Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5019, del 02-06-2005 (2005/5516)

Resolució de 12 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5019

Data del DOGV
:   02-06-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5516

CVE


Data del document
:   12-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [Algueña](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Pinós, el](javascript:void(0))
    * [Benicull de Xúquer](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 12 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/5516]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 177/03-AIA Camporrobles, 009/03-AIA Algueña i Pinoso, 402/03-AIA La Mata, 031/04-AIA Benicull i 386/03-AIA Cocentaina, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 12 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient 177/03-AIA
  
Títol Explotació avícola d'encebament
  
Promotor SAT Hoyuelos núm. 366, CV
  
Autoritat substantiva Ajuntament de Camporrobles (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de llicència activitat per a granja avícola d'encebament
  
Localització Paratge Cañadilla Plana, polígon 6, parcel·la 339. Terme municipal de Camporrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat d'una explotació avícola d'engreixament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació consistirà en 2 naus avícoles d'encebament, amb 68.000 places de capacitat total (34.000 aus per nau), on es realitzaran entre 5,5 i 6 criances a l'any. El jaç serà borumballa o palla, sobre solera interior de formigó impermeabilitzat. Com a combustible s'utilitzarà gas liquat de petroli. L'aigua procedeix de pou propi situat en parcel·la.
  
Es calcula un volum de fem anual d'1.160 m3. L'extracció del residu de l'interior de les naus es realitzarà en finalitzar cada cicle, presentant contracte de compravenda amb l'empresa Reciman Sociedad Cooperativa, CIF 16 198 087-F i domicili social al carrer Federico Muelas núm. 8, Villalpardo (Conca), en el qual se n'acorda la retirada després de cada cicle.
  
Es construirà femer impermeabilitzat, per si no hi ha perfecta coordinació entre el final de la pollada i la retirada del residu. El femer disposarà de 98 m2, 3,87 m d'altura lliure al ràfec, muret d'obra rematat amb arrebossat de morter d'alçària 1,5 m i solera de formigó amb pendent per a recollida de lixiviats cap a una arqueta d'escorriment.
  
Les baixes que es produïsquen en l'exportació seran retirades per una empresa especialitzada, i es firmarà pòlissa amb l'entitat asseguradora Caja Campo, CIF F- 46 026 993, Av. Arrabal 18, Requena (València). Els residus perillosos (envasos, medicaments, etc.) seran retirats per un gestor autoritzat. Els residus sòlids urbans seran portats a contenidor o abocador municipal pel responsable de l'explotació.
  
Els buits i finestres es taparan amb malla antiocells, es tancarà perimetralment en la parcel·la, es plantarà barrera vegetal amb espècies autòctones amb reg localitzat, i es construirà un gual sanitari a l'entrada.
  
Segons la informació disponible en aquest Servei, s'ha infravalorat la quantitat de residu anual que es produirà, tot i que la capacitat d'emmagatzematge del femer per al volum generat per cicle, es considera serà suficient.
  
El contracte presentat per a la retirada de cadàvers no ha entrat en vigor en data de firma de la present declaració, encara que s'afirma que es farà en començar a funcionar l'activitat.
  
2. Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen diferents sistemes de gestió del fem i dels cadàvers, i s'opta per la construcció d'un femer i venda del residu a una empresa especialitzada, i per la firma de contracte amb una empresa autoritzada per a l'eliminació d'aquests.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
La Comissió de qualificació d'activitats remet l'expedient constituït per l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'activitat i l'expedient municipal, el 29 de maig de 2003.
  
La informació pública per l'Ajuntament de Camporrobles, s'ha realitzat en el BOP núm. 104, de 3 de maig de 2003, i a veïns confrontants, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
Se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb data 20 d'octubre de 2003, relatiu a l'eliminació de cadàvers i de residus orgànics, i és rep la documentació el 14 de gener de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Autorització prèvia de la COPUT, que disposa de l'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura. L'autorització també es condiciona a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus; com també que la posició i acabat de l'edifici siguen acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest; i que la superfície de la finca no ocupada haurà d'estar i mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
No s'hi ha inclòs informe del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable, i qualificat de comú, zona VIII, agrícola, segons les Normes subsidiàries del municipi de Camporrobles.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
L'estudi d'impacte ambiental efectua un inventari ambiental de la zona en què se situa l'activitat, i descriu la situació actual pel que fa a elements ambientals com l'aire, sòl, hidrogeologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs matriu d'identificació d'impactes en les fases de construcció i funcionament, a partir de la qual es realitza la valoració qualitativa dels impactes, i se n'obté la matriu d'importància.
  
Els impactes que es produeixen durant la fase de construcció són moderats, de caràcter fugaç i temporal. En la fase de funcionament destaquen:
  
- Contaminació atmosfèrica per emissió d'olors, encara que en concentrar-se en moments puntuals de càrrega i descàrrega d'animals o fem, es considera una afecció de menor grau.
  
- Contaminació de sòls per gestió inadequada del fem.
  
- Contaminació aigües superficials i subterrànies, per maneig inadequat dels residus generats.
  
- Impacte paisatgístic, per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
- Plantació de barrera natural d'alçària suficient en el perímetre, formada per espècies autòctones (per exemple Cupressus Sempervirens), amb reg localitzat, per a atenuar la dispersió de males olors i reduir l'impacte visual.
  
- Retirada de cadàvers per part d'empresa especialitzada.
  
- Presentació de contracte amb una empresa per a retirada del fem.
  
- Construcció de femer per a emmagatzemar el residu generat en un cicle, amb solera impermeable, muret d'obra d'alçària 1,5 m, rematat amb arrebossada de morter.
  
- Col·locació de malla antiocells en finestres, tanca perimetral de l'explotació i construcció de gual sanitari en l'accés.
  
Les mesures correctores proposades han d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants establers en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
El programa de vigilància ambiental que exposa l'estudi d'impacte ambiental és inadequat, ja que es limita a descriure les pràctiques habituals per al bon funcionament de l'explotació (retirada de baixes, retirada de gallinassa, neteja de l'interior de la nau, desinfecció i desinsectació, etc.), més que a establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores, contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de granja avícola d'encebament, situada al terme municipal de Camporrobles (València), promoguda per SAT núm. 366 Hoyuelos CV. sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- El fem s'ha de portar al femer en finalitzar cada cicle, que tindrà capacitat per a albergar aquest residu generat, i ha d'edificar-se obligatòriament, com indica l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Generalitat Valenciana. La construcció ha de tenir parets laterals d'alçària suficient, solera de formigó, impermeable i amb lleuger pendent que conduïsca els lixiviats procedents del munt a una bassa impermeable i estanca.
  
- La retirada del fem per part de l'empresa contractada s'ha de realitzar en el menor temps possible. En cas de produir-se emissió de males olors, és necessari el volteig de les piles, o incorporar productes bacterians que reduïsquen les olors.
  
- Amb la posada en marxa de l'activitat s'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General el contracte amb una empresa especialitzada, vigent i firmat per ambdues parts, per a la retirada dels cadàvers que es produïsquen en l'explotació.
  
- S'ha de disposar de sistema eficaç en l'accés, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- S'ha de tancar perimetralment la instal·lació i s'ha de realitzar plantació de tanca de xiprer (Cupressus sempervirens) o arbust semblant, com proposa l'estudi d'impacte ambiental, d'alçària suficient, a fi de reduir la propagació de males olors i perquè servisca d'apantallament, reduïsca l'impacte visual de l'explotació des de l'exterior. En aquest mateix sentit, s'ha de mantenir en explotació agrària efectiva la zona no ocupada per l'explotació.
  
- Ha de presentar-se la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a aprofitament del pou d'aigua potable situat en la parcel·la.
  
- Qualsevol variació en la destinació dels residus s'haurà de notificar a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 23 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 009/03-AIA
  
Títol: Impulsió i embassament regulador de reg a Algueña (Alacant)
  
Promotor: Direcció General de Modernització d'Estructures Agràries-Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte: Millora de les infrastructures hidràuliques a les superfícies cultivades d'Algueña
  
Localització: Algueña, Pinoso (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
- Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte consisteix en l'execució d'un embassament de 180.000 m3, una impulsió des del pou existent i una conducció que unirà el nou embassament amb un altre existent, de 30.000 m3; al mateix temps servirà de xarxa general de reg, per la qual cosa portarà integrada un capçal de filtrat. És necessari ressenyar que l'embassament es proveirà del pou existent, d'acord amb el que expressa l'estudi d'impacte ambiental. Dels anteriors es donen, a continuació, les característiques més destacades a efectes ambientals.
  
La capacitat de la bassa, com ja s'ha dit, és de 180.000 m3, i ocupa una superfície aproximada, en planta, de 45.300 m2. És important destacar que l'esmentada capacitat s'ha justificat en l'optimització del volum d'embassament que ofereix la parcel·la en què s'ubica la bassa, i que respon, d'altra banda, a les exigències plantejades al respecte pel pla d'obres i actuacions del Mitjà Vinalopó-l'Alacantí.
  
S'ha projectat de materials solts, impermeabilitzada mitjançant làmina de PEAD reforçada amb geotèxtil. S'ha d'executar mitjançant desmunt i terraplé, amb 9,8 metres d'alçada. Els talussos de terraplé exteriors seran de 1V:2H, i els interiors de 1V:3H, amb un camí en coronació de 6 m d'amplària. S'ha d'executar una berma de 4 metres a 10 metres de la coronació. Els volums aproximats del moviment de terres han de ser de 119.300 m3 de desmunt i 119.151 m3 de terraplé.
  
El traçat de la conducció general de reg, que funcionarà per gravetat en làmina closa, discorre, en la seua majoria, per camins ja existents. Respecte a la impulsió, és important assenyalar que la conducció forçada es localitzarà sobre terrenys poblats per vegetació forestal.
  
Ha d'assenyalar-se, finalment, que la construcció ha sigut considerada, pel projecte, com de normal importància (l'estudi s'ha recolzat en la NCSE-94).
  
- Alternatives
  
L'estudi no ha descrit les característiques d'altres possibles opcions d'ubicació de l'embassament; únicament diu que s'han estudiat altres opcions, si bé els aspectes geològics han sigut sempre els que han portat a descartar-les enfront de la finalment proposada.
  
D'altra banda, altres consideracions expressades en l'estudi segons les quals és preferible l'alternativa triada són les següents:
  
- Emplaçament amb orografia adequada
  
- No afecció a espècies protegides
  
- Bones comunicacions existents
  
- Proximitat al pou de la Solana
  
- Cota suficient perquè la conducció general funcione per gravetat per als seus distints usos previstos.
  
Tramitació administrativa
  
- Informació pública
  
En data 16 de gener de 2003 es rep, procedent de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el document tècnic, que inclou com annex l'estudi d'impacte ambiental, corresponent al Projecte d'impulsió i embassament regulador de reg a Algueña (Alacant).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte d'impulsió i embassament regulador de reg a Algueña (Alacant) ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci en els ajuntaments de Pinoso i Algueña, sense que s'hi hagen presentat al·legacions, d'acord amb els certificats d'exposició pública emesos pels respectius secretaris.
  
- Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 31 de gener de 2003 es van realitzar les consultes que s'enumeren a continuació:
  
- Direcció General d'Interior. Servei de Planificació
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant
  
- Ajuntament de Pinoso
  
Informes sectorials
  
- En data 18 de juliol de 2003 es rep escrit procedent de la Direcció Territorial d'Alacant, en el qual s'expressa que l'actuació no afecta béns ambientals gestionats per aquesta.
  
- En data 16 d'abril de 2003 es rep escrit de l'Ajuntament de Pinoso, en el qual s'assenyala que, si bé una xicoteta part de la superfície que ha d'ocupar la bassa està classificada com a sòl no urbanitzable-reserva abocador, es considera que tant l'esmentada bassa com la conducció caben dins dels usos permesos en els esmentats terrenys. Per tot això, finalitzen l'escrit indicant que s'entén adequada la ubicació de l'embassament, en relació amb el planejament urbanístic.
  
- En data 24 de març de 2003 es rep escrit del Servei de Planificació de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques. De l'informe remés es desprén que:
  
- El risc sísmic és el més destacat, i ha sigut considerat en el projecte.
  
- El projecte hauria d'incloure els càlculs d'estabilitat de talussos de l'embassament, com també el temps de desembassament necessari per a buidar-lo completament, des de ple.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- El sòl en què s'ubica la bassa està classificat com a sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable-reserva abocador.
  
Consideracions ambientals
  
- Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Del clima s'ha de destacar, en aquesta ocasió i per les implicacions que l'actuació pot tenir en el medi una gran aridesa d'aquest.
  
Els materials sobre els quals s'assenta la bassa són argilosos i margosos del terciari, si bé sobre aquests descansen estrats de materials detrítics quaternaris d'escassa potència.
  
Els sòls, des del punt de vista edafològic, no s'han caracteritzat en l'estudi.
  
Respecte a la vegetació, sense entrar en l'inventari realitzat en l'estudi, cal assenyalar que es troben, en l'àmbit de l'embassament, dues xicotetes masses de Pinus halepensis, de les quals una, puntualment, es veurà afectada. Cal assenyalar que el seu valor, en aquest cas, radica en l'escassa representació d'aquesta unitat ambiental en l'entorn.
  
El paisatge sobre el qual s'ubica l'embassament presenta un relleu cavallonat, de suaus pendents, amb una conca visual externa de gran amplitud.
  
- Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
A continuació es fa menció als impactes, d'entre els identificats per l'estudi, destaquen per la seua rellevància relativa. Així, del mencionat estudi cal referir-se als següents:
  
- Impacte generat pel moviment de terres, en general, sobre els usos del sòl.
  
- Impacte derivat del moviment de terres, per generar-se canvis en la geomorfologia.
  
- Impacte sobre la vegetació existent, per quant s'afectarà una xicoteta massa d'arbratge, si bé en l'estudi no s'assumeix l'esmentada afecció. A més, les activitats que s'exerciran durant la construcció de la bassa, podran afectar la totalitat de la massa referida.
  
- Impacte derivat de l'execució dels terraplens de la bassa, amb els processos erosius que això comporta.
  
S'entén que, a més dels anteriors, cabria referir-se, com a impacte important i no prou tractat en l'estudi, a l'alteració de les pautes de comportament que l'execució de la bassa pot suposar en la fauna local i, especialment, en l'avifauna. Així, es creu que sobre la fauna terrestre l'impacte serà mínim, atés que el perímetre de la bassa es tancarà mitjançant tanca de fil d'aram de simple torsió. En canvi, l'avifauna local canviarà, necessàriament, els seus hàbits en trobar un nou punt d'abastament en un entorn tan àrid com el que ens ocupa.
  
- Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
D'entre les mesures correctores disposades, les més significatives són les que se sintetitzen en els punts que segueixen:
  
- La construcció del dic es realitzarà amb material procedent de l'excavació en desmunt.
  
- Revegetació de talussos amb terra vegetal procedent del desbrossament i ocupació de plantes autòctones.
  
- Disposició d'una xarxa de drenatge sota el fons de la bassa, a fi de detectar possibles fugues d'aigua.
  
- Altres mesures pròpies de les accions habituals en obres civils.
  
En la revegetació dels terraplens prevista s'han triat, per a les herbàcies, espècies dels gèneres Thymus, Ligeum i Stipa. S'ha previst el reg abundant d'aquestes a fi d'afavorir el seu desenvolupament. Es buscarà generar un estrat arbustiu compost per Rosmarinus officinalis.
  
D'altra banda, s'ha establert també, la revegetació dels talussos de desmunt. En aquest sentit, vol advertir-se que la naturalesa d'aquests, es recorda, argiles i margues, és molt vulnerable a l'erosió, com també que els esmentats talussos presenten una inestabilitat gran en quedar descomprimits, fruit de l'excavació. Per això, vol assenyalar-se que seria convenient estudiar l'esmentat fenomen, atés que la revegetació perseguida, dificultosa per ella mateixa, no serà prou per a pal·liar els efectes descrits.
  
El programa de vigilància ambiental, en la seua extrema brevetat, no aporta continguts interessants per a la seua comesa.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-e de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'impulsió i embassament regulador de reg a Algueña (Alacant), promogut per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- El lloc que es trie com a abocador o enderroc per als sobrants, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Cal ajustar-se a allò que s'ha especificat en l'informe emés pel Servei de Planificació de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, les conclusions del qual s'han aportat en l'anterior apartat de la present declaració.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal, que puga estar afectada per l'obra, per al seu posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han d'arreplegar en munts, d'alçada inferior a 1.5 metres, de forma tal que es garantisca el manteniment de les propietats naturals. A més, a aquests volums se'ls han d'afegir, prèvia trituració, els productes de les operacions de desbrossament que, necessàriament, s'ha de practicar.
  
- En el cas que es puga afectar l'arbratge confrontant, com a conseqüència de les operacions d'obra, s'ha de repoblar en nombre igual o superior al d'exemplars danyats.
  
- S'han de disposar d'elements que permeten l'accés de les aus als talussos de l'embassament, a fi de facilitar que moltes espècies puguen eixir de la làmina d'aigua i, després, remuntar el vol. Amb això es pretén evitar la mort per ofegament dels exemplars que puguen acudir a la bassa.
  
- El programa de vigilància ambiental ha de definir l'autoritat ambiental de l'obra que, per defecte, ha de ser la direcció d'obra. A més, ha d'establir els paràmetres, indicadors i valors llindar a controlar, com també el contingut dels informes que s'han de redactar i la freqüència amb què han de presentar-se.
  
Aquest, entre d'altres, ha de fixar-se especialment a no afavorir el desenvolupament de vectors sanitaris (mosquits) que puguen generar molèsties als habitants de les zones urbanes pròximes.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Igualment, les àrees que s'empren per a l'arreplega han de ser objecte, una vegada finalitzades les obres, d'una descompactació mitjançant subsolat, de manera que es garantisca el desenvolupament de vida vegetal sobre aquestes.
  
Així mateix, es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada per a l'esmentada finalitat ha de disposar d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a cunetes o canalitzacions, proveïdes aquestes d'arquetes separadores de greixos o arquetes cegues prou dimensionades.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba la presència de restes arqueològiques, el fet s'ha d'informar a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, s'ha de requerir que s'informe favorablement d'aquest per part de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, en informe preceptiu emés per l'organisme esmentat, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 d'abril de 2004 . - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 402/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 4 del Projecte de delimitació de sòl urbà de la Mata
  
Promotor: Ajuntament de la Mata
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Objecte: Modificació a sòl urbà dotacional públic assistencial, sòl urbà dotacional públic educatiu-cultural i sòl urbà residencial de les edificacions prèviament existents a la redacció del PDSU de la Mata, a la travessia de la carretera CV-120
  
Localització: La Mata (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
La modificació que s'ha plantejat sobre l'ordenació actualment vigent consisteix a reclassificar el sòl, actualment no urbanitzable, sobre el qual s'assenten tres edificacions existents, sòls que compleixen les característiques requerides a un sòl urbà, per la qual cosa ja disposen, entre altres serveis, d'aigua potable i sanejament. Les tres edificacions implicades són les que s'enumeren a continuació:
  
1. Edifici destinat a turisme rural
  
2. Edificació que alberga les dependències del consultori mèdic municipal
  
3. Habitatge unifamiliar
  
Les superfícies de sòl en qüestió es localitzen, de forma inconnexa, al sud de la població, als afores del nucli urbà de la Mata. Les tres afronten amb la carretera CV-120.
  
2. Alternatives
  
No se n'hi han plantejat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 26 de setembre de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació puntual número 4 del PDSU de l'Ajuntament de la Mata.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual número 4 del PDSU de l'Ajuntament de la Mata, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4481 de data 15 d'abril de 2003, com també en un diari no oficial, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que no hi ha afecció a cap servitud legal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Atés que les superfícies que s'han de reclassificar ja es troben consolidades, no pertoca referir-se a valors ambientals de rellevància que puguen resultar afectats, a excepció del paisatge. I és que, en un cas com el present, no cal detenir-se a realitzar una anàlisi dels millors usos possibles per als sòls implicats.
  
No obstant això, sí que s'entén convenient estudiar les conseqüències de la reclassificació en l'entorn més immediat a les superfícies objecte d'aquesta. Açò es diu de cara a futures ampliacions de sòl per raó de la necessitat que puga derivar-se d'un increment de la demanda, la intrusió puntual que comporten les edificacions en un medi seminatural afavoriria que l'esmentada ampliació de sòl es duguera a terme en aquest emplaçament.
  
Així, en línia amb l'anterior, s'entén que ateses les condicions del sòl confrontant a aquell sobre el qual es localitzen les tres edificacions en qüestió, aquest hauria de quedar fora de qualsevol procés urbanitzador, perquè les bosses de sòl existents entre el nucli urbà de la Mata i la carretera CV-120 presenten una vocació més evident en aquest sentit. Açò últim es diu a falta d'un correcte i complet diagnòstic dels terrenys esmentats.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
No hi ha impactes de rellevància.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
No cal fer aquestes consideracions.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 4 del projecte de delimitació de sòl urbà de la Mata, promogut per l'Ajuntament de la Mata, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot inteposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 31/04-AIA
  
Títol: Subestació transformadora Benicull de 132/20 kV
  
Promotor: IBERDROLA
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme
  
Objecte: Subministrament d'energia a la ribera del riu Xúquer.
  
Localització: Partida Benicull. Terme municipal de Polinyà de Xúquer (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és construir una subestació transformadora per a millorar el subministrament elèctric de l'àrea confrontant amb la franja de la ribera del riu Xúquer, des de la població d'Alzira fins a Sueca, ja que l'actual subestació d'Alzira presenta un nivell de càrrega molt elevada, amb puntes que arriben al 100% de la capacitat d'aquesta.
  
La nova subestació se situarà en un terreny localitzat a la partida de Benicull, i ocupa una superfície de 5.595 m2.
  
La subestació constarà de les instal·lacions següents:
  
- Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de simple barra partida (SBP) tipus interior amb aïllament en SF6 i 5 posicions corresponents a dos de línia, dos de transformador i la partició de barres.
  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de simple barra (SB) tipus interior amb aïllament en conformat per un mòdul de cel·les, situat en l'edifici projectat, d'aïllament en SF6 conformat per un mòdul de cel·les amb un total de 12 posicions de les quals vuit seran eixides de línia, una de transformador, una de serveis auxiliars, una de bateria de condensadors i una d'unió. Aquest sistema es completa amb la dotació en intempèrie d'una bateria de condensadors (BC).
  
- La transformació constarà d'un transformador de potència de relació 132/20 kV i 40 MVA de potència amb la corresponent reactància trifàsica limitadora de posada a terra. Per al subministrament dels equips i serveis propis de la subestació es muntarà un transformador de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0, 380-0, 220 kV i 250 kVA de potència.
  
- Un edifici de cel·les i control en què se situaran les cel·les de 132 kV i 20 kV, equips de control, protecció, comunicació, serveis auxiliars en BT, lavabos, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també un xicotet lavabo i vestidor.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 25 de novembre de 2003 el Servei Territorial d'Indústria de València de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte d'instal·lació d'una subestació transformadora a Benicull de 132/20 kV.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de subestació transformadora Benicull de 132/20 kV, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm. 230 de data 27 de setembre de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona on es pretén situar la subestació pertany a la plana al·luvial del riu Xúquer, zona plana formada per argiles, margues, cudols i arenes, dedicades principalment al cultiu de cítrics.
  
La fauna present en els camps de cultiu és pobre i no exclusiva d'aquest medi, amb poques espècies i escàs valor ambiental. Les espècies són antropòfiles i d'escàs valor ambiental.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Els canvis en la geomorfologia que es pot generar com a conseqüència dels moviments de terres que s'han de dur a terme per a la preparació del terreny, seran mínims, a causa de la grandària de la superfície ocupada, menys de 2.000 m2. Els treballs corresponents comprendran únicament la retirada dels tarongers i de la capa de terra vegetal en la part on s'ha de realitzar l'excavació i explanació.
  
La implantació de la subestació tindrà efecte sobre la qualitat de l'aire, per l'augment dels nivells sonors i la producció de camps elèctrics i magnètics.
  
Durant la fase de funcionament, es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot existir un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli dels transformadors.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores següents:
  
- Minimització de les zones de recollida de materials de muntatge de la infrastructura o procedents de l'excavació.
  
- Els canvis d'oli, reparacions i rentats de maquinària es duran a terme en zones específiques on no hi ha perill de contaminació de les aigües per abocaments de lubricants, formigó o altres productes.
  
- Per a la instal·lació dels transformadors de potència està prevista la construcció baix les cisternes d'aquests, d'una safata estanca de formigó armat, a fi de recollir els possibles fluids que caiguen sobre ella i conduir-los, gràcies al pendent d'aquesta primer i a la canonada de fibrociment després, fins a un dipòsit de formigó soterrat amb suficient capacitat per a acollir l'oli d'un transformador.
  
- En previsió de possibles inundacions, les dependències de l'edifici s'han projectat a una cota més elevada, 1,75 m per damunt del terreny circumdant, i l'esplanada exterior a 0,75 m per damunt d'aquest.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació d'una subestació transformadora Benicull de 132/20 kV, promogut per Iberdrola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Una vegada efectuada la instal·lació s'ha de recollir el material sobrant i traslladar-lo a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal i la plantació d'espècies arbustives i herbàcies pròpies de la zona.
  
2. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'ha d'informar de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 26 d'abril de 2004. - El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 386/03-AIA
  
Títol: Instal·lació d'una unitat d'assecatge tèrmic de fangs i cogeneració associada a l'EDAR d'Alcoi
  
Promotor: Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana CAV. Ajuntament d'Alcoi
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant. Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Localització: Partida els Algars s/n, del terme municipal de Cocentaina (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la instal·lació en l'interior de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR en endavant) d'Alcoi d'una planta de cogeneració que cobrisca les necessitats tèrmiques i elèctriques del procés de depuració d'aigües i tractament de fangs de depuració, i que aboque l'excedent d'electricitat a la xarxa elèctrica en règim especial.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
La planta de cogeneració estarà formada bàsicament per dos motors, amb una potència elèctrica conjunta de 1.333 kW. El primer d'ells, amb una potència de 311 kW elèctrics, funcionarà amb el biogàs que es produeix en l'EDAR durant el procés digestió anaeròbia dels fangs. Fins ara, el 80% d'aquest biogàs s'eliminava de manera controlada en una torxa, mentre que el 20% restant es valorava energèticament en les dues calderes per a l'escalfament dels fangs en el digestor fins als 35 ºC aproximadament.
  
El segon motor, amb una potència elèctrica de 1.022 kW elèctrics, funcionarà amb gas natural, i cobrirà la insuficiència del biogàs generat en l'EDAR per a produir el total de calor necessària en l'assecatge de fangs.
  
Per a l'emmagatzematge del biogàs, es disposa d'un gasòmetre que funcionarà com a dipòsit pulmó, i emmagatzemarà els excedents de producció de biogàs a més de procurar un subministrament continu de combustible a la planta de cogeneració. En el cas que s'aconseguisca la capacitat màxima del gasòmetre, l'excedent es cremaria en la torxa que ja té l'EDAR.
  
Amb l'execució de la planta de cogeneració es vol aprofitar la natural producció de biogàs, juntament amb l'entrada de gas natural exterior a l'EDAR, per a generar energia elèctrica d'una banda, i d'altra banda, aprofitar l'energia tèrmica dels gasos de fuga i refrigeració de camises, per a obtenir aigua calenta, i cobrir les necessitats tèrmiques del procés de escalfament de fangs en el digestor i posterior assecatge. Tant la torxa, com les calderes existents, capaces de subministrar la calor necessària cremant biogàs, queden en previsió que el motor de biogàs quedara fora de servei.
  
Els gasos calents procedents de la respectiva combustió de biogàs i gas natural, després de travessar els corresponents silenciosos, es condueixen a través de conductes calorifugats fins a l'assecador de fangs. Aquestes canalitzacions disposen de les corresponents xemeneies per a l'evacuació directa sense aprofitament energètic dels gasos de fuga quan aquests no siguen empleats per a l'assecatge de fangs.
  
En la unitat d'assecatge tèrmic de fangs de depuradora, es duu a terme l'operació d'assecatge mitjançant els gasos calents procedents de la combustió de biogàs i gas natural. Els gasos calents entren en contacte directe amb els fangs, i es verifica l'assecatge per convecció i per conducció.
  
Les partícules més grans del fang tractat ixen de l'assecador en forma granulada a través d'una vàlvula de tipus alveolar. Les partícules més fines són arrossegades pels gasos de fuga i decantades en una bateria de ciclons disposada a aquest efecte. Les partícules retingudes en la bateria de ciclons ixen a través d'una altra vàlvula alveolar.
  
Els gasos de fuga de la unitat d'assecatge de fangs es condueixen a la unitat de tractament de gasos, de manera que una vegada tractades, les emissions complisquen la legislació vigent. La unitat de tractament de gasos està composta per tres columnes concatenades, una primera en què es duu a terme el refredament dels gasos en contracorrent amb aigua polvoritzada, una segona on es duu a terme l'absorció àcida en contracorrent amb una dissolució d'àcid sulfúric i una tercera on es duu a terme l'absorció bàsica oxidant amb una dissolució d'hipoclorit sòdic i hidròxid sòdic. El sistema de columnes es completa amb els dipòsits dosificats de reactius, i bombes per al trasbalsament de reactius, recirculació de dissolucions i enviament d'aquestes a l'EDAR per a ser tractades.
  
Pel que fa al circuit d'aigua, la calor de les camises dels motors ?que se cedeix en intercanviadors de calor de plaques aigua/aigua- s'usa en una primera etapa per al calfament dels fangs en el digestor a través d'un altre intercanviador, i en una segona, en intercanviadors d'espiral per al precalfament dels fangs abans de ser tractats en les centrífugues.
  
L'energia elèctrica es produeix en dos alternadors síncrons adaptats a l'eix de cadascun dels motors. L'energia elèctrica produïda alimentarà part dels serveis elèctrics de l'EDAR i la resta podrà importar-se de la xarxa, ja que l'EDAR es connectarà a la xarxa elèctrica en paral·lel, per tal de poder fer un intercanvi dinàmic d'energia.
  
Pel que fa al contingut en H2S del biogàs que s'ha d'emprar com a combustible, cal assenyalar que en el procés de digestió de fangs ?procés en què es genera el biogàs- s'ha d'afegir FeCl3 a fi de disminuir la formació de H2S fins nivells permesos pel motogenerador.
  
Tramitació administrativa
  
En data 31 d'octubre de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet a aquest Servei la documentació relativa al projecte de referència, que consisteix en el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental. Ha aparegut publicat l'edicte en el BOP d'Alacant en data 9 de juliol de 2003 sense que s'hagen formulat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada pel Servei d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Innovació i Competitivitat.
  
L'activitat ha de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, l'EDAR i la cogeneració que se li associa, generaran residus perillosos, per aquest motiu, ha de sol·licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que pertoque obtenir d'altres organismes.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Es tracta d'una planta per a la generació d'energia: electricitat i calor, a partir de biogàs i gas natural. Segons s'hi indica, el biogàs que es genera en el procés de digestió de fangs, i que s'acumula en el gasòmetre funcionant a manera de dipòsit pulmó, és insuficient per a cobrir les demandes tèrmiques de l'EDAR, motiu pel qual es decideix implementar el sistema amb un motor per a la combustió de gas natural. No obstant això, la unitat d'assecatge tèrmic de fangs no funcionarà de manera contínua, sinó que funcionarà per lots, i és per un altre costat la potència del motor de gas natural tres vegades major que la potència del motor de biogàs. D'aquesta manera, en el motor de biogàs es duu a terme l'aprofitament energètic de biomassa secundària, amb producció d'electricitat en règim especial. Això no obstant, el règim del motor de gas natural no s'aclareix en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Amb la producció d'l'electricitat en el mateix centre de consum, s'eliminen les pèrdues derivades del transport, per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major davant d'altres sistemes de generació elèctrica. Això és clau per a reduir l'impacte ambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de l'elevada eficiència d'aquest, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte a destacar és que la descentralització d'aquest tipus d'instal·lacions permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum, i diversifica i assegura la generació i distribució elèctrica.
  
La planta de cogeneració generarà principalment emissions gasoses i, en menor grau, residus industrials. Atesa la tipologia de l'activitat i el nivell d'antropització del lloc en què es projecta dur a terme (l'interior d'una EDAR executada i en funcionament), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics), perceptual i social es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Respecte al sòl i les aigües, s'assenyala que la indústria es troba situada en una zona d'alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental es valoren els impactes derivats de la generació de sorolls, vibracions, residus sòlids i líquids, i emissions atmosfèriques. La valoració que es fa d'aquests impactes és inadequada.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1. Contaminació acústica. Vibracions.
  
Els motors s'han de situar en una sala específicament dissenyada per a atenuar la propagació d'aquest tipus de contaminació; a més, disposen de silenciadors en les entrades i eixides d'aire de ventilació, una porta acústica i silenciadors en cadascuna de les eixides de gasos de fuga. Amb tot això s'indica que s'aconseguirà atenuar els 100 dB (A) dels motors i alternadors, fins als 70 dB (A), que arribaran a 44 dB (A) a 20 metres de distància.
  
Igualment, per a atenuar la transmissió de vibracions dels motors, van muntats en bancades individuals sobre amortidors. Les unions del motor amb les connexions de subministrament, refrigeració i fuga es fan a través d'unions flexibles.
  
2. Contaminació atmosfèrica.
  
Es projecten tres focus d'emissió de contaminants atmosfèrics: l'assecador de fangs, el bypass del motor de gas natural i el bypass del motor de biogàs.
  
Si bé el funcionament de l'assecador de fangs no serà continu, el funcionament dels motors de cogeneració serà, en aparença, continu. Per aquest motiu, les xemeneies instal·lades com a bypass en les canalitzacions que des del motor de gas natural i des del motor de biogàs porten els gasos calents a l'assecador, funcionaran regularment, i verificaran l'abocament directament a l'atmosfera.
  
Els gasos de fuga de la unitat d'assecat tèrmic de fangs, després de travessar una bateria de ciclons on queden retingudes les partícules més fines, es condueixen a la unitat de tractament de gasos, de manera que una vegada tractades, les emissions complisquen amb la legislació vigent. La unitat de tractament de gasos està composta per tres columnes concatenades, una primera en què es du a terme el refredament dels gasos en contracorrent amb aigua polvoritzada, una segona on es duu a terme l'absorció àcida en contracorrent amb una dissolució d'àcid sulfúric i una tercera on es duu a terme l'absorció bàsica oxidant amb una dissolució d'hipoclorit sòdic i hidròxid sòdic.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els nivells previstos d'emissió de contaminants atmosfèrics es troben per sota dels màxims legals permesos. S'assenyala que encara que habitualment els motors alternatius de combustió interna de gas tenen nivells d'emissions de CO pròxims als límits admissibles (500 ppm), en l'estudi d'impacte ambiental es diu que, segons les especificacions del fabricant (no s'hi adjunten), el nivell d'emissió de CO està molt per davall del límit màxim permés.
  
Excepte el gasòmetre i el digestor de l'EDAR, en l'entorn de la xemeneia no hi ha construccions d'elevada alçària. Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen dues xemeneies que en passar per damunt del carener de la sala dels motogeneradors arribaran als deu metres (biogàs) i 12 metres (gas natural) mesurats des del nivell del sòl, i uns diàmetres de 250 i 400 mm respectivament. La unitat d'assecatge tèrmic de fangs disposarà d'una xemeneia de 12 metres mesurats des del nivell del sòl, i un diàmetre de 500 mm. Per a poder actuar de forma preventiva sobre la contaminació atmosfèrica, aquestes xemeneies disposaran dels corresponents orificis per a la realització de presa de mostres, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
3. Contaminació hídrica
  
Les aigües del sistema de rentatge de gasos s'envien a capçalera de l'EDAR per al tractament d'aquestes juntament amb la resta d'aigües residuals.
  
4. Contaminació del sòl
  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
Per a recollir els possibles vessaments d'oli (càrter i dipòsits d'oli net i brut) i líquid refrigerant procedent dels motors, als voltants de les bancades, hi ha canals per a la recollida de vessaments accidentals.
  
No s'hi especifiquen les característiques constructives de la solera de la sala del motogenerador ni de les instal·lacions per a la recollida de vessaments.
  
Entenem que la unitat per a la dosificació de clorur fèrric en els fangs hauria d'haver-se avaluat juntament amb la resta del projecte, ja que la funció d'aquesta és reduir el contingut en sulfhídric del biogàs generat en els digestors, o el que és el mateix, del combustible a usar en la planta de cogeneració. El FeCl3 és una sal inorgànica líquida corrosiva i molt soluble en aigua, per la qual cosa en cas de vessament, hi ha risc de contaminació d'aigües i sòls. Això no obstant, en l'estudi d'impacte ambiental no s'especifica res respecte d'això.
  
5. Residus generats
  
Durant el funcionament de la planta de cogeneració i unitat d'assecatge tèrmic de fangs objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos que se sumaran als que actualment es generen en l'EDAR: olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc. Pel volum d'aquest, el principal residu perillós generat és l'oli esgotat, el qual es preveu emmagatzemar en un contenidor per a oli usat instal·lat a aquest efecte. En l'estudi d'impacte ambiental no s'assenyala la gestió intracentre, ni les condicions d'emmagatzematge temporal dels filtres, bateries usades, envasos buits residuals, ni de qualsevol altre generat durant l'habitual manteniment de les instal·lacions i equips, fins a la recollida d'aquests un per gestor autoritzat.
  
6. Programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposa un succint programa de vigilància ambiental centrat únicament en el seguiment d'algunes de les emissions atmosfèriques que es generaran. S'entén que aquest és tan sols un dels aspectes que s'ha de tenir en compte en el programa de vigilància ambiental de la instal·lació avaluada.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.F de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'instal·lació d'unitat d'assecatge tèrmic de fangs i cogeneració associada a l'EDAR d'Alcoi, situada en la partida els Algars s/n, del terme municipal de Cocentaina (Alacant), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i el projecte d'execució, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Pel que fa a la gestió i generació de residus:
  
- El procés dut a terme en la instal·lació ha de sotmetre's al règim d'autorització administrativa regulat en la normativa de residus (Llei 10/98, de residus i Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana), com a operació d'eliminació tipus D9 Tractament físic i químic no especificat en un altre apartat del present annex i que done com a resultat compostos o mescles que s'eliminen mitjançant un dels procediments enumerats entre D1 i D12 (per exemple, evaporació, assecatge, calcinació, etc.). (Annex l de l'Ordre MAM/304/2002).
  
- L'eliminació en abocador del volum final de fangs que es generen, s'ha de dur a terme en el marc jurídic i tècnic del Reial decret 1481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el dipòsit d'aquests en un abocador. En aquest sentit, l'admissió dels fangs en un abocador específic s'ha de regir pels criteris i procediments per a l'admissió previstos en l'annex II de l'esmentat Reial decret.
  
- L'oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa ha d'inscriure's o actualitzar-se en el Registre de xicotets productors de residus si produeix menys de 10 t/any. No obstant això, si la producció total de residus perillosos generada per l'activitat és superior a les 10 t/any, han de sol·licitar la pertinent autorització administrativa en la Conselleria de Territori i Habitatge. En ambdós casos, els residus generats necessàriament han de lliurar-se a un gestor autoritzat per la Conselleria de Territori i Habitatge, omplint, si és el cas, els corresponents documents de control i seguiment.
  
- Pel que fa a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos, ha de ser una zona amb paviment impermeable, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'ha de disposar de basses o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada bassa o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les basses han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, supose un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.
  
2) Pel que fa a les emissions atmosfèriques:
  
- L'activitat ha de disposar d'un llibre de registre per cadascun dels focus emissors de contaminants (per cada xemeneia) segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. Així mateix han de presentar correctament omplida l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els esmentats serveis territorials.
  
- Les xemeneies d'emissió de contaminants han de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants en l'emissió i ha de tenir accessibilitat a aquests mitjançant una estructura fixa, segons s'indica en l'esmentada Ordre de 18 d'octubre de 1976.
  
- Pel que fa als nivells d'emissió dels contaminants cal ajustar-se al que disposa el punt 27 Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex, del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Les emissions d'aquells contaminants no especificats en l'annex III de l'esmentat Decret, han de ser tals que els nivells d'immissió resultants no han de sobrepassar la trentena part de les concentracions permeses en l'ambient interior de les explotacions industrials que assenyala el reglament d'activitats molestes insalubres i perilloses aprovat pel Decret de 30 de novembre de 1961 i successives modificacions.
  
3) Per a les instal·lacions d'emmagatzematge, distribució, bombament i dosificació de clorur fèrric, s'ha d'utilitzar acer inoxidable, plàstic reforçat amb fibra de vidre o materials sintètics. El dipòsit d'emmagatzematge d'aquest reactiu s'ha de disposar en l'interior d'una cubeta de retenció. La línia per a la dosificació del clorur fèrric ha de ser entapissada. Si es produïra un vessament descontrolat de clorur fèrric, s'ha de neutralitzar el vessament amb una solució alcalina, per exemple la que es tinga en la depuradora per a regular el pH (lletada de calç o semblant).
  
4) Els resultats del programa de vigilància ambiental han de determinar si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica. En tot cas, s'ha de complir el que estableix el títol IV, capítol II, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol II, capítol II Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.
  
5) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest s'ha d'implementar amb:
  
- Quan no funcione l'assecador, la mesura de les emissions en la xemeneia del motor de gas natural, dutes a terme a la posada en marxa i cada tres anys per una OCA ha d'incloure els paràmetres de partícules, opacitat, NOx, NO2, CO i CO2. Per al cas del motor de biogàs i duts a terme amb periodicitat anual, ha d'incloure a més dels anteriors, SO2 i H2S. En el cas de la xemeneia de l'assecador, una OCA ha de mesurar a la posada en marxa i una vegada a l'any partícules, NH3, H2S i mercaptans a l'eixida de la unitat de tractament de gasos, i fer els controls del motor de biogàs i de l'assecador al mateix temps.
  
- Pel que fa als autocontrols a què es refereix l'article 72, apartat 3, del Decret 833/75 de protecció de l'ambient atmosfèric, es considera necessari que es controle, com a mínim amb freqüència anual, i es pot substituir per equips de registre en continu, els mateixos paràmetres i focus assenyalats en l'apartat anterior, en mesuraments realitzats per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
- Atés que els motors alternatius de combustió interna de gas tenen uns nivells d'emissions de CO pròxims als límits establerts, durant la posada en marxa s'han de realitzar els ajustos necessaris en la carburació del motor, per tal d'arribar a un compromís entre les prestacions i les emissions per a mantenir aquestes per davall del límit permés. S'ha d'implementar el programa de vigilància ambiental amb la vigilància i si és necessari, la regulació de la carburació del motor, de manera que la concentració de CO en els gasos d'emissió es trobe normalment dins dels paràmetres legalment establerts.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròxims, o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració o organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments s'han de realitzar en els llocs explícitament citats en la normativa al respecte (s'ha d'elaborar un informe on conste el tipus d'aparell amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalar si compleix amb la normativa vigent).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera ha de realitzar-se en tots i cadascun dels focus, ja que en aparença han de funcionar tots regularment.
  
6) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
7) Cal ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de les preceptives autoritzacions administratives, i altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5019, del 02-06-2005 (2005/5516)

Resolución de 12 de mayo de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5019

Fecha DOGV
:   02-06-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/5516

CVE


Fecha del documento
:   12-05-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Camporrobles](javascript:void(0))
    * [Algueña](javascript:void(0))
    * [Cocentaina](javascript:void(0))
    * [Pinoso](javascript:void(0))
    * [Benicull de Xúquer](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 12 de mayo de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/5516]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 177/03-AIA Camporrobles, 009/03-AIA Algueña y Pinoso, 402/03-AIA La Mata, 031/04-AIA Benicull, y 386/03-AIA Cocentaina, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 12 de mayo de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 177/03-AIA
  
Título Explotación avícola de cebo
  
Promotor SA.T. Hoyuelos nº 366, C.V.
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Camporrobles (Valencia)
  
Objeto del proyecto Obtención de licencia actividad para granja avícola de cebo
  
Localización Paraje ?Cañadilla Plana?, polígono 6, parcela 339. Término municipal de Camporrobles (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actividad.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad de una explotación avícola de engorde, cuyas características según la documentación aportada, son:
  
La explotación consistirá en 2 naves avícolas de cebo, con 68.000 plazas de capacidad total (34.000 aves por nave), donde se realizarán entre 5,5 y 6 crianzas al año. La yacija será viruta o paja, sobre solera interior de hormigón impermeabilizado. Como combustible se utilizará G.L.P.. El agua procede de pozo propio situado en parcela.
  
Se calcula un volumen de estiércol anual de 1.160 m3. La extracción del residuo del interior de las naves se realizará al finalizar cada ciclo, presentando contrato de compra-venta con la empresa Reciman Sociedad Cooperativa, CIF 16.198.087-F y domicilio social en calle Federico Muelas nº 8, Villalpardo (Cuenca), en el que se acuerda su retirada tras cada ciclo.
  
Se construirá estercolero impermeabilizado, para el caso en que no exista perfecta coordinación entre el final de la pollada y la retirada del residuo. El estercolero dispondrá de 98 m2, 3,87 m de altura libre al alero, murete de obra rematado con revoco de mortero de altura 1,5 m y solera de hormigón con pendiente para recogida de lixiviados hacia arqueta de escurrimiento.
  
Las bajas que se produzcan en la expotación serán retiradas por empresa especializada, y se firmará póliza con entidad aseguradora Caja Campo, CIF F- 46.026.993, Av. Arrabal 18, Requena (Valencia). Los residuos peligrosos (envases, medicamentos, etc.) serán retirados por un Gestor Autorizado. Los residuos sólidos urbanos serán llevados a contenedor o vertedero municipal por el responsable de la explotación.
  
Los huecos y ventanas se taparán con malla antipájaros, se vallará perimetralmente la parcela, se plantará barrera vegetal con especies autóctonas con riego localizado, y se construirá vado sanitario a la entrada.
  
Según la información disponible en este Servicio, se ha infravalorado la cantidad de residuo anual que se producirá, aunque la capacidad de almacenamiento del estercolero para el volumen generado por ciclo, se considera será suficiente.
  
El contrato presentado para la retirada de cadáveres no ha entrado en vigor en fecha de firma de la presente Declaración, aunque se afirma que se hará al comenzar a funcionar la actividad.
  
2. Alternativas
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se analizan diferentes sistemas de gestión del estiércol y de los cadáveres, optando por la construcción de un estercolero y venta del residuo a empresa especializada, y por la firma de contrato con empresa autorizada para su eliminación.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
La Comisión de Calificación de Actividades remite expediente constituido por Estudio de Impacto Ambiental, Proyecto de Actividad y Expediente Municipal, el 29 de mayo de 2003.
  
La información pública por el Ayuntamiento de Camporrobles, se ha realizado en el BOP. nº 104, de 3 de mayo de 2003, y a vecinos colindantes, sin que se hayan presentado alegaciones.
  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
Se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, Ampliación del Estudio de Impacto Ambiental con fecha 20 de octubre de 2003, relativo a la eliminación de cadáveres y de residuos orgánicos, recibiéndose la documentación el 14 de enero de 2004.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Industrial.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.
  
- Autorización Previa de la COPUT, que cuenta con informe favorable de la Conselleria de Agricultura. La Autorización también se condiciona a la previsión del abastecimiento de agua potable y completa evacuación, recogida y depuración de los residuos; así como a que la posición y acabado del edificio sean acordes con su carácter aislado y rural; y a que la superficie de la finca no ocupada habrá de estar y mantenerse en explotación agraria efectiva.
  
No se ha incluido informe del Veterinario de Área.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación está clasificado como Suelo No Urbanizable, y calificado de Común, zona VIII, agrícola, según Normas Subsidiarias del municipio de Camporrobles.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
El Estudio de Impacto Ambiental efectúa un inventario ambiental de la zona en que se ubica la actividad, y describe la situación actual en lo que se refiere a elementos ambientales como el aire, suelo, hidrogeología, flora, fauna, paisaje y medio socioeconómico.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha incluido matriz de identificación de impactos en las fases de construcción y funcionamiento, a partir de la cual se realiza la valoración cualitativa de los impactos, y se obtiene la matriz de importancia.
  
Los impactos que se producen durante la fase de construcción son moderados, de carácter fugaz y temporal. En la fase de funcionamiento destacan:
  
- Contaminación atmosférica por emisión de olores, aunque al concentrarse en momentos puntuales de carga y descarga de animales o estiércol, se considera una afección de menor grado.
  
- Contaminación de suelos por gestión inadecuada del estiércol.
  
- Contaminación aguas superficiales y subterráneas, por manejo inadecuado de los residuos generados.
  
- Impacto paisajístico, por la introducción de elementos permanentes que alteran el paisaje.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del
  
programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental incluyen las siguientes:
  
- Plantación de barrera natural de altura suficiente en el perímetro, formada por especies autóctonas (por ejemplo Cupressus Sempervirens), con riego localizado, para atenuar la dispersión de malos olores y reducir el impacto visual.
  
- Retirada de cadáveres por parte de empresa especializada.
  
- Presentación de contrato con empresa para retirada del estiércol.
  
- Construcción de estercolero para almacenar el residuo generado en un ciclo, con solera impermeable, murete de obra de altura 1,5 m, rematado con revoco de mortero.
  
- Colocación de malla antipájaros en ventanas, vallado perimetral de la explotación y construcción de vado sanitario en el acceso.
  
Las medidas correctoras propuestas deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental que expone el Estudio de Impacto Ambiental es inadecuado, ya que se limita a describir las prácticas habituales para el buen funcionamiento de la explotación (retirada de bajas, retirada de gallinaza, limpieza del interior de la nave, desinfección y desinsectación, etc.), más que a establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras, contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h..
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de granja avícola de cebo, situada en el término municipal de Camporrobles (Valencia), promovida por SA.T. nº 366 €Hoyuelos- C.V., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- El estiércol se llevará al estercolero al finalizar cada ciclo, que tendrá capacidad para albergar este residuo generado, y deberá edificarse obligatoriamente, tal y como indica el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Generalitat Valenciana. La construcción tendrá paredes laterales de altura suficiente, solera de hormigón, impermeable y con ligera pendiente que conduzca los lixiviados procedentes del montón a una poceta impermeable y estanca.
  
- La retirada del estiércol por parte de la empresa contratada se realizará en el menor tiempo posible. En caso de producirse emisión de malos olores, será necesario el volteo de las pilas, o bien se incorporarán productos bacterianos que reduzcan los olores.
  
- Con la puesta en marcha de la actividad se presentará ante esta Dirección General contrato con empresa especializada, vigente y firmado por ambas partes, para la retirada de los cadáveres que se produzcan en la explotación.
  
- Se dispondrá de sistema eficaz en el acceso, para la desinfección de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación, así como de un sistema apropiado para la desinfección del resto del vehículo.
  
- Se vallará perimetralmente la inslatación y se realizará plantación de seto de ciprés (Cupressus sempervirens) o arbusto similar, tal y como propone el Estudio de Impacto Ambiental, de altura suficiente, con objeto de reducir la propagación de malos olores y para que sirva de apantallamiento, reduciendo el impacto visual de la explotación desde el exterior. En este mismo sentido, se mantendrá en explotación agraria efectiva la zona no ocupada por la explotación.
  
- Deberá presentarse la concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para aprovechamiento del pozo de agua potable situado en la parcela.
  
- Cualquier variación en el destino de los residuos se notificará a esta Dirección General.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de abril de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fdo.: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 009/03'AIA
  
Título: Impulsión y embalse regulador de riego en la Algueña (Alicante).
  
Promotor: Dirección General de Modernización de Estructuras Agrarias-Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
  
Objeto: Mejora de las infraestructuras hidráulicas en las superficies cultivadas de La Algueña .
  
Localización: La Algueña, Pinoso (Alicante)
  
Descripción del Proyecto
  
- Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El proyecto consiste en la ejecución de un embalse de 180.000 m3, una impulsión desde pozo existente y una conducción que unirá el nuevo embalse con otro existente, de 30.000 m3, al tiempo que servirá de red general de riego, por lo que llevará integrada un cabezal de filtrado. Es necesario reseñar que el embalse se proveerá del pozo existente, de acuerdo con lo expresado en el Estudio de Impacto Ambiental. De los anteriores se dan, a continuación, sus características más sobresalientes, a efectos ambientales.
  
La capacidad de la balsa, como ya se ha dicho, será de 180.000 m3, ocupando una superficie aproximada, en planta, de 45.300 m2. Es importante destacar que tal capacidad se ha justificado en la optimización del volumen de embalse que ofrece la parcela en la que se ubica la balsa, respondiendo, por otra parte, a las exigencias planteadas al respecto por el Plan de Obras y Actuaciones del Medio Vinalopó-Alacantí.
  
Se ha proyectado de materiales sueltos, impermeabilizada mediante lámina de PEAD reforzada con geotextil. Se ejecutará desmontando y terraplenando, presentando 9,8 metros de altura. Los taludes de terraplén exteriores serán 1V:2H, siendo los interiores 1V:3H, con un camino en coronación de 6m de anchura. Se ejecutará una berma de 4 metros a 10 metros de la coronación. Los volúmenes aproximados del movimiento de tierras serán de 119.300 m3 de desmonte y 119.151 m3 de terraplén.
  
El trazado de la conducción general de riego, que funcionará por gravedad en lámina ocluida, discurre, en su mayoría, por caminos ya existentes. Respecto a la impulsión, es importante señalar que la conducción forzada se localizará sobre terrenos poblados por vegetación forestal.
  
Ha de señalarse, por último, que la construcción ha sido considerada, por el proyecto, como de normal importancia (el Estudio se ha apoyado en la NCSE-94).
  
- Alternativas
  
El Estudio no ha descrito las características de otras posibles opciones de ubicación del embalse, refiriéndose, únicamente, a que sí se han estudiado otras opciones, si bien los aspectos geológicos han sido, siempre, los que han llevado a descartarlas frente a la finalmente propuesta.
  
Por otra parte, otras consideraciones expresadas en el Estudio según las cuales es preferible la alternativa elegida son las siguientes:
  
- Emplazamiento con orografía adecuada.
  
- No afección a especies protegidas
  
- Buenas comunicaciones existentes.
  
- Proximidad al pozo de la Solana.
  
- Cota suficiente para que la conducción general funcione por gravedad para sus distintos usos previstos.
  
Tramitación administrativa
  
- Información pública
  
En fecha 16 de enero de 2003 se recibe, procedente de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, el documento técnico, que incluye como anejo el Estudio de Impacto Ambiental, correspondiente al proyecto Impulsión y embalse regulador de riego en la Algueña (Alicante).
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto Impulsión y embalse regulador de riego en la Algueña (Alicante) ha sido sometido a información pública mediante anuncio en los Ayuntamientos de Pinoso y La Algueña, no habiéndose presentado alegaciones, de acuerdo con los certificados de exposición pública emitidos por los respectivos Secretarios.
  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 31 de enero de 2003 se realizaron las consultas que se enumeran a continuación:
  
- Dirección General de Interior. Servicio de Planificación.
  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante
  
- Ayuntamiento de Pinoso.
  
Informes sectoriales
  
- En fecha 18 de julio de 2003 se recibe escrito procedente de la Dirección Territorial de Alicante, en el cual se expresa que la actuación no afecta a bienes medioambientales gestionados por aquélla.
  
- En fecha 16 de abril de 2003 se recibe escrito del Ayuntamiento de Pinoso, en el cual se señala que, si bien una pequeña parte de la superficie que ocupará la balsa está clasificada como suelo no urbanizable-reserva vertedero, se considera que tanto la citada balsa como la conducción caben dentro de los usos permitidos en tales terrenos. Por todo ello, finalizan el escrito indicando que se entiende adecuada la ubicación del embalse, en relación con el planeamiento urbanístico.
  
- En fecha 24 de marzo de 2003 se recibe escrito del Servicio de Planificación de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas. Del informe remitido se desprende que:
  
- El riesgo sísmico es el más destacado, habiendo sido considerado en el proyecto.
  
- El proyecto debería incluir los cálculos de estabilidad de taludes del embalse, así como el tiempo de desembalse necesario para vaciarlo completamente, desde lleno.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, los informes recibidos y otras consultas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
- El suelo en el que se ubica la balsa está clasificado como suelo no urbanizable común y suelo no urbanizable-reserva vertedero.
  
Consideraciones ambientales
  
- Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación
  
Del clima se destacará, en esta ocasión y por las implicaciones que la actuación puede tener en el medio, la gran aridez del mismo.
  
Los materiales sobre los que se asienta la balsa son arcillosos y margosos del Terciario, si bien sobre los mismos descansan estratos de materiales detríticos cuaternarios de escasa potencia.
  
Los suelos, desde el punto de vista edafológico, no se han caracterizado en el Estudio.
  
Respecto a la vegetación, sin entrar en el inventario realizado en el Estudio, cabe señalar que se hallan, en el ámbito del embalse, dos pequeñas masas de Pinus halepensis, de las cuales una, puntualmente, se verá afectada. Hay que señalar que su valor, en este caso, radica en la escasa representación de esta unidad ambiental en el entorno.
  
El paisaje sobre el que se ubica el embalse presenta un relieve alomado, de suaves pendientes, con una cuenca visual externa de gran amplitud.
  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
A continuación se hará mención a cuantos impactos, de entre los identificados por el Estudio, destacan por su relevancia relativa. Así, del mencionado Estudio cabe referirse a los siguientes:
  
- impacto generado por el movimiento de tierras, en general, sobre los usos del suelo.
  
- impacto derivado del movimiento de tierras, por generarse cambios en la geomorfología.
  
- impacto sobre la vegetación existente, por cuanto se afectará a una pequeña masa de arbolado, si bien en el Estudio no se asume tal afección. Además, las actividades que se desarrollarán durante la construcción de la balsa, podrán afectar a la totalidad de la masa referida.
  
- impacto derivado de la ejecución de los terraplenes de la balsa, con los procesos erosivos que ello lleva aparejado.
  
Se entiende que, además de los anteriores, cabría referirse, como impacto importante y no suficientemente tratado en el Estudio, a la alteración de las pautas de comportamiento que la ejecución de la balsa puede suponer en la fauna local y, especialmente, en la avifauna. Así, se cree que sobre la fauna terrestre el impacto será mínimo, dado que el perímetro de la balsa se cerrará mediante valla de alambre de simple torsión. En cambio, la avifauna local cambiará, necesariamente, sus hábitos al encontrar un nuevo punto de abastecimiento en un entorno tan árido como el que nos ocupa.
  
- Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
De entre las medidas correctoras dispuestas, las más significativas son las que se sintetizan en los puntos que siguen:
  
- La construcción del dique se realizará con material procedente de la excavación en desmonte.
  
- Revegetación de taludes con tierra vegetal procedente del desbroce y empleo de plantas autóctonas.
  
- Disposición de una red de drenaje bajo el fondo de la balsa, a fin de detectar posibles fugas de agua.
  
- Otras medidas propias de las acciones habituales en obras civiles.
  
En la revegetación de los terraplenes prevista se han escogido, para las herbáceas, especies de los géneros Thymus, Ligeum y Stipa. Se ha previsto el riego abundante de las mismas a fin de favorecer su desarrollo. Se buscará generar un estrato arbustivo compuesto por Rosmarinus officinalis.
  
Por otra parte, se ha establecido, también, la revegetación de los taludes de desmonte. En este sentido, quiere advertirse que la naturaleza de los mismos, se recuerda, arcillas y margas, es muy vulnerable a la erosión, así como que tales taludes presentan una inestabilidad grande al quedar descomprimidos, fruto de la excavación. Por ello, quiere señalarse que sería conveniente estudiar tal fenómeno, dado que la revegetación perseguida, dificultosa por sí misma, no será suficiente para paliar los efectos descritos.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental, en su extrema brevedad, no aporta contenidos interesantes para el que es su cometido.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-e) de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Impulsión y embalse regulador de riego en la Algueña (Alicante), promovido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- El lugar que se elija como vertedero o escombrera para los sobrantes, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
- Se atenderá a lo especificado en el informe emitido por el Servicio de Planificación de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, cuyas conclusiones se han aportado en anterior apartado de la presente Declaración.
  
- De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, se recuperará la capa superior del suelo vegetal, que pueda estar afectada por la obra, para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones, de altura inferior a 1.5 metros, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. Además, a estos volúmenes se les añadirán, previa trituración, los productos de las operaciones de desbroce que, necesariamente, se practicará.
  
- En el caso de que se pudiese afectar al arbolado colindante, como consecuencia de las operaciones de obra, se repoblará en numero igual o superior al de ejemplares dañados.
  
- Se dispondrán elementos que permitan el acceso de las aves a los taludes del embalse, a fin de facilitar que muchas especies puedan salir de la lámina de agua y, después, remontar el vuelo. Con ello se pretende evitar la muerte por ahogamiento de los ejemplares que pudiesen acudir a la balsa.
  
- El Programa de Vigilancia Ambiental deberá definir la autoridad ambiental de la obra que, por defecto, será la Dirección de obra. Además, deberá establecer los parámetros, indicadores y valores umbral a controlar, así como el contenido de los informes que deberán de redactarse y la frecuencia con que deberán presentarse.
  
El mismo, entre otros, deberá fijarse especialmente en el no favorecimiento del desarrollo de vectores sanitarios (mosquitos) que pudiesen generar molestias a los habitantes de las zonas urbanas cercanas.
  
- La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Igualmente, las áreas que se hubieran empleado para los acopios serán objeto, una vez finalizadas las obras, de una descompactación mediante subsolado, de forma que se garantice el desarrollo de vida vegetal sobre las mismas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
En caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada a tal fin, ésta deberá disponer de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles vertidos a cunetas o canalizaciones, provistas éstas de arquetas separadoras de grasas y/o arquetas ciegas suficientemente dimensionadas.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 26 de abril de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 402/03-AIA
  
Título: Modificación puntual nº4 del Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano de La Mata.
  
Promotor: Ayuntamiento de La Mata.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Objeto: Modificación a suelo urbano dotacional público asistencial, suelo urbano dotacional público educativo-cultural y suelo urbano residencial de las edificaciones previamente existentes a la redacción del PDSU de La Mata, en la travesía de la carretera CV-120.
  
Localización: La Mata (Castellón).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La modificación que se ha planteado sobre la ordenación actualmente vigente consiste en reclasificar el suelo, actualmente no urbanizable, sobre el que se asientan tres edificaciones existentes, suelos que cumplen con las características requeridas a un suelo urbano, por lo que ya disponen, entre otros servicios, de agua potable y saneamiento. Las tres edificaciones implicadas son las que se enumeran seguidamente:
  
1. Edificio destinado a turismo rural.
  
2. Edificación que alberga las dependencias del consultorio médico municipal.
  
3. Vivienda unifamiliar.
  
Las superficies de suelo en cuestión se localizan, de forma inconexa, al sur de la población, en las afueras del núcleo urbano de La Mata. Las tres lindan con la carretera CV-120.
  
2. Alternativas
  
No se han planteado.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 26 de septiembre de 2003, el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes a la ?Modificación puntual número 4 del PDSU del Ayuntamiento de La Mata?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?Modificación puntual número 4 del PDSU del Ayuntamiento de La Mata?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, nº4481 de fecha 15 de abril de 2003, así como en un diario no oficial, no habiéndose presentado alegación alguna.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que no existe afección a ninguna servidumbre legal.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Dado que las superficies a reclasificar ya se encuentran consolidadas, no ha lugar referirse a valores ambientales de relevancia que pudieran resultar afectados, a excepción del paisaje. Y es que, en un caso como el presente, no cabe detenerse a realizar un análisis de los mejores usos posibles para los suelos implicados.
  
Sin embargo, sí se entiende conveniente estudiar las consecuencias de tal reclasificación en el entorno más inmediato a las superficies objeto de la misma. Ésto se dice en tanto, de cara a futuras ampliaciones de suelo en virtud de la necesidad que pudiera derivarse de un incremento de la demanda, la intrusión puntual que suponen las edificaciones en un medio seminatural favorecería que tal ampliación de suelo se llevase a cabo en este emplazamiento.
  
Así, en línea con lo anterior, se entiende que dadas las condiciones del suelo colindante a aquél sobre el que se localizan las tres edificaciones en cuestión, éste debería quedar fuera de cualquier proceso urbanizador, pues las bolsas de suelo existentes entre el núcleo urbano de La Mata y la carretera CV-120 presentan una vocación más evidente en este sentido. Esto último se dice a falta de un correcto y completo diagnóstico de tales terrenos.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
No existen impactos de relevancia.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
No cabe hacer consideraciones tales.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación puntual nº4 del Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano de La Mata, promovido por el Ayuntamiento de La Mata, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.
  
Segundo
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
València, 26 de abril de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 31/04-AIA
  
Título: Subestación Transformadora ?Benicull- de 132/20 kV.
  
Promotor: IBERDROLA.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria, Comercio y Turismo.
  
Objeto: Suministro de energía a la ribera de río Júcar.
  
Localización: Partida Benicull. Término municipal de Poliñá del Júcar. Valencia.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es construir una subestación transformadora para mejorar el suministro eléctrico del área colindante con la franja de la ribera del río Júcar, desde la población de Alcira hasta la de Sueca, ya que la actual Subestación de Alcira presenta un nivel de carga muy elevada, con puntas que llegan al 100% de su capacidad.
  
La nueva subestación se ubicará en un terreno localizado en la partida de Benicull, ocupando una superficie de 5.595 m2.
  
La subestación constará de las siguientes instalaciones:
  
- Un sistema eléctrico de 132 kV con una configuración de simple barra partida (SBP) tipo interior con aislamiento en SF6 y 5 posiciones correspondientes a dos de línea, dos de transformador y la partición de barras.
  
- Un sistema eléctrico de 20 kV con una configuración de simple barra (SB) tipo interior con aislamiento en conformado por un módulo de celdas, ubicado en el edificio proyectado, de aislamiento en SF6 conformado por un módulo de celdas con un total de 12 posiciones de las que ocho serán salidas de línea, una de transformador, una de servicios auxiliares, una de batería de condensadores y una de unión. Este sistema se completa con la dotación en intemperie de una batería de condensadores (BC).
  
- La transformación constará de un transformador de potencia de relación 132/20 kV y 40 MVA de potencia con su correspondiente reactancia trifásica limitadora de puesta a tierra. Para el suministro de los equipos y servicios propios de la subestación se montará un transformador de servicios auxiliares (TSA) de relación 20/0, 380-0, 220 kV y 250 kVA de potencia.
  
- Un edificio de celdas y control en el que se ubicarán las celdas de 132 kV y 20 kV, equipos de control, protección, comunicación, servicios auxiliares en BT, aseos, etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación, así como un pequeño aseo y vestuario.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 25 de noviembre de 2003 el Servicio Territorial de Industria de Valencia de la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de instalación de una ?Subestación Transformadora ?Benicull- de 132/20 kV?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto ?Subestación Transformadora ?Benicull- de 132/20 kV?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el B.O.P. nº230 de fecha 27 de septiembre de 2003, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La zona donde se pretende ubicar la subestación pertenece a la llanura aluvial del río Júcar, zona llana formada por arcillas, margas, cantos rodados y arenas, dedicadas principalmente al cultivo de cítricos.
  
La fauna presente en los campos de cultivo es pobre y no exclusiva de este medio, con pocas especies y escaso valor ambiental. Las especies son antropófilas y de escaso valor ambiental
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.
  
Los cambios en la geomorfología que se puede generar como consecuencia de los movimientos de tierras que se han de llevar a cabo para la preparación del terreno, serán mínimos, debido al tamaño de la superficie ocupada, menos de 2.000 m2. Los trabajos correspondientes comprenderán únicamente la retirada de los naranjos y de la capa de tierra vegetal en la parte donde se realizará la excavación y explanación.
  
La implantación de la subestación tendrá efectos sobre la calidad del aire, por el aumento de los niveles sonoros y la producción de campos eléctricos y magnéticos.
  
Durante la fase de funcionamiento, se pueden producir emisión de gases, debido a una eventual pérdida de hexafluoruro de azufre (SF6), gas sintético e inerte que se utiliza como dieléctrico en los interruptores, también puede existir un impacto sobre el suelo y las aguas subterráneas, debido a un posible vertido incontrolado de aceite de los transformadores.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las siguientes medidas correctoras:
  
- Minimización de las zonas de acopio de materiales de montaje de la infraestructura o procedentes de la excavación.
  
- Los cambios de aceite, reparaciones y lavados de maquinaria se llevarán a cabo en zonas específicas donde no hay peligro de contaminación de las aguas por vertidos de lubricantes, hormigón u otros productos.
  
- Para la instalación de los transformadores de potencia está prevista la construcción bajo las cubas de los mismos, de una bandeja de hormigón armado estanca, con el fin de recoger los posibles fluidos que caigan sobre ella y conducirlos, merced a la pendiente de la misma primero y tubería de fibro-cemento después, hasta un depósito de hormigón enterrado con suficiente capacidad para acoger el aceite de un transformador.
  
- En previsión de posibles inundaciones, las dependencias del edificio se han proyectado a una cota más elevada, 1,75 m por encima del terreno circundante, y la explanada exterior a 0,75 m por encima del mismo.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de instalación de una Subestación Transformadora ?Beniculll- de 132/20 kV, promovido por Iberdrola, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal y la plantación de especies arbustivas y herbáceas propia de la zona.
  
2. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia,26 de abril de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 386/03-AIA
  
Título: Instalación de Unidad de Secado Térmico de Fangos y Cogeneración Asociada a la EDAR de Alcoy
  
Promotor: Entidad Publica de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana CAV. Ayuntamiento de Alcoy.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante. Conselleria de Industria y Comercio
  
Localización: Partida Els Algars s/n, del término municipal de Cocentaina (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
El Proyecto objeto de evaluación de impacto ambiental trata la instalación en el interior de la Estación Depuradora de Aguas Residuales (EDAR en adelante) de Alcoy de una Planta de Cogeneración que cubra las necesidades térmicas y eléctricas del proceso de depuración de aguas y tratamiento de fangos de depuración, vertiendo el excedente de electricidad a la red eléctrica en régimen especial.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
La Planta de Cogeneración estará formada básicamente por dos motores, con una potencia eléctrica conjunta de 1.333 kW. El primero de ellos, con una potencia de 311 kW eléctricos, funcionará con el biogas que se produce en la EDAR durante el proceso digestión anaerobia de los lodos. Hasta ahora, el 80% de este biogas se eliminaba de manera controlada en una antorcha, siendo el 20% restante valorizado energéticamente en las dos calderas para el calentamiento de los fangos en el propio digestor hasta los 35 ºC aproximadamente.
  
El segundo motor, con una potencia eléctrica de 1.022 kW eléctricos, funcionará con gas natural, cubriendo la insuficiencia del biogas generado en la EDAR para producir el total de calor necesario en el secado de fangos.
  
Para el almacenamiento del biogas, se cuenta con un gasómetro que funcionará como depósito pulmón, almacenando los picos de producción de biogas y procurando un suministro continuo de combustible a la Planta de Cogeneración. En caso de que se alcanzara la capacidad máxima del gasómetro, el excedente se quemaría en la antorcha con la que ya cuenta la EDAR.
  
Con la ejecución de la Planta de Cogeneración se aprovechará la natural producción de biogas, junto con el input de gas natural exterior a la EDAR, para generar energía eléctrica por un lado, y por otro lado, aprovechar la energía térmica de los gases de escape y refrigeración de camisas, para obtener agua caliente, cubriendo las necesidades térmicas del proceso de calentamiento de fangos en el digestor y posterior secado. Tanto la antorcha, como las calderas existentes, capaces de suministrar el calor necesario quemando biogas, quedan en previsión de que el motor de biogas quedara fuera de servicio.
  
Los gases calientes procedentes de la respectiva combustión de biogas y gas natural, tras atravesar los correspondientes silenciosos, se conducen a través de conductos calorifugados hasta el secadero de fangos. Estas canalizaciones cuentan con sus correspondientes chimeneas para la evacuación directa sin aprovechamiento energético de los gases de escape cuando éstos no sean empleados para el secado de fangos.
  
En la unidad de secado térmico de fangos de depuradora, se lleva a cabo la operación de secado mediante los gases calientes procedentes de la combustión de biogas y gas natural. Los gases calientes entran en contacto directo con los fangos, verificándose el secado por convección y por conducción.
  
Las partículas más gruesas del fango tratado salen del secadero en forma granulada a través de una válvula de tipo alveolar. Las partículas más finas son arrastradas por los gases de escape y decantadas en una batería de ciclones dispuesta a tal efecto. Las partículas retenidas en la batería de ciclones salen a través de otra válvula alveolar.
  
Los gases de escape de la unidad de secado de lodos se conducen a la unidad de tratamiento de gases, de modo que una vez tratadas, las emisiones cumplan con la legislación vigente. La unidad de tratamiento de gases está compuesta por tres columnas concatenadas, una primera en la que se lleva a cabo el enfriamiento de los gases en contracorriente con agua pulverizada, una segunda donde se lleva a cabo la absorción ácida en contracorriente con una disolución de ácido sulfúrico y una tercera donde se lleva a cabo la absorción básico-oxidante con una disolución de hipoclorito sódico e hidróxido sódico. El sistema de columnas se completa con los depósitos dosificadores de reactivos, y bombas para el trasiego de reactivos, recirculación de disoluciones y envío de las mismas a la EDAR para su tratamiento.
  
En cuanto al circuito de agua, el calor de las camisas de los motores ?que se cede en intercambiadores de calor de placas agua/agua- se emplea en una primera etapa para el calentamiento de los fangos en el digestor a través de otro intercambiador, y en una segunda, en intercambiadores de espiral para el precalentamiento de los lodos antes de ser tratados en las centrífugas.
  
La energía eléctrica se produce en dos alternadores síncronos acoplados al eje de cada uno de los motores. La energía eléctrica producida alimentará parte de los servicios eléctricos de la EDAR y el resto podrá importarse de la red, ya que la EDAR se conectará a la red eléctrica en paralelo, pudiendo hacer un intercambio dinámico de energía.
  
En cuanto al contenido en H2S del biogas que se empleará como combustible, hay que señalar que en el proceso de digestión de lodos ?proceso en el que se genera el biogas- se aditará FeCl3 con el fin de disminuir la formación de H2S hasta niveles permitidos por el motogenerador.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 31 de octubre de 2003, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite a este Servicio la documentación relativa al proyecto de referencia, consistente en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, habiendo aparecido publicado el edicto en el BOP de Alicante en fecha 9 de julio de 2003 sin haberse formulado alegación alguna.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Autorización Administrativa de Instalación Eléctrica otorgada por el Servicio de Industria y Energía de la Conselleria de Innovación y Competitividad.
  
La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera.
  
Durante su normal funcionamiento, la EDAR y al cogeneración que se le asocia, generarán residuos peligrosos, por este motivo, deberá solicitar o actualizar la autorización administrativa como productor de residuos peligrosos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Se trata de una planta para la generación de energía: electricidad y calor, a partir de biogas y gas natural. Según se indica, el biogas que se genera en el proceso de digestión de fangos, y que se acumula en el gasómetro funcionando a modo de depósito pulmón, es insuficiente para cubrir las demandas térmicas de la EDAR, motivo por el que se decide implementar el sistema con un motor para la combustión de gas natural. No obstante, la unidad de secado térmico de fangos no funcionará de manera continua, sino que funcionará por lotes, siendo por otro lado la potencia del motor de gas natural tres veces mayor que la potencia del motor de biogas. De este modo, en el motor de biogas se lleva a cabo el aprovechamiento energético de biomasa secundaria, con producción de electricidad en régimen especial. Sin embargo, el régimen del motor de gas natural no se aclara en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Produciendo la electricidad en el mismo centro de consumo, se eliminan las pérdidas derivadas del transporte, por lo que la eficiencia energética de este tipo de plantas de cogeneración es mayor frente a otros sistemas de generación eléctrica. Esto es clave para reducir el impacto medioambiental de la generación de electricidad, ya que debido a su elevada eficiencia, a través de la cogeneración se consume menos combustible para generar la misma producción que en otros sistemas. Otro aspecto a destacar es que la descentralización de éste tipo de instalaciones permite la generación de electricidad cerca de los puntos de consumo, diversificando y asegurando la generación y distribución eléctrica.
  
La Planta de Cogeneración generará principalmente emisiones gaseosas y, en menor medida, residuos industriales. Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que se proyecta llevar a cabo (el interior de una EDAR ejecutada y en funcionamiento), los elementos ambientales más directamente afectados por el desarrollo del Proyecto serán los propios del medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua), ya que el medio biótico ((flora, fauna y procesos bióticos), perceptual y social se verán ?en principio- muy ligeramente afectados. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico, perceptual y social.
  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona de alta vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se valoran los impactos derivados de la generación de ruidos, vibraciones, residuos sólidos y líquidos, y emisiones atmosféricas. La valoración que se hace de estos impactos es inadecuada.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1. Contaminación acústica. Vibraciones.
  
Los motores se ubicarán en una sala específicamente diseñada para atenuar la propagación de este tipo de contaminación, contando además con silenciadores en las entradas y salidas de aire de ventilación, una puerta acústica y silenciadores en cada una de las salidas de gases de escape. Con todo ello se indica que se logrará atenuar los 100 dB(A) de los motores y alternadores, hasta los 70 dB(A), que llegarán a 44 dB(A) a 20 metros de distancia.
  
Igualmente, para atenuar la transmisión de vibraciones de los motores, van montados en bancadas individuales sobre amortiguadores. Las uniones del motor con las conexiones de suministro, refrigeración y escape se hacen a través de uniones flexibles.
  
2. Contaminación atmosférica.
  
Se proyectan tres focos de emisión de contaminantes atmosféricos: el secadero de fangos, el by-pass del motor de gas natural y el by-pass del motor de biogas.
  
Si bien el funcionamiento del secador de fangos no será continuo, el funcionamiento de los motores de cogeneración será, en apariencia, continuo. Por este motivo, las chimeneas instaladas como by-pass en las canalizaciones que desde el motor de gas natural y desde el motor de biogas llevan los gases calientes al secadero, funcionarán regularmente, verificando el vertido directamente a la atmósfera.
  
Los gases de escape de la unidad de secado térmico de fangos, tras atravesar una batería de ciclones donde quedan retenidas las partículas más finas, se conducen a la unidad de tratamiento de gases, de modo que una vez tratadas, las emisiones cumplan con la legislación vigente. La unidad de tratamiento de gases está compuesta por tres columnas concatenadas, una primera en la que se lleva a cabo el enfriamiento de los gases en contracorriente con agua pulverizada, una segunda donde se lleva a cabo la absorción ácida en contracorriente con una disolución de ácido sulfúrico y una tercera donde se lleva a cabo la absorción básico-oxidante con una disolución de hipoclorito sódico e hidróxido sódico.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se indica que los niveles previstos de emisión de contaminantes atmosféricos se encuentran por debajo de los máximos legales permitidos. Es de señalar que aunque habitualmente los motores alternativos de combustión interna de gas tienen niveles de emisiones de CO cercanos a los límites admisibles (500 ppm), en el Estudio de Impacto Ambiental se dice que, según las especificaciones del fabricante (no se adjuntan), el nivel de emisión de CO está muy por debajo del límite máximo permitido.
  
Salvo el gasómetro y el digestor de la EDAR, en el entorno de la chimenea no hay construcciones de elevada altura. Para asegurar la eficaz dispersión de los contaminantes, en el Estudio de Impacto Ambiental se proponen dos chimeneas que pasando por encima de la cumbrera de la sala de los motogeneradores alcanzarán los diez metros (biogas) y 12 metros (gas natural) medidos desde el nivel del suelo, y unos diámetros de 250 y 400 mm respectivamente. La unidad de secado térmico de fangos contará con una chimenea de 12 metros medidos desde el nivel del suelo, y un diámetro de 500 mm. Para poder actuar de forma preventiva sobre la contaminación atmosférica, éstas chimeneas dispondrán de los correspondientes orificios para la realización de toma de muestras, de acuerdo a lo dispuesto en la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
  
3. Contaminación hídrica.
  
Las aguas del sistema de lavado de gases se envían a cabecera de la EDAR para su tratamiento junto con el resto de aguas residuales.
  
4. Contaminación del suelo.
  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.
  
Para recoger los posibles derrames de aceite (cárter y depósitos de aceite limpio y sucio) y líquido refrigerante procedente de los motores, rodeando las bancadas se cuenta con canales para la recogida de derrames accidentales.
  
No se especifican las características constructivas de la solera de la sala del moto generador ni de las instalaciones para la recogida de derrames.
  
Entendemos que la unidad para la dosificación de cloruro férrico en los lodos debería haberse evaluado junto con el resto del Proyecto, ya que su función es reducir el contenido en sulfhídrico del biogas generado en los digestores, o lo que es lo mismo, del combustible a emplear en la Planta de Cogeneración. El FeCl3 es una sal inorgánica líquida corrosiva y muy soluble en agua, por lo que en caso de derramamiento, existe riesgo de contaminación de aguas y suelos. Sin embargo, en el Estudio de Impacto Ambiental no se especifica nada al respecto.
  
5. Residuos generados.
  
Durante el funcionamiento de la planta de cogeneración y unidad de secado térmico de fangos objeto de proyecto, se generarán una serie de residuos peligrosos que vendrán a sumarse a los que actualmente se generan en la EDAR: aceites usados de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos residuales, etc. Por su volumen, el principal residuo peligroso generado será el aceite agotado, el cual se prevé almacenar en un contenedor para aceite usado instalados al efecto. En el Estudio de Impacto Ambiental no se señala la gestión intracentro, ni las condiciones de almacenamiento temporal de los filtros, baterías usadas, envases vacíos residuales, ni de cualquier otro generado durante el habitual mantenimiento de las instalaciones y equipos, hasta su recogida por gestor autorizado.
  
6. Programa de Vigilancia Ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental, se propone un sucinto Programa de Vigilancia Ambiental centrado únicamente en el seguimiento de algunas de las emisiones atmosféricas que se generarán. Se entiende que éste es tan sólo uno de los aspectos a tener en cuenta en el Programa de Vigilancia Ambiental de la instalación evaluada.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes a su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 2.f del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones proyectadas para la producción de energía hidroeléctrica, termoeléctrica y nuclear con excepción de la producida por grupos electrógenos, se encuentran sometidos al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaracion de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto Instalación de Unidad de Secado Térmico de Fangos y Cogeneración Asociada a la EDAR de Alcoy, ubicada en la Partida Els Algars s/n, del término municipal de Cocentaina (Alicante), en los términos que establece el Estudio de Impacto Ambiental y Proyecto de Ejecución, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) En cuanto a la gestión y generación de residuos:
  
- El proceso llevado a cabo en la instalación deberá someterse al régimen de autorización administrativa regulado en la normativa de residuos (Ley 10/98 de Residuos y Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana), como operación de eliminación tipo D9 ?Tratamiento fisicoquímico no especificado en otro apartado del presente anejo y que de como resultado compuestos o mezclas que se eliminen mediante uno de los procedimientos enumerados entre D1 y D12 (por ejemplo, evaporación, secado, calcinación, etc.)?. (Anejo l de la Orden MAM/304/2002).
  
- La eliminación en vertedero del volumen final de lodos que se generan, se llevará a cabo en el marco jurídico y técnico del Real decreto 1481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante su depósito en vertedero. En este sentido, la admisión de los lodos en un vertedero específico se regirá por los criterios y procedimientos para la adimisión previstos en el Anejo ll del citado Real Decreto.
  
- El aceite usado de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo tóxico y peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. La empresa deberá inscribirse o actualizarse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos si produjese menos de 10 Tm/año. No obstante, si la producción total de residuos peligrosos generada por la actividad fuera superior a las 10 Tm/año, deberán solicitar la pertinente autorización administrativa en la Conselleria de Territorio y Vivienda. En ambos casos, los residuos generados necesariamente deben entregarse a un Gestor Autorizado por la Conselleria de Territorio y Vivienda, cumplimentando, en su caso, los correspondientes documentos de control y seguimiento.
  
- En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos, se tratará de una zona con pavimento impermeable, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.
  
2) En cuanto a las emisiones atmosféricas:
  
- La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes (por cada chimenea) según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.
  
- Las chimeneas de emisión de contaminantes deberán disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes en la emisión y deberá tener accesibilidad a los mismos mediante una estructura fija, según se indica en la citada Orden de 18 de octubre de 1976.
  
- En cuanto a los niveles de emisión de los contaminantes se estará a lo dispuesto en el punto 27 €Actividades industriales diversas no especificadas en este anexo- del Decreto 833/75 de protección del Ambiente Atmosférico. Las emisiones de aquellos contaminantes no especificados en el Anexo lll del citado Decreto, serán tales que los niveles de inmisión resultantes no deberán rebasar la treintava parte de las concentraciones permitidas en el ambiente interior de las explotaciones industriales que señala el reglamento de Actividades Molestas Insalubres y Peligrosas aprobado por el Decreto de 30 de noviembre de 1961 y sucesivas modificaciones.
  
3) Para las instalaciones de almacenamiento, distribución, bombeo y dosificación de cloruro férrico, se deberá utilizar acero inoxidable, plástico reforzado con fibra de vidrio o materiales sintéticos. El depósito de almacenamiento de este reactivo se dispondrá en el interior de un cubeto de retención. La línea para la dosificación del cloruro férrico será encamisada. Si se produjera un derramamiento descontrolado de cloruro férrico, se deberá neutralizar el derrame con una solución alcalina, por ejemplo la que se tenga en la depuradora para regular el pH (lechada de cal o similar).
  
4) Los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica. En cualquier caso, se cumplirá lo establecido en el Título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y en el Título ll, Capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
5) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, éste se implementará con:
  
- Cuando no funcione el secadero, la medida de las emisiones en la chimenea del motor de gas natural, llevadas a cabo a la puesta en marcha y cada tres años por una OCA incluirá los parámetros de partículas, opacidad, NOx, NO2, CO y CO2. Para el caso del motor de biogas y llevados a cabo con periodicidad anual, incluirá además de los anteriores, SO2 y H2S. En el caso de la chimenea del secadero, una OCA medirá a la puesta en marcha y una vez al año partículas, NH3, H2S y mercaptanos a la salida de la unidad de tratamiento de gases, haciendo los controles del motor de biogas y del secadero a la vez.
  
- En cuanto a los autocontroles a los que se refiere el artículo 72, apartado 3, del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico, se considera necesario que se controle, como mínimo con frecuencia anual, pudiéndose sustituir por equipos de registro en continuo, los mismos parámetros y focos señalados en el apartado anterior, en mediciones realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
  
- Dado que los motores alternativos de combustión interna de gas tienen unos niveles de emisiones de CO cercanos a los límites establecidos, durante la puesta en marcha se realizarán los ajustes necesarios en la carburación del motor, llegando a un compromiso entre las prestaciones y las emisiones para mantener éstas por debajo del límite permitido. Se deberá implementar el Programa de Vigilancia Ambiental con la vigilancia y si es necesario, regulación de la carburación del motor, de forma que la concentración de CO en los gases de emisión se encuentre normalmente dentro de los parámetros legalmente establecidos.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas, o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración u organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de aparato con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente).
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
- El Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera deberá realizarse en todos y cada uno de los focos, puesto que en apariencia funcionarán todos regularmente.
  
6) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
7) Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de las preceptivas autorizaciones administrativas, y otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML