inclosos en aquesta pla especial, de data 26 d'abril de 2006, en el qual se subscriu que les parcel·les 14, 80, 135, 138, 142, 9002 i 9003 del polígon 16, afectades per la sol·licitud de declaració de paratge natural municipal, a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana i el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació dels paratges naturals municipals, són de titularitat municipal o d'usos i domini públic i caràcter municipal.  
- Informe subscrit per tècnic municipal, de data 6 de març de 2006, relatiu a la qualificació urbanística de les parcel·les que a continuació es detallen:  
- Les parcel·les núm. 142 i 147 del polígon 16 de Vilafranca, estan qualificades com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
- Les parcel·les 14 i 138, estan qualificades majoritàriament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, encara que una xicoteta part està qualificada, a més, com a sòl no urbanitzable amb protecció de carretera.  
- La parcel·la núm. 2 del polígon 13, es qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
- La parcel·la 9.002 és un tallafocs, i la núm. 9.003 del polígon 16 és sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
- Les parcel·les 9.004, 9.005 i 9.006, estan qualificades com a camins ramaders.   
- El procediment d'informació pública es va realitzar mitjançant publicació d'edicte en el DOGV número 5292, de 30 de juny de 2006; i s'hi adjuntà certificat de l'Ajuntament de Vilafranca, de 26 de gener de 2007, en el qual consta que durant l'esmentat tràmit no s'hi han presentat al·legacions.  
- Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de 16 de maig de 2006, en el qual es resol informar favorablement la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de paratge natural municipal de l'espai referit, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.  
Consideracions ambientals  
1. En el paratge La Palomita situat al sector occidental del terme municipal de Vilafranca, destaca com a formació predominant una densa massa boscosa de pi que s'estén per la major part de l'espai, a excepció dels sectors nord-est i sud-est, en la zona limítrofa amb el Bovalar, que la forest es troba més oberta. El sotabosc de la pineda a penes està desenvolupat a causa de la cobertura de l'estrat arbori i que els tractaments silvícoles efectuats han respectat només els peus de determinades espècies d'interés. Així mateix, a l'interior del paratge es distingeixen dues microreserves de flora: La Palomita, de 3,16 hectàrees, declarada l'any 2001, i La Palomita-B, amb 9,13 hectàrees, a manera de continuació de l'anterior.  
2. Dins de l'àmbit del paratge natural municipal discorren els camins ramaders següents:  
- Assegador de la Torre Nueva, que actua com a límit sud de l'espai.  
- Assegador de la Font del Llosar; travessa longitudinalment el sector oriental del paratge.  
- Assegador de Mas de Tosca de Dalt; discorre per part dels límits oest i nord del paratge, però sense estar-hi inclòs.  
3. Pel que fa a la connexió amb les infraestructures viàries existents, no hi ha cap carretera que travesse l'espai, i la més pròxima és la CV-173 que comunica Vilafranca amb Mosqueruela (Terol) i que discorre paral·lela al límit oest del paratge; sent aquesta la principal manera d'accés al sector occidental d'aquest.  
Des del nucli urbà de Vilafranca també es pot accedir al paratge a través del camí dels Montitas, fins l'encreuament amb el camí del Bovalar, i posteriorment pel camí al Mas de Baix fins a enllaçar amb la pista forestal P-16 que recorre d'est a oest el terç sud de l'espai fins a connectar amb la carretera CV-173.  
4. Respecte a la presència d'edificacions, les úniques construccions existents dins de l'àmbit són un dipòsit d'aigua, una caseta de pedra i diversos murs de maçoneria en sec, i aquests són uns dels referents del patrimoni cultural municipal més destacables.  
5. Pel que fa a l'efecte derivat del desenvolupament de l'actuació, recollit en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte de pla especial, cal destacar les següents:  
- La senyalització general consistirà en indicadors d'activitats, establiments, llocs, i aquells de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, i que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge. Es realitzarà únicament en les entrades del paratge i en punts que pel seu especial interés el puguen requerir, i el seu disseny i col·locació hauran de ser els adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len.  
- No està prevists la creació de noves pistes, recolzant-se l'itinerari en les actuals vies de comunicació existents.   
- La col·locació de senyalitzacions que indiquen els tipus d'espècies vegetals presents en l'àrea, panells indicatius del funcionament del paratge i dels ecosistemes existents, es farà, igual que en la senyalització general, atenent a una grandària, disseny i col·locació adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len.  
- Pel que fa a les actuacions de conservació sobre la vegetació autòctona actual del paratge, els tractaments consistiran en la poda dels arbres, retirada dels peus morts, com també aquelles accions l'objectiu de les quals siga la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla. També s'eliminarà la vegetació no autòctona sempre que no es tracte d'un arbre monumental.   
- Es continuarà amb l'aprofitament forestal que realitza el municipi en el paratge, acollint-se al que disposa la legislació vigent en la matèria.  
6. Pel que fa a les mesures protectores i correctores, en l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat, entre altres, les següents:  
- No està prevista la realització d'obres que comporten moviments de terres; no obstant això, caldrà ajustar-se a l'obtenció prèvia de la corresponent llicència urbanística; mesura que es troba prevista en la normativa del pla especial.  
- Les restes de materials i residus diversos hauran de ser recollides i se n'haurà d'evitar la dispersió per la zona, i seran dipositades en instal·lacions autoritzades.  
- Els canvis d'oli i manteniment de les maquinàries que hagen d'intervenir en el paratge s'hauran de realitzar en tallers autoritzats, i s'haurà de comprova que no hi ha fuites d'olis, lubricants i combustibles mentre duren les obres.  
- En les reforestacions únicament s'hauran d'utilitzar espècies autòctones, i s'hauran d'evitar aquelles que no pertanguen o hagen pertangut a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.  
- Per a evitar en la major mesura possible el possible risc d'incendi, s'hauran de prendre totes aquelles mesures necessàries, d'acord amb el que estableix la legislació forestal vigent.  
- Els materials, tractaments superficials, mobiliari, tanques, etc. s'hauran d'adequar a l'ambient forestal en què se situen.  
- Es considera la possibilitat, i segons consta en l'estudi d'impacte ambiental se n'han iniciat els tràmits, de modificació de les normes subsidiàries, amb l'objecte de dotar d'una major protecció les construccions de pedra en sec que hi ha al terme municipal.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
3. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
4. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
5. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Basant-se en tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial del paratge natural municipal La Palomita, al terme municipal de Vilafranca (Castelló), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució d'aquest projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, aquest es considera acceptable sense perjudici que hi ha altres zones al municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en aquest pla a través de diversos mitjans legalment establits.  
2. S'haurà de revisar el que estableixen els diversos subapartats integrants de l'article 4 del pla especial (efectes d'aquest) per a evitar possibles contradiccions entre aquests, o puguen originar-se confusions pel que fa a la seua interpretació. Per això, ha de quedar bastant aclarit, i prevaldre, tal com s'estableix en l'article 4.3, la determinació fonamentada en la idea que el planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial, de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades en aquest.  
3. Haurà de revisar-se la redacció de l'article 5 del pla especial i procedir-ne a la modificació, de manera que es de compliment al que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental en relació a:  
Estaran sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les revisions d'aquests, en tot cas. Igualment se sotmetran a declaració d'impacte ambiental les modificacions del pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, Incloent-ne les modificacions. En conseqüència es consideraran també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
4. Respecte a les activitats d'urbanització i edificació de la secció vuitena de la normativa del pla especial s'haurà de tenir en compte que a l'efecte urbanístic el pla especial qualifica els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció, i respecte a l'edificació, pel que fa a les excepcions per a equipament públic estaran permeses les de nova planta sempre que no en siga possible la instal·lació en un altre tipus de sòl fora de l'àmbit del paratge. Així mateix, respecte a la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents en l'àmbit del paratge, aquestes estaran permeses sempre que l'ús a què es destinen aquestes estiga permés per la normativa del pla especial en funció de la zona de què es tracte, i s'haurà d'obtenir, en tot cas, informe favorable del Servei de Parcs Naturals.  
5. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser concorde amb els usos permesos en sòls protegits amb caràcter forestal, en relació, en especial, amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del paratge.  
En l'apartat B de la secció setena, es fa menció d'allotjament turístic i altres activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions; concretament, en l'article 46 es fa referència a activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions, i no es defineix de quin tipus d'activitats es tracta. Per la qual cosa haurà de concretar-se en la normativa que les activitats recreatives i esportives han de ser exclusivament les pròpies d'espais forestals amb protecció. De la mateixa manera, no queden definides les àrees destinades a aquestes, per la qual cosa haurà d'obtenir-se informe favorable del Servei de Parcs Naturals respecte a aquestes qüestions a fi de poder establir una major concreció respecte a les activitats vinculades a construccions que es permeten en l'àmbit del paratge, com també les zones susceptibles d'albergar els esmentats equipaments.  
6. Prèviament a qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'Inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la Conselleria de Cultura inclosos en l'àmbit del paratge, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Conselleria de Cultura. Igualment, es considera que les rehabilitacions i actuacions sobre construccions tradicionals existents en l'àmbit del pla especial hauran de tenir en tots els casos l'informe previ favorable de l'òrgan amb competència substantiva en la matèria.  
Pel que fa al que estableix l'article 27.2, haurà de modificar-se de manera que en la seua redacció s'especifique que els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístic recreatius sempre que els usos referits no impliquen la pèrdua dels valors científics i culturals d'aquests, siguen compatibles amb la normativa del pla especial i obtinguen prèviament informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
7. Qualsevol actuació que desenvolupe i que puga comportar una afecció a camins ramaders, haurà de complir a tot el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
8. Respecte a les activitats agràries a què s'al·ludeix en l'article 31.1 (tipus de cultius i incompatibilitats), haurà de corregir-se'n la redacció en el sentit següent: es consideraran compatibles en l'àmbit del pla el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor en aquest moment, i haguen obtingut les autoritzacions corresponents, com també l'avaluació d'impacte ambiental favorable, si fóra necessària.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet der no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 20 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 5/07 AIA  
Títol: Modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament municipal de Catí per a l'ampliació del sòl urbà (tram final del carrer Extramurs)  
Promotor: Ajuntament de Catí  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
Localització: Terme municipal de Catí, Castelló  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte d'aquesta modificació consisteix a requalificar els terrenys situats en la prolongació del carrer Extramurs (al nord-oest d'aquest) del terme municipal de Catí, i passa a formar part del nucli urbà i, per tant, adquireix la classificació de sòl urbà.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Planejament vigent i proposat  
Les normes subsidiàries de planejament del terme municipal de Catí, aprovades definitivament en la sessió celebrada el 28 de febrer de 1996 per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, qualifiquen els terrenys afectats per aquesta modificació puntual com a sòl no urbanitzable comú.  
Ordenació prevista i usos  
Es tracta d'una modificació que afecta una superfície d'aproximadament 3.405 m²; i constitueix una zona pràcticament consolidada, en disposar de les infraestructures necessàries per a ser considerada sòl urbà, segons es desprén del que es considera en la documentació remesa; atés que en els esmentats terrenys es localitzen diverses edificacions, i la resta dels terrenys està sense un ús concret.  
En la documentació tècnica que acompanya l'estudi d'impacte ambiental es fa referència, entre altres qüestions, que l'ampliació i reforma del sòl urbà, no implicaria ni modificaria la vigència, en tots els seus punts i apartats de les ordenances de l'edificació i usos del sòl, regint-se la nova zona reclassificada, basant-se en el que disposa l'article 4 de l'ordenança SU-RC, corresponent a nucli antic sense protecció.   
Anàlisi d'alternatives  
L'actuació proposada queda condicionada per les pròpies característiques del projecte, fonamentalment a causa que el fet de ser una zona de terreny pràcticament consolidada, no permet altres solucions alternatives; plantejant-se bàsicament la legalització de la situació en què es troben els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú per la normativa vigent; però que en la pràctica ja disposen de totes les infraestructures necessàries per a ser considerats com a sòl urbà, tal com s'ha mencionat en l'apartat anterior.  
Tramitació administrativa  
En data 12 de gener de 2007, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló, remet estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons sessió extraordinària celebrada en data 4 de maig de 2006, el Ple de l'Ajuntament acorda aprovar provisionalment la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament municipal de Catí.   
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, es va exposar al públic, juntament amb la resta de la corresponent documentació tècnica, segons anuncis publicats en el BOP de data 14 de març de 2006, en el DOGV de data 15 de març de 2006, tauler d'anuncis municipal, i en el diari Mediterráneo de data 28 de febrer de 2006.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, tal com consta en el certificat subscrit per l'alcalde de Catí i el secretari de l'Ajuntament de l'esmentat municipi, de data 26 d'abril de 2006.  
2. Peticions d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada, i especialment pel que fa a l'estudi d'impacte ambiental, no té els continguts mínims establits per l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar en aquesta Conselleria; malgrat això, s'ha continuat amb el tràmit d'avaluació ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació, a causa de les dimensions de la superfície afectada, a l'objectiu pretés amb l'esmentada modificació i especialment, perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable l'esmentada proposta.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
En l'expedient administratiu municipal remés consta certificat subscrit per l'alcalde de Catí, de data 11 d'octubre de 2006, en el qual s'indica que, havent-se sol·licitat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informe referent a la disponibilitat de recursos hídrics, conforme estableix l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge; com també informe a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport respecte a la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià; no s'han rebut, fins a la data que consta en el certificat a què es fa referència, els respectius informes sol·licitats.  
Afeccions legals   
Consultades les cartografies temàtiques i els estudis integrants dels sistemes d'informació territorial, publicats per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i la xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
Consideracions ambientals  
Consultada la Cartografia Temàtica d'aquesta Conselleria, l'àrea d'estudi no presenta cap risc associat a l'erosió (potencial ni actual), inestabilitat de vessants, risc sísmic, risc de vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, ni risc d'inundació.   
L'escassa fauna present en l'àrea presenta un marcat caràcter antròpic, i les escasses espècies existents estan adaptades a la presència humana. Tampoc es detecta l'existència d'espècies faunístiques que tinguen una especial protecció, atés l'alt grau d'antropització i desnaturalització dels terrenys que constitueixen el sector que s'ha de desenvolupar.  
Respecte a la identificació i valoració d'impactes realitzada en l'estudi d'impacte ambiental remés, s'indica en aquest que ateses les característiques de l'actuació, no s'analitzar la fase de construcció, atés que la zona afectada es troba ja urbanitzada, com tampoc s'analitza la corresponent fase d'abandó, a causa del caràcter residencial de la zona afectada, i la necessitat d'ampliar el sòl urbà. Per la qual cosa, en l'estudi remés s'avalua únicament la fase de funcionament.   
Pel que fa a la identificació de les accions susceptibles de produir impactes com a conseqüència del desenvolupament de l'actuació, s'han destacat en l'estudi presentat, de forma molt generalista, algunes de les següents:  
- Augment del trànsit rodat  
Tenint en consideració que l'àmbit d'actuació d'aquesta modificació està constituït pel tram final d'un carrer residencial d'un municipi relativament xicotet, no es preveu un excessiu augment del trànsit rodat. De fet, actualment, el carrer en qüestió no està obert al trànsit, ja que es tracta d'un carrer sense eixida, únicament utilitzat pels residents d'aquest.  
- Consum d'aigua i energia  
Pel fet de tractar-se d'un tram de carrer, de caràcter residencial, amb habitatges fonamentalment unifamiliars, alguns d'aquests ja construïts i en ús, no es preveu un augment de consum d'aigua i energia superior a què les infraestructures presents en el municipi poden assumir.  
- Residus sòlids  
Quan la zona estiga totalment ocupada, es produirà un augment de poca rellevància de producció de residus sòlids urbans. Corresponent els previsibles residus que es generen a cartonatges, embalatges i matèria orgànica, fonamentalment, i en algun cas a restes de fusta, alumini, entre altres; els quals hauran de gestionar-se adequadament d'acord amb la naturalesa d'aquests.   
- Abocaments líquids  
Els abocaments líquids d'origen sanitari seran abocats a la xarxa de clavegueram ja existent en la zona.  
- Sorolls, vibracions i fums  
No és previsible que es produïsquen vibracions ni emissions lluminoses durant la fase de funcionament.  
Respecte als sorolls i fums, seran els derivats de l'augment de presència humana i de trànsit rodat, ambdós ja existents en l'actualitat en ser una zona ja urbanitzada i amb edificació.   
- Edificació  
Atés que la zona d'actuació és limítrofa amb el sòl urbà, l'edificació no es presenta com un element estrany en el paisatge; no hi ha, per tant, cap impacte negatiu sobre aquest.  
Respecte dels elements ambientals susceptibles de ser afectats pel desenvolupament de l'actuació, cal destacar els que a continuació s'indiquen:  
- Relleu i topografia  
Aquest impacte es considera nul, atés que en estar ja finalitzada la construcció, les condicions de relleu i topografia no variaran respecte a les inicials.  
- Qualitat de l'aire  
L'impacte ambiental que afecta la qualitat de l'aire es produirà principalment per les emissions dels gasos dels vehicles en el trànsit normal d'aquests, però atés que es tracta del tram final d'un carrer de caràcter residencial, aquest impacte pot considerar-se pràcticament inapreciable.  
- Hidrologia  
Pel fet de no existir en la zona jardins ni zones verdes, el consum d'aigua queda reduït al necessari per al consum humà (xarxa d'aigua potable), no es consumeixen, per tant, recursos hídrics.  
- Vegetació  
L'únic impacte susceptible de produir-se respecte a la vegetació serà la introducció d'espècies autòctones i de caràcter ornamental en les xicotetes zones verdes que puguen existir. No obstant això, ateses les característiques i naturalesa de la vegetació existent en la parcel·la, fruit de la falta del manteniment de les zones no edificades, es pot considerar que la introducció de vegetació associada als vials serà un impacte positiu.  
- Qualitat del paisatge  
Atés que els terrenys afectats per la modificació puntual es troben actualment urbanitzats, no constitueix un paisatge natural, no s'analitza detalladament l'afecció. En tot cas, la modificació pot comportar la creació de noves edificacions, i es considera una modificació positiva ja que permetrà la total integració de la zona d'estudi en la resta del nucli urbà.  
- Infraestructures  
Les necessàries en la zona objecte d'estudi, es troben actualment executades, per la qual cosa no es produirà cap modificació.  
- Patrimoni històric i arqueològic  
Atés que no consten elements històrics artístics, o jaciments arqueològics inventariats, l'efecte d'aquest impacte es considera nul.  
Pel que fa a l'establiment de mesures protectores i correctores, per a reduir, eliminar o compensar l'efecte ambiental negatiu significatiu que puga derivar-se com a conseqüència del desenvolupament d'aquesta actuació; s'indica que atés que no es detecta cap activitat ni durant la fase de construcció ni durant la fase de funcionament que puga afectar negativament els elements ambientals descrits en l'estudi; no s'ha definit cap tipus de mesura correctora concreta. Es destaca únicament, que haurà de complir estrictament amb les determinacions establides en la legislació vigent respecte d'això i que hi siga d'aplicació.  
Respecte al programa de vigilància ambiental, es determinen els controls que hauran de dur-se a terme en la fase de funcionament, i s'indiquen els següents:  
- S'exigirà a tots els particulars que desitgen construir-se un habitatge en la zona afectada per la modificació, que prèviament sol·liciten a l'Ajuntament la corresponent llicència d'obres, d'acord amb el procediment establit, presentant un projecte en què es justifique el compliment de les ordenances d'edificació i ús del sòl.  
- Es controlarà els residus líquids urbans generats, incloent la correcta canalització i posterior tractament d'aquests.  
- Control dels residus sòlids complint la normativa local i autonòmica pel que fa a la recollida i tractament de residus urbans, sent traslladats a un abocador controlat.  
- S'efectuaran controls periòdics de la qualitat de les aigües prèviament a l'abocament d'aquestes.  
- Es conservaran i mantindran el mobiliari urbà i les zones verdes existents en l'àmbit d'actuació.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, basant-se en tot l'anteriorment considerat i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual de les normes subsidiàries del terme municipal de Catí, per a l'ampliació del sòl urbà (tram final del carrer Extramurs), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon  
Se supedita l'execució d'aquest projecte al compliment dels condicionants següents:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se, prèviament a l'execució de les obres, informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus; i complir totes les determinacions que en aquest s'establisquen. En el supòsit que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Serà necessari acreditar, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o d'entitat col·laboradora autoritzada, la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a la previsió de consums que es desprenguen del desenvolupament de l'edificació en l'àmbit dels terrenys compresos en aquesta modificació puntual; tal com es recull en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres d'edificació, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
- S'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, prèviament a aquestes, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs. Així mateix, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta; tenint en consideració que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles, hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
- L'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió dels residus sòlids complint pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.  
- Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé en allò relatiu a la modificació en si com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel et de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de febrer de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 194/06-AIA  
Títol: Construcció d'explotació avícola d'engreixament   
Promotor: Alejandro José Torres Torres  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'inici d'activitat d'explotació avícola  
Localització: Polígon 13, parcel·les 83 i 84, del terme municipal de Fuenterrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la construcció d'una explotació avícola de broilers, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són les següents:  
L'explotació estarà constituïda per dues naus de característiques semblants, sent 1.711,28 m² la superfície construïda en cada una d'aquestes. La capacitat total de l'explotació serà de 68.000 broilers, i 34.000 places la capacitat de cada una d'aquestes. Sent la superfície de la parcel·la on s'emplaçaran de 61.005 m²; i la superfície total construïda de 3.527,56 m².  
Els animals es rebran en l'explotació amb un dia, i uns 50-60 grams de pes mitjà, romanent en ella fins que aconsegueixen els 2,1-2,3 kg de pes, moment després del qual seran traslladats a l'escorxador; sent el cicle de criança d'aproximadament 50-52 dies, preveient-se la realització de 5-6 cicles anuals.  
Es generarà un total aproximat de 986 t de gallinassa a l'any, que seran venuts com a adob orgànic. Per al seu emmagatzemament, en cas que no existisca per circumstàncies diverses una sincronització entre la retirada de la gallinassa i la posterior càrrega d'aquesta en els camions de transport; es disposarà de dos femers impermeabilitzats i estancs, amb pendent cap a fosses de recollida de lixiviats, situades en els extrems de les naus.  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que l'aigua de neteja i l'excés d'humitat de les dejeccions s'eliminarà per evaporació, quedant el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït. Es disposarà d'una fossa sèptica per a la recollida de les aigües residuals que es generen procedents de les instal·lacions sanitàries.  
Per a l'eliminació de les baixes que es produïsquen en l'explotació, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, que una vegada obtinguda la llicència d'activitat i es dispose de la corresponent cartilla ramadera; se subscriurà una assegurança de recollida i destrucció de cadàvers; es disposarà igualment, de contenidor homologat per a depositar-los fins que se n'efectue la retirada, amb una capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, i situat fora del recinte de l'activitat ramadera.  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral; entre les mesures que s'han d'adoptar, s'inclou la instal·lació de tela antiocells en les finestres de la nau, com també gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació de manera que permeta la desinfecció dels vehicles que accedisquen a aquesta, concretament es fa referència en l'estudi, a la col·locació en les portes d'accés a les naus de pediluvis, la solució desinfectant de les quals es renovarà com a màxim cada set dies per a evitar la pèrdua de les propietats d'aquesta. Així mateix, després de cada cicle d'engreixament, es procedirà a realitzar un buit sanitari de dues setmanes, procedint-se a la neteja i desinfecció de les naus i els equips emprats.  
El subministrament d'aigua potable procedirà d'un pou propi; i es disposarà en l'explotació de dipòsits de regulació i un equip de cloració i tractament de l'aigua.  
L'explotació es localitza a uns 2.800 metres aproximadament del nucli urbà de Fuenterrobles.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 26 de maig de 2006, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Fuenterrobles del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 86, d'11 d'abril de 2006, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 12 de juny de 2006, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament de Fuenterrobles, documentació complementària relativa als apartats següents:   
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, publicada en el DOGV núm. 4922 (12/01/05), per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant d'aquesta Conselleria.  
- Atés que la procedència de l'aigua per a l'explotació s'obté d'un pou propi, tal com s'especifica en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte d'activitat remesos, haurà d'aportar-se informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Si l'aigua utilitzada en l'explotació també prové de la xarxa de proveïment municipal (aspecte respecte al qual haurà d'ampliar-se la informació), haurà d'aportar-se còpia del contracte de proveïment.  
- L'expedient haurà de completar-se amb la presentació del projecte d'activitat, autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge; com també informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
El 7 d'agost de 2006, es remet documentació constituïda per:  
- Còpia de la sol·licitud de prospecció arqueològica remesa al Servei d'Arqueologia de la Direcció General de Patrimoni Artístic; amb data entrada en la Direcció Territorial de València, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, a 19 de juliol de 2006.  
- Còpia de la sol·licitud de la concessió d'aigües subterrànies (excepte proveïment) realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data entrada en el registre de l'edifici PROP de Requena, a 24 de febrer de 2006.  
- Còpia de l'informe firmat pel cap d'Àrea de Modernització d'Infraestructures Agràries; amb registre d'eixida de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el 18 d'octubre de 2005, i registre d'entrada en l'Ajuntament de Fuenterrobles, a 21 d'octubre de 2005; en el qual s'indica: Que en relació amb la petició sobre autorització de construcció agrària en sòl no urbanitzable presentada pel promotor del projecte; s'adjunta informe emés respecte d'això, significant-se que aquest és favorable condicionat al compliment dels compromisos firmats pel sol·licitant. S'hi adjunta compromís firmat pel promotor del projecte, a 9 d'agost de 2005, en el qual es compromet a: Complir el que disposa la Llei 6/03, de la ramaderia de la Comunitat Valenciana i resta de Normativa (RD 348/00 annex 76/95 Ordre 14 de febrer de 1996, RD 1322/2002, en tot el que afecte l'activitat de cria de broilers). Té l'esmentat compromís entrada en l'oficina comarcal d'Utiel, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el 26 d'agost de 2005.   
- Còpia de l'informe realitzat pels Serveis Veterinaris Oficials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, firmat per l'inspector pecuari, en data 1 de setembre de 2005, en el qual s'indica: Que les naus no estan construïdes, sent la ubicació de les futures obres les necessàries per a l'adequada explotació ramadera que es pretén.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés inclou els informes següents:  
- Informe favorable de l'Alcaldia  
- Informe favorable arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial municipal.  
- Informe favorable del cap local de sanitat.  
- Informe favorable de l'enginyer agrònom municipal.  
- Certificat de la realització del procediment d'informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Fuenterrobles no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat les accions del projecte susceptibles de generar impacte, tant per a la fase de construcció com per a la fase de funcionament, i posterior abandó i finalització de l'activitat productiva; incloent-se, així mateix, una descripció de la situació preoperacional referent al clima, edafologia, geologia, hidrogeologia, flora i fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
Pel que fa a la identificació dels factors del medi susceptibles de veure's impactats, s'ha inclòs, entre altres:  
- L'aire, per contaminació física (emissió de gasos, de partícules sòlides en suspensió), com també contaminació química.  
- L'aigua; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques de l'aigua superficial i subterrània, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus.  
- El sòl; per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques, que poden veure's afectades per fenòmens com la compactació, l'erosió, i pèrdua de permeabilitat, entre altres.  
- La vegetació; per pèrdua de la vegetació existent.  
- La fauna; per degradació d'hàbitats i alteració de pautes de comportament.  
- El paisatge; per alteració del paisatge original.  
Per a valorar qualitativament les possibles alteracions derivades de la implantació de l'activitat ramadera, s'ha construït una matriu d'impactes, en la qual es relacionen els efectes que les diverses accions provocarien sobre els factors ambientals susceptibles de ser impactats; establint una sèrie de paràmetres i variables que s'han d'analitzar. Posterior a aquesta anàlisi, s'efectua una valoració global dels resultats, considerant-se l'activitat en termes generals com a viable des del punt de vista ambiental, atés que l'impacte es qualifica com a baix, compatible amb l'entorn.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat mesures correctores, basant-se en els possibles impactes identificats; podent destacar-se, en termes generals, les següents:  
- Durant la fase de construcció:  
- En la fase de replantejament no s'ocuparà més terreny que l'imprescindible.  
- A la finalització del projecte s'hauran d'aplicar tècniques d'estesa i incorporació a l'entorn dels sobrants, si ni ha.  
- El tipus de construcció, els materials que s'han d'utilitzar, com també els colors que s'han d'emprar, seran en tot moment del tipus que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona, amb l'objecte de minorar en la mesura que es puga l'impacte en el paisatge.  
- La maquinària utilitzada haurà de ser seleccionada de manera que l'impacte que la utilització d'aquesta ocasione siga el menor possible.  
- Fase de funcionament:  
- Per a evitar la proliferació de males olors, les naus hauran d'estar dotades de sistemes de ventilació forçada, mitjançant 12 extractors en un lateral de la nau.  
- L'explotació s'haurà d'envoltar d'una tanca perimetral que reculla totes les instal·lacions, impedint el lliure accés a aquestes a tota persona aliena. Aquesta tanca haurà de ser de tela metàl·lica amb una alçària de 2 metres.  
- A final de cada cicle, i quan es considere convenient, s'haurà de realitzar una neteja total mitjançant productes desinfectants amb productes d'ús habitual en aquest tipus d'activitats, desinfectants i detergents, consistents en una combinació de tensioactius i aldehids.  
- En les portes d'entrada a la granja s'hauran de col·locar pediluvis.  
- En els buits de les finestres de la nau s'haurà de col·locar una tela antiocells per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Per a la recollida dels cadàvers s'haurà de disposar d'un contenidor homologat per a depositar els animals morts, de capacitat mínima de 800 a 1.000 litres, amb tapa i amb un mecanisme que permeta carregar-lo amb grua des d'un camió.  
- Respecte a l'emmagatzemament de productes, s'haurà d'emmagatzemar el pinso compost per a l'alimentació, que es transportarà en vehicles especialitzats (cisternes) que els dipositaran en les sitges tancades i aïllades del sòl, no implicant per tant, cap tipus de contaminació en el sòl.  
- Per a facilitar la recollida del fem i poder emmagatzemar-lo en el cas que no puga realitzar-se la retirada immediata d'aquest per una empresa autoritzada, s'haurà de construir, en els extrems de les naus, dos femers totalment estancs i impermeables; proveïts de solera i pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Respecte al programa de vigilància ambiental s'indica que es consideraran especialment les qüestions següents:  
- Revisió de l'estat de la tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació.  
- Assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau.  
- Comprovació de l'estat i possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
- Control de l'estat general i neteja de les instal·lacions.  
- Retirada de la gallinassa generada per una empresa autoritzada, que n'efectuarà la valoració com a adob orgànic.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació avícola de broilers, situada al polígon 13, parcel·les 83 i 84, del terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Alejandro José Torres Torres, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, previ a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i del respectiu informe de l'organisme de conca corresponent; havent de ser presentats davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- Segons la Cartografia Temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o percolació associada a la gestió incorrecta de residus orgànics; sobretot, en cas de modificar la gestió de residus destinant-los com a adob orgànic en camps de cultiu de la zona.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- Haurà de disposar-se, una vegada s'inicie l'activitat ramadera, de contracte actualitzat de retirada de la gallinassa, de manera que quede assegurada la retirada periòdica d'aquesta, evitant-se l'acumulació incontrolada en l'explotació.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que puga generar en l'entorn on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.   
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 20 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 141/06-AIA  
Títol: Ampliació de granja avícola d'encebament de broilers  
Promotor: Vicente Rodríguez Pérez  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'explotació avícola  
Localització: Polígon 16, parcel·les 430, 420 i 424, del terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola d'engreixament, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són les següents:  
L'activitat ramadera que es desenvolupa en l'explotació consisteix en l'encebament de broilers; que es reben amb un pes aproximat de 40 grams i un dia d'edat, i romanen en l'explotació fins que aquests aconsegueixen un pes mitjà d'uns 2,1 quilos; moment després del qual són traslladats a l'escorxador.  
La criança es realitza sobre llit de jaç (borumballa o palla), el qual haurà de mantenir en tot moment el percentatge d'humitat més idoni, i s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, que aquesta haurà d'oscil·lar al voltant del 60%.  
En l'actualitat hi ha una nau, en la parcel·la 430 (50.972 m²) del polígon 16, del terme municipal d'Alpuente, amb capacitat per a 40.000 aus; i es pretén ampliar mitjançant la construcció d'una nova nau (1.970 m²), de característiques semblants, a la ja existent, amb capacitat també per a 40.000 places, que es localitzaria sobre les parcel·les adjuntes 424 (4.219 m²) i 420 (6.467 m²) ascendint per tant, la capacitat total de l'explotació a 80.000 places. La superfície total construïda després de l'ampliació és de 4.155 m².  
Després del transport dels animals a l'escorxador, es procedeix a la retirada i venda del fem produït, i a la neteja i desinfecció de les naus i els equips emprats en l'explotació. Així mateix, s'efectua un buit sanitari posterior a cada cicle de criança, d'uns 10 dies aproximadament de duració; sent el nombre de cicles projectats de 5,5 a 6.  
La producció de fem que es preveu és d'aproximadament 2.300 t anuals, considerant una estabulació completa, com s'indica en l'estudi. La destinació d'aquest serà la venda per a la producció de fems comercials i la seua utilització en l'agricultura; no projectant-se acumulació en l'explotació; i s'ha previst la construcció d'una superfície impermeabilitzada, mitjançant formigó fonamentalment, que permeta, en cas d'una possible demora en la retirada del fem, l'emmagatzemament d'aquest sense que es generen lixiviacions i filtracions; i s'haurà de mantenir coberta per lones.  
El consum d'aigua potable s'estima en 1.500 m³ anuals; procedint l'esmentat proveïment de la xarxa municipal.  
L'activitat no genera efluents líquids, ja que l'aigua de neteja i l'excés d'humitat de les dejeccions s'eliminarà per evaporació, quedant el residu sòlid d'aquestes com a part del fem produït. Es disposa d'una fossa sèptica per a la recollida de les aigües residuals que es generen procedents de les instal·lacions sanitàries.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública i remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 28 d'abril de 2006, amb la remissió per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 298, de 16 de desembre de 2005, com també la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Aquest expedient té com a antecedent una declaració d'impacte ambiental, amb referència 190/00, i dictada en data 16 de novembre de 2000 per la directora general de Planificació i Gestió del Medi, relativa a l'inici d'activitat; resultant una declaració positiva condicionada als aspectes següents:  
- S'haurà de disposar de gual sanitari o sistema equivalent en l'explotació.  
- S'haurà de disposar de tanca perimetral en l'explotació.  
- S'haurà de disposar de fossa de cadàvers, en la qual es realitzarà estratificació amb calç sobre les baixes.  
- La gallinassa haurà de ser retirada per una empresa amb la qual se subscriu contracte de compromís de retirada durant tres anys a partir de l'1-8-2000.  
- S'haurà de disposar de femer en l'explotació, construït amb materials impermeables que assegure l'emmagatzemament de la gallinassa en cas que no siga extreta de l'explotació just al final del cicle.  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal remés inclou els informes següents:  
- Informe favorable del tècnic veterinari municipal  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe favorable de l'Alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació es qualifica com a sòl no urbanitzable protegit enfront d'abocaments; segons l'article 64 de les normes subsidiàries de planejament d'Alpuente (tal com s'indica en l'informe tècnic elaborat pel veterinari municipal).  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció molt generalista del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on s'exercirà l'activitat; descrivint-se posteriorment els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: edafologia, morfologia, climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia i paisatge.  
Entre els impactes més rellevants que pot generar l'exercici de l'activitat, s'han destacat els que poden derivar-se dels factors següents:  
- Descàrrega del pinso  
- Descàrrega de 80.000 pollets/cicle  
- Emissions de gasos dins de l'explotació ramadera  
- Càrrega de broilers  
- Abassegament de residus del jaç  
- Emissions de gasos externes a l'explotació ramadera  
- Càrrega del jaç  
Són, per tant, els impactes més rellevants susceptibles de generar-se, derivats de l'exercici de l'activitat, els que poden produir-se sobre els elements següents:  
- Sòl: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre el sòl, mentre es tinguen en compte una sèrie de mesures com són l'adobat en les dosis adequades i el seguiment de les especificacions indicades en el Codi de bones pràctiques agrícoles, entre altres mesures.  
- Aigües: no es preveu que es produïsca impacte negatiu sobre les aigües subterrànies ni superficials, sempre que es complisquen les mesures descrites en l'apartat corresponent referent a l'emmagatzemament i control dels residus.  
- Atmosfera: s'han considerat com a elements susceptibles de produir impacte sobre l'atmosfera, la producció de sorolls i l'emanació d'olors; considerant-se que les molèsties poden reduir-se considerablement amb l'aplicació de les mesures desenvolupades en l'apartat corresponent.  
- Vegetació: no es preveu que es produïsca afecció sobre la vegetació circumdant a l'explotació.  
- Paisatge: es considera que l'explotació no generarà impacte visual, atés que s'emmarca en una zona que presenta trets rurals compatibles amb l'activitat.  
No s'ha realitzat una valoració qualitativa de l'impacte a partir d'una matriu causa-efecte, mitjançant la qual, podria haver-se estimat de manera més concreta les possibles incidències ambientals derivades de les fases de construcció i explotació, com també la importància d'aquestes. Per la qual cosa, el desenvolupament d'aquest apartat en l'estudi d'impacte ambiental ha sigut clarament insuficient; no obstant això, per les característiques del projecte, pot considerar-se, en termes generals, com a viable l'activitat des del punt de vista ambiental amb l'aplicació de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, com també amb el compliment dels condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.   
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
S'han diferenciat les mesures protectores i correctores en diversos apartats en funció dels elements del medi que, tal com es descrivia en l'apartat anterior, podien ser susceptibles de veure's afectats per l'execució d'aquest projecte; no obstant això, aquestes es consideren insuficients, havent de ser ampliades amb els condicionants establits en aquesta declaració.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, s'ha realitzat un desenvolupament molt poc concret d'aquest; considerant-se únicament mesures sobre l'atmosfera, sobre l'àmbit sociocultural i sobre el socioeconòmic; avaluant-se globalment l'impacte com a molt lleu. Així mateix, s'indica que seran les autoritats municipals competents les que hauran d'encarregar-se de controlar que es duga a terme el compliment del desenvolupament del pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 6.a.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'activitat avícola d'encebament, situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Vicente Rodríguez Pérez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Haurà de disposar-se, prèviament a la concessió de llicència d'activitat, de l'informe favorable de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport; i s'haurà de presentat davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu.  
- En l'explotació s'haurà de disposar de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle; havent de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida, impermeable i estanca construïda per a aquest fi, els quals podran ser incorporats de nou al muntó per a afavorir-ne l'eliminació per evapotranspiració.  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
- Haurà de disposar-se d'un contracte actualitzat de retirada de la gallinassa, de manera que quede assegurada la retirada periòdica d'aquesta, evitant-se l'acumulació incontrolada en l'explotació.  
- Per a minimitzar el possible impacte paisatgístic que es puga generar al voltant d'on se situa l'explotació, haurà d'incorporar-se una barrera vegetal constituïda per aquelles espècies arbòries i arbustives que presenten una millor adaptació a les condicions del terreny; amb la qual cosa s'obtindrà, no sols un efecte positiu sobre la qualitat visual, sinó que també s'aconseguirà un increment de la qualitat de l'aire en l'entorn.  
- L'activitat s'haurà de sotmetre en tot moment a tota disciplina que l'autoritat sanitària estime convenient.  
- S'haurà de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació i tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de setembre de 2006.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5804, del 11-07-2008 (2008/8568)

RESOLUCIÓN de 9 de junio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Bugarra, Alfara de Algimia, Vall d'Alba, Villafranca del Cid, Catí, Fuenterrobles y Alpuente.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5804

Fecha DOGV
:   11-07-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/8568

CVE


Fecha del documento
:   09-06-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [Bugarra](javascript:void(0))
    * [Villafranca del Cid](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de junio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Bugarra, Alfara de Algimia, Vall d'Alba, Villafranca del Cid, Catí, Fuenterrobles y Alpuente. [2008/8568]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 015/05-AIA Bugarra, 164/06-AIA Alfara de Algimia, 188/05-AIA Vall d'Alba, 014/07-AIA Villafranca del Cid, 005/07-AIA Catí, 194/06-AIA Fuenterrobles y 141/06-AIA Alpuente.  
Valencia, 9 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 15/2005-AIA  
Título: Plan Parcial Área Industrial  
Promotor: Ayuntamiento de Bugarra (Valencia)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU  
Localización: Al oeste del caso urbano del municipio de Bugarra  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El plan parcial de mejora industrial de iniciativa pública, se formula con el propósito de revisar el planeamiento existente, integrando el suelo urbanizable, el urbano no consolidado y el no urbanizable común, en un nuevo sector con manzanas de gran tamaño que permiten el desarrollo a medio plazo de las dos industrias motores de la economía local, la cooperativa agrícola y la nave de almacenaje y transformación de algarroba, evitando así el importante sobrecoste que implicaría el traslado de ambas industrias al no poder disponer de suelo necesario para crecer, si se mantiene el actual planeamiento.   
Al mismo tiempo, esta reordenación facilita el desarrollo de nuevas áreas industriales y de servicios, con la intención de atraer nuevas industrias al municipio.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El ámbito objeto de la EIA, que completa el sector industrial ya existente, queda limitado al norte por la carretera CV-377 y al sur por suelo urbano y urbanizable, al este por suelo urbano y la CV-377 y al oeste por el camino del Barranco del Ama.  
La superficie total del ámbito, incluyendo suelos urbanos, urbanizables y no urbanizables, es de 79.864,47 m², de los cuales 30.771,07 m² son el objeto de esta EIA, lo que supone un incremento de la superficie de suelo industrial en el T.M. del 62,67%.  
La estructura viaria propuesta está formada por un vial principal de acceso desde el este, uniéndose al casco urbano y un vial perimetral por la zona oeste.  
3. Alternativas  
El EsIA recoge tres alternativas:  
1 Alternativa cero.  
Es aquella en que no se realiza acción alguna sobre el planeamiento vigente, lo cual implica el desarrollar un suelo industrial incompleto, puesto que analizadas las necesidades de suelo de las empresas que tiene voluntad de permanecer en el municipio, optar por esta alternativa implicaría no dar solución a la demanda de suelo que presentan las industrias existentes.  
2 Otras propuestas.  
Serían aquellas resultado de las diferentes sugerencias y/o alternativas que se formulen en cada una de las fases del procedimiento de aprobación del planeamiento.  
3 Justificación de la solución adoptada.  
Se plantea una ampliación del suelo urbanizable en unos terrenos que han quedado cercados por otros suelos urbanizables y la CV-377, procurando un cerramiento del municipio por el oeste que proporcionaría la solución a las actuales necesidades.  
Se adopta la solución presentada puesto que dicho planteamiento, según el EsIA, responde a necesidades reales de superficie de manzana de uso industrial, así como a las infraestructuras necesarias de acceso, así como al respeto de las servidumbres de infraestructuras e integración del actual cementerio municipal y a su ampliación en el entorno conforme a las previsiones de las vigentes N.N.S.S.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 12 de enero de 2005, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remitió, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, copia del Plan parcial modificativo sector industrial del término municipal de Bugarra, de su estudio de impacto ambiental y copia del certificado de aprobación provisional y del resultado de la información pública, a los efectos de emitir la declaración de impacto ambiental e incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 14 de junio de 2005, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remitió, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, copia del estudio de paisaje, solicitando se emitiese el correspondiente informe.  
2. Información pública   
El estudio de impacto se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Las Provincias de fecha 9 de septiembre de 2004 y en el DOGV nº 4824, de 20 de agosto de 2004.  
Durante el período de exposición pública, de veinte días hábiles, no se presentaron reclamaciones sobre el mismo, según consta en los certificados emitidos por la Secretaria del Ayuntamiento de Bugarra, en los cuales se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.  
3. Petición de información o documentación complementaria  
En fecha 3 de agosto de 2005, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite Requerimiento de documentación, con el fin de completar el expediente, en el que se solicitan los siguientes informes y documentos:  
- Informe técnico que justifique la necesidad de reclasificar suelo no urbanizable para crear nuevo suelo urbanizable industrial cuando aún no se ha desarrollado el suelo industrial existente el término municipal.  
- Informe regulado por el artículo 11 de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe del Organismo de Cuenca competente o entidad colaboradora autorizada relativo a la suficiencia de recursos hídricos.  
- Certificado de la entidad gestora de la EDAR que justifique la capacidad para admitir las aguas residuales generadas por el Sector.  
- Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de RSUs e Inertes.  
- Estudio acústico regulado en el artículo 36 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
- Establecer los tipos de industria permitidos en el sector, de conformidad con la clasificación del Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclator de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, con el fin de compatibilizar y armonizar las actividades, con los usos de los sectores urbanizables colindantes.  
- Coste del establecimiento de las medidas correctoras.  
En fecha 15 de marzo de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite notificación de advertencia de caducidad, paralizado el procedimiento desde el día 3 de agosto de 2005, por causa de inactividad imputable al interesado, en la cual se advierte que transcurridos tres meses, a contar desde la notificación, se tendrá el procedimiento por finalizado.  
En fecha 9 de junio de 2006, el Ayuntamiento de Bugarra remite, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, la siguiente documentación, lo que invalida la advertencia de caducidad continuando con el proceso de EIA:  
- Informe y aclaraciones sobre diferentes puntos requeridos  
- Solicitud de informe favorable a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del proyecto presentado con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
- Solicitud informe paleontológico.  
- Certificado de la entidad gestora de la estación depuradora de aguas residuales sobre la capacidad de dicha infraestructura con el desarrollo de los usos propuestos.  
- Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes.  
- Certificado de capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua.  
En fecha 30 de junio de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remitió, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, una copia del informe de suficiencia y capacidad de suministro de agua potable del Plan Parcial correspondiente para su unión al EsIA, emitido por Egevasa.  
En fecha 13 de julio de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remitió, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, una copia del informe sobre el estudio acústico del Plan parcial de mejora industrial de Bugarra, para su unión al EsIA, emitido por el Técnico de Actividades Calificadas de la DT de Valencia.  
En fecha 20 de septiembre de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite nuevo Requerimiento de documentación, por encontrase todavía incompleto el expediente solicitando:  
- Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Dicho informe debe ir acompañado del estudio de impacto ambiental, al cual se contrae, con el sello de autorización en todas sus páginas, en prueba de conformidad.  
- Visto el informe emitido por Egevasa en el que se garantiza un caudal de 11 lps, y un caudal previsto de 20 lps, pero no se especifica ni la procedencia de ambos caudales, ni se hace distinción de usos, se solicita:  
Una tabla en la que se recoja con detalle, la procedencia del agua potable que abastece al municipio de Bugarra, el caudal que actualmente se está utilizando estableciendo los diferentes caudales destinados tanto para consumo urbano como industrial. Se especificará, asimismo, los caudales necesarios tanto para la población estacional como para la fija, con el fin de poder garantizar que en el período estival la población tiene garantizado el suministro de agua potable.  
- Informe inicial o definitorio, en el sentido que resulte, sobre el estudio de paisaje.  
- Copia del estudio acústico.  
En fecha 25 de octubre de 2006, el Ayuntamiento de Bugarra remite, con objeto de cumplir el requerimiento de documentación realizado por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en fecha 20 de septiembre de 2006, la siguiente documentación:  
- Un ejemplar del estudio acústico.  
- Un ejemplar del estudio de paisaje.  
- Informe de la empresa que gestiona el agua de Bugarra.  
En fecha 22 de diciembre de 2007, el Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental remite informe patrimonial, de conformidad con el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 2 de enero de 2007, el Ayuntamiento de Bugarra remite informe Patrimonial emitido por la Dirección General de Patrimonio.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
1. Informe emitido por la Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Bugarra para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan parcial de mejora area industrial de Bugarra (Valencia), de 20 de enero de 2005:  
La Entidad comunica que la EDAR de Bugarra da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 504 m³/día, que en el año 2004 ha arrojado una media de 259 m³/día y que el caudal previsto, según los datos aportados por el solicitante, es de 204,4 m³/día.  
Por tanto, se informa de la viabilidad del tratamiento, siempre y cuando se cumpla que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico realice la correspondiente solicitud de conexión y las obras necesarias para ello. Cumpliendo, siempre, con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos.  
2. Certificado de suficiencia y capacidad de la gestión de residuos sólidos urbanos de Bugarra (Valencia), de Girsa, Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA, como empresa responsable de dicha gestión en la localidad de referencia, de 1 de junio de 2006, en el que se informa que:  
Los residuos generados por el nuevo sector serán tratados en la planta de tratamiento de Guadassuar hasta que entre en funcionamiento el plan zonal VI, VII y IX al que pertenece del municipio de Bugarra, momento en el cual todos los RSU serán recepcionados y tratados en la instalación de gestión correspondiente a dicho plan zonal.  
3. Informe de Egevasa de suficiencia y capacidad de suministro de agua potable al Plan parcial de mejora del area industrial de Bugarra (Valencia), de 6 de mayo de 2006, en el que se informa que:  
Se ha llevado a cabo satisfactoriamente la sustitución de tuberías que iban a abastecer la zona, ya que las actuales eran insuficientes con respecto al diámetro, por lo que a fecha de hoy la suficiencia y capacidad de la red de abastecimiento está asegurada.  
En cuanto a los caudales a suministrar, de la actual instalación se extraen 11 lps, suficientes para abastecer a la población y a la zona industrial programada. Además, por parte de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, se realizó un nuevo sondeo y actualmente se está ejecutando la impulsión a un nuevo depósito y la conexión con la red de abastecimiento a la población. El caudal previsto es de 20 lps.  
Por todo lo anterior, el informe indica que actualmente existe suficiencia y capacidad, tanto de las redes como de los caudales para abastecer a la población y a la zona industrial programada.  
4. Informe del técnico de actividades calificadas de la Dirección Territorial de Valencia sobre el estudio acústico del Plan parcial de mejora del area industrial de Bugarra (Valencia), de 13 de julio de 2006, en el que se informa que:  
El informe versa sobre el estudio acústico presentado realizado por Adhara consultores en el cual se han considerado los siguientes puntos sensibles:  
1. Casco urbano de Bugarra.  
2. Cementerio municipal.  
El área industrial se considera como un conjunto de 4 fuentes puntuales omnidireccionales, correspondiéndose cada fuente puntual con una manzana edificable de aprovechamiento industrial.  
Revisado los datos del estudio acústico se concluye que los niveles acústicos previstos en los puntos sensibles no van a sufrir cambios por la implantación del nuevo polígono industrial y que teniendo en cuenta las medidas preventivas y correctoras del punto 6 del estudio, el técnico que suscribe considera aceptables dichas medias e informa favorablemente el expediente a los solos efectos en cuanto acústica se refiere.  
5. Informe de Egevasa de la aportación de caudales al municipio de Bugarra, de 17 de octubre de 2006, en el que se informa que:  
El municipio de Bugarra consta de dos perforaciones que funcionan alternativamente y que respecto al uso del agua, el 85% es para uso doméstico y el 15% para uso industrial.  
Considerando un máximo de funcionamiento del actual grupo se podría aportar 17.820 m³/mes, con lo que se podría abastecer a una población de 2.376 habitantes, más del doble de la actual población fija.  
Si a esto se añada la pronta puesta en marcha de una nueva perforación de 20 lps, se puede garantizar el suministro tanto a la actual población fija y estacional, como a la futura demanda de consumo.  
6. Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural Valenciano y Museos sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, de 19 de diciembre de 2006, en el que se informa:  
La documentación presentada corresponde a un estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.  
La prospección arqueológica no ha localizado restos de cultura material alguna ni de yacimiento arqueológico en el área de explotación.  
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto se revela inexistente.  
Por lo que se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano el EsIA del Plan parcial de mejora industrial de Bugarra.  
Asimismo, durante la tramitación se ha solicitado informe a los siguientes organismos:  
7. Servicio de Apoyo Técnico, de 6 de septiembre de 2006, en el que se adjunta el informe relativo al estudio de paisaje del Plan parcial de mejora industrial del t.m. de Bugarra (Valencia) en el que se informa que:  
En relación con el documento de estudio de paisaje con fecha de entrada en este Servicio de 19 de julio de 2005, se emite informe de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, a partir del cual el paisaje actúa como criterio condicionante del nuevo crecimiento que se prevé en el municipio.  
Revisada la documentación y la legislación que le es de aplicación se observa que el estudio de paisaje es incompleto por lo que no se puede emitir informe al respecto y dicho Servicio considera que debe cumplimentarse lo indicado y remitir de nuevo el expediente refundido y diligenciado, previamente a su aprobación definitiva.  
A fecha de hoy, el Servicio de Apoyo Técnico no ha emitido informe definitivo respecto al texto refundido del estudio de paisaje de fecha julio de 2006.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, así como a la existencia de Espacios Naturales Protegidos, no se ha detectado, en el área de estudio, afecciones a figura ambiental alguna.  
2. Ramblas y cauces. En la visita de campo realizada al lugar se observa la existencia de antiguas canalizaciones de agua asociadas a los campos de cultivo existentes en el sector. En la documentación únicamente se menciona su existencia pero no se estudia su estado actual, ni se propone la reposición tras el desarrollo del sector con el fin de garantizar la no afección a los terrenos adyacentes que usen dicho sistema para el riego.  
3. Yacimientos arqueológicos. La prospección arqueológica y etnológica en el área industrial ha dado como resultado la no afección a yacimiento arqueológico alguno.  
El proyecto de Plan parcial dispone de informe favorable emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural Valenciano y Museos sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Puntos de interés etnológico. En el ámbito de estudio se observan algunos elementos que podrían presentar un cierto interés etnológico, como antiguas acequias o los muros de piedra que conforman los diferentes bancales, por tanto, sería adecuado estudiar la posible integración de estos elementos en la ordenación presentada, de conformidad con los criterios de la LOTPP.  
5. Viarios. El sector limita por el norte con la carretera CV-377 por lo cual se ha establecido una franja de protección de 18 m, lo cual no cumple con la normativa vigente que establece que la zona de protección de carreteras de este tipo es de 25 metros, de conformidad con los art. 84 y 85 de la ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat.  
Asimismo, esta modificación de le ley establece que los terrenos incluidos en la zona de protección de la carretera no computarán a efectos de las reservas dotacionales mínimas exigible por la legislación urbanística. Por tanto, el sector de jardín situado al noroeste de la actuación no cumple.  
6. Cementerio. Aunque el cementerio se encuentre en la zona clasificada, en la actualidad, como urbana y no forma parte del proyecto, se observa que la ordenación pormenorizada ha sufrido un cambio al ordenar conjuntamente todo el sector modificando la zona de protección existente alrededor del cementerio.  
Esta modificación debería respetar la franja de protección que establece para ello la ley vigente, el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. El ámbito de estudio pertenece, según se extrae del EsIA, a las denominadas llanuras litorales, formada por rocas predominantemente detríticas.  
Desde el punto de vista de la litología, el ámbito de estudio se asienta, principalmente, sobre cantos, gravas, arenas, limos y areniscas.  
Se trata de una zona cuyos procesos pertenecen al Neógeno con algún afloramiento del cuaternario. Predominan los materiales sedimentarios y rocas carbonatadas.  
La vulnerabilidad de acuíferos del sector de estudio es media, lo cual implica desde el punto de vista de contaminación de las aguas subterráneas, limitaciones para los usos industriales intensivos por el riesgo de contaminación físico-química de elevada carga que comportan, aunque pueden ser compatibles usos industriales aislados o industria urbana.  
2. En la zona de estudio presenta una capacidad de uso agrario elevada, por lo que el planeamiento presentado propone un uso poco adecuado para dicho sector.  
El riesgo erosión actual de la zona es muy bajo y el riesgo potencial moderado.  
3. La vegetación potencial de la zona pertenece al termoclima litoral, y al ombroclima subhúmedo en el sector corológico setabense, caracterizada por la combinación de carrascales sublitorales, alcornocales y cosocojares. Sin embargo, el ámbito no contiene estas especies, salvo algún elemento aislado, al tratarse de una zona antropizada dedicada al cultivo de cítricos.  
Por tanto, las comunidades que se pueden encontrar son aquellas nitrófilas y arvenses, generalmente asociadas a la acción antrópica, en campos de cultivo, caminos y escombreras.  
No se reconoce, como indica el EsIA, la existencia de especies endémicas, ni protegidas, ni la existencia de Microreservas en la zona.  
4. El EsIA establece que como consecuencia de la poca variedad de hábitas existentes en el sector, formado por especies arbustivas de poco porte con ejemplares aislados de algunas variedades arbóreas y campos de cultivo de naranjos, la presencia de fauna en el sector no es excesivamente variada y tampoco abundante. Por otra parte, la cercanía de la acción humana limita la abundancia de fauna en el ámbito.  
La descripción de la fauna, según afirman en el EsIA, se basa principalmente en la observación directa así como en la existencia de bibliografía de la zona.  
Dicha catalogación engloba aves, anfibios, reptiles y mastofauna, destacando la presencia de algunas aves como la golondrina común y el vencejo común, incluidas ambas en el Anexo II del listado de especies protegidas recogido por el Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, del Gobierno Valenciano, según indica el EsIA.  
El Decreto 265/1994, se encuentra derogado y ha sido sustituido por el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, en el cual no se encuentran recogidos ni la golondrina común ni el vencejo común.  
Sin embargo, el Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo por el que se regula el catálogo nacional de especies amenazadas, cataloga a la golondrina común dentro del Anexo II de Especies y subespecies catalogadas de interés especial.  
5. Respecto al abastecimiento de agua potable, el EsIA indica que se realizará en las mismas condiciones que para el resto del municipio tras efectuar las adecuadas conexiones a la red general.  
El informe de Egevasa, de fecha 9 de mayo de 2006, informa que las anteriores canalizaciones que resultaban insuficientes para abastecer de agua a la zona, se han sustituido satisfactoriamente.  
El agua potable que abastece al t.m. de Bugarra proviene de dos perforaciones, los Pozos del Puente o de La Loma, de los que se extrae 11 lps, según informe de Egevasa, de fecha 19 de octubre de 2006. Considerando un máximo de funcionamiento del actual grupo se obtendrían 17.820 m³/mes, con lo que se podría abastecer a una población de 2.376 habitantes.  
En la actualidad, el uso del agua se reparte en un 85% para uso residencial y un 15% para uso industrial.  
No se ha fijado el caudal necesario para satisfacer las necesidades de agua que generará el nuevo polígono. Realizando una estimación de un consumo mínimo de 1,5 l/seg por hectárea, para una superficie industrial de 45.416,4 m², 4,5 Ha, se obtiene un total de 6,8 lps.  
No se describe cual será el sistema de riego a emplear para las nuevas zonas verdes, ni la procedencia del agua que se empleará para su riego.  
La depuración de las aguas residuales se llevará a cabo en la EDAR de Bugarra, la cual tiene capacidad suficiente para tratar el caudal de 204,4 m³/día previsto, según informe de la EPSAR, de fecha 19 de enero de 2005.  
Hay que resaltar que la actual depuradora carece de sistema terciario, por lo que la depuradora carece del sistema apropiado para tratar las aguas residuales de carácter industrial.  
En cuanto al drenaje de las aguas pluviales, según se establece en el EsIA, se realizará mediante imbornales, canalizaciones que verterán a la red de saneamiento. En ausencia de otro dato, se entiende que las aguas pluviales serán conducidas finalmente a la depuradora, lo que en época de lluvias puede llevar a una saturación de la actual depuradora.  
La empresa encargada de la gestión de residuos en el t. m. de Bugarra es Girsa, quién mediante informe de fecha 1 de junio de 2006, garantiza la suficiencia y capacidad de gestión de los RSU que generará el nuevo sector industrial, indica que en la actualidad los RSU se están llevando a una instalación de valorización autorizada, la planta de tratamiento de Guadassuar.  
En cambio, no se hace referencia alguna a la gestión de los RSI, que se generarán durante el periodo de ejecución del sector, así como durante la construcción de las diferentes industrias.  
La ocupación del suelo actual es en su mayoría terreno agrícola. Dicha ocupación será sustituida por una zona industrial, con la consecuente pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, lo que supondrá una pérdida de la permeabilidad del terreno.  
6. Desde el punto de vista climático, ésta zona participa de las características propias del clima mediterráneo. Las máximas precipitaciones se producen en octubre y son escasas en primavera. La estación seca es de 4-5 meses, la oscilación térmica es escasa y las temperaturas moderadas. Otra peculiaridad es la elevada humedad relativa en los meses más cálidos. Las nevadas son esporádicas y las heladas son escasas.  
El EsIA no presenta análisis sobre el régimen de vientos predominantes en el sector, por lo que no se puede valorar posibles afecciones de las emisiones de las futuras industrias sobre el núcleo urbano, colindante con el sector industrial.  
En la zona de análisis no se encuentra ningún flujo de agua superficial, salvo la presencia de algunas acequias. Cabe destacar, que el río Turia discurre al sur y al oeste del ámbito, a una distancia entre 120 y 250 metros de distancia, respectivamente.  
7. El sector se ha considerado como una única unidad ambiental, debido a su homogeneidad tanto en el uso del suelo como en vegetación y cultivos.  
8. El estudio de paisaje presentado reconoce dos unidades paisajísticas. La identificada como nº 1 se corresponde con el ámbito de estudio de este EsIA. Esta unidad está formada por suelos íntegramente dedicados a los cultivos, situados entre las cotas 182 y 174 m.s.n.m., recorridos por acequias de forma irregular y estructurados mediante parcelas de cultivo de tamaño medio (entre 1.000 y 3.000 metros cuadrados). Como único elemento de ruptura de la gran homogeneidad de esta unidad podemos se puede destacar el camino que atraviesa diagonalmente en dirección noroeste a sureste.  
La mejor visibilidad del entorno se produce desde las cotas altas, correspondientes con la parte norte, y desde fuera del ámbito de actuación se establece la zona de la Peña Roja, por lo que se establece que dentro del área no existe ningún hito importante ni punto de especial relevancia.  
Resultado del estudio de paisaje se califica la calidad de este paisaje como media, y se establecen una serie de medidas correctoras para disminuir el impacto visual que la transformación podría producir desde el punto de observación de la carretera.  
9. El EsIA presenta un gráfico de población del que se extrae que la población de Bugarra presenta un crecimiento negativo.  
La agricultura es una de las principales actividades realizadas en el municipio, y a su vez, da lugar a la existencia de las dos industrias que hay en el t.m. de Bugarra, la cooperativa agrícola y una empresa dedicada a los derivados de la algarroba, las cuales son, realmente, el motor de la economía local.  
Se trata de empresas que dan empleo a gran parte de la población activa del municipio, y salvo por los pequeños comercios y alguna empresa dedicada a la carpintería son el actual soporte de la economía del municipio. Por tanto, el crecimiento de estas empresas, determinará el crecimiento del municipio y la posibilidad de atraer a otras empresas, que encuentren interesante asentarse aquí.  
Las medidas correctoras presentadas en el EsIA se consideran adecuadas aunque, se observa carencia de alguna medida relativa a la prevención de vertidos contaminantes, de emisiones atmosféricas, compatibilidad entre industria y zona residencial, sistema de saneamiento o sistema de riego.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan parcial de mejora area industrial del municipio de Bugarra (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Se dispondrá un sistema separativo de saneamiento, identificándose el punto de vertido de las aguas pluviales y solicitándose el correspondiente permiso de vertido al Organismo de Cuenca correspondiente.  
Asimismo, se dispondrá, previo al punto de vertido, un elemento de pretratamiento que permita recoger sólidos en suspensión, aceites y grasas, o cualquier otro objeto o sustancia que pudiera ser arrastrado por el agua de lluvia y posteriormente vertido a las acequias. Asimismo se dispondrá una arqueta para toma de muestras del vertido realizado.  
2. El Ayuntamiento velará por que las industrias que generen aguas residuales de proceso industrial cuenten con un pretratamiento antes de su vertido a la red general que conduce las aguas residuales a la EDAR. En cualquier caso, será necesario este pretratamiento si las concentraciones del vertido superasen los límites establecidos en la Ordenanza municipal de vertidos o el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal alcantarillado elaborado conjuntamente por la entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
3. Cualquier actividad o uso deberá tener resuelto el tratamiento controlado de sus residuos y las actividades industriales deberán contar con medidas de impermeabilización de sus zonas de procesos y almacenamiento.  
4. Si se dispusiese finalmente de un sistema de riego, éste deberá ser independiente de la red de suministro municipal, evitándose la creación de zonas verdes que exijan gran cantidad de agua, optándose preferiblemente por las especies autóctonas y/o los cítricos ya existentes.  
5. Con el fin de compatibilizar las industrias con el sector residencial adyacente, sólo se permitirán las industrias compatibles con el uso residencial, de acuerdo a los criterios establecidos en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, prestando especial atención a las industrias calificadas por el nomenclator de molestas, en las que se deberá establecer una distinción entre las molestas por:  
- Ruidos y Vibraciones: para la que se establecerán dos zonas, una primera línea que linde con suelo urbano residencial que admitirá el grado 2 y una segunda línea por detrás de la anterior que admitirá el grado 3.  
- Olores: se permitirá la implantación de industrias únicamente que presenten grado 2.  
6. De conformidad con el artículo 45 de dicho Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, se solicitará informe al respecto de la Conselleria de Sanidad, ya que la nueva ordenación afecta directamente a las condiciones de emplazamiento del cementerio.  
7. Respecto a la afección de carreteras, y debido a la modificación de la zona de protección de carreteras, se deberá presentar, previo a la aprobación definitiva, el informe favorable de los servicios técnicos de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, en cuanto a la compatibilidad urbanística del planeamiento propuesto con la planificación de carreteras.  
8. Se evitarán la realización de grandes desmontes intentando mantener, en la medida que sea posible, los diferentes bancales existentes, siguiendo los criterios del artículo 5 de la LOTPP, en el cual se apuesta por la integración del paisaje periférico, articulando la transición entre la ciudad y el entorno rural, así como, los criterios del artículo 21 sobre conservación y puesta en valor del patrimonio cultural.  
9. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
10. Se incorporará como medida correctora la reposición, tras el desarrollo del sector, del sistema de acequias, con el fin de garantizar la no afección a los terrenos adyacentes que usen dicho sistema para el riego.  
11. En el plan de vigilancia se establecerá que no se darán nuevas licencias de actividad si ello supone:  
- Una demanda de agua potable tal que supere los 11 lps para los que se garantiza, a fecha de hoy, el abastecimiento, siempre y cuando no se aporte, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante informe favorable del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en la ordenación del plan parcial, según las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- El caudal previsto de aguas residuales sea superior a los 204,4 m³/día, solicitados por el demandante.  
Segundo  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 164/2006-AIA  
Título: Plan especial de reserva de suelo VPO en Alfara de Algimia  
Promotor: Ayuntamiento de Alfara de Algimia  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alafara de Algimia y CTU  
Localización: Término Municipal de Alfara de Algimia (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objetivo pretendido es promover una reserva de 23.822 m² de suelo no urbanizable protegido de uso agrícola, según las vigentes normas subsidiarias de planeamiento de Alfara de Algimia, aprobadas por la Comisión Provincial de Urbanismo el 26 de julio de 1988, para impulsar una posterior programación que lo desarrolle.  
El proyecto comprende, a parte de los dos viales de entronque con el suelo urbano consolidado, un vial paralelo a la traza urbana actual que vertebra la propuesta y al que darán acceso la mayoría de las futuras parcelas.  
También se proyecta una zona verde de 3.466 m² en la parte opuesta al casco urbano que separará las nuevas parcelas de la Acequia Mayor de Sagunto, y un pequeño equipamiento terciario de 1.526 m², compatible con educativo.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El ámbito de la reserva está situada al sureste del casco urbano, colindando con éste. El terreno es de rasante horizontal, estando destinado principalmente al cultivo de naranjos. El sector limita:  
- Al norte, con suelo no urbanizable rústico de protección específica y el río Palancia  
- Al sur, con suelo no urbanizable rústico de protección específica  
- Al este, limita con la Acequia Mayor de Sagunto y un poco más al este con el río Palancia  
- Al oeste, con el suelo urbano consolidado.  
- Planeamiento propuesto  
Según la documentación presentada, con la ordenación propuesta se pretende integrar el nuevo ámbito con la traza urbana existente, prolongando los viales en perpendicular (desde la Calle Rellotge) como en horizontal paralelamente a la Calle Mayor, entre éste y la Acequia Real.  
A continuación se presenta un cuadro resumen de las superficies se suelo según el uso propuesto:  
Suelo de Uso Residencial 11.606 m² 48% del total  
Suelo de Uso Terciario 1.526 m² 6,41% del total  
Zonas verdes 3.306 m² 13,88% del total  
Dotacional Público 618 m² 2,59% del total  
Red Viaria 6.766 m² 28,40% del total  
Superficie total plan especial 23.822 m² 100% del total  
Por otro lado, la edificabilidad se presenta con los siguientes parámetros:  
Edificabilidad máxima residencial 0,35 m²t/m²s  
Edificabilidad máxima terciario 0,05 m²t/m²s  
Techo potencial edificable residencial 8.337,77 m²  
Techo potencial edificable terciario 1.191,10 m²  
El plan especial prevé que en el futuro se califique el suelo en dos categorías fundamentales: Suelo público, sujeto a las cesiones definidas en la legislación, y suelo privado para los que regula la edificabilidad mediante la delimitación de parcelas, ordenación de volúmenes y ordenanzas de la edificación.  
3. Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental (en adelante, EsIA), no se realiza un examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada teniendo en cuenta los efectos ambientales, tal y como se establece en la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental.  
Tan solo se hace una enumeración de posibles alternativas sobre la ubicación de una fábrica, las características de las obras de las misma y alternativas sobre su ejecución. En ningún caso se hace referencia a cualquier alternativa referente al Plan especial de reserva de suelo para VPO de Alfara de Algimia.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 10 de mayo de 2006 la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitió documentación relativa al Plan especial de reserva de suelo VPO en Alfara de Algimia, compuesta por expediente administrativo, estudio de impacto ambiental, informes y proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
Se expuso al público el estudio de impacto ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Las Provincias de fecha 24 de noviembre de 2005 y en el DOGV nº 5.149, de 5 de diciembre de 2005.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Alfara de Algimia de fecha 23 de enero de 2006, en los cuales se incluía certificación de la aprobación provisional, el informe del trámite de información pública realizado.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 14 de junio de 2006, se emite requerimiento de documentación, por parte de este Servicio, con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
- Informe que justifique la idoneidad y/o compatibilidad de la propuesta de Plan especial de reserva de suelo VPO frente a la tramitación del Plan general de ordenación urbana de Alfara de Algimia.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del plan parcial:  
1. Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 9 de enero de 2007, que emite informe sobre el estudio de paisaje del Plan especial de reserva de suelo VPO en Alfara de Algimia, el cual concluye lo siguiente:  
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es el Plan especial de reserva de suelo VPO en Alfara de Algimia, cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este Servicio.»  
2. Informe de la Entitat de Sanejament D'Aigües (EPSAR), de fecha 21 de febrero de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Torres Torres para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan general de Alfara de Algimia, el cual concluye informando la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Torres Torres de las aguas residuales generadas por el Plan general de Alfara de Algimia (Valencia) siempre y cuando se cumpla con cuatro condicionantes técnicos de conexión, cumplimiento de límites de vertido según Ordenanza Municipal, así como de las actuaciones de ampliación de las instalaciones.  
3. Informe de la mercantil Sociedad Española de Abastecimientos, SA (SEASA), como empresa responsable de la gestión del servicio de agua potable y alcantarillado del municipio de Alfara de Algimia, de fecha 3 de marzo de 2006, sobre la suficiencia e agua para el suministro al Plan especial de reserva de suelo VPO, el cual informa de lo siguiente:  
«... Que según los datos solicitados por este ayuntamiento el citado plan especial de reserva de suelo constará de 88 viviendas equivalentes con un ratio de 1.000 l/viv.día y una ponderación de 1,26 veces para el consumo estival, en consecuencia el consumo a cubrir en verano será de 110 m³ al día.  
Contando con que en el futuro se mantengan los actuales niveles de los acuíferos, el abastecimiento de Alfara de Algimia si posee los caudales necesarios para el mencionado Plan especial, siempre y cuando se adecuen, en su caso, las actuales redes de distribución con los aumentos de diámetros y tendidos, necesarios para llegar a la nueva zona urbanística.»  
Afecciones legales  
Respecto al estudio de impacto ambiental de febrero de 2006,  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, CTV y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. PATRICOVA  
La zona objeto del Plan parcial no se encuentra localizada en ningún punto de riesgo de inundabilidad según los estudios llevados a cabo por la Generalitat Valenciana (PATRICOVA).  
3. Vías pecuarias  
El ámbito de actuación del Plan especial no afecta a ninguna vía pecuaria de las existentes en el municipio de Alfara de Algimia.  
4. Ramblas y cauces  
Existen cauces y/o barrancos entendidos como tales que pueden verse afectados de forma indirecta por la actuación propuesta. Se trata de la Acequia Mayor de Sagunto que discurre al este del sector en dirección norte-sur, formando el linde del ámbito del Plan especial. Por otro lado, más hacia el este paralelo al Plan especial transcurre el cauce del río Palancia.  
Por ello, deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas y el Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Publico Hidráulico que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de aguas.  
5. Yacimientos arqueológicos.  
En el ámbito de estudio no se encuentran yacimientos arqueológicos, no obstante, deberá obtenerse informe relativo al cumplimiento de lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales   
1. Pertenece a las denominadas llanuras litorales, superficies que apenas deformadas aparecen casi planas en la llanura litoral, rellenas por materiales coluviales, materiales detríticos del transporte fluvial, y por aportaciones marinas y lacustres. Las masas de aluviones del Palancia y sus ramblas y afluentes dan formas planas de arcillas y arena. Depósitos caracterizados por la mezcla de materiales procedentes de acarreo fluvial y derrubios de ladera, como consecuencia de darse ambos procesos simultáneamente. Frecuentes en la provincia y asociados a barrancos y ramblas de escaso desarrollo transversal, así como al borde de los macizos mesozoicos.  
Desde el punto de vista de la litología, el ámbito de estudio se asienta principalmente sobre cantos, gravas y arenas. Se trata de una zona cuyos procesos pertenecen al cuaternario. Predominan los materiales sedimentarios, detríticos y rocas carbonatadas. La erosión actual de la zona es muy baja y la erosión potencial baja.  
La capacidad de uso del suelo es elevada. En el ámbito de actuación se asigna un uso agrícola.   
No aparecen áreas degradadas o relieves deteriorados. No aparecen zonas forestales.  
2. De acuerdo con el EsIA presentado, en el ámbito de actuación, no se ha encontrado ninguna especie incluida en los Anexos I y II de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Como tampoco se recoge ninguna especie del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (RD 439/1990 de 30 de marzo, BOE nº 82 del 5 de abril de 1992) actualizado por las Ordenes 29 agosto de 1996, 9 de julio de 1998, 9 de junio de 1999, 10 de marzo de 2000, 28 de mayo de 2001, MAM/2734/2002 de 21 de octubre y MAM/1653/2003 de 10 de junio, publicadas todas ellas en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Según el EsIA, además de la presencia de las especies de cultivo se encuentran formaciones de carácter nitrófilo, producto de las actividades de abonado de los cultivos, principalmente naranjos, y los caminos colindantes. Dado el grado de antropización, las especies encontradas suelen ser de amplia distribución cronológica.  
Según el EsIA, no se encuentran en el ámbito áreas forestales que hayan sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de suelo no urbanizable.  
3. En el EsIA se presenta un listado que recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. Esta lista es una simple recopilación de nombres en la que se señala la probabilidad de su presencia en la zona o no. Por lo que resulta muy básica y da poca información sobre la fauna existente en el sector, pues no señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso. Por tanto, la información a este respecto resulta insuficiente, lo que lleva a una difícil valoración de la zona.  
Por otra parte, en el listado presentado en el EsIA se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, como son el caso del gorrión común y del estornino negro. El EsIA no especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
En el EsIA, no se hace referencia a los invertebrados, peces, reptiles y mamíferos presentes en el ámbito o relacionados con el mismo.  
Según el EsIA, no cabe indicar la presencia de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en el área de estudio, ninguna de las especies del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas Real Decreto 439/1990 de 30 de marzo.  
4. Según el EsIA, el sector esta dotado de agua potable para suministro de las zonas urbanas desde las que se conectarán los suelos del presente Plan especial. La conexión a la red de agua potable, se realizará mediante las pertinentes acometidas y red de distribución de agua potable, en el punto de acceso más próximo a la red existente en suelo urbano.  
Según el Informe de la mercantil Sociedad Española de Abastecimientos, SA. (SEASA), como empresa responsable de la gestión del Servicio de Agua Potable y Alcantarillado del municipio de Alfara de Algimia, de fecha 3 de marzo de 2006, el abastecimiento de Alfara de Algimia si posee los caudales necesarios para el mencionado Plan especial, siempre y cuando se adecuen, en su caso, las actuales redes de distribución con los aumentos de diámetros y tendidos, necesarios para llegar a la nueva zona urbanística.  
Según el EsIA, el saneamiento de las aguas residuales de Alfara de Algimia se realiza en la actualidad a través de la depuradora ubicada en Torres Torres. Según proyecto, la red de alcantarillado conectará con la red municipal en el acceso a la urbanización. Se adoptará una red separativa para la red de pluviales como la de fecales.  
Se aporta en la documentación presentada, informe técnico o certificado de la entidad gestora de la EDAR que lleva a cabo la depuración y saneamiento de las aguas residuales producidas en el municipio de Alfara de Algimia, acerca de la capacidad de la misma para asumir los caudales generados por el nuevo Plan general en tramitación. Dado que el citado Plan general contempla el Plan especial de reserva de suelo VPO, tal y como se presenta en la documentación del expediente objeto de esta declaración de impacto, se considera que dicho informe asume los caudales de aguas residuales generadas por el Plan especial.  
5. Respecto a la hidrología superficial, el área de estudio se encuentra formando parte de la cuenca del río Palancia. Este río se caracteriza por presentar un régimen muy irregular interanualmente e incluso dentro de un mismo año de forma que presenta un estiaje muy pronunciado y fuertes crecidas después de lluvias intensas, debido al aporte de cuatro barrancos cuyos cauces son de corta longitud, fuertes pendientes y régimen muy irregular.  
En el ámbito del Plan especial no se encuentran barrancos y/o cauces que puedan verse afectados por la actuación y por ello, capaces de alterar el régimen de aportaciones del río.  
Por otro lado, el límite este del sector está formado por la Acequia Mayor de Sagunto y el camino rural que va paralelo a la acequia. Debido a la ocupación del suelo se pasara de un terreno agrícola a una superficie urbanizada, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, lo cual supondrá una perdida de la permeabilidad del terreno y por tanto una disminución de la humedad del suelo, lo cual será perjudicial tanto para las zonas que se incluyen en el sector como para las adyacentes. Esto supondrá que la Acequia Mayor de Sagunto, y en menor medida el río Palancia, reciba mayor agua de escorrentía en la época de lluvia.  
Será de obligado cumplimiento el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas y el establecimiento de las zona de servidumbre y zona de policía la que las márgenes del río se encuentran sujetas y la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje de la Comunitat Valenciana 4/2004, así como para obtener la autorización de vertidos de las aguas de lluvia a la Acequia Mayor de Sagunto.  
6. Según el EsIA, el clima de la zona participa de las características propias del clima mediterráneo litoral septentrional, inviernos suaves y veranos calurosos. En cuanto a las precipitaciones absolutas a finales de verano - principio de otoño indican que se trata de un clima semiárido. Para el clima de la zona se han tomado los datos obtenidos a partir de las estaciones de Sagunto y Gilet. El clima de la estación meteorológica de Sagunto se clasifica como semiárido mesotérmico, con poco o nada de superávit en invierno. La precipitación anual media es de aproximadamente 471 mm, superándose los años húmedos los 800 mm mientras que los años secos la precipitación anual no alcanza los 300 mm.  
7. El EsIA no presenta un estudio acústico en el cual se concluye que los datos obtenidos dan pié a hacer la afirmación de que el impacto sobre las condiciones de sosiego (ruidos y olores) es neutro ya que no se alteran las condiciones actuales. El ruido es inferior a los límites establecidos. (Punto 2.6.5. valoración global del impacto, EsIA, página 51)  
Dada la cercanía al casco urbano consolidado, del ámbito de actuación, se deberán incorporar al EsIA medidas correctoras para corregir los efectos provocados por la maquinaria y demás elementos que pueden provocar algún tipo de alteración del nivel sonoro de la zona. Estas medidas deberán contemplarse también en el programa de vigilancia ambiental.  
El EsIA no integra en su documentación un estudio de ordenación y protección del paisaje. Sí existe informe del Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 9 de enero de 2007, sobre el estudio de paisaje del Plan especial de reserva de suelo VPO en Alfara de Algimia, el cual concluye que por la fecha de información pública del expediente no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje.  
Según el EsIA, la ejecución del Plan especial provocará la incorporación al medio de toda una serie de infraestructuras, instalaciones, edificaciones, etc., que ocasionarán una distorsión paisajística, la cual es recuperable y con posibilidad de medidas correctoras. No obstante, en el apartado 2.6.4. medidas correctoras del EsIA, no se presentan medidas al respecto.  
Por ello, visto el informe del Servicio de Apoyo Técnico de esta Conselleria y dada las características del Plan especial, se considera que el paisaje no actúa como criterio condicionante para su desarrollo.  
8. Según el EsIA, en el ámbito de estudio no se encuentra ningún yacimiento arqueológico localizado en el ámbito sobre los suelos que se reclasifican pasando de ser suelo no urbanizable a suelo urbanizable.  
El EIA, no establece como medidas protectoras iniciales, que previo a cualquier actuación sobre los mismos deberá realizarse un estudio de prospección arqueológica que una vez remitido a la Conselleria de Cultura y Patrimonio, esa misma emitirá un informe vinculante al que quedará sujeto el presente EIA por lo que deberá presentarse un anexo al mismo que recogerá las medidas correctoras, protectoras y de vigilancia que de dicho informe de la Conselleria de Cultura, Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano se deriven.  
Se deberá aportar el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, resultado de contemplar en el EsIA estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto. Dicho informe será vinculante para la resolución final del proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan especial de reserva de suelo VPO en Alfara de Algimia, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos a continuación:  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá aportar el informe definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente EDAR.  
3. De acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre su disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por la actuación, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
4. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
5. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
6. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
7. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de la Acequia Mayor de Sagunto deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
8. De acuerdo con el artículo 245 del Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el reglamento del dominio publico hidráulico, que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VIII (modificado por el real decreto 606/03) de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, deberá obtener la autorización del organismo de cuenca competente para el vertido de las aguas pluviales al cauce de la Acequia Mayor de Sagunto.  
9. Para la adecuación de la zona verde se deberá utilizar tierra adecuada, en ningún caso residuos, y especies vegetales autóctonas que no requieran gran cantidad de agua para su subsistencia. Dichas especies deberán emplearse igualmente en la restauración de los posibles taludes naturales que se ejecuten con motivo de la urbanización.  
   
10. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.   
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de enero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 188/05-AIA  
Título: Modificación Puntual Nº 7 del PGOU de Vall d'Alba (Castellón)  
Promotor: Ayuntamiento de Vall d'Alba  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término Municipal de Vall d'Alba, Castellón.  
Descripción del proyecto.  
Objeto del Proyecto  
El objeto de la modificación es la reclasificación de los terrenos entre los núcleos urbanos La Pelejana y La Pelejaneta, incluidos éstos, en suelo urbano de uso residencial y compatibles el uso hotelero, hostelero y terciario. La superficie total de suelo no urbanizable de uso común a reclasificar es de 74.918 m².  
El promotor justifica la actuación teniendo en cuenta que los núcleos de La Pelejana y La Pelejaneta son actualmente urbanos con uso residencial efectivo a pesar de encontrase sobre suelo no urbanizable.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El t.m. de Vall d'Alba se encuentra situado en el centro de la provincia de Castellón, en la comarca de La Plana Alta.  
La zona objeto de la modificación del PGOU se sitúa al noroeste del casco urbano de Vall d'Alba, entre los núcleos conocidos como La Pelejana y La Pelejaneta.  
Los límites de la actuación son:  
- Linde norte: Edificaciones del núcleo urbano denominado La Pelejaneta.  
- Linde sur: Edificaciones del núcleo urbano denominado La Pelejana.  
- Linde oeste: Parcelas agrícolas de suelo no urbanizable.  
- Linde este: Carretera CV-15.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
Según los antecedentes del EIA el Plan general vigente delimita como suelo urbano parte del núcleo denominado La Pelejana, excluyendo las áreas adyacentes a la iglesia de reciente construcción y las conectadas a la carretera de acceso. En cuanto al núcleo de La Pelejaneta está clasificado en el planeamiento como suelo no urbanizable común.  
Como se ha indicado anteriormente el objeto de la modificación del Plan general es la reclasificación de la zona de actuación, un total de 74.918 m² entre los núcleos urbanos de La Pelejana y La Pelejaneta, a suelo urbano de uso residencial, siendo compatibles el uso hotelero, hostelero y terciario.  
- Ordenación prevista y usos  
Según el EIA y su Anejo la normativa urbanística a aplicar será el Título VII del PGOU de Vall d'Alba, Ordenanzas particulares de las zonas de calificación urbanística.  
En el plano O.2. de calificación y usos del suelo, del Anejo de documentación complementaria al EIA se establece el siguiente cuadro-resumen:  
Usos Superficie (m²)  
Residencial 30.155  
Equipamientos 8.348  
Viales y aparcamientos 27.669  
Zona verde 11.781  
CV-15 441  
TOTAL 78.394  
Alternativas.  
La única alternativa que contempla a la actuación propuesta sería la no ejecución de la reclasificación propuesta, por lo que no realiza un análisis de alternativas, sino que presenta una justificación de la solución adoptada.  
Justifica esta modificación puntual en no haber contemplado la realidad física y social existente históricamente entre los dos núcleos urbanos contemplados en el PGOU vigente, por cuanto, si bien en el citado Plan se contemplan los núcleos urbanos de la Pelejana y la Pelejaneta como independientes y separados, la realidad es que en la práctica los mismos se encuentran prácticamente unidos, existiendo únicamente un espacio o superficie en la actualidad no edificada que les separa, si bien por la misma discurre una vía pecuaria, que en forma de vial une ambos núcleos conformando en la realidad uno sólo. Este vial servirá tal como sirve en la actualidad como acceso a los núcleos urbanos de Pelejana y Pelejaneta, no permitiéndose nueva entrada directa desde la CV-15.  
Tramitación administrativa  
Expediente 188/05-AIA  
- Con fecha de entrada de 28 de Julio de 2005, el Ayto. de Vall d'Alba remite a la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda:  
Anejo documentación complementaria al EIA de la modificación Nº 7 del PGOU de Vall d'Alba (2 copias, fecha 21 de julio de 2005).  
Certificado de acuerdo de la Junta de Gobierno local de aprobación de dicho Anejo (fecha 27 de julio de 2005).  
- Con fecha de entrada de 13 de septiembre de 2005, la Dirección Territorial remite al la Dirección General de Gestión del Medio Natural (Área de Evaluación Ambiental) la documentación enviada por el Ayto de Vall d'Alba.  
Esto provoca la apertura de un nuevo expediente, Nº 188-AIA, correspondiente a otro proceso de tramitación ambiental (en el que serán de aplicación las leyes actualmente en vigor) respecto a la modificación puntual Nº 7 del PGOU de Vall d'Alba (antiguo expediente caducado nº 125/02-AIA en noviembre de 2004).  
Expediente 125/02-AIA (caducado)  
- Con fecha de entrada de 24 de enero de 2002 el Ayto. de Vall d'Alba remite a la Dirección Territorial la siguiente documentación:  
Dos ejemplares de la modificación puntual Nº 7 y su EIA (febrero y septiembre de 2001, respectivamente)  
Certificado sobre el resultado de la información pública (fecha mayo 2001)  
Certificación del acuerdo Pleno de aprobación provisional de dicha modificación puntual y su EsIA (fecha junio de 2001)  
-   
Con fecha de entrada de 14 de marzo de 2002, la Dirección Territorial remite a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio Natural:  
Documentación referente a la modificación del PGOU de Vall d'Alba.  
Informe técnico sobre el EsIA presentado.  
- Con fecha de salida de 27 de mayo de 2003, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita al Ayto. de Vall d'Alba ampliación de la documentación remitida en relación al trámite de evaluación de impacto ambiental de la modificación puntual Nº 7 del PGOU.  
- Con fecha de salida de 28 de noviembre de 2003, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita nuevamente al Ayto. de Vall d'Alba la ampliación de documentación ya requerida el 27 de mayo.   
- Con fecha de salida de 12 de noviembre de 2004, la Dirección General de Gestión del Medio Natural resuelve la caducidad del Expediente 125/02-AIA relativo al proyecto modificación puntual Nº 7 del PGOU de Vall d'Alba (Castellón), debido a que no se ha enviado la documentación solicitada. Se remite informe sobre la caducidad del expediente a la Comisión Territorial de Urbanismo de Castelló y a otros organismos implicados en la tramitación administrativa.  
Información pública  
El Ayuntamiento de Vall d'Alba certifica el 2 de mayo de 2001, que la información pública de la modificación nº 7 del PGOU de Vall d'Alba y su correspondiente estudio de impacto ambiental, fue anunciada en el DOGV nº 3.971 de 2 de abril de 2001, en el periódico Mediterráneo de fecha 2 de marzo de 2001 y en el tablón de anuncios del propio ayuntamiento.  
También se certifica que durante el plazo de un mes concedido para presentar alegaciones no ha sido presentada ninguna alegación.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
Según se comprueba en los documentos existentes en el expediente en noviembre de 2001 la Dirección Territorial de la entonces Conselleria de Medio Ambiente, solicita al Ayto. de Vall d'Alba lo siguiente:  
- Los documentos técnicos que integran la totalidad de la modificación del Plan General  
- Certificado del resultado de la información pública  
- Estudios de impacto ambiental correspondientes  
(la información se requiere por duplicado)  
Posteriormente con fechas de 27 de mayo de 2003 y 28 de noviembre de 2003, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita al Ayto. de Vall d'Alba la ampliación de la documentación remitida en relación al trámite de evaluación de impacto ambiental de la modificación puntual nº 7 del PGOU. La ampliación de información es respecto a los siguientes aspectos:  
- Cartografía del planeamiento vigente y previsto  
- Normativa urbanística a aplicar  
- Información de vías pecuarias  
- Descripción de sistemas de gestión de residuos del municipio  
- Aporte de informe de la Conselleria de Cultura y Educación referido a yacimientos.  
- Documento de EIA firmado por el técnico autor.  
Con fecha 17 de enero de 2006, la Dirección General de Gestión del Medio natural realiza el siguiente requerimiento de documentación:  
1. Aspectos a completar del EIA.  
2. Copia del PGOU de Vall d'Alba.  
3. Estudio de paisaje e informe favorable sobre él.  
4. Estudio acústico e informe sobre el mismo.  
5. Informe favorable tratamiento vía pecuaria.  
6. Tratamiento de los olivos centenarios.  
7. Análisis de la cartografía temática.  
8. Medidas correctoras para la vulnerabilidad de los acuíferos.  
9. Indicar la protección para el suelo forestal.  
10. Informe vinculante de la entidad de saneamiento.  
11. Acreditación de la recogida de residuos sólidos urbanos.  
En fecha 10 de mayo de 2006, revisada la documentación enviada el 10 de abril de 2006, se realiza un nuevo requerimiento de documentación:  
1. Informe favorable tratamiento de la vía pecuaria Cordel del Arco Romano.  
2. Ampliar la capacidad de esta EDAR, o bien complementarla con la conexión mediante red de saneamiento a otra EDAR próxima, para así poder admitir el total del agua residual generada.  
3. Informe suficiencia recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes.  
4. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
5. Informe favorable sobre el estudio de paisaje.  
6. Informe favorable del estudio acústico.  
En fecha 27 de noviembre de 2006, revisada la documentación remitida en octubre de 2006, se realiza un nuevo requerimiento de documentación:  
1. Informe suficiencia recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes.  
2. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
3. Informe favorable sobre el estudio de paisaje.  
4. Informe favorable del estudio acústico.  
Documentación complementaria  
Con fecha de entrada de 24 de enero de 2002 el Ayto. de Vall d'Alba remite a la Dirección Territorial la documentación solicitada:  
- Dos ejemplares de la modificación puntual Nº 7 y su EIA (con fechas de febrero y septiembre de 2001, respectivamente)  
- Certificado sobre el resultado de la información pública (fecha mayo 2001)  
- Certificación del acuerdo pleno de aprobación provisional de dicha modificación puntual y su EIA (fecha junio de 2001)  
Con fecha de entrada de 28 de Julio de 2005, el Ayto. de Vall d'Alba remite a la Dirección Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge un Anejo de Documentación Complementaria al EIA de la modificación Nº 7 del PGOU de Vall d'Alba en el que contesta a la ampliación de información anteriormente solicitada.  
En respuesta al requerimiento de fecha 17 de enero de 2006, se recibe en fecha 10 de abril de 2006 la siguiente documentación:  
- Estudio de paisaje.  
- Estudio acústico.  
- Documento de síntesis.  
- Documentación complementaria al EIA.  
En fecha 23 de mayo de 2006 se recibe informe relativo a la capacidad de la planta depuradora de aguas residuales de La Pelejana.  
En fecha 2 de octubre de 2006 se recibe informe favorable de vías pecuarias.  
Informes sectoriales  
Informe relativo a la capacidad de la planta depuradora de aguas residuales de La Pelejaneta de la Diputación de Castellón.  
De fecha 19 de abril de 2.006 informa que:  
La producción actual de aguas residuales es de 24,4 m³/día, y el número de viviendas previstas aumentaría en 72 m³/día y el restaurante existente implica un volumen diario máximo de 25 m³/día.  
La capacidad de tratamiento de la depuradora de aguas residuales de La Pelejana es de 50 m³/día, según el proyecto de ejecución de la misma. Esta nueva EDAR dará servicio a la población actual y al sector a desarrollar. No asumirá la totalidad de los caudales desde el primer momento, ya que es previsible que el restaurante funcione a pleno rendimiento ocasionalmente.  
Por otra parte la ocupación de las viviendas del nuevo sector se producirá de forma ocasional por lo que la depuradora no asumirá todos los caudales apuntados desde el primer momento. No obstante, se procederá a la ampliación de la depuradora de La Pelejana en caso de que sea necesario.  
Actualmente los núcleos de población de la Pelejaneta y la Pelejana carecen de red municipal de alcantarillado y depuración. La depuradora está en fase de recepción de la obra.  
Por todo lo expuesto anteriormente, se puede afirmar que el incremento de producción de aguas residuales que supondrá la modificación número 7 del Plan General de Vall d'Alba denominada ampliación de suelo urbano en la Pelejaneta, podrá ser asumido por la depuradora de la Pelejana.  
Informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente sobre la Vía Pecuaria.  
De fecha 21 de septiembre de 2006.  
Considerando que no hay deslinde administrativo de la VP nº3 Cordel del Arco Romano de Cabanes, sin perjuicio de mejor criterio y ateniéndose al derecho de propiedad, se emite el siguiente informe:  
1. El trazado longitudinal de la vía pecuaria grafiado en el plano I.4, se corresponde con el clasificado.  
2. Se marca como suelo afecto de vía pecuaria en el ámbito de su anchura legal una franja de 37,5 m de anchura de la vía pecuaria grafiada en el plano I.4, en el tramo no consolidado que conecta los dos núcleos urbanos. El resto que se considera consolidado, mantendría la anchura existente entre fincas.  
3. Por otro lado, el texto del folio del EIA titulado 3.Información de vías pecuarias redactado por JLF ingeniería, no se corresponde con la información gráfica que consta en los planos aportados por el ayuntamiento, objeto de este informe, pues en estos no consta ninguna modificación del trazado, ni ésta es necesaria.  
Informe de Fomento Benicasim SA. empresa encargada de la recogida de residuos sólidos urbanos.  
De fecha 15 de julio de 2005, certifica que la empresa Fomento Benicasim SA realiza la prestación del servicio de recogida de residuos sólidos urbanos en todo el municipio de Vall d'Alba, incluidos los diseminados de la Pelejana y la Pelejaneta.  
Informe de los Servicios Técnicos de la Dirección Territorial de fecha 6 de marzo de 2002.  
En el informe se explica brevemente el objeto del proyecto y el ámbito de actuación, indicando que la zona tiene un considerable valor paisajístico, debido a sus cualidades perceptivas propias del paisaje interior del Maestrat, además de ser una zona muy visible por su cercanía a la carretera CV-15. También se indica que la representación de la vía pecuaria es incorrecta, adjuntando un plano con su trazado correcto.  
El informe es favorable siempre y cuando se integre la ejecución de la obra en el paisaje de la zona, además de observar el tratamiento adecuado a la vía pecuaria.  
Afecciones legales  
A continuación se comentan las diferentes afecciones legales que deberían estar incluidas en el EIA.  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunitat Valenciana  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido) ni zonas húmedas catalogadas. Tampoco microrreservas vegetales ni montes de utilidad pública.  
2. Dominio público hidráulico  
No existe ningún cauce en el ámbito de actuación de la presente modificación puntual del PGOU de Vall dÁlba.  
Al oeste del ámbito de actuación se encuentra la rambla de la Viuda que presenta un régimen irregular y muy discontinuo. Las aguas de escorrentía superficial del municipio son drenadas hasta la rambla de la Viuda a través de pequeños barrancos de curso muy corto y régimen muy irregular.  
3. Vías pecuarias  
La zona de actuación es atravesada por la vía pecuaria denominada Cordel del Arco Romano, que discurre en dirección sureste-noreste por el límite del ámbito de actuación. La referida vía pecuaria sirve en la actualidad como vía de comunicación entre el núcleo La Pelejana y el de La Pelejaneta.  
Las vías pecuarias quedan reguladas, en todo el estado español, por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE nº 71, 24/03/1995). Por ello, se asegurará el mantenimiento de la integridad superficial de las vías, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
En la documentación complementaria enviada en fecha 10 de abril de 2006, aseguran que tras el desarrollo de la actuación, se integra en la trama urbana respetando su anchura.  
En fecha 27 de septiembre de 2006 se recibe el informe favorable de vías pecuarias, en el que se marca como suelo afecto de vía pecuaria en el ámbito de su anchura legal una franja de 37,5 m de anchura de la vía pecuaria, en el tramo no consolidado que conecta los dos núcleos urbanos. El resto que se considera consolidado, mantendría la anchura existente entre fincas.  
- Patrimonio cultural  
Dentro del término municipal de Vall d'Alba la Conselleria de Cultura tiene inventariados 2 yacimientos arqueológicos en el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano:  
- Villa Romana del Pla de l'Arc.  
- La Via Augusta, que atraviesa de norte a sur la provincia de Castellón.  
Según establece la documentación complementaria al EIA, la prospección arqueológica realizada en la zona ha resultado negativa por lo que respecta al patrimonio arqueológico y etnológico. Únicamente podrían considerarse como bienes etnológicos algunas de las viviendas de los núcleos habitados.  
En la documentación complementaria enviada en fecha 10 de abril de 2006, se incluye:  
- Hoja de entrada en registro de Conselleria de Cultura de solicitud de prospección arqueológica, con fecha 13 de julio de 2005.  
- Estudio completo de prospección.  
- Hojas de registro de inicio de prospección, con fecha 23 de noviembre de 2005, y de finalización de la misma con fecha 9 de diciembre de 2005.  
Se requerirá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura.  
5. Carreteras  
El ámbito de actuación linda al este con la carretera CV-15. Por tanto la modificación del PGOU deberá tener en cuenta lo establecido en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, en especial en lo referente a las zonas de afección de la carretera.  
Se mantiene la zona de protección de 25 m establecida en el art. 33 de la Ley 6/1991. Se solicitará permiso a la administración titular de la vía, Diputación de Castellón, para la ejecución de las obras dentro del ámbito del sector.  
El acceso al futuro núcleo urbano de Pelejana-Pelejaneta, se realizará por los accesos actuales, no permitiéndose una nueva entrada directa desde la CV-15.  
6. Incendios forestales  
En el ámbito de actuación no se han producido incendios forestales desde la entrada en vigor de la Ley 3/1993.  
7. Suelo forestal.  
Según la cartografía del inventario forestal vigente en la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) existe una pequeña mancha de suelo forestal en la parte noreste del ámbito de estudio, incluida en el Plan como zona verde.  
En la documentación complementaria al EIA, afirman que la zona forestal considerada se clasifica como área de suelo forestal común y que con el fin de asegurar el mantenimiento de la masa forestal arbolada, se integrará en las zonas verdes del sector, manteniendo aquellos ejemplares con gran porte, elevado estado de madurez, o tengan la consideración de singulares o raras a nivel local o comarcal.  
Conforme la Ley 3/93, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, las zonas urbanizadas junto a terrenos forestales, han de disponer de una franja perimetral de defensa frente a incendios forestales. Las medidas de prevención en urbanizaciones o zonas urbanizadas han de ser de doble sentido: por un lado se deben tomar las medidas para defender las viviendas de los incendios forestales y por otro lado, se debe evitar que de esas viviendas se inicie un incendio forestal.  
El artículo 151 del Reglamento de la Ley 3/93, establece el mantener limpio de vegetación los viales de acceso, cunetas y fajas de protección en sus márgenes, así como todas las parcelas perimetrales, y en cualquier caso cumplirán las normas establecidas que al respecto indican los planes generales de ordenación urbana o normas urbanísticas de rango inferior, y las ordenanzas municipales.  
Por tanto, sería conveniente la inclusión de un Plan de Prevención de la Urbanización frente a incendios forestales y su tramitación a la vez que los Planes Generales o Parciales de Urbanismo.  
Consideraciones ambientales  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación  
El ámbito posee una vulnerabilidad media a la contaminación de acuíferos, por lo que la adecuación urbanística de esta categoría de terrenos es compatible con los usos residenciales intensivos y extensivos, presentando limitaciones para los usos industriales. Cualquier actividad o uso en estas zonas debe tener resuelto el tratamiento controlado de sus residuos.  
En la documentación complementaria al EIA, proponen una serie de medidas correctoras que permitirán una adecuación del proyecto al medio.  
- Riesgo de deslizamiento-desprendimiento  
El área de estudio no tiene riesgo de deslizamiento o desprendimiento, ni tampoco riesgo de inundación.  
- Riesgo de erosión actual y potencial  
En toda la superficie el riesgo de erosión actual es muy bajo, y el riesgo de erosión potencial moderado   
- Accesibilidad potencial a los recursos hídricos  
Se caracteriza por poseer una clasificación de grado medio.  
- Capacidad agrológica del suelo.  
Atendiendo a la clasificación del suelo por su aptitud para la explotación agrícola y forestal, la zona de estudio se encuentra dentro de una capacidad agronómica moderada.  
2. Se trata de una zona rural agrícola, asociada a los cultivos de frutales.  
3. Cabe destacar la presencia de olivos centenarios (Olea europaea) en el sector. La mayoría de ellos se sitúan en la zona destinada a equipamientos. Algunos de ellos ya han sido integrados en zonas ajardinadas. Otros ejemplares se sitúan en una parcela en la que se propone el uso residencial.  
En la documentación complementaria al EIA, aseguran que estos olivos se integrarán en zonas ajardinadas del sector o se trasplantarán a ellas, ya que los ejemplares encontrados son de gran porte.  
4. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable  
En el EIA no dice nada a este respecto. En la documentación complementaria enviada en fecha 10 de abril de 2006, aporta datos de consumo de agua potable en los últimos años y consumo de agua potable derivado de la actuación propuesta.  
Para la previsión del aumento del consumo de agua potable toman unos consumos en base a los valores reales obtenidos en una población de características similares a Vall d'Alba:  
  
Aplicándolo a la modificación Nº 7 del PGOU de Vall d'Alba, con una superficie de 78.394 m² y 120 viviendas, se obtiene un consumo total de agua potable de 80.876,47 m³/año.  
No existe ningún certificado del Organismo de Cuenca ni de la entidad gestora respecto la suficiencia de recursos hídricos.  
Aguas residuales  
Los núcleos urbanos de La Pelejaneta y La Pelejana carecen de red municipal de alcantarillado y depuración alguna, por lo que vierten sus aguas residuales sin ningún tipo de tratamiento al terreno.  
Para dar solución a este problema se ha optado por un sistema de depuración biológico. Se diseña una EDAR con una capacidad de 50 m³ diarios, mediante un sistema de aireación prolongada de tipo intermitente (SBR), compuesto por soplante en caseta prefabricada, sensor de oxígeno, parrilla de distribución, sensores de membrana de burbuja fina y cuadro eléctrico de funcionamiento.  
En la documentación complementaria enviada en fecha 10 de abril de 2006, calcula el volumen de agua residual.  
En los núcleos de población de La Pelejana y La Pelejaneta residen 122 habitantes. Supuesta una dotación de 200 l/hab., implica un volumen de agua residual actualmente de 24,4 m³ .  
Contemplando 120 viviendas, a 3 habitantes por vivienda, implicaría un volumen de agua residual de 72 m³/día.  
Además hay un restaurante en la zona que genera 25 m³/día, que sumados a los anteriores, se obtiene un total de 121,4 m³/día de agua residual generada.  
La citada depuradora se encuentra en fase de recepción de obra. Pero esta EDAR no tiene suficiente capacidad para admitir los 121,4 m³/día de agua residual generados, ya que sólo admite 50 m³/día.  
En fecha 23 de mayo se recibe infome de la Diputación de Castellón afirmando que el incremento de producción de aguas residuales que supondrá la modificación número 7 del Plan General de Vall d'Alba denominada ampliación de suelo urbano en la Pelejaneta, podrá ser asumido por la depuradora de la Pelejana.  
No obstante, se procederá a la ampliación de la depuradora de La Pelejana en caso de que sea necesario.  
Aguas Pluviales  
Entre las medidas correctoras para la protección de acuíferos, señala que se habilitará un sistema de canalización de pluviales que asegure su vertido final preferentemente a cauce público, previa autorización de vertido expedido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente estación depuradora.  
Se dispondrá, previo al punto de vertido, un elemento de pretratamiento que permita recoger sólidos en suspensión, aceites y grasas, o cualquier otro objeto o sustancia que pudiera ser arrastrado por el agua de lluvia.   
Residuos sólidos urbanos  
En el EIA en el apartado de medidas correctoras dice que en la construcción de los viales se reservará un lugar específico para ubicar contenedores de tres tipos de residuos distintos con el fin de facilitar el reciclaje.  
Existe un informe de la mercantil Fomento Benicasim S,A, certificando que dicha mercantil es la encargada de la recogida de residuos sólidos urbanos en todo el municipio de la Vall d'Alba., incluídos los diseminados de la Pelejana y La Pelejaneta.  
En la documentación complementaria enviada en fecha 10 de abril de 2006, calcula la producción de residuos sólidos urbanos derivada de la actuación propuesta. La producción máxima esperada es de 157,68 tm para una población residente de 360 personas. Los residuos sólidos urbanos se tratarán en una planta de tratamiento de basuras situada en la localidad de Onda.  
5. Contenido del estudio de impacto ambiental  
Debido a que el expediente 188/05-AIA, de título modificación Nº 7 del PGOU de Vall d'Alba (Castellón), y cuyo promotor es el Ayuntamiento de Vall d'Alba, ha comenzado de nuevo su tramitación ambiental correspondiente en septiembre de 2005, le será de aplicación toda la normativa vigente hasta dicha fecha.  
En el requerimiento de documentación de fecha 17 de enero de 2006, se realiza un breve análisis de los contenidos mínimos de la orden del 3 de enero de 2005, que se considera que no se han desarrollado adecuadamente. Responden en fecha 10 de abril de 2006, con documentación complementaria al EIA, subsanando los aspectos solicitados.  
6. Medidas correctoras.  
Proponen medidas para la protección de los acuíferos:  
- Se optimizará en uso de fertilizantes y pesticidas.  
- Se evitará la aplicación masiva sistemática de productos fitosanitarios, procurando la utilización de pesticidas de baja toxicidad.  
- Las áreas residenciales, dotacionales y terciarias, así como los viales y áreas de aparcamiento contarán con pavimentación impermeable y se habilitará un sistema de canalización de pluviales que asegure su vertido final preferentemente a cauce público.  
- La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente estación depuradora.  
7. Paisaje.  
Según el informe de los Servicios Técnicos de la Dirección Territorial de fecha 6 de marzo de 2002 la zona tiene un considerable valor paisajístico, debido a sus cualidades perceptivas propias del paisaje interior del Maestrat, además de ser una zona muy visible por su cercanía a la carretera CV-15. El informe concluye que es favorable siempre y cuando se integre la ejecución de la obra en el paisaje de la zona.  
En el estudio de paisaje propone medidas correctoras para la fase de construcción y para la distribución espacial: infraestructuras, viales, luminarias, zonas peatonales...  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, modificación puntual nº 7 del PGOU de Vall d'Alba (Castellón), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Vall d'Alba, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se debe presentar informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar o de la entidad colaboradora autorizada para el suministro de agua potable al sector, sobre la disponibilidad de agua potable en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprende del desarrollo del Sector, tal y como recoge el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse, previamente a la ejecución de las obras, informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.  
En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
3. Se deberán cumplir las observaciones incluidas en el Informe de vías pecuarias de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente, de fecha 21 de septiembre de 2006, para el adecuado tratamiento de la vía pecuaria nº 3 Cordel del Arco Romano de Cabanes.  
4. Antes de la recepción de la urbanización, el Ayuntamiento de Vall d'Alba comprobará que se ha conectado a la EDAR prevista en el proyecto, y, deberá garantizar que se encuentra totalmente ejecutada, dimensionada con capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales generadas, y preparada para entrar en funcionamiento.  
5. Teniendo en cuenta que la red de saneamiento será separativa, y que realiza el vertido de aguas pluviales a cauce público, se deberá obtener la autorización de vertido del Organismo de Cuenca.  
Se dispondrá, previo al punto de vertido, un elemento de pretratamiento que permita recoger sólidos en suspensión, aceites y grasas, o cualquier otro objeto o sustancia que pudiera ser arrastrado por el agua de lluvia.   
Además, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
6. Los olivos centenarios (Olea europaea) del sector se integrarán en las zonas ajardinadas del sector o se trasplantarán a ellas.  
7. Se debe presentar el informe favorable sobre el Estudio Acústico realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
8. El sector contiene suelo clasificado por el Plan general de ordenación forestal de la Comunitat Valenciana (PGOF) como suelo forestal. Se debe mantener y preservar este suelo.  
9. En las zonas urbanizadas del sector junto a terrenos forestales se ha de disponer de una franja perimetral de defensa frente a incendios forestales. Además se debe incluir un Plan de prevención de la urbanización frente a incendios forestales.  
10. Se deben cumplir las medidas correctoras establecidas en el estudio de paisaje.  
11. Será necesaria la reposición por parte del urbanizador de todos los servicios e infraestructuras de riego afectados y funcionalmente necesarios. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
12. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos.  
13. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
14. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
15. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, del planeamiento propuesto, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental de la modificación puntual Nº 7 del PGOU de Vall d'Alba, en la documentación complementaria al EIA y sus anejos, y en los informes sectoriales y las labores de vigilancia a incluir en el programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 14/2007-AIA  
Título: Plan Especial del Paraje Natural Municipal La Palomita  
Promotor: Ayuntamiento de Villafranca del Cid   
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Localización: Término municipal de Villafranca del Cid (Castellón)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El objeto del proyecto del plan especial es el de conservar, proteger y mejorar el estado de los recursos naturales, los ecosistemas y las especies presentes en el mismo, al mismo tiempo que se responde a la necesidad de dotar a la población de Villafranca del Cid, desde la perspectiva del desarrollo sostenible, el conocimiento y el disfrute de la naturaleza, de un Área que reúne notables valores ecológicos, paisajísticos y culturales.  
El ámbito territorial del paraje natural municipal La Palomita, con una superficie de 148.578 hectáreas, queda definido por las parcelas catastrales 135, 138, 142, 9002, 9005 y parte de las parcelas 14, 80, 9003, 9004 y 9006, del polígono 16, del término municipal de Villafranca del Cid. Constituyendo los límites del paraje natural municipal los que se detallan a continuación:  
- Al noroeste limita con la Colada de Mas de Tosca de Arriba y con las parcelas catastrales 9, 13, 15, 16, 145 y 17 del polígono 16. A continuación el límite prosigue por una pista forestal que bordea varios enclaves de propiedad privada hasta llegar al cortafuegos P-16, continuando posteriormente por la pista forestal P-16 y por la Cañada la Font del Llosar.  
- El límite sur está definido por el Cordel de Torre Nueva, con excepción de la zona en que se bordean las parcelas 140 y 141 del polígono 16, ambas no incluidas en el paraje.  
- Por el este queda delimitado línea de cumbres de la ladera de umbría del Barranc de les Covetes (coincide con el límite de los montes de utilidad Pública CS-41 La Palomita y CS-40 Boalar, ambos deslindados y amojonados) y la Cañada de la Font del Llosar.  
- El límite oeste viene definido por la Colada de Mas de Tosca de Arriba y dominio público hidraúlico del Barranco de la Font d'Horta.  
Los límites del ámbito del paraje, se han adaptado en su mayor parte al monte de utilidad pública nº 41 de la Provincia de Castellón, denominado La Palomita, propiedad del Ayuntamiento de Villafranca del Cid; optándose por respetar en la casi totalidad de los límites los accidentes naturales o artificiales que presenta el terreno; destacándose entre ellos las pistas forestales, cortafuegos, vías pecuarias y líneas de cumbres presentes en dicho ámbito.  
La calificación urbanística de los terrenos afectados por el paraje natural municipal, tal y como consta en las normas subsidiarias vigentes en el municipio de Villafranca del Cid, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 13 de mayo de 1992, publicadas en el BOP del 16 de junio de 1992, es la siguiente:  
- Suelo no urbanizable de protección forestal (S.N.U.p.F); estando constituido por suelos ocupados por pequeños enclaves de arbolado y zonas de monte bajo susceptibles de repoblación forestal, con fines paisajísticos y protección contra la erosión.  
- También se incluyen, en menos medida, suelos clasificados como suelo no urbanizable de protección de carreteras (S.N.U.p.C) y suelo no urbanizable-vías pecuarias.  
Se mantendrá la clasificación actual como suelo no urbanizable de protección forestal, a excepción de la zona afectada por la carretera CV-173 y por las vías pecuarias que mantendrán también su clasificación como suelos no urbanizables.  
El plan especial desarrolla una serie de determinaciones relativas a los usos y actividades así como a la gestión del paraje; distinguiéndose una única zona, que comprende la totalidad del paraje, área forestal, constituyendo una única unidad ambiental con valores naturales que les hacen merecedores de su protección. Hay que considerar además la cercanía, a unos 2,5 km. respecto al límite noreste del Paraje, junto a la carretera CV-15, la ubicación del albergue rural La Parreta, en el que se organizan diversas actividades vinculadas fundamentalmente a la educación ambiental y al turismo rural. Por lo que al quedar fuera de su ámbito, se preserva al paraje de acoger dichos usos vinculados al esparcimiento, redundando en una mayor conservación de sus valores naturales.  
En cuanto al contenido de la normativa reguladora de los usos y de la gestión del paraje, se establecen dos apartados fundamentales. En el primero de ellos, se establecen las normas generales para la protección de recursos generales y la regulación de determinadas actividades susceptibles de incidir en el medio natural; y en el segundo apartado normativo se establecen normas específicas dirigidas a la protección de los espacios en función de los valores que presentan.  
Tramitación administrativa  
En fecha 29 de enero de 2007, el Área de Conservación de Espacios Naturales remitió el presente proyecto, incluyéndose el correspondiente estudio de impacto ambiental, proyecto de plan especial y expediente administrativo, constituido por los certificados e informes que a continuación se detallan:  
- Certificado municipal de fecha 12 de mayo de 2006, suscrito por la Secretaria- Interventora del Ayuntamiento de Villafranca del Cid y el Alcalde de dicha localidad, en el que se expone el acuerdo adoptado por el Pleno en la sesión ordinaria celebrada el 11 de mayo de 2006, relativo a la aprobación del proyecto y consecuentemente a la decisión de iniciar la tramitación de la declaración como paraje natural municipal del monte La Palomita de dicho término municipal.  
- Certificado municipal relativo a la titularidad de los terrenos incluidos en el presente plan especial, de fecha 26 de abril de 2006, en el que se suscribe que las parcelas 14, 80, 135, 138, 142, 9002 y 9003 del polígono 16, afectadas por la solicitud de declaración de paraje natural municipal, al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana y el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de regulación de los parajes naturales municipales, son de titularidad municipal o de usos y dominio público y carácter municipal.  
- Informe suscrito por Técnico municipal, de fecha 6 de marzo de 2006, relativo a la Calificación Urbanística de las parcelas que a continuación se detallan:  
- Las parcelas nº 142 y 147 del polígono 16 de Villafranca del Cid, están calificadas como suelo no urbanizable de protección forestal.  
- Las parcelas 14 y 138, están calificadas en su mayor parte como suelo no urbanizable de protección forestal, aunque una pequeña parte está calificada además como suelo no urbanizable con protección de carretera.  
- La parcela nº 2 del polígono 13, se califica como suelo no urbanizable de protección forestal.  
- La parcela 9002 es un cortafuegos, y la nº 9003 del polígono 16 es suelo no urbanizable de protección forestal.  
- Las parcelas 9004, 9005 y 9006, están calificadas como vías pecuarias.   
- El procedimiento de información pública se realizó mediante publicación de edicto en el DOGV número 5.292, de 30 de junio de 2006; adjuntándose certificado del Ayuntamiento de Villafranca del Cid, de 26 de enero de 2007, en el que consta que durante dicho trámite no se han presentado alegaciones.  
- Criterio de conformidad positivo, emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de 16 de mayo de 2006, en el que se resuelve informar favorablemente a la iniciativa del Ayuntamiento para la declaración de paraje natural municipal del espacio referido, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de regulación de los parajes naturales municipales.  
Consideraciones ambientales  
1. En el paraje La Palomita ubicado en el sector occidental del término municipal de Villafranca del Cid, destaca como formación predominante una densa masa boscosa de pino que se extiende por la mayor parte del espacio, a excepción de los sectores noreste y sureste, en la zona limítrofe con el Bovalar, en que el monte se encuentra más abierto. El sotobosque del pinar apenas está desarrollado debido a la cobertura del estrato arbóreo y a que los tratamientos selvícolas efectuados han respetado solamente los pies de determinadas especies de interés. Asimismo, en el interior del paraje se distinguen dos microrreservas de flora: La Palomita, de 3,16 hectáreas, declarada en el año 2001, y La Palomita-B con 9,13 hectáreas, a modo de continuación de la anterior.  
2. Dentro del ámbito del paraje natural municipal discurren las siguientes vías pecuarias:  
- Cordel de la Torre Nueva, que actúa como límite sur del espacio.  
- Cañada de la Font del Llosar; atraviesa longitudinalmente el sector oriental del paraje.  
- Colada de Mas de Tosca de Arriba; discurre por parte de los límites oeste y norte del paraje, pero sin estar incluida en el mismo.  
3. En cuanto a la conexión con las infraestructuras viarias existentes, no existe ninguna carretera que atraviese el espacio, siendo la más próxima la CV-173 que comunica Vilafranca del Cid con Mosqueruela (Teruel) y que discurre paralela al límite oeste del paraje; siendo ésta la principal forma de acceso al sector occidental del mismo.  
Desde el casco urbano de Villafranca del Cid también se puede acceder al paraje a través del Camino dels Montitas, hasta el cruce con el Camí del Bovalar, y posteriormente por el Camino al Mas de Baix hasta enlazar con la pista forestal P-16 que recorre de este a oeste el tercio sur del espacio hasta conectar con la carretera CV-173.  
4. Respecto a la presencia de edificaciones, las únicas construcciones existentes dentro del ámbito son un depósito de agua, una caseta de piedra y diversos muros de mampostería en seco, siendo éstos uno de los referentes del patrimonio cultural municipal más destacables.  
5. En cuanto a los efectos derivados del desarrollo de la actuación, recogidos en el estudio de impacto ambiental y en el proyecto de plan especial, cabe destacar las siguientes:  
- La señalización general consistirá en indicadores de actividades, establecimientos, lugares, y aquellos de carácter institucional destinados a proporcionar información sobre la zona, y que se consideren necesarios para la correcta gestión del paraje. Se realizará únicamente en las entradas del paraje y en puntos que por su especial interés lo puedan requerir, siendo su diseño y colocación adecuados a la estructura ambiental donde se instalen.  
- No está previsto la creación de nuevas pistas, apoyándose el itinerario en las actuales vías de comunicación existentes.   
- La colocación de señalizaciones que indiquen los tipos de especies vegetales presentes en el área, paneles indicativos del funcionamiento del paraje y de los ecosistemas existentes, se hará, al igual que en la señalización general, atendiendo a un tamaño, diseño y colocación adecuados a la estructura ambiental donde se instalen.  
- En cuanto a las actuaciones de conservación sobre la vegetación autóctona actual del paraje, los tratamientos consistirán en la poda de los árboles, retirada de los pies muertos, así como aquellas acciones cuyo objetivo sea la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del plan. También se eliminará la vegetación no autóctona siempre que no se trate de un árbol monumental.   
- Se continuará con el aprovechamiento forestal que realiza el municipio en el paraje, acogiéndose a lo dispuesto en la legislación vigente en la materia.  
6. En cuanto a las medidas protectoras y correctoras, en el estudio de impacto ambiental se han propuesto, entre otras, las siguientes:  
- No está prevista la realización de obras que conlleven movimientos de tierras; no obstante, se atenderá a la obtención previa de la correspondiente licencia urbanística; medida que se haya contemplada en la normativa del plan especial.  
- Los restos de materiales y residuos diversos serán recogidos evitando su dispersión por la zona, y serán depositados en instalaciones autorizadas.  
- Los cambios de aceite y mantenimiento de las maquinarias que tengan que intervenir en el paraje, se realizarán en talleres autorizados, comprobándose que no existen fugas de aceites, lubricantes y combustibles mientras duren las obras.  
- En las reforestaciones únicamente se utilizarán especies autóctonas, evitándose aquellas que no pertenezcan o hayan pertenecido a la vegetación silvestre del ámbito del plan.  
- Para evitar en la mayor medida posible el posible riesgo de incendio, se tomarán todas aquellas medidas necesarias, de acuerdo con lo establecido en la legislación forestal vigente.  
- Los materiales, tratamientos superficiales, mobiliario, vallas, etc. se adecuarán al ambiente forestal en el que se ubicarían.  
- Se considera la posibilidad, habiéndose iniciado los trámites según consta en el estudio de impacto ambiental, de modificación de las normas subsidiarias, con el objeto de dotar de una mayor protección a las construcciones de piedra en seco que existen en el término municipal.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
3. En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
4. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
5. El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
En base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan especial del paraje natural municipal La Palomita, en el término municipal de Villafranca del Cid (Castellón), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental presentado y los condicionantes y modificaciones establecidos en el apartado Segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del presente proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Respecto al ámbito del paraje natural municipal el mismo se considera aceptable sin perjuicio de que existen otras zonas en el municipio con igual o mayor valor que reciben o pueden recibir medidas de conservación y protección iguales o superiores a las propuestas en el presente Plan a través de diferentes medios legalmente establecidos.  
2. Se revisará lo establecido en los diferentes subapartados integrantes del artículo 4 del Plan especial (efectos del mismo) para evitar posibles contradicciones entre los mismos, o puedan originarse confusiones en cuanto a su interpretación. Por ello, debe quedar suficientemente clarificado, y prevalecer, tal y como se establece en el artículo 4.3, la determinación fundamentada en la idea que el planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este plan especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en él, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo de acuerdo con las normas y criterios establecidos en el plan especial, de manera que se respeten las limitaciones de uso impuestas en el mismo.  
3. Deberá revisarse la redacción del artículo 5 del plan especial y proceder a su modificación, de forma que se de cumplimiento a lo establecido en la vigente legislación de impacto ambiental en relación a:  
Estarán sometidos a declaración de impacto ambiental los planes generales y sus revisiones, en todo caso. Igualmente se someterán a declaración de impacto ambiental las modificaciones del plan general sólo cuando afecten a suelo clasificado como no urbanizable, y los planes parciales y planes especiales, Incluyendo sus modificaciones. En consecuencia se considerarán también revisiones y modificaciones del plan especial, y por tanto sometidas a declaración de impacto ambiental las alteraciones de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento que se apruebe con posterioridad, incluso aunque supongan un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.  
4. Respecto a las actividades de urbanización y edificación de la sección octava de la normativa del plan especial se tendrá en cuenta que a efectos urbanísticos el plan especial califica los terrenos como suelo no urbanizable de protección, y respecto a la edificación en lo relativo a las excepciones para equipamiento público estarán permitidas las de nueva planta siempre y cuando no sea posible su instalación en otro tipo de suelo fuera del ámbito del paraje. Asimismo, respecto a la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes en el ámbito del paraje, éstas estarán permitidas siempre y cuando el uso al que se destinen las mismas esté permitido por la normativa del plan especial en función de la zona que se trate, debiendo obtener en cualquier caso, informe favorable del servicio de parques naturales.  
5. Respecto al uso público del paraje el mismo debe ser acorde con los usos permitidos en suelos protegidos con carácter forestal, en relación en especial con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del paraje.  
En el apartado B de la sección séptima, se hace mención a alojamiento turístico y otras actividades hosteleras y recreativas vinculadas a construcciones; concretamente, en el artículo 46 se hace referencia a actividades recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones, no definiéndose de qué tipo de actividades se trata. Por lo que deberá concretarse en la normativa que las actividades recreativas y deportivas deben ser exclusivamente las propias de espacios forestales con protección. De la misma forma, no quedan definidas las áreas destinadas a las mismas, por lo que deberá obtenerse informe favorable del servicio de parques naturales respecto a estas cuestiones, con objeto de poder establecer una mayor concreción respecto a las actividades vinculadas a construcciones que se permitan en el ámbito del paraje, así como las zonas susceptibles de albergar dichos equipamientos.  
6. Previamente a cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos en el Inventario de Bienes Inmuebles del Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, incluidos en al ámbito del paraje, deberá obtenerse informe favorable de la Conselleria de Cultura. Igualmente, se considera que las rehabilitaciones y actuaciones sobre construcciones tradicionales existentes en el ámbito del plan especial deberán ser en todos los casos, previamente informadas por el Órgano con competencia sustantiva en la materia.  
En cuanto a lo establecido en el artículo 27.2, deberá modificarse de forma que en su redacción se especifique que los elementos del patrimonio cultural podrán acoger usos turístico recreativos siempre y cuando los usos referidos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales, sean compatibles con la normativa del plan especial y obtengan previamente informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
7. Cualquier actuación que desarrolle y que pueda suponer una afección a vías pecuarias, deberá darse cumplimiento a todo lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de Vías Pecuarias.  
8. Respecto a las actividades agrarias a las que se alude en el artículo 31.1 (Tipos de cultivos e incompatibilidades), deberá corregirse su redacción en el siguiente sentido: se considerarán compatibles en el ámbito del Plan, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de éste, siempre y cuando sean compatibles con el planeamiento en vigor en ese momento, y hubiesen obtenido las autorizaciones correspondientes, asi como la evaluación de impacto ambiental favorable si fuese necesaria.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 5/07 AIA  
Título: Modificación puntual de las normas subsidiarias de planeamiento municipal de Catí para la ampliación del suelo urbano (tramo final de la calle Extramuros)  
Promotor: Ayuntamiento de Catí  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón  
Localización: Término Municipal de Catí, Castellón  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto de la presente modificación consiste en recalificar los terrenos ubicados en la prolongación de la calle Extramuros (al noroeste de la misma) del término municipal de Catí, pasando a formar parte del casco urbano, y por tanto, adquiriendo la clasificación de suelo urbano.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Planeamiento vigente y propuesto  
Las normas subsidiarias de planeamiento del término municipal de Catí, aprobadas definitivamente en la sesión celebrada el 28 de febrero de 1996 por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, califican los terrenos afectados por la presente modificación puntual como suelo no urbanizable común.  
Ordenación prevista y usos  
Se trata de una modificación que afecta a una superficie de aproximadamente 3.405 m²; constituyendo una zona prácticamente consolidada, al disponer de las infraestructuras necesarias para ser considerada suelo urbano, según se desprende de lo considerado en la documentación remitida; dado que en dichos terrenos se localizan diversas edificaciones, estando el resto de los terrenos sin un uso concreto.  
En la documentación técnica que acompaña al estudio de impacto ambiental se hace referencia, entre otras cuestiones, a que la ampliación y reforma del suelo urbano, no implicaría ni modificaría la vigencia, en todos sus puntos y apartados de las ordenanzas de la edificación y usos del suelo, rigiéndose la nueva zona reclasificada, en base a lo dispuesto en el artículo 4 de la Ordenanza SU-RC, correspondiente a casco antiguo sin protección.  
Análisis de alternativas  
La actuación propuesta queda condicionada por las propias características del proyecto, fundamentalmente debido a que el hecho de ser una zona de terreno prácticamente consolidada, no permite otras soluciones alternativas; planteándose básicamente la legalización de la situación en que se encuentran los terrenos clasificados como suelo no urbanizable común por la normativa vigente; pero que en la práctica ya disponen con todas las infraestructuras necesarias para ser considerados como suelo urbano, tal y como se ha mencionado en al apartado anterior.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 12 de enero de 2007, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón, remite estudio de impacto ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según sesión extraordinaria celebrada en fecha 4 de mayo de 2006, el Pleno del Ayuntamiento acuerda aprobar provisionalmente la modificación puntual de las normas subsidiarias de planeamiento municipal de Catí.   
1. Información pública   
El estudio de impacto ambiental, se expuso al público, junto con el resto de la correspondiente documentación técnica, según anuncios publicados en el BOP de fecha 14 de marzo de 2006, en el DOGV de fecha 15 de marzo de 2006, Tablón de anuncios municipal, y en el Diario Mediterráneo de fecha 28 de febrero de 2006.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, tal y como consta en el certificado suscrito por el Alcalde de Catí y el Secretario del Ayuntamiento de dicho municipio, de fecha 26 de abril de 2006.   
2. Peticiones de información o documentación complementaria   
La documentación presentada, y especialmente por lo que respecta al estudio de impacto ambiental, carece de los contenidos mínimos establecidos por la Orden del 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se han de tramitar en esta Conselleria; a pesar de lo cual, se ha continuado con el trámite de evaluación ambiental sin requerir una posible ampliación de documentación, debido a las dimensiones de la superficie afectada, al objetivo pretendido con dicha modificación y especialmente, porque no se han observado condicionantes ambientales que hagan inviable dicha propuesta.  
Informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
En el expediente administrativo municipal remitido consta certificado suscrito por el Alcalde de Catí, de fecha 11 de octubre de 2006, en el que se indica que habiéndose solicitado a la Confederación Hidrográfica del Júcar informe referente a la disponibilidad de recursos hídricos conforme establece el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje; asi como informe a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte respecto a la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano; no se han recibido, hasta la fecha que consta en el Certificado al que se hace referencia, los respectivos Informes solicitados.  
Afecciones legales  
Consultadas las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial, publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.  
Consideraciones Ambientales  
Consultada la Cartografía Temática de esta Conselleria, el Área de Estudio no presenta ningún riesgo asociado a la erosión (potencial ni actual), inestabilidad de laderas, riesgo sísmico, riesgo de vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos, ni riesgo de inundación.   
La escasa fauna presente en el área presenta un marcado carácter antrópico, estando las escasas especies existentes adaptadas a la presencia humana. Tampoco se detecta la existencia de especies faunísticas que revistan una especial protección, dado el alto grado de antropización y desnaturalización de los terrenos que constituyen el sector a desarrollar.  
Respecto a la identificación y valoración de impactos realizada en el estudio de impacto ambiental remitido, se indica en el mismo que dadas las características de la actuación, no procede a analizar la fase de construcción, dado que la zona afectada se encuentra ya urbanizada, asi como tampoco se analiza la correspondiente fase de abandono, debido al carácter residencial de la zona afectada, y la necesidad de ampliar el suelo urbano. Por lo que en el estudio remitido, se evalúa únicamente la fase de funcionamiento.  
En cuanto a la identificación de las acciones susceptibles de producir impactos como consecuencia del desarrollo de la actuación, se han destacado en el estudio presentado, de forma muy generalista, algunas de los siguientes:  
- Aumento del tráfico rodado  
Teniendo en consideración que el ámbito de actuación de la presente modificación está constituido por el tramo final de una calle residencial de un municipio relativamente pequeño, no se prevé un excesivo aumento del tráfico rodado. De hecho, actualmente, la calle en cuestión no está abierta al tráfico, tratándose de una calle sin salida, únicamente utilizada por los residentes de la misma.   
- Consumo de agua y energía  
Por tratarse de un tramo de calle, de carácter residencial, con viviendas fundamentalmente unifamiliares, algunas de ellas ya construidas y en uso, no se prevé un aumento de consumo de agua y energía superior al que las infraestructuras presentes en el municipio pueden asumir.  
- Residuos sólidos  
Cuando la zona esté totalmente ocupada, se producirá un aumento de poca relevancia de producción de residuos sólidos urbanos. Correspondiendo los previsibles residuos que se generen a cartonajes, embalajes y materia orgánica, fundamentalmente, y en algún caso a restos de madera, aluminio, entre otros; los cuales, deberán gestionarse adecuadamente conforme a su naturaleza.   
- Vertidos líquidos  
Los vertidos líquidos de origen sanitario serán vertidos a la red de alcantarillado ya existente en la zona.  
- Ruidos, vibraciones y humos  
No es previsible que se produzcan vibraciones ni emisiones luminosas durante la fase de funcionamiento.  
Respecto a los ruidos y humos, serán los derivados del aumento de presencia humana y de tráfico rodado, ambos ya existentes en la actualidad al ser una zona ya urbanizada y con edificación.  
- Edificación  
Dado que la zona de actuación es colindante con el suelo urbano, la edificación no se presenta como un elemento extraño en el paisaje; no existiendo por tanto ningún impacto negativo sobre el mismo.  
Respecto a los elementos medioambientales susceptibles de ser afectados por el desarrollo de la actuación, cabe destacar los que a continuación se indican:  
- Relieve y topografía  
Este impacto se considera nulo, dado que al estar ya finalizada la construcción, las condiciones de relieve y topografía no variarán respecto a las iniciales.  
- Calidad del aire  
El impacto ambiental que afecta a la calidad del aire se producirá principalmente por las emisiones de los gases de los vehículos en su tránsito normal, pero dado que se trata del tramo final de una calle de carácter residencial, éste impacto puede considerarse prácticamente inapreciable.  
- Hidrología  
Al no existir en la zona jardines ni zonas verdes, el consumo de agua queda reducido al necesario para el consumo humano (red de agua potable), no consumiéndose por tanto recursos hídricos.  
- Vegetación  
El único impacto susceptible de producirse respecto a la vegetación será la introducción de especies autóctonas y de carácter ornamental en las pequeñas zonas verdes que puedan existir. No obstante, dadas las características y naturaleza de la vegetación existente en la parcela, fruto de la falta del mantenimiento de las zonas no edificadas, se puede considerar que la introducción de vegetación asociada a los viales será un impacto positivo.  
- Calidad del paisaje  
Dado que los terrenos afectados por la modificación puntual se encuentran actualmente urbanizados, no constituye un paisaje natural, no se analiza pormenorizadamente la afección. En todo caso, la modificación puede suponer la creación de nuevas edificaciones, considerándose una modificación positiva ya que permitirá la total integración de la zona de estudio en el resto del casco urbano.  
- Infraestructuras  
Las necesarias en la zona objeto de estudio, se encuentran actualmente ejecutadas, por lo que no se producirá modificación alguna.  
- Patrimonio histórico y arqueológico  
Dado que no constan elementos históricos artísticos, o yacimientos arqueológicos inventariados, el efecto de este impacto se considera nulo.   
En cuanto al establecimiento de medidas protectoras y correctoras, para reducir, eliminar o compensar los efectos ambientales negativos significativos que pudieran derivarse como consecuencia del desarrollo de la presente actuación; se indica que dado que no se detecta ninguna actividad ni durante la fase de construcción ni durante la fase de funcionamiento que pueda afectar negativamente a los elementos medioambientales descritos en el estudio; no se ha definido ningún tipo de medida correctora concreta. Destacándose únicamente, que deberá darse cumplimiento estrictamente a las determinaciones establecidas en la legislación vigente al respecto y que le sea de aplicación.  
Respecto al programa de vigilancia ambiental, se determinan los controles que deberán llevarse a cabo en la fase de funcionamiento, indicándose los siguientes:  
- Se exigirá a todos los particulares que deseen construirse una vivienda en la zona afectada por la modificación, que previamente soliciten al Ayuntamiento la correspondiente licencia de obras, de acuerdo con el procedimiento establecido, presentando un proyecto en el que se justifique el cumplimiento de las Ordenanzas de edificación y uso del suelo.  
- Se controlará los residuos líquidos urbanos generados, incluyendo su correcta canalización y posterior tratamiento.  
- Control de los residuos sólidos cumpliendo la normativa local y autonómica en cuanto a la recogida y tratamiento de residuos urbanos, siendo trasladados a vertedero controlado.  
- Se efectuarán controles periódicos de la calidad de las aguas previamente a su vertido.  
- Se conservarán y mantendrán el mobiliario urbano y las zonas verdes existentes en el ámbito de actuación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en base a todo lo anteriormente considerado y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación puntual de las normas subsidiarias del término municipal de Catí, para la ampliación del suelo urbano (tramo final de la calle Extramuros), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del presente proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse, previamente a la ejecución de las obras, informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos; dando cumplimiento a todas las determinaciones que en él se establezcan. En el supuesto que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- Será necesario acreditar, mediante informe favorable del organismo de cuenca competente o de entidad colaboradora autorizada, la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para la previsión de consumos que se desprendan del desarrollo de la edificación en el ámbito de los terrenos comprendidos en la presente modificación puntual; tal y como se recoge en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
- El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras de edificación, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
- Se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, previamente a éstas, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. Asimismo, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma; teniendo en consideración que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos, deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
- El Ayuntamiento deberá hacerse cargo de la gestión de los residuos sólidos dando cumplimiento al plan zonal de residuos, la ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunitat Valenciana, la ley 10/2000 de Residuos de la Comunitat Valenciana, y el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero.  
- Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de febrero de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 194/06-AIA  
Título: Construcción de explotación avícola de engorde  
Promotor: Alejandro José Torres Torres  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para el inicio de actividad de explotación avícola   
Localización: Polígono 13, Parcelas 83 y 84, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la construcción de una explotación avícola de broilers, cuyas características, según la documentación aportada, son las siguientes:  
La explotación estará constituida por dos naves de características similares, siendo 1.711,28 m² la superficie construida en cada una de ellas. La capacidad total de la explotación será de 68.000 broilers, y 34.000 plazas la capacidad de cada una de ellas. Siendo la superficie de la parcela donde se emplazarán de 61.005 m²; y la superficie total construida de 3.527,56 m².   
Los animales se recibirán en la explotación con un día, y unos 50-60 gramos de peso medio, permaneciendo en ella hasta que alcanzan los 2,1-2,3 kg de peso, momento tras el cual serán trasladados al matadero; siendo el ciclo de crianza de aproximadamente 50-52 días, previéndose la realización de 5-6 ciclos anuales.  
Se generará un total aproximado de 986 Tn. de gallinaza al año, que serán vendidos como abono orgánico. Para su almacenamiento, en caso que no exista por circunstancias diversas una sincronización entre la retirada de la gallinaza y su posterior carga en los camiones de transporte; se dispondrá de dos estercoleros impermeabilizados y estancos, con pendientes hacia fosas de recogida de lixiviados, situadas en los extremos de las naves.  
La actividad no genera efluentes líquidos, ya que el agua de limpieza y el exceso de humedad de las deyecciones se eliminará por evaporación, quedando el residuo sólido de éstas como parte del estiércol producido. Se dispondrá de una fosa séptica para la recogida de las aguas residuales que se generen procedentes de las instalaciones sanitarias.  
Para la eliminación de las bajas que se produzcan en la explotación, se indica en el estudio de impacto ambiental, que una vez obtenida la licencia de actividad y se disponga de la correspondiente cartilla ganadera; se suscribirá un seguro de recogida y destrucción de cadáveres; se dispondrá igualmente, de contenedor homologado para depositarlos hasta que se efectúe su retirada, con una capacidad mínima de 800 a 1.000 litros, y ubicado fuera del recinto de la actividad ganadera.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, está la dotación de vallado perimetral; entre las medidas a adoptar, se incluye la instalación de tela pajarera en las ventanas de la nave, así como vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación de manera que permita la desinfección de los vehículos que accedan a la misma, concretamente se hace referencia en el estudio, a la colocación en las puertas de acceso a las naves de pediluvios, cuya solución desinfectante se renovará como máximo cada siete días para evitar la pérdida de sus propiedades. Asimismo, tras cada ciclo de engorde, se procederá a realizar un vacío sanitario de dos semanas, procediéndose a la limpieza y desinfección de las naves y los equipos empleados.  
El suministro de agua potable procederá de un pozo propio; disponiéndose en la explotación de depósitos de regulación y un equipo de cloración y tratamiento del agua.   
La explotación se localiza a unos 2.800 metros aproximadamente del casco urbano de Fuenterrobles.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 26 de mayo de 2006, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Fuenterrobles del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 86, de 11 de abril de 2006, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se hayan presentado alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 12 de junio de 2006, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento de Fuenterrobles, documentación complementaria relativa a los siguientes apartados:  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano; tal y como se establece en la Orden de 3 de enero de 2005 de la Conselleria de Territorio y Vivienda publicada en el DOGV nº 4922 (12/01/05), por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se han de tramitar ante esta Conselleria.  
- Dado que la procedencia del agua para la explotación se obtiene de un pozo propio, tal y como se especifica en el estudio de impacto ambiental y en el proyecto de actividad remitidos, deberá aportarse informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Si el agua utilizada en la explotación también procediese de la red de abastecimiento municipal (aspecto respecto al cual deberá ampliarse la información), deberá aportarse copia del contrato de abastecimiento.  
- El expediente deberá completarse con la presentación del proyecto de actividad, autorización previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda; asi como informe de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
El 7 de agosto de 2006, se remite documentación constituida por:   
- Copia de la solicitud de prospección arqueológica remitida al Servicio de Arqueología de la Dirección General de Patrimonio Artístico; con fecha de entrada en la Dirección Territorial de Valencia, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, a 19 de julio de 2006.   
- Copia de la solicitud de la concesión de aguas subterráneas (excepto abastecimiento) realizada a la Confederación Hidrográfica del Júcar, con fecha de entrada en el registro del edificio Prop de Requena, a 24 de febrero de 2006.   
- Copia del informe firmado por el Jefe de Área de Modernización de Infraestructuras Agrarias; con registro de salida de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, el 18 de octubre de 2005, y registro de entrada en el Ayuntamiento de Fuenterrobles, a 21 de octubre de 2005; en el que se indica: Que en relación con la petición sobre autorización de construcción agraria en suelo no urbanizable presentada por el promotor del proyecto; se adjunta informe emitido al respecto, significándose que el mismo es favorable condicionado al cumplimiento de los compromisos firmados por el solicitante. Se adjunta compromiso firmado por el promotor del proyecto, a 9 de agosto de 2005, en el que se compromete a: Cumplir lo dispuesto en la Ley 6/03 de la Ganadería de la Comunitat Valenciana y resto de Normativa (RD 348/00 Anexo 76/95 Orden 14 de febrero de 1996, RD 1322/2002, en todo aquello que afecte a la actividad de Cría de Broilers). Teniendo dicho compromiso entrada en la oficina comarcal de Utiel, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, el 26 de agosto de 2005.  
- Copia del informe realizado por los Servicios Veterinarios Oficiales de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, firmado por el Inspector Pecuario, en fecha 1 de septiembre de 2005, en el que se indica: Que las naves no están construidas, siendo la ubicación de las futuras obras las precisas para la adecuada explotación ganadera que se pretende.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal remitido incluye los siguientes informes:  
- Informe favorable de la Alcaldía  
- Informe favorable arquitecto municipal.  
- Informe favorable del ingeniero técnico industrial municipal.  
- Informe favorable del jefe local de sanidad.  
- Informe favorable del ingeniero agrónomo municipal.  
- Certificado de la realización del procedimiento de información pública sin la presentación de alegaciones.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable, según la normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Fuenterrobles no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado las acciones del proyecto susceptibles de generar impacto, tanto para la fase de construcción como para la fase de funcionamiento, y posterior abandono y finalización de la actividad productiva; incluyéndose, asimismo, una descripción de la situación preoperacional referente al clima, edafología, geología, hidrogeología, flora y fauna, paisaje y medio socio-económico.   
En cuanto a la identificación de los factores del medio susceptibles de verse impactados, se ha incluido, entre otros:   
- El aire, por contaminación física (emisión de gases, de partículas sólidas en suspensión), así como contaminación química.  
- El agua; por alteración de las características físicas, químicas y biológicas del agua superficial y subterránea, como consecuencia de la presencia de materiales sueltos fácilmente erosionables y vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos.  
- El suelo; por alteración de las características físicas, químicas y biológicas, que pueden verse afectadas por fenómenos como la compactación, la erosión, y pérdida de permeabilidad, entre otros.   
- La vegetación; por pérdida de la vegetación existente.  
- La fauna; por degradación de hábitats y alteración de pautas de comportamiento.  
- El paisaje; por alteración del paisaje original.  
Para valorar cualitativamente las posibles alteraciones derivadas de la implantación de la actividad ganadera, se ha construido una matriz de impactos, en la que se relacionan los efectos que las diferentes acciones provocarían sobre los factores ambientales susceptibles de ser impactados; estableciendo una serie de parámetros y variables a analizar. Posterior a este análisis, se efectúa una valoración global de los resultados, considerándose la actividad en términos generales como viable desde el punto de vista medioambiental, dado que el impacto se califica como bajo, compatible con el entorno.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
En el estudio de impacto ambiental se ha propuesto medidas correctoras, en base a los posibles impactos identificados; pudiendo destacarse, en términos generales, las siguientes:  
- Durante la fase de construcción:  
- En la fase de replanteo no se ocupará más terreno que el imprescindible.  
- Al término del proyecto se aplicarán técnicas de extendido e incorporación al entorno de los sobrantes si los hubiese.  
- El tipo de construcción, los materiales a utilizar, así como los colores a emplear, serán en todo momento del tipo que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona, con el objeto de aminorar en lo posible el impacto en el paisaje.  
- La maquinaria utilizada será seleccionada de forma que los impactos que su utilización ocasione sean los menores posibles.  
- Fase de funcionamiento:  
- Para evitar la proliferación de malos olores, las naves estarán dotadas de sistemas de ventilación forzada, mediante 12 extractores en un lateral de la nave.  
- La explotación se rodeará con un vallado perimetral que recoja todas las instalaciones, impidiendo el libre acceso a las mismas a toda persona ajena. Este vallado será de tela metálica con una altura de 2 metros.  
- A final de cada ciclo, y cuando se considere conveniente, se realizará una limpieza total mediante productos desinfectantes con productos de uso habitual en este tipo de actividades, desinfectantes y detergentes, consistentes en una combinación de tensoactivos y aldehidos.  
- En las puertas de entrada a la granja se colocarán pediluvios.  
- En los huecos de las ventanas de la nave se colocará una tela pajarera para evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
- Para la recogida de los cadáveres se deberá disponer de un contenedor homologado para depositar los animales muertos, de capacidad mínima de 800 a 1.000 litros, con tapa y con un mecanismo que permita cargarlo con grúa desde un camión.  
- Con respecto al almacenamiento de productos, se almacenará el pienso compuesto para la alimentación, que se transportará en vehículos especializados (cubas) que los depositarán en los silos cerrados y aislados del suelo, no implicando por tanto, ningún tipo de contaminación en el suelo.  
- Para facilitar la recogida del estiércol y poder almacenarlo en el caso de que no pudiese realizarse su retirada inmediata por empresa autorizada, se construirá, en los extremos de las naves, dos estercoleros totalmente estancos e impermeables; provistos de solera y pendientes hacia una fosa de recogida de lixiviados.  
Las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
Con respecto al programa de vigilancia ambiental se indica que se considerarán especialmente las siguientes cuestiones:  
- Revisión del estado del vallado perimetral y puertas de acceso a la explotación.  
- Asegurar la correcta y constante ventilación y renovación del aire del interior de la nave.  
- Comprobación del estado y posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el fin de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.   
- Control del estado general y limpieza de las instalaciones.  
- Retirada de la gallinaza generada por empresa autorizada, que efectuará su valoración como abono orgánico.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación avícola de broilers, situada en el Polígono 13, Parcelas 83 y 84, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Alejandro José Torres Torres, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Deberá disponerse, previo a la concesión de licencia de actividad, del informe favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y del respectivo informe del organismo de cuenca correspondiente; debiendo ser presentados ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo.  
- Según la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, por lo que deberán extremarse las medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o percolación asociada a la gestión incorrecta de residuos orgánicos; sobretodo, en caso de modificar la gestión de residuos destinándolos como abono orgánico en campos de cultivo de la zona.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
- Deberá disponerse una vez se inicie la actividad ganadera de contrato actualizado de retirada de la gallinaza, de forma que quede asegurada la retirada periódica de la misma, evitándose la acumulación incontrolada en la explotación.  
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 20 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 141/06-AIA  
Título: Ampliación de granja avícola de cebo de broilers  
Promotor: Vicente Rodríguez Pérez   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la explotación avícola  
Localización: Polígono 16, parcelas 430, 420 y 424, del término municipal de Alpuente (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de la actividad avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son las siguientes:  
La actividad ganadera que se desarrolla en la explotación consiste en el cebo de broilers; recibiéndose con un peso aproximado de 40 gramos y un día de edad, permaneciendo en la explotación hasta que éstos alcanzan un peso medio de unos 2,1 kilos; momento tras el cual son trasladados al matadero.  
La crianza se realiza sobre cama de yacija (viruta o paja), que mantendrá en todo momento el porcentaje de humedad más idóneo, indicándose en el estudio de impacto ambiental, que ésta oscilará entorno al 60%.  
En la actualidad existe una nave, en la parcela 430 (50.972 m²) del polígono 16, del término municipal de Alpuente, con capacidad para 40.000 aves; pretendiéndose ampliar mediante la construcción de una nueva nave (1.970 m²), de características similares, a la ya existente, con capacidad también para 40.000 plazas, que se localizaría sobre las parcelas adjuntas 424 (4.219 m²) y 420 (6.467 m²) ascendiendo por tanto, la capacidad total de la explotación a 80.000 plazas. Siendo la superficie total construida tras la ampliación de 4.155 m².  
Tras el transporte de los animales al matadero, se procede a la retirada y venta del estiércol producido, y a la limpieza y desinfección de las naves y los equipos empleados en la explotación. Asimismo, se efectúa un vacío sanitario posterior a cada ciclo de crianza, de unos 10 días aproximadamente de duración; siendo el número de ciclos proyectados de 5,5 a 6.  
La producción de estiércol que se prevé es de aproximadamente 2.300 Tn anuales, considerando una estabulación completa, como se indica en el estudio. El destino del mismo será la venta para la producción de estiércoles comerciales y su utilización en la agricultura; no proyectándose acumulación en la explotación; habiéndose previsto la construcción de una superficie impermeabilizada, mediante hormigón fundamentalmente, que permita, en caso de una posible demora en la retirada del estiércol, su almacenamiento sin que se generen lixiviaciones y filtraciones; manteniéndose cubierta por lonas.  
El consumo de agua potable se estima en 1.500 m³ anuales; procediendo dicho abastecimiento de la red municipal.  
La actividad no genera efluentes líquidos, ya que el agua de limpieza y el exceso de humedad de las deyecciones se eliminará por evaporación, quedando el residuo sólido de éstas como parte del estiércol producido. Se dispone de una fosa séptica para la recogida de las aguas residuales que se generen procedentes de las instalaciones sanitarias.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública y remisión del expediente  
El expediente se inició el 28 de abril de 2006, con la remisión por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº298, de 16 de diciembre de 2005, así como la notificación a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se hayan presentado alegaciones.  
Este expediente tiene como antecedente una declaración de impacto ambiental, con referencia 190/00, y dictada en fecha 16 de noviembre de 2000 por la directora general de Planificación y Gestión del Medio, relativa al inicio de actividad; resultando una declaración positiva condicionada a los siguientes aspectos:  
- Se dispondrá de vado sanitario o sistema equivalente en la explotación.  
- Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación.  
- Se dispondrá de fosa de cadáveres, en la que se realizará estratificación con cal sobre las bajas.  
- La gallinaza será retirada por empresa con la que se subscribe contrato de compromiso de retirada durante tres años a partir del 1-8-2000.  
- Se dispondrá de estercolero en la explotación, construido con materiales impermeables que asegure el almacenamiento de la gallinaza en caso de no ser extraída de la explotación justo al final del ciclo.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal remitido incluye los siguientes informes:   
- Informe favorable del técnico veterinario municipal  
- Informe favorable del arquitecto municipal.  
- Informe favorable del ingeniero municipal.  
- Informe favorable de la Alcaldía.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación se califica como suelo no urbanizable protegido frente a vertidos; según el artículo 64 de las normas subsidiarias de planeamiento de Alpuente (tal y como se indica en el informe técnico elaborado por el veterinario municipal).  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Alpuente no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha realizado una descripción muy generalista del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actividad; describiéndose posteriormente los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: edafología, morfología, climatología, geología, vegetación, fauna, hidrología y paisaje.  
Entre los impactos más relevantes que puede generar el desarrollo de la actividad, se han destacado los que pueden derivarse de los siguientes factores:  
- Descarga del pienso  
- Descarga de 80.000 polluelos/ciclo  
- Emisiones de gases dentro de la explotación ganadera  
- Carga de broilers  
- Acopio de residuos de la yacija  
- Emisiones de gases externas a la explotación ganadera  
- Carga de la yacija  
Siendo, por tanto, los impactos más relevantes susceptibles de generarse, derivados del desarrollo de la actividad, los que pueden producirse sobre los siguientes elementos:  
- Suelo: No se prevé que se produzca impacto negativo sobre el suelo, mientras se tengan en cuenta una serie de medidas como son el abonado en las dosis adecuadas y el seguimiento de las especificaciones indicadas en el código de buenas prácticas agrícolas, entre otras medidas.  
- Aguas: No se prevé que se produzca impacto negativo sobre las aguas subterráneas ni superficiales, siempre que se cumplan las medidas descritas en el apartado correspondiente referente al almacenamiento y control de los residuos.   
- Atmósfera: Se han considerado como elementos susceptibles de producir impacto sobre la atmósfera, la producción de ruidos y la emanación de olores; considerándose que las molestias pueden reducirse considerablemente con la aplicación de las medidas desarrolladas en el apartado correspondiente.  
- Vegetación: No se prevé que se produzca afección sobre la vegetación circundante a la explotación.  
- Paisaje: Se considera que la explotación no generará impacto visual, dado que se enmarca en una zona que presenta rasgos rurales compatibles con la actividad.  
No se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos a partir de una matriz causa-efecto, mediante la cual, podría haberse estimado de forma más concreta las posibles incidencias ambientales derivadas de las fases de construcción y explotación, así como su importancia. Por lo que el desarrollo de este apartado en el estudio de impacto ambiental ha sido claramente insuficiente; sin embargo, por las características del proyecto, puede considerarse, en términos generales, como viable la actividad desde el punto de vista medioambiental con la aplicación de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental, así como con el cumplimiento de los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se han diferenciado las medidas protectoras y correctoras en diversos apartados en función de los elementos del medio que, tal y como se describía en el apartado anterior, podían ser susceptibles de verse afectados por la ejecución del presente proyecto; sin embargo, éstas se consideran insuficientes, debiendo ser ampliadas con los condicionantes establecidos en la presente declaración.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental, se ha realizado un desarrollo muy poco concreto del mismo; considerándose únicamente medidas sobre la atmósfera, sobre el ámbito socio-cultural y sobre el socio-económico; evaluándose globalmente el impacto como muy leve. Asimismo, se indica que serán las autoridades municipales competentes las que deberán encargarse de controlar que se lleve a cabo el cumplimiento del desarrollo del plan de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 6.a.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la actividad avícola de cebo, situada en el término municipal de Alpuente (Valencia), promovida por Vicente Rodríguez Pérez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Deberá disponerse, previo a la concesión de licencia de actividad, del informe favorable de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte; debiendo ser presentado ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo.  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunitat Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo; debiendo ser de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida, impermeable y estanca construida para tal fin, los cuales podrán ser incorporados de nuevo al montón para favorecer su eliminación por evapotranspiración.  
- Se gestionará la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
- Deberá disponerse de contrato actualizado de retirada de la gallinaza, de forma que quede asegurada la retirada periódica de la misma, evitándose la acumulación incontrolada en la explotación.   
- Para minimizar el posible impacto paisajístico que pueda generar en el entorno donde se ubica la explotación, deberá incorporarse una barrera vegetal constituida por aquellas especies arbóreas y arbustivas que presenten una mejor adaptación a las condiciones del terreno; con lo que se obtendrá, no sólo un efecto positivo sobre la calidad visual, sino que también se logrará un incremento de la calidad del aire en el entorno.  
- La actividad se someterá en todo momento a toda disciplina que la autoridad sanitaria estime conveniente.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de septiembre de 2006.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML