Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6512, del 03-05-2011 (2011/5014)

DECRET 45/2011, de 29 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2011/04/29/45/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   6512

Data del DOGV
:   03-05-2011

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2011/5014

CVE


Data del document
:   29-04-2011

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [protecció del paisatge](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 45/2011, de 29 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol. [2011/5014]
Preàmbul
Les Gorges del Cabriol, localitzades a l'oest de la província de València, són el resultat geomorfològic que el riu amb el mateix nom ha anat afaiçonant durant segles sobre el massís rocós format per estrats calcaris i dolomítics. Aquests mateixos materials apareixen també als denominats Cuchillos, però a causa de la diferent disposició hi adquireix un relleu diferent i molt característic.
Aquest paratge, que té el riu Cabriol com a eix vertebrador, forma límit natural entre Castella-la Manxa i la Comunitat Valenciana. Es tracta d'una zona de gran interés pel fet que està poc transformada per l'acció de l'home i per la presència d'aigua de gran qualitat; gràcies a aquestes característiques s'han mantingut ecosistemes que allotgen espècies de flora i fauna de gran interés biològic. Aquest espai conté un mosaic de diferents ecosistemes, com el són els riparis, penyals i matolls amb un alt valor ambiental i molt rics en espècies singulars.
La presència continuada d'aigua, com a recurs natural, sempre porta associat l'aprofitament per part de l'home al llarg de la seua història. A diferents punts del llit del riu Cabriol, principal afluent del riu Xúquer, es localitzen nombrosos vestigis de l'arquitectura fluvial de diferents èpoques. Entre aquesta arquitectura, que comprén períodes des dels romans fins a obres d'enginyeria moderna, cal destacar el pont de Vadocañas, construcció del segle XVI assentada sobre una base romana. Altres infraestructures hidràuliques d'importància en aquest paratge són la sénia dels Basilios, la presa de Contreras i l'abandonada central del Retorno. Entre altres, l'auge dels nous usos recreatius i turístics lligats a l'aigua fan del riu Cabriol un important recurs per a millorar el desenvolupament econòmic sostenible de la zona.
Es reconeixen com a activitats tradicionals de la zona els esports de muntanya i d'aventura, especialment l'escalada clàssica a Los Cuchillos, i la marxa i el senderisme a tota la zona, i han de ser objecte de foment i ordenació les activitats lligades a aquests esports.
El conjunt de les Gorges del Cabriol està qualificat com a Lloc d'Interés Geològic de la província de València per les seues singularitats geològiques com són les mateixes gorges i Los Cuchillos. El riu afaiçona un profund barranc sobre les calcàries i dolomies del cretàcic superior, i la vall s'eixampla en passar per materials guixencs i detrítics. Aquest barranc, de vessants amb pendents molt pronunciats i farallons verticals de gran altura, dóna lloc a un paisatge únic, irrepetible i insubstituïble; a aquestes característiques han d'afegir-se les considerables sinuositats del traçat del llit que conforma un paisatge de gran bellesa, i únic en el conjunt de terres valencianes. La formació geològica d'enorme singularitat denominada Los Cuchillos està originada per l'erosió de les parts més blanes de la roca, generant d'aquesta manera una espectacular cresta vertical.
Els hàbitats més importants de la zona estan associats a l'ambient fluvial i als penya-segats que envolten les gorges i Los Cuchillos, amb un alt valor ambiental. La vall del Cabriol és el bosc de ribera millor conservat de les nostres terres, format per boscos de galeries de pollancres, salzes i tamarius; al costat d'aquests boscos d'especial singularitat creixen canyes, joncs i canyís. Les parets rocoses que envolten el llit del riu estan cobertes d'un dens bosc de pi blanc (Pinus halepensis), amb presència puntual de carrasques (Quercus ilex ssp. rotundifolia) i roures valencians (Quercus faginea). El bosc és molt ric en espècies mediterrànies, com són romer, llentiscle, arboç, boix, savina turífera, etc.
Pel que fa a la fauna, aquest enclavament presenta un interés excepcional, tant pels hàbitats dels cingles com pels hàbitats associats al riu, tots dos amb nombroses espècies catalogades d'interés. Ací s'agrupa la representació més notable de rapaces de tota l'àrea central de la Comunitat Valenciana; entre aquestes destaquen l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), àguila reial (Aquila chrysaetos) i el mussol banyut (Asio otus). Aquesta densitat d'aus rapaces ha motivat la declaració de les Gorges del Cabriol com a Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) dins de la Xarxa Natura 2000. El riu Cabriol constitueix, així mateix, una de les millors reserves faunístiques fluvials de la Comunitat Valenciana, amb referències recents a la presència de la llúdria (Lutra lutra), el cranc autòcton (Austrapotamobius pallipes) i poblacions d'una espècie de rellevant interés, la madrilla del Xúquer (Chondrostoma arrigonis), entre moltes altres espècies de no menor importància.
L'any 2005 es va aprovar, per decret del Consell, el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de les Gorges del Cabriel, un document d'ordenació que va precedir la declaració del parc natural en aquell mateix any, mitjançant el Decret 115/2005, de 17 de juny, del Consell, i que va servir per a realitzar una tasca de concertació i va conjuminar voluntats per a la preservació i la millora d'aquest territori emblemàtic.
Amb l'aprovació d'aquest Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG) es pretenen millorar aspectes relacionats amb l'administració i la gestió de l'espai protegit, com també amb l'ordenació de l'ús públic. Amb el PRUG es fixa el marc en el qual s'han de desenvolupar totes aquelles activitats que s'efectuen al parc natural, especialment aquelles relacionades amb declaració del parc, com la investigació, conservació, protecció i millora dels seus valors.
El PRUG del Parc Natural de les Gorges del Cabriol s'elabora dins del marc normatiu establit pel vigent Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de les Gorges del Cabriol, aprovat mitjançant el Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell. S'hi estableixen les directrius específiques per a l'elaboració del Pla Rector d'Ús i Gestió d'aquest espai protegit. Per la seua banda, els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i l'article 30 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, estableixen l'abast, el contingut i la tramitació d'aquests plans, els quals són aprovats per decret del Consell.
Aquest decret ha sigut sotmés a la tramitació prevista en l'article 41 de la Llei 11/1994 esmentada, i té els informes favorables de la Junta Rectora del Parc Natural de les Gorges del Cabriol i del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient.
Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei del Consell, a proposta del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, i després de la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 29 d'abril de 2011,
DECRETE
Article únic. Aprovació del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Gorges del Ca-briol
1. S'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, en compliment del que disposen els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i l'article 30 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat. Aquest decret ha sigut sotmés a la tramitació prevista en l'article 41de la Llei 11/1994 esmentada, i disposa dels informes favorables de la Junta Rectora del Parc Natural de les Gorges del Cabriol i del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient.
2. Com a annex I d'aquest decret es recull la part normativa del pla.
3. Com a annex II d'aquest decret es recull la zonificació gràfica.
DISPOSICIONS FINALS
Primera. Habilitació normativa
Es faculta el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa aquest decret.
Segona. Entrada en vigor
Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 29 d'abril de 2011.
El president de la Generalitat,
Francisco Camps Ortiz
El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge,
Juan Gabriel Cotino Ferrer
ANNEX I
Normativa del Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol.
CAPÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
Secció primera
Condicions generals del Pla Rector d'Ús i Gestió
Article 1. Naturalesa del pla
1. Aquest Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG) del Parc Natural de les Gorges del Cabriol es redacta a l'empara del capítol III, del títol III, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i de l'article 30 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.
2. El PRUG és conforme amb l'article 5 del Decret 115/2005, de 17 de juny, del Consell, de declaració del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, com també amb les disposicions sobre aquest tema contingudes en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) de les Gorges del Cabriol, aprovat mitjançant el Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell.
Article 2. Finalitat i objectius
1. D'acord amb l'article 37 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, aquest PRUG té per finalitat establir el marc en què han d'exercir-se les activitats que s'hi desenvolupen, amb especial referència a la investigació, l'ús públic, la conservació, protecció i millora dels valors ambientals i els aprofitaments sostenibles dels recursos naturals que redunden en benefici de les poblacions implicades.
2. Per a assolir l'objectiu fixat en l'apartat 1, a més dels objectius generals establits en l'àmbit del PORN per aquest document, el PRUG estableix uns criteris de gestió del parc natural d'acord amb els objectius següents:
a) Protegir i conservar el patrimoni natural, amb especial atenció als ecosistemes, espècies i recursos naturals més notables.
b) Protegir i conservar el patrimoni cultural del parc natural, amb especial atenció per al patrimoni etnològic resultant del poblament rural de les serres entorn del riu Cabriol al llarg dels segles.
c) Promoure, gestionar, conciliar i ordenar les demandes d'activitats econòmiques, assegurant que no posen en perill la conservació dels valors del parc natural.
d) Regularitzar l'afluència de visitants i fomentar actituds que afavorisquen la conservació de la biodiversitat i dels recursos naturals i culturals del parc natural.
e) Restauració i integració paisatgística de les zones amb una cobertura vegetal insuficient, com a conseqüència d'usos no compatibles amb la preservació d'aquestes (activitats extractives i moviments de terres), amb la finalitat de garantir la conservació dels sòls i regenerar els ecosistemes propis de la zona.
f) Promoure i recolzar la investigació científica sobre els aspectes relacionats amb el parc natural a tots els àmbits, amb la finalitat de facilitar la gestió de l'espai, aprofundir en el coneixement dels seus valors i problemàtiques, i aportar possibles solucions.
g) Establir una regulació que canalitze l'afluència de les diferents classes de visitants del parc natural, i que fomente actituds en aquests que afavorisquen la conservació de la biodiversitat i dels recursos naturals i culturals del parc natural.
h) Corregir i minimitzar tan com es puga els impactes que l'ús públic ocasiona o podria ocasionar sobre la biodiversitat i els recursos naturals i culturals del parc natural.
i) Definir els criteris per a la gestió del trànsit, l'aparcament, la senyalització i la imatge pública del parc natural.
j) Promoure activitats lúdiques i educatives ambientals i culturals, assegurant que no posen en perill la conservació dels valors del parc natural.
k) Desenvolupar programes, serveis i equipaments per a l'ús públic que posen en valor el patrimoni natural i cultural del parc natural i no posen en perill la seua conservació.
l) Facilitar el desenvolupament d'activitats econòmiques alternatives, associada a serveis i activitats d'ús públic que no siguen incompatibles amb la sostenibilitat del parc natural a llarg termini.
m) Canalitzar els diferents tipus d'actuacions i inversions en matèria d'ús públic a les zones més idònies per fer-ho.
n) Contribuir a la formació d'una consciència ambiental del visitant que fomente actituds favorables a la conservació de la biodiversitat i dels recursos naturals i culturals del parc natural.
o) Evitar riscos contra les persones. Posar en marxa les accions necessàries perquè l'ús públic es desenvolupe de forma segura per al visitant.
p) Adequar la senyalització de l'espai protegit a les necessitats d'informació sobre els equipaments d'ús públic, la interpretació dels valors de l'espai i la normativa bàsica que regula el parc natural.
q) Zonificar el parc natural, delimitant diferents àrees en funció de les seues necessitats de conservació, i la seua capacitat i vocació en relació amb l'ús per a les activitats humanes.
r) Afavorir la implantació i el desenvolupament de les metodologies englobades en la implicació social en la conservació del medi, com a mitjà per a avançar en la coresponsabilitat de propietaris privats, entitats i societat civil en general en el compliment d'aquests objectius.
Article 3. Àmbit d'aplicació
L'àmbit d'aplicació d'aquest PRUG s'estén a la totalitat dels terrenys compresos al Parc Natural de les Gorges del Cabriol, declarat mitjançant el Decret 115/2005, de 17 de juny, del Consell, la delimitació del qual es descriu de forma textual i gràfica en aquest PRUG. Aquesta delimitació representa l'adaptació d'aquestes a elements físics o territorials que faciliten una interpretació del límit establit en aquesta disposició, i es reflecteix cartogràficament en el plànol d'ordenació d'aquest PRUG.
Article 4. Efectes
1. De conformitat amb el que disposen els articles 35.4 i 40 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el PRUG del Parc Natural de les Gorges del Cabriol atén als criteris i directrius formulats en el PORN, i té caràcter vinculant tant per a les administracions com per als particulars. Les seues determinacions prevalen sobre el plantejament urbanístic, i la seua aprovació comporta la revisió d'ofici dels plans territorials o sectorials incompatibles amb aquest.
2. Les determinacions d'aquest PRUG són d'aplicació directa. Les futures modificacions o revisions dels plans generals d'ordenació urbana dels municipis inclosos en l'àmbit d'aquest document, i la resta d'instruments de planejament urbanístic que siguen aprovats, modificats o revisats després de l'entrada en vigor d'aquest PRUG, han d'ajustar-se a les determinacions que conté, i han d'assignar les classificacions del sòl d'acord amb les normes i els criteris que ací s'estableixen, de manera que siguen respectades les limitacions d'ús establides pel PRUG.
3. Les determinacions d'aquest PRUG han de ser enteses sense perjudici de les contingudes en la legislació agrària, forestal i d'aigües, i en la resta de legislacions sectorials, com també en les restants normes, reglamentacions o plans que siguen aprovats per al desenvolupament i el compliment de la finalitat protectora del parc natural. S'ha d'aplicar, amb caràcter general, la normativa continguda en aquest PRUG sempre que resulte més detallada o protectora, sense perjudici de l'exercici de les competències que corresponga.
4. Sense perjudici de l'apartat anterior, el PORN de les Gorges del Cabriel és la norma que fixa el marc per al PRUG, el qual ha d'ajustar-se a les determinacions d'aquell, d'acord amb l'article 35 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Per tant, les disposicions d'aquest PRUG són estrictament complementàries a aquelles del PORN que específicament o de manera general afecten el parc natural. En cas de contradicció ha de prevaldre la norma que oferisca més protecció als valors del parc natural.
Article 5. Vigència i revisió
1. Les determinacions d'aquest PRUG entraran en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents mentre no siguen objecte de revisió.
2. El PRUG s'ha de revisar quan hagen canviat suficientment les circumstàncies que van motivar la seua redacció. En qualsevol cas, i com a mínim, s'ha d'efectuar una avaluació dels resultats obtinguts, indicant els punts o aspectes objecte de revisió.
3. Pot ser motiu d'especial consideració per a la revisió del PRUG l'aprovació de l'àmbit de les Gorges del Cabriol com a Zona d'Especial Conservació, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres (Diari Oficial núm. L 206, de 22.07.92), en endavant Directiva 92/43/CEE, i per la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.
Article 6. Interpretació i contingut
1. En la interpretació d'aquest PRUG ha d'atendre's al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre el PORN com a document en el qual es contenen els criteris i els principis que han orientat la redacció d'aquest pla.
2. En cas de conflicte entre les normes escrites i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols vinga fonamentada també pel conjunt de la documentació que forma el PRUG, de tal manera que es faça palesa l'existència d'algun error material en les normes.
3. En l'aplicació d'aquest PRUG ha de prevaldre aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del parc natural.
Article 7. Plans tècnics sectorials
1. La conselleria competent en matèria de medi ambient pot formular i aprovar, mitjançant una resolució o mitjançant una ordre del conseller, plans tècnics sectorials que complementen les disposicions del PRUG o del PORN sobre matèries relatives a la gestió del parc natural i la zona d'influència d'aquest.
2. El pla de prevenció d'incendis i el pla d'ús públic són plans tècnics sectorials del parc natural, sense perjudici de qualsevol altre pla que la conselleria competent en medi ambient considere oportú per a l'adequat tractament de matèries específiques de la gestió de l'espai protegit.
3. Els plans tècnics sectorials s'han de formular amb la col·laboració de les administracions, organismes i entitats, tant públiques com privades, relacionats amb els objectius d'aquests plans o amb la gestió dels terrenys o recursos naturals afectats.
Secció segona
Òrgans de gestió, consultius i participatius
Article 8. Gestió del parc natural
1. Amb caràcter general, correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient la gestió de les previsions i directrius contingudes en aquest document per al conjunt de l'àmbit objecte d'ordenació, sense perjudici de l'exercici de les competències que corresponguen a altres organismes i administracions.
2. El director conservador del parc natural ha de ser un tècnic amb titulació universitària superior, designat per la conselleria competent en medi ambient, responsable de la gestió de l'espai natural protegit.
3. El director conservador ha de desenvolupar la seua tasca d'acord amb el que es disposa la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i el Decret 57/1994, de 22 de març, del Consell, pel qual s'estableix la naturalesa dels llocs dels directors conservadors dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana.
4. Les funcions del director conservador del parc natural són les establides en l'article 49 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i en l'article 7 del Decret 115/2005, de 17 de juny, del Consell, de declaració del Parc Natural de les Gorges del Cabriol.
5. La conselleria competent en medi ambient ha de promoure l'establiment d'acords individuals o col·lectius amb propietaris de terrenys o drets en l'àmbit del PRUG, com a model preferent per a una adequada gestió d'aquests coherent amb les determinacions previstes, amb la finalitat d'implicar la societat civil en la participació i la consecució d'objectius d'aquest document.
6. Les actuacions relacionades amb la gestió del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, excepte les servituds previstes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, autoritzades per l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, sobre propietat privada, requeriran l'autorització expressa del titular de la propietat.
Article 9. Junta Rectora
1. De conformitat amb el Decret 115/2005, de 17 de juny, del Consell, de declaració del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, i el Decret 264/2004, de 3 de desembre, del Consell, pel qual es modifica la composició de les juntes rectores dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana, la Junta Rectora és l'òrgan col·laborador i assessor en la gestió del parc natural, i canalizadora de la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats en aquesta gestió.
2. La composició de la Junta Rectora està establida en l'article 6 del Decret 115/2005, de 17 de juny, del Consell, de declaració del Parc Natural de les Gorges del Cabriol.
3. Les funcions de la Junta Rectora són les indicades en el Decret 115/2005, de 17 de juny, del Consell, de declaració del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, i en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
4. Són funcions del president de la Junta Rectora:
a) Presidir i moderar les reunions de la Junta Rectora.
b) Presidir les distintes comissions o grups de treball que puguen constituir-se en el si de la Junta Rectora.
c) Exercir la representació ordinària de la Junta Rectora.
5. Són funcions del secretari de la Junta Rectora:
a) Elaborar la proposta de l'ordre del dia de la Junta Rectora, que ha de ser aprovada pel president.
b) Redactar les propostes de convocatòria a les reunions de la Junta Rectora i remetre-les als membres.
c) Presentar les propostes formulades a la Junta Rectora pels distints membres que la componen per al seu estudi i debat.
d) Elaborar les actes de les reunions.
e) Elaborar els informes que siguen requerits a la Junta Rectora.
6. Si les circumstàncies o els assumptes que s'han de tractar així ho aconsellen, el president pot invitar a les reunions de la Junta Rectora a totes aquelles persones o representants d'entitats que estime convenient, els quals poden tenir veu en els assumptes que motiven la seua presència, però sense vot.
7. Els membres de la Junta Rectora poden, sempre que ho estimen convenient i després de la comunicació prèvia al secretari de la Junta Rectora, per a una correcta organització de les reunions, estar acompanyats en aquestes per personal tècnic assessor, el nombre de les quals no ha de sobrepassar el nombre imprescindible a criteri del secretari. Aquests acompanyants no tenen ni veu ni vot en les reunions, encara que poden disposar de la paraula, amb l'autorització prèvia del president de la Junta Rectora, quan la naturalesa dels assumptes que s'han de tractar així ho aconselle.
8. Classes de reunions de la Junta Rectora:
a) Les convocatòries de la Junta Rectora poden tenir caràcter ordinari o extraordinari.
b) Les reunions ordinàries s'han de celebrar almenys una vegada a l'any.
c) Les reunions extraordinàries són totes aquelles que tenen com a objecte la resolució de qüestions que per les seues especials circumstàncies no poden demorar-se fins a la realització d'una reunió ordinària.
9. Els membres de la Junta Rectora han de ser convocats a aquesta almenys amb dues setmanes d'antelació a la data fixada per a la realització, excepte convocatòries urgents degudament justificades. Aquesta convocatòria ha de contenir, com a mínim, l'hora, el lloc i l'ordre del dia de la reunió, l'acta de la reunió anterior i la documentació necessària per a l'adopció d'acords sobre els temes que s'han de tractar.
10. Les actes de la Junta Rectora han de ser elaborades pel secretari i aprovades pel president abans del seu sotmetiment a la Junta Rectora, i han de tenir com a mínim el contingut següent:
a) Assistents a la Junta Rectora.
b) Ordre del dia i assumptes diversos que s'han tractat en la reunió.
c) Exposició del contingut de les intervencions realitzades.
d) Totes aquelles propostes o suggeriments realitzats expressament pels membres de la Junta Rectora.
e) Resultat de les votacions que s'hagen efectuat.
f) Totes aquelles decisions que s'adopten en relació amb el parc natural.
g) Qualsevol incidència que, a judici del secretari o del president, tinga notorietat per a ser inclosa en aquestes.
11. Les entitats representades en la Junta Rectora poden proposar assumptes que s'hagen d'incloure en l'ordre del dia, per a la qual cosa han d'efectuar la corresponent proposta escrita amb antelació suficient al secretari o al president de la Junta Rectora.
Article 10. Programes d'actuació
1. La gestió del parc natural s'ha d'executar, amb caràcter general, dins del marc tècnic i gestor constituït pels programes d'actuació que es defineixen en les directrius per a l'execució del PRUG, els quals es desenvolupen mitjançant actuacions concretes l'execució dels quals s'ha de prioritzar atenent a l'interès objectiu i a la urgència de cada actuació, d'acord amb la disponibilitat pressupostària.
2. Aquests programes tenen caràcter obert, per la qual cosa les indicacions s'estableixen sense perjudici d'altres criteris de gestió o d'altres actuacions programades que la conselleria competent en matèria de medi ambient considere necessari executar per a una millor gestió del parc natural.
3. Els programes d'actuació tenen, així mateix, caràcter indicatiu, i la seua funció és la d'orientar l'actuació gestora del parc. L'execució d'aquests, per tant, depén tant de la prioritat objectiva de les actuacions com de circumstàncies de conjuntura, oportunitat i disponibilitat de recursos econòmics, materials i personals.
Article 11. Fons documental i bibliogràfic del parc natural
1. L'inventariat, la custòdia i la gestió del fons documental, bibliogràfic i cartogràfic del parc natural està a càrrec del Centre d'Interpretació del parc, sota la supervisió del director conservador.
2. El fons documental s'ha de nodrir de tots aquells documents textuals, gràfics o cartogràfics, expedients, notes de premsa, imatges, estadístiques i estudis o treballs, ja siguen originals o còpies, que tinguen relació amb els recursos naturals, valors ambientals i culturals, instruments de planificació territorial i sectorial o qualsevol altra qüestió d'interés relacionada amb el parc natural.
3. El fons documental ha d'estar obert a la consulta del públic, amb les condicions necessàries per a no interferir amb el treball ordinari del centre que l'alberga.
Article 12. Recepció de documents
1. L'oficina de gestió tècnica del parc ha de disposar d'un mode de recepció de documents en què s'anote l'entrada de tot escrit o comunicació que siga presentat. També s'anotarà l'eixida dels escrits i comunicacions oficials adreçats a altres òrgans o particulars.
2. Les sol·licituds d'autorització o informe que, d'acord amb la normativa d'aquest PRUG, hagen de ser emeses per la conselleria competent en medi ambient o pels òrgans gestors i executors d'ambdós plans han de comprendre, almenys, la documentació següent:
a) Identificació del sol·licitant.
b) Descripció detallada de l'actuació, incloent-hi característiques tècniques i període d'execució d'aquesta.
c) Justificació de l'actuació.
d) Pla o croquis de la localització de l'actuació i referència cadastral.
e) Projecte o memòria tècnica, quan corresponga.
3. El parc natural pot posar a disposició dels interessats un model de sol·licitud d'autorització o informe, general o específic, per a les activitats o actuacions més corrents. Igualment, el director conservador i, si és el cas, el personal adscrit al parc natural han de vetlar per l'agilitat en l'emissió de les autoritzacions o permisos que corresponga, prestant assessorament i informació als interessats, traslladant aquests, quan corresponga, als òrgans competents, i efectuant, si és el cas, un seguiment de l'estat de les tramitacions.
Article 13. Distintius de qualitat
1. Es pot crear un distintiu de qualitat amb un important compromís ambiental, aplicable als productes provinents de l'agricultura, ramaderia, artesania, serveis turístics de la natura, serveis d'educació ambiental i interpretació del patrimoni coherent amb els principis del PORN i del PRUG que es desenvolupen en el seu àmbit. Aquestes activitats han de formar part d'una llista específica mantinguda i gestionada per l'entitat d'acreditació de producte reconeguda per l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, sense perjudici que aquesta llista siga coherent amb altres mecanismes de control mantinguts i gestionats específicament per altres administracions, i en especial per les conselleries competents en turisme, agricultura i artesania, respectivament.
2. L'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits ha d'autoritzar l'ús i ha de desenvolupar aquest distintiu en la forma d'un logotip identificatiu o de qualsevol altra estratègia de difusió i promoció. Poden accedir a utilitzar-lo els productes i serveis esmentats en el punt anterior. El parc natural també pot promoure els productes i serveis que s'acullen al distintiu de la forma que considere més oportuna.
3. L'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits ha de desenvolupar, en col·laboració amb els representants dels sectors indicats i de les administracions directament implicades, els criteris específics de qualitat i sostenibilitat que han de complir els productes distingits per a accedir a aquest distintiu i formar part de la llista corresponent.
CAPÍTOL II
NORMES GENERALS
Secció primera
Normes sobre la protecció del medi físic i natural
Article 14. Protecció dels recursos hidrològics
1. En els articles 26 al 33 del PORN es regula el marc per a la protecció dels recursos hídrics superficials i subterranis del parc natural. S'ha de vetllar per regular els aprofitaments, en l'àmbit del PRUG, de manera que es garantisca la conservació de les característiques qualitatives i quantitatives dels recursos hídrics tant subterranis com superficials, per a la qual cosa:
a) Es prohibeix qualsevol abocament sòlid o líquid sense depurar a llit o sobre qualsevol altre tipus de llit terrestre, en l'àmbit del PRUG. S'han d'accelerar al màxim les accions de depuració d'aigües amb objecte de garantir l'òptima qualitat d'aquestes en el moment que s'aboquen.
b) S'ha de promoure, per part de les administracions competents, la reutilització de les aigües residuals, després del seu tractament de depuració, i destinar-les a usos que suporten qualitats d'aquest tipus, tot això a l'objecte de reduir el consum de recursos de més qualitat, que sense malgastar-se es destinaran a altres usos.
c) Es prohibeix qualsevol activitat que implique entorpir, obstruir o modificar el llit d'algun element propi de la xarxa de drenatge, en l'àmbit del PRUG. Qualsevol actuació que puga comportar una modificació morfològica o canvis temporals o definitius en la vegetació o fauna que els habiten ha de tenir l'informe favorable, amb caràcter previ, de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits.
2. Totes les captacions d'aigua destinades a abastiment públic o privat han de disposar del corresponent perímetre de protecció. Per a l'emissió del necessari informe previ per a noves captacions, a més de tota la documentació necessària per a complir a la legislació sectorial que s'aplique, s'ha d'afegir un estudi, firmat per tècnic competent, on s'analitze la impossibilitat d'alternatives, viables, per a l'obtenció d'aquest recurs.
3. Les noves captacions d'aigua de caràcter privat han de ser autoritzades per l'òrgan de conca i segons el que ha establit la legislació sectorial d'aigües. Sense perjudici del que aquesta legislació dispose, aquestes captacions han de tenir l'informe de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits.
Article 15. Formacions geològiques
1. S'ha d'establir un inventari de les principals formacions geològiques del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, a fi de caracteritzar aquelles formacions que presenten un risc de ser transformades o deteriorades per les diferents accions i activitats que es realitzen sobre aquestes i, en conseqüència, hauran de ser objecte de mesures específiques de protecció.
2. En funció de les conclusions derivades de l'inventari del punt anterior, es poden regular o restringir determinats usos en aquelles formacions que així ho requerisquen, mitjançant ordre de la conselleria competent en medi ambient.
3. S'estableix l'inventari de coves i avencs del parc natural, dins del marc de l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, per a arreplegar tots els avencs, coves i cavitats subterrànies descobertes en el parc natural fins a l'actualitat.
4. En funció de les seues característiques, l'inventari indicat en el punt anterior pot proposar la inclusió d'aquelles cavitats subterrànies d'especial rellevància en el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana, sense perjudici que totes gaudisquen del règim genèric de protecció establit per l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, desenvolupat pel Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i es va aprovar el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.
5. Fins a la creació de l'inventari de les principals formacions geològiques, s'estableix un règim cautelar sotmés a l'informe de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits en les estructures geològiques següents: Los Cuchillos, les Gorges del Cabriol, meandres entre Tamayo i el Tete, i els penya-segats pròxims a Casa Càrcel. Així mateix, s'ha d'establir una vigilància cautelar per part de l'equip tècnic del parc natural sobre la rambla del Saladar, la rambla de Las Salinas, el Palomeandro del Palomarejo i les salines continentals pel seu interés geològic de rellevant importància.
6. La conselleria competent en matèria d'espais naturals pot promoure la declaració dels elements esmentats en el punt anterior, i altres que s'indiquen en l'inventari exposat en aquest article, com a Parc Geològic a l'òrgan competent en la matèria.
Article 16. Protecció dels sòls
El PORN aprovat mitjançant el Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell, en els seus articles del 17 a 25, fixa les condicions de protecció dels sòls en el seu àmbit d'aplicació.
Article 17. Xarxa Natura 2000
1. En tant que l'espai és coincident amb la Xarxa Natura 2000, per haver sigut seleccionat com Lloc d'Importància Comunitària (LIC) i declarat com a Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA), serà aplicable a l'àmbit d'aquest pla el règim de conservació previst en els apartats següents.
2. Són d'aplicació plena les mesures de conservació previstes en les normes de gestió que s'aproven per raó del que estableix l'article 45.1 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, les quals han de constituir l'instrument de gestió i han de contenir les mesures reglamentàries, administratives i contractuals previstes en aquest article. Les normes de gestió prevaldran en cas de contradicció amb aquest pla.
3. Són d'aplicació plena les mesures que es dicten per a prevenir el deteriorament dels hàbitats i les alteracions a les espècies que van motivar la selecció o declaració de l'espai Xarxa Natura 2000, de conformitat amb el que estableix l'article 45.2 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, esmentada.
4. És d'aplicació plena el règim especial d'avaluació i autorització de plans, programes i projectes previst en l'article 45, apartat 4 i següents, de la mencionada Llei 42/2007, de 13 de desembre, i normes reglamentàries estatals i autonòmiques que el desenvolupen.
Article 18. Protecció de la vegetació
1. Els articles 37 a 45 del PORN, aprovat mitjançant el Decret 24/2005, de 4 de febrer, del Consell, i el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es va crear i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, estableixen el marc per a la protecció de la flora del parc natural. Són considerades formacions vegetals totes aquelles no cultivades o directament resultants de l'activitat agrícola. Complementant el que s'ha dit anteriorment i allò que s'ha exposat en l'article 17 d'aquestes normes, els hàbitats i espècies de flora presents en l'àmbit d'aquest pla tindran especial prioritat en la gestió de la conservació de la vegetació de l'espai natural.
2. Es prohibeix, amb caràcter general, la tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres, excepte la recol·lecció popular de bolets, fongs, fruits i plantes aromàtiques i medicinals tradicionals en tot l'àmbit del PRUG i en el marc de la legislació vigent sobre la matèria. Només es permet recol·lectar en finques públiques, mai no en propietats privades sense el consentiment exprés del particular.
3. Quant a la recollida de bolets i altres fongs, s'ha de realitzar segons el que estableix l'Ordre de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs al territori de la Comunitat Valenciana, i les limitacions específiques que l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits puga establir quan resulte perjudicial, per la seua intensitat o altres causes, per a la flora o fauna.
4. La tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres per a fins científics, i també l'aprofitament forestal, queden sotmesos a l'informe previ favorable de la conselleria competent en medi ambient.
5. No es permet la introducció i repoblació amb espècies exòtiques en l'àmbit del PRUG. En les zones actualment enjardinades s'ha de garantir el control de l'espècies exòtiques i evitar-ne l'expansió en l'àmbit del PRUG, i s'ha de tendir a l'enjardinament amb espècies que hagen pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PORN.
6. En les zones d'exclusió d'usos i zones d'ús limitat l'extracció de fusta o llenya únicament pot ser realitzada amb l'autorització prèvia del director conservador del parc natural, si respon a algun dels criteris següents:
a) Provisió de llenyes de paellers, usos domèstics, esdeveniments públics autoritzats o d'altres instal·lacions públiques.
b) Com a resultat de tasques de prevenció d'incendis.
c) Com resultat de mesures fitosanitàries.
d) Amb motiu d'estudis científics.
e) Per a l'eradicació d'espècies al·lòctones invasores, que desplacen les del lloc.
f) En desenvolupament dels plans de recuperació, maneig o conservació d'espècies amenaçades que, si és el cas, siguen redactats per raó de la legislació aplicable.
7. Les llenyes o combustibles naturals del parc utilitzables als paellers o d'altres instal·lacions públiques no poden ser recollits lliurement pels visitants.
8. A totes les forests públiques del parc natural s'ha de mantenir un nombre indeterminat de peus vells o morts per a crear hàbitats per a invertebrats i vertebrats. Pel mateix motiu, en els desbrossaments i les aclarides de pinedes d'ombria s'ha de deixar sobre el sòl una part del brancatge generat. S'han de promoure els mateixos dos criteris per a les forests privades.
9. Les repoblacions, allí on les característiques del sòl ho permeten, s'han de dur a terme amb espècies vegetals que componen l'arbratge de les formacions més evolucionades de les sèries climàtiques.
10. Les restes de podes i la resta de tractaments culturals s'han de regir pel que establix la legislació sectorial en matèria forestal. Així mateix, per causa de malalties, prevenció d'incendis i gestió de determinats sectors del parc natural, l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits pot establir mesures extraordinàries per al tractament d'aquestes restes.
Article 19. Protecció d'arbres monumentals i singulars
1. Amb caràcter general, la protecció d'arbres i arbredes monumentals s'ha de regir pel que estableix la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana.
2. Es consideren arbres monumentals i singulars aquells exemplars que, per la seua edat, grandària, morfologia o càrrega simbòlica o cultural, es consideren mereixedors d'una protecció especial.
3. Queda prohibida la tala, destrucció o alteració voluntària d'aquests elements, com també la realització d'obres o actuacions que puguen danyar-ne l'adequat desenvolupament, excepte els tractaments per a la millora i la conservació dels exemplars.
4. L'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits ha d'elaborar l'inventari d'arbres monumentals en l'àmbit d'aquest PRUG, per a identificar i localitzar tots aquells elements existents. Aquest inventari ha de detallar les prioritats per a la conservació i el manteniment d'aquests exemplars per a assegurar-ne la supervivència. En particular, han de formar part de l'inventari aquells exemplars que complisquen els requisits establits en l'article 4 de la mencionada Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de Patrimoni Arbori Monumental de la Comunitat Valenciana, com també els que, sense complir aquests requisits, s'acullen al que estableix l'apartat 2 d'aquest article.
5. L'inventari esmentat ha d'incloure també els arbres o arbredes d'interés local declarats pels ajuntaments inclosos en l'àmbit territorial d'aquest PRUG. Per a això, l'ajuntament corresponent ha d'informar l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits i la Diputació Provincial de València de les declaracions d'interés local realitzades.
6. La declaració pot afectar tant arbres o arbredes de titularitat municipal com d'una altra administració pública o de titularitat privada; en aquest supòsit, serà requisit previ la notificació i audiència a l'interessat.
Article 20. Prevenció d'incendis
1. El marc per a la prevenció dels incendis forestals en l'àmbit del parc natural és l'establit en el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals aprovat mitjançant Resolució de 25 d'abril de 2007, de la Conselleria de Territori i Habitatge. Aquest pla de prevenció té el caràcter de pla tècnic sectorial segons el que estableix l'article 7 d'aquest PRUG.
2. L'aplicació de les disposicions d'aquest pla de prevenció és subsidiària tant del marc normatiu del parc natural (representat pel PORN i aquest PRUG) com de la normativa general de prevenció d'incendis forestals.
3. S'ha de donar prioritat a l'adequació per al lliure accés de les vies que marque aquest pla cap a les distintes parts del parc natural, i en especial a les vies contigües al llit del riu i barrancs, com també l'adequació i la posada en servei d'aquells elements i estructures que establisca el pla com a imprescindibles per a la seguretat.
Article 21. Conservació de les superfícies forestals
1. Les superfícies forestals tant públiques com privades compreses en l'àmbit del parc natural han de conservar-se en unes condicions silvícoles que asseguren un comportament adequat enfront de la possible declaració o propagació d'incendis forestals. A aquest efecte, la conselleria competent en medi ambient ha d'efectuar, en les masses de titularitat pública, els tractaments pertinents que es prevegen en el pla de prevenció d'incendis esmentat. Aquesta conselleria ha d'estimular, així mateix, el compliment d'aquesta norma per part dels propietaris de superfícies forestals mitjançant mesures de col·laboració específicament previstes a l'efecte. En el cas que no s'obtinguen per aquests mitjans els resultats requerits, l'administració pot escometre els treballs de forma directa en les superfícies integrades en l'àmbit d'aquesta normativa si així ho aconsella la situació de risc existent.
2. La conselleria competent en medi ambient ha de promoure la millora dels mitjans de vigilància i extinció de forma coordinada amb les administracions autonòmiques competents i amb els ajuntaments els termes dels quals es troben afectats per l'àmbit del PRUG.
3. Totes les actuacions que s'emprenguen en el context de la prevenció i la lluita contra incendis forestals han de dissenyar-se de tal manera que no ocasionen impactes ecològics o paisatgístics. Es considera incompatible amb els valors ambientals l'execució de faixes tallafocs amb superfícies decapades o desbrossades mitjançant procediments no selectius, per la qual cosa aquest tipus d'actuació queda prohibit en l'àmbit d'aquesta normativa.
Article 22. Protecció de la fauna
1. Els articles 37 a 45 del PORN estableixen el marc per a la protecció de la fauna del parc natural. La tinença d'animals domèstics a les finques particulars incloses al parc queda permesa, encara que se subjecta als articles del PORN abans esmentats a fi d'evitar pertorbacions sobre la fauna silvestre. Complementant el que s'ha dit anteriorment i el que s'ha exposat en l'article 17 d'aquestes normes, les espècies d'avifauna i els seus hàbitats associats presents en l'àmbit d'aquest pla tenen especial prioritat en la gestió de conservació de la fauna de l'espai natural.
2. Respecte dels visitants, els gossos són els únics animals de companyia admesos al parc. Els gossos han d'anar, en tot moment, lligats amb corretja i controlats de prop per la persona que l'haja portat al parc, vigilant que no puguen espantar els ocells o xicotets mamífers que troben al seu pas. S'han d'evitar els crits als gossos per a no destorbar la fauna i els altres visitants. No s'hi permeten els jocs amb els gossos utilitzant pilotes, pedres, troncs o semblants. Sense perjudici de l'anterior, el director conservador pot adoptar les mesures que considere oportunes per a persuadir els visitants a utilitzar altres àrees més apropiades en les quals la presència de gossos no represente un risc de pertorbació per a la fauna.
3. La caça i captura d'espècies animals cinegètiques es regula en l'article 30 d'aquestes normes, corresponent a l'ordenació de l'activitat cinegètica.
4. Quant a les característiques dels tancaments i les tanques, cal ajustar-se al que estableix el Decret 178/2005, de 18 de novembre, del Consell, pel qual s'estableixen les condicions dels tancament en el medi natural i dels tancaments cinegètics.
5. Per a assegurar la conservació de les poblacions d'espècies faunístiques que, per la seua escassetat o importància, hagen de considerar-se com d'interés especial, l'equip tècnic del parc natural, amb la col·laboració dels serveis tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, ha d'elaborar un pla de conservació de la fauna de les Gorges del Cabriol. Aquest pla ha d'incloure una llista de les espècies presents al parc natural, l'estat de les seues poblacions i les mesures de conservació necessàries per al seu manteniment i millora. Cal tenir en especial consideració les espècies següents: madrilla del Xúquer (Chondrostoma arrigonis), cranc de riu (Austropotamobius pallipes), bavosa de riu (Salaria fluviatilis), bagra (Squalius pyrenaicus), llúdria (Lutra lutra), gat salvatge (Felis silvestris) i totes les aus rapaces de l'àmbit del parc natural, en especial l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), l'àguila reial (Aquila chrysaetos), l'àguila calçada (Hieraaetus pennatus) i l'àguila serpera (Circaetus gallicus). A més, el pla ha d'incloure un programa d'actuacions coordinades entre les diferents administracions implicades, atenent a les disponibilitats pressupostàries i els criteris de prioritat d'aquest.
6. Restriccions a la navegació aèria per a evitar pertorbacions a la fauna: l'ordenació de la navegació aèria és una competència estatal exercida pel Ministeri de Foment, Secretaria d'Estat de Transports, Direcció General d'Aviació Civil. A fi de protegir els hàbitats faunístics del Parc Natural de les Gorges del Cabriol de les possibles pertorbacions a conseqüència d'aquesta activitat, l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits ha d'instar el Ministeri de Foment a la declaració de zona amb fauna sensible, que implica la prohibició del sobrevol d'aeronaus als sectors i les èpoques del parc que en la declaració d'aquest s'indiquen.
Article 23. Protecció del paisatge
1. Els articles 80 a 83 del PORN regulen les normes que cal tenir en compte en relació amb la protecció del paisatge. Complementàriament a aquestes normes, la gestió dels hàbitats i del paisatge del parc natural ha de promoure el manteniment o la formació d'un mosaic heterogeni de boscos, matolls, cultius i prats, i evitar l'excessiva fragmentació en unitats de xicotetes dimensions.
2. Cal evitar les pertorbacions que comprometen la conservació dels hàbitats i les espècies de flora i fauna de més interés que s'assenyalen en el PORN, evitant una excessiva intervenció sobre els sistemes ecològics.
Article 24. Protecció del patrimoni cultural
1. S'ha d'elaborar l'inventari de béns culturals protegits de les Gorges del Cabriol, juntament amb els elements que estiguen inclosos en l'Inventari General del Patrimoni Cultural Valencià, segons el que exposa l'article 85 del PORN, i que servirà de base per a orientar les actuacions necessàries per a la protecció i la conservació del patrimoni cultural protegit del parc natural.
2. Els elements constructius tradicionals existents en l'àmbit del parc natural, com les ermites, cellers, caserius, ponts i pontons, tenias i corrals, pous i abeuradors, sènies, sistemes de regs tradicionals, basses, murs de contenció de maçoneria en sec (hormas), forns de calç, assuts o preses hidràuliques, i els molins situats als llits de rius i barrancs, com també els jaciments arqueològics i paleontològics, han de ser objecte d'especial protecció, a fi de garantir la conservació i la recuperació dels valors arquitectònics i tipològics relacionats amb les activitats tradicionalment desenvolupades al territori, segons el que estableix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.
Article 25. Protecció dels camins ramaders
En els articles 89 a 91 del PORN s'establixen les normes de protecció dels camins ramaders. En l'àmbit del PRUG es consideren camins ramaders d'interés natural per al parc natural, sense perjudici de que l'òrgan competent establisca nous trams o classificacions, els següents:
1. Assegador Real de la Manxa o de Sant Joan, que travessa el parc natural, en direcció NE-SO, i arriba fins a Vadocañas, a Venta del Moro.
2. Assegador Real d'Hórtola. Delimitació parcial per les Ordres d'11 d'abril i 20 de juny de 2005, i 3 de febrer i 9 de març de 2006, de la Conselleria de Territori i Habitatge.
3. Assegador de la Balsa de Ves, que discorre pel límit sud del parc natural, que passa per Casas del Río.
Secció segona
Activitats agràries, ramaderes i forestals
Article 26. Activitats agràries
1. L'activitat agrària ve regulada pels articles 66 a 71 del PORN vigent. La conselleria competent en medi ambient ha d'afavorir l'activitat agrícola tradicional, especialment els cultius tradicionals de secà, en especial les vinyes en cultiu tradicional, els cereals, l'ametler i l'oliverar, i l'agricultura sostenible.
2. La recuperació de l'activitat agrícola en camps de cultius abandonats pot autoritzar-se quan concórreguen les condicions que s'indiquen a continuació:
a) Quan aquesta recuperació siga promoguda per l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits com a part d'estratègies generals de conservació del paisatge i els ecosistemes, establiment de sembrats per a la fauna silvestre o d'ús públic compatible amb la preservació dels valors ambientals de l'espai natural protegit.
b) Quan, sense ser promoguda per l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, complisca les condicions següents:
1r. Que es tracte de terrenys anteriorment dedicats al cultiu, i que es justifique documentalment aquest extrem.
2n. Que no es produisquen afeccions significatives, directes o indirectes, sobre poblacions d'espècies o hàbitats considerats d'interés o prioritaris en la normativa aplicable, com també altres usos considerats compatibles en aquesta normativa.
3r. Que la seua ubicació territorial al parc natural la faça compatible amb les directrius generals i particulars d'ordenació i gestió d'aquest.
3. En tot cas, aquesta recuperació ha de tenir l'informe favorable de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits i el coneixement del director conservador per a la supervisió del desenvolupament de l'actuació, sense perjudici de les restants autoritzacions, en aplicació de la legislació sectorial vigent i el PORN vigent.
Article 27. Ramaderia
1. S'autoritza, amb caràcter general, pel fet de considerar-la compatible amb els objectius de protecció d'aquest PRUG, l'activitat ramadera. Queden excloses d'aquesta norma aquelles zones que, amb vista a una especial protecció a causa del fort índex d'erosió o a la presència d'espècies que puguen resultar perjudicades per la pràctica ramadera, siguen delimitades per l'administració competent en matèria de medi ambient.
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals ha de realitzar-se a través d'un pla d'aprofitament ramader que ha d'aprovar l'administració competent en ramaderia, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits. Aquest pla ha d'establir, almenys, les condicions següents:
a) Realitzar un inventari que done lloc al coneixement de la cabanya ramadera actual i les necessitats d'aquesta.
b) Inventariar els recursos del parc natural a fi d'establir les càrregues màximes.
c) Delimitació d'àrees fitades.
d) Definició de la càrrega aplicable a les distintes unitats pastorals.
e) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
f) Disseny de les infraestructures i instal·lacions necessàries per a la ramaderia extensiva (abeuradors, instal·lacions per a la guarda del bestiar, etc.).
3. En tant s'aprova el pla d'aprofitament ramader esmentat, l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits pot establir les limitacions que considere necessàries per a garantir la compatibilitat de l'aprofitament ramader amb la protecció de les Gorges del Cabriol.
4. Les instal·lacions ramaderes s'han d'ajustar a les determinacions següents:
a) Han de tenir un sistema de depuració de residus i emissions quan se superen les 100 unitats i estabulacions de bestiar major amb més de 10 caps.
b) Han de complir el que especifica la legislació d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.
Article 28. Construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrària, ramadera i cinegètica
1. L'article 15.3.c) del PORN estableix les limitacions i requisits establits per a les construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrària, ramadera i cinegètica. En tot cas, i sense perjudici de la resta de requisits exigits en la legislació aplicable, la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del PRUG, en aquells supòsits en què resulten autoritzables, requereix, almeys, l'informe favorable de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, i de forma prèvia ha de justificar-se la sol·licitud mitjançant un informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria de Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula l'emissió d'informes de caràcter territorial i urbanístic, on es demostre la vinculació directa d'aquestes construccions, instal·lacions o infraestructures a l'explotació agrària, com també la seua conformitat amb els plans o les normes de caràcter sectorial.
2. No es distingeix entre els distints sistemes constructius emprats, per la qual cosa, a tots els efectes, la instal·lació d'habitatges prefabricats està sotmesa al mateix règim que els construïts en el sistema tradicional.
Article 29. Aprofitament forestal
1. En l'àmbit del PRUG, el règim de gestió dels terrenys forestals de titularitat tant pública com privada és l'establit, amb caràcter general per a tot l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, per la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. En cas de canvi de titularitat de la forest, els projectes o plans de gestió forestal aprovats romandran vigents fins a la seua extinció o fins a la presentació d'un pla o projecte alternatiu per part de la nova propietat.
3. L'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, en el marc del mecanisme de gestió del parc natural i comptant amb els mitjans materials i personals que s'hi destinen, ha de promoure la col·laboració continuada amb els titulars privats de terrenys forestals.
4. Mitjançant el suport tècnic, material i logístic a aquests titulars, les finalitats d'aquesta col·laboració són la millora i la racionalització de l'activitat forestal, la coordinació d'aquesta amb la gestió de l'espai protegit, la millora i adequació d'accessos als terrenys forestals i la prevenció d'incendis mitjançant la gestió coordinada de les restes de poda i tala i de les activitats de neteja de sotabosc, entre altres actuacions o finalitats que puguen proposar-se.
5. En relació amb la utilització de productes fitosanitaris, cal ajustar-se al que disposa la normativa vigent al respecte en la matèria. Cal l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a la utilització de mitjans aeris en l'aplicació d'aquests productes.
6. El canvi d'ús forestal del sòl, entenent-se per sòl o terreny forestal el definit en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en la redacció donada per la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, sense perjudici del que determina la normativa sectorial en matèria forestal, requereix l'informe de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits.
7. La substitució de les espècies principals que constituïsquen masses arbrades o de matolls, a terrenys forestals, requereix l'autorització de la conselleria competent en matèria forestal o, si és el cas, un pla tècnic o projecte d'ordenació aprovat per aquesta conselleria.
8. La reforestació dels terrenys desforestats requereix, igualment, un projecte de repoblació o pla tècnic aprovat per la conselleria competent en matèria forestal.
9. Les forests, com a ecosistemes forestals, han de ser gestionades de forma integrada, contemplant conjuntament la vegetació, la fauna i el medi físic que les constitueixen, i en especial el que exposa l'article 17 d'aquestes normes.
10. En la gestió de la vegetació s'ha de donar preferència a la protecció, conservació, regeneració, recuperació i millora de les masses d'espècies autòctones, de les que exercisquen un important paper protector i de les formacions i enclavaments d'espècies endèmiques i en perill d'extinció.
11. S'ha de potenciar i ha de ser prioritària l'eliminació dels residus procedents de tractaments silvícoles, tant la trituració i incorporació d'aquests al sòl per a fertilitzar les forests, com el reciclatge, entre altres tècniques. De la mateixa manera, se n'ha de potenciar l'aprofitament o reutilització, sempre que siga possible.
Article 30. Aprofitament cinegètic
1. Per a l'àmbit del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, l'aprofitament cinegètic s'ha d'ajustar al que estableixen la legislació sectorial de caça i les determinacions contingudes en els articles 73 i 79 del PORN.
2. La caça als vedats inclosos en l'àmbit del parc natural s'ha de regular mitjançant un pla tècnic d'aprofitament cinegètic o un pla reduït de caça, com a instrument de gestió per a l'aprofitament de la riquesa cinegètica de manera compatible amb la seua capacitat biològica i potenciació de les espècies existents. Amb la finalitat de garantir la supervivència de determinades espècies faunístiques amenaçades, la conselleria competent en matèria de medi ambient pot establir limitacions a l'activitat cinegètica i piscícola en un determinat territori i durant un determinat període de temps.
3. Atés el caràcter d'espai protegit, qualsevol evolució negativa en una o diverses espècies, tant cinegètiques com amenaçades incloses en el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna es pot vedar temporalment entre sis mesos i un any, amb informe motivat per part de l'òrgan competent en protecció d'espècies, en un determinat territori, en benefici de la protecció i la conservació de les espècies.
4. En els vedats afectats pel parc natural, la pràctica cinegètica ha de venir regulada anualment per un nombre màxim d'exemplars que es poden caçar per temporada, i que ha de fixar anualment l'òrgan competent en matèria de caça abans de l'inici d'aquesta. Aquesta regulació s'ha d'aplicar únicament en l'àmbit del vedat inclòs al parc natural, de manera que el corresponent pla tècnic ha d'establir per a cada zona del vedat que es tracte el règim aplicable en funció de la normativa que corresponga.
5. Tota solta o repoblació que es realitze a terrenys cinegètics ha de comportar obligatòriament un període d'aclimatació mínim de 15 dies abans que els animals puguen ser caçats. Aquestes soltes o repoblacions, fins i tot amb aclimatació, queden prohibides en la temporada hàbil de caça de l'espècie de què es tracte, a excepció d'aquelles que es realitzen en quarters de reserva o amb altres garanties que n'impedisquen la captura en aquella temporada de caça, i aquelles altres que es realitzen a les zones de solta establides en l'apartat següent.
6. Dins dels vedats esportius de caça i sempre que es tracte d'àrees marginals quant a productivitat de recursos cinegètics, poden establir-se zones de solta de caça menor en temporada sempre que no se supere ni el màxim de superfície, ni el màxim de soltes, ni el màxim de nombre d'exemplars que s'establisca reglamentàriament. En cap cas pot tenir la consideració d'àrea marginal l'àmbit del parc natural.
7. Amb caràcter excepcional, l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits pot autoritzar la caça fora de les limitacions establides en aquesta normativa, quan raons d'ordre biològic ho aconsellen, com són el control d'espècies amb un nombre excessiu que puga perjudicar seriosament la vegetació silvestre i els cultius, amb un informe previ de valoració de danys, a proposta del vedat de caça afectat, per l'òrgan competent en matèria de caça.
8. Les limitacions establides en relació amb l'activitat cinegètiques han de ser enteses sense perjudici del que disposen les ordres generals de vedes de cada any, quan les disposicions resulten més restrictives o conservacionistes.
Article 31. Aprofitament piscícola
1. Per a l'àmbit del Parc Natural de les Gorges del Cabriol, l'aprofitament piscícola s'ha d'ajustar al que estableix la legislació sectorial de pesca continental i a les determinacions contingudes en el PORN de les Gorges del Cabriol.
2. S'ha de redactar un pla piscícola de les Gorges del Cabriol, on s'establisquen aquelles regulacions necessàries per a la pràctica d'aquesta activitat i els recursos necessaris que establisquen els períodes, espècies i trams que s'ajusten a la protecció dels valors naturals d'aquest espai natural.
Secció tercera
Activitats extractives i mineres
Article 32. Activitats extractives i mineres
1. Les activitats extractives i mineres autoritzades en l'àmbit del PRUG han de complir les disposicions fixades en els articles 17 a 25 del PORN, sense perjudici del que disposa el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.
2. El titular de l'aprofitament està obligat a desenvolupar i executar amb els seus mitjans la restauració d'acord amb el pla de restauració integral i la resta de condicions establides en la declaració d'impacte ambiental.
3. Les obres que es realitzen anualment en desenvolupament d'aquest pla s'han d'incloure com un annex en el pla anual de tasques que es presente davant de l'òrgan competent en mineria, el qual, al seu torn, ha de traslladar aquest annex a l'òrgan competent en matèria de medi ambient i a la corporació local del municipi on es desenvolupe l'explotació.
4. Sense perjudici de les facultats ordinàries d'inspecció i control que duga a terme la conselleria competent en mineria, la conselleria competent en medi ambient pot inspeccionar el compliment de les mesures establides per a minimitzar l'impacte de les activitats extractives, com també el compliment dels treballs de restauració.
5. L'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits ha de vetlar pel compliment de la legislació vigent quant a la restauració del medi natural, amb l'objectiu de limitar l'activitat minera a les explotacions actualment actives i assegurar que quan aquestes finalitzen la seua activitat es recuperen les zones afectades, entenent com a restauració la via per a aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un determinat ús que pot ser diferent de l'original, com ara ús agrícola, forestal, recreatiu, creació d'estanys o basses de recuperació de fauna o abocador controlat d'inerts. En aquest últim cas, l'activitat ha d'estar subjecta al que disposa el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció.
Secció quarta
Activitats Constructives, Urbanisme i Infraestructures
Article 33. Activitats d'urbanització, edificació i reforma
1. La urbanització, la construcció i la reforma d'edificis en l'àmbit del parc natural ve regulada pels articles 14 i següents del PORN, i per les normes d'aquest PRUG, que determinen les limitacions a aquestes construccions i edificacions públiques.
2. Queda prohibit el desmantellament o la demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals d'interés historicoarqueològic, per als quals cal potenciar les actuacions que impliquen millora, restauració i conservació. S'entén per edificis i instal·lacions tradicionals tots aquells immobles catalogats i inclosos en els planejaments urbanístics dels municipis de l'àmbit d'aquest pla i els béns inclosos en l'Inventari de Béns Culturals Protegits de les Gorges del Cabriol.
3. Les edificacions, construccions o instal·lacions, de qualsevol classe i ús, existents en l'entrada en vigor d'aquest PRUG, i que no estiguen previstes en aquesta normativa o no s'ajusten a les determinacions de la legislació aplicable, seran considerades fora d'ordenació als efecte urbanístic conforme el que disposa l'article 111 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana.
Article 34. Instal·lacions i infraestructures permanents relacionades amb les activitats de conservació en finques privades
1. D'acord amb el que s'indica en l'article 8, punt 6, d'aquesta normativa, l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits ha de promoure que els propietaris de finques privades desenvolupen la gestió d'aquestes de forma compatible amb la conservació dels elements naturals i culturals d'interés que, si és el cas, alberguen.
2. Quan per a dur a terme aquesta gestió calga l'emplaçament d'instal·lacions o infraestructures permanents de qualsevol naturalesa que, pel seu fi, disseny o característiques, no resulten enquadrables en altres categories d'instal·lacions lligades a activitats o usos considerats en aquest document com a compatibles, han de complir els requisits previs següents:
a) Les actuacions han de justificar el seu interés per a la conservació dels hàbitats i espècies de flora i fauna o d'elements patrimonials, paisatgístics o culturals.
b) S'han de valorar especialment aquelles actuacions que tinguen la promoció o el patrocini d'entitats públiques o privades sense ànim de lucre els fins de les quals coincidisquen amb els de l'activitat que es tracte, o bé aquelles que formen part de plans o programes de gestió, conservació o recuperació d'hàbitats i espècies aprovats per l'administració competent.
c) Quant a altres infraestructures, han de ser objecte d'informe especific per l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits en funció de les seues característiques i sota les normes que estableix el PORN vigent i aquest PRUG.
d) S'hi admetrà la vinculació de l'activitat a la restauració i rehabilitació d'edificacions existents, sota les condicions establides en el PORN i aquest PRUG.
e) En el cas eventual que les instal·lacions que s'executen per a aquesta finalitat deixen de ser usades en el futur per a aquesta, només podran ser utilitzades per a usos comparables, en la finalitat i el patrocini, amb el que es proposa. En aquest cas, i en particular, es considerarà com a incompatible la futura implantació de qualsevol activitat d'allotjament, restauració o recreativa no vinculada a la conservació o rehabilitació.
Article 35. Instal·lacions i adequacions relacionades amb els centres culturals, assistencials i benèfics
1. Es pot autoritzar la restauració i rehabilitació d'edificacions tradicionals per a la construcció de centres d'ensenyament i culturals lligats al medi, amb els requisits i les limitacions establits en aquesta normativa. Sense perjudici de les autoritzacions necessàries d'acord amb la legislació vigent, requereixen l'informe favorable de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits i han d'estar sotmeses a estimació d'impacte ambiental.
2. Per a la tramitació de l'autorització que corresponga, ha de justificar-se documentalment i amb caràcter previ el compliment d'almenys una de les condicions següents:
a) Que l'actuació es proposa sota la promoció o el patrocini d'entitats públiques o privades sense ànim de lucre i respon a l'interés general.
b) Que l'actuació té el suport explícit de l'administració directament responsable de l'àmbit de què es tracte, pel fet de trobar-se compresa en els plans, projectes o programes d'aquesta administració.
3. En el cas eventual que les instal·lacions que s'executen per a aquesta finalitat deixen de ser usades en el futur per a aquesta activitat, només poden ser utilitzades per a usos comparables, en la finalitat i el patrocini, amb el que es proposa. En aquest cas, i en particular, es considera incompatible la futura implantació de qualsevol activitat d'allotjament, restauració o recreativa no vinculada a la conservació.
4. Pel que fa a la tramitació, atés que es tracta de la implantació d'una activitat en sòl no urbanitzable, requereix la declaració d'interés comunitari, a més de l'informe favorable previ de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits i estar sotmés a estimació d'impacte ambiental per referència a la rehabilitació d'edificacions existents, sense perjudici del que establisca la legislació sectorial que siga aplicable i, en especial, la de caràcter urbanístic.
Article 36. Urbanisme
1. Les normes generals d'urbanització són les exposades en l'article 14 i 15 del PORN. El parc natural inclou sòl urbà, el qual es regeix per la normativa sectorial sobre sòl urbà. Els terrenys actualment declarats sòl no urbanitzable protegit mantenen aquesta classificació i qualificació urbanístiques.
2. Els municipis amb planejament urbanístic discordant, per les normes o la classificació de sòl, respecte a les disposicions del PORN i aquest PRUG han d'incorporar aquestes disposicions en la primera revisió o modificació del seu planejament que es duga a terme a partir de l'aprovació del PRUG. Mentrestant, l'atorgament de llicències, permisos, autoritzacions o concessions municipals ha d'ajustar-se estrictament al que disposa el PRUG.
3. Les possibles propostes d'ampliació de sòl urbà només es permeten a terrenys contigus a sòl urbà, i la necessitat d'aquestes per al municipi ha de ser justificada degudament pels ajuntaments en el marc de les tramitacions urbanístiques a què donen lloc, i estan sotmeses a l'informe preceptiu i vinculant de l'administració competent sobre medi ambient.
4. Els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable pel planejament municipal vigent en el moment de l'entrada en vigor del Decret 115/2005, de 17 de juny, del Consell, pel qual es va declarar el Parc Natural de les Gorges del Cabriol, s'han de classificar com a sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, les parcel·les agrícoles existents en aquest tinen un règim d'ús equivalent al sòl agrícola, incloent-hi la construcció d'instal·lacions d'ús agrícola i ramader.
5. De conformitat amb la legislació vigent en matèria de sòl no urbanitzable, només s'hi permeten les edificacions i instal·lacions de nova planta destinades exclusivament als usos i activitats propis d'aquest tipus de sòl, sense perjudici dels usos i drets urbanístics consolidats.
6. Així mateix, en aquesta categoria de sòl només es poden realitzar aquelles actuacions que, sent compatibles amb les normes de protecció corresponents, tinga previstes el planejament urbanístic municipal pel fet que siguen necessàries per al millor aprofitament, atenció i restauració dels recursos naturals o per al seu gaudi públic i aprofitament col·lectiu.
7. Igualment, es poden dur a terme les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés general i per a la minoració dels riscos que en van motivar l'especial protecció.
Article 37. Transferències i segregacions de propietats
1. Les transferències de propietat, divisions i segregacions de terrenys rústics s'han d'efectuar d'acord amb el que disposa la Llei 8/2002, de 5 de desembre, de la Generalitat, d'Ordenació i Modernització de les Estructures Agràries de la Comunitat Valenciana, i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl no Urbanitzable, com també de qualsevol altra legislació agrària o forestal que s'hi aplique.
2. Les finques segregades han de tenir accés directe immediat, o bé mitjançant servitud de pas legalment constituïda, a la xarxa viària pública.
3. En cap cas s'han de considerar solars, els lots d'una parcel·lació efectuada amb infracció de les disposicions d'aquest article, ni s'hi permetrà edificar.
Article 38. Infraestructures
1. Es declaren corredors de localització d'infraestructures, als efectes de l'instal·lació de noves infraestructures, els eixos viaris existents en l'actualitat, i estan sotmesos a les disposicions sectorials vigents en la matèria i al que disposen els articles 92 a 103 del PORN.
2. Totes les actuacions d'infraestructures que, per raó de la seua naturalesa, es consideren autoritzables en aquesta normativa, com també aquelles destinades al servei del parc natural, prevenció d'incendis, servei de protecció civil de la comunitat autònoma o de l'Estat i xarxes de prevenció de riscos naturals han d'atendre, a més de la legislació sectorial corresponent, els requisits següents:
a) Els traçats i l'emplaçament han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, per a evitar la creació d'obstacles en la lliure circulació de la fauna i de les aigües, o els farciments de sediments, la degradació de la vegetació natural o els impactes paisatgístics.
b) Durant la realització de les obres han d'adoptar-se les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i en acabar les obres ha de restaurar-se el terreny. Així mateix, s'ha d'evitar la realització d'obres en aquells períodes, establits per l'òrgan competent de protecció de fauna, en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
c) Les autoritzacions i la resta de requisits necessaris per a la realització d'infraestructures han d'obtenir-se amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència urbanística.
3. Les línies elèctriques i telefòniques, de nova creació, destinades al servei d'instal·lacions i activitats compatibles síties en l'àmbit del parc natural, han de discórrer soterrades. Excepcionalment i quan estiga suficientment justificat des del punt de vista tècnic -la viabilitat econòmica no és causa àmpliament fonamentada-, poden ser aèries, d'acord amb el Reial Decret 1432/2008, de 29 d'agost, pel qual s'estableixen mesures per a la protecció de l'avifauna.
4. Es prohibeix, en l'àmbit del parc natural, qualsevol instal·lació destinada a la producció d'energia (plaques solars, generadors eòlics i altres), amb l'excepció d'aquelles que, amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, puguen instal·lar-se per a autoconsum, o per a equipaments d'ús públic, o bé en relació amb les activitats econòmiques permeses al parc natural.
5. S'hi poden permetre les instal·lacions generadores d'energia solar fotovoltaica sobre edificacions existents, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, sense perjudici de les competències sectorials que puga haver-hi. Aquest tipus d'activitats estan subjectes a les especificacions de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat, i a aquesta normativa.
6. L'article 16 del PORN establix el règim d'avaluació d'impacte ambiental al qual s'han de sotmetre aquestes infraestructures.
Secció cinquena
Ús públic
Article 39. Ús públic i protecció dels recursos naturals
1. S'entén per activitat d'ús públic l'acció d'oci o esplai que duen a terme els visitants d'un espai natural protegit utilitzant els seus serveis o equipaments, i a la qual és inherent l'acostament als valors naturals i culturals d'aquest espai. Són tant aquelles que promou l'administració de l'espai natural protegit, facilitant la seua pràctica, com aquelles altres que, per iniciativa popular, col·lectiva o d'altres entitats, s'hi efectuen per diferents motivacions.
2. L'ús públic s'ha d'ajustar al que estableixen la legislació específica i les determinacions contingudes en aquest pla. En especial, són aplicables les disposicions del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.
3. El parc natural ha d'aplicar mecanismes per a transmetre actituds i expectatives apropiades a les persones que el visiten, minimitzant l'impacte ambiental de l'ús públic, mentre es maximitza l'experiència dels visitants a través del contacte directe amb el personal del parc, els habitants i el seu patrimoni, i amb materials interpretatius ben orientats.
4. No s'hi permet, siga quin siga el procediment, realitzar inscripcions, senyals, signes i dibuixos sobre pedres, vegetals o qualsevol altre element del medi natural, com tampoc a cap moble o immoble. Excepcionalment, s'hi poden admetre els senyals dels senders de Petit Recorregut (PR), Senders Locals (SL) i Gran Recorregut (GR), que s'han de realitzar amb cura amb l'entorn, i en el nombre mínim necessari per a la correcta identificació del sender que s'ha de seguir.
5. A les zones en regeneració, així indicades mitjançant rètols, queda prohibit el trànsit de visitants i les activitats d'ús públic de manera general. A les zones de major freqüentació els rètols han d'afegir la indicació «Accés restringit".
6. A les zones d'ús especial no es permet la creació de latrines incontrolades. A la resta del parc, no s'hi permeten les latrines incontrolades a menys de 25 metres de sendes i camins, i 50 metres de punts d'estada, miradors i edificacions rurals, i cursos d'aigua.
7. Els serveis del parc han d'adaptar la recollida selectiva dels diferents tipus de residus produïts al model vigent als termes municipals de què es tracte, i resulta d'aplicació l'ordenança que aproven els ajuntaments referent a aquest particular.
8. Tot i que hi haja contenidors per a fems sòlids al parc, cal promoure el transport dels fems cap a les zones urbanes d'origen dels visitants, com també la separació de les diferents fraccions segons la recollida que es duga a terme als llocs d'origen.
9. A tots els efectes, el parc ha de vetlar per l'adequada conservació i el manteniment de les fonts, d'acord amb la legislació vigent i en coordinació amb les administracions competents.
10. Els visitants del parc natural, durant la seua estada, han de complir totes les directrius i les recomanacions que els siguen fetes saber pel personal assignat a la gestió del parc. En qualsevol cas, han de tenir una conducta respectuosa amb el medi ambient:
a) Han de transitar pels camins, carreteres o sendes autoritzats, i abstenir-se d'efectuar recorreguts camp a través.
b) Els desplaçaments s'han de realitzar complint les limitacions que segons la via s'establisquen a determinats mitjans de transport.
c) Els visitants no han de molestar als animals, ni han d'intentar capturar-los.
d) Els visitants no han de recol·lectar cap espècie vegetal, excepte el que es disposa l'article 18 de protecció de la vegetació.
e) Els visitants no han de recol·lectar fragments de roques, minerals o fòssils, ni realitzar accions perquè es recullen.
f) Amb caràcter general, es prohibeix encendre foc, excepte als llocs recreatius adequadament preparats, en els termes autoritzats per la conselleria competent en medi ambient.
g) Es prohibeix tirar puntes de cigarret, plàstics, papers o qualsevol tipus de residu al sòl, llit, fonts o brolladors; a aquest efecte cal utilitzar els contenidors distribuïts pel parc.
h) Els vehicles han d'estacionar als aparcaments habilitats amb aquest fi a cadascun dels espais d'ús públic, i s'han d'abstenir de fer-ho fora de les vies rodades.
i) Els visitants poden realitzar activitats aquàtiques respectant l'entorn i les riberes dels rius i llits, sense perjudici del que establisca la normativa sectorial per a les activitats aquàtiques.
j) A les embarcacions que provinguen d'altres zones navegables se'ls pot exigir l'aplicació de les mesures establides en el protocol per a l'eradicació del musclo zebrat o altres espècies que es declaren invasores o perilloses per a la fauna i flora autòctona.
11. Amb caràcter general, les activitats d'ús públic no previstes en aquestes normes s'han d'ajustar al que estipula la normativa sectorial en matèria d'ús públic i turisme.
Article 40. Xarxa viària, circulació i aparcament
1. A l'efecte d'aquest PRUG, es classifica la xarxa viària del Parc Natural de les Gorges del Cabriol a carreteres, pistes i sendes que discorren per aquest territori, els quals es defineixen i regulen com segueix:
a) La xarxa bàsica de carreteres és la constituïda per les carreteres asfaltades, de lliure utilització per a qualsevol classe de vehicles. És recomanable la senyalització i promoció mitjançant materials informatius, com tambe la senyalització informativa referent al Parc Natural de les Gorges del Cabriol al llarg d'aquestes carreteres.
b) En la xarxa viària del parc natural està permés el trànsit a peu o cavall; té prioritat el trànsit a cavall respecte del caminant, i ambdós respecte a les bicicletes i altres vehicles. És recomanable la senyalització i la promoció per mitjà de materials informatius, la difusió de recomanacions per a un comportament adequat a l'entorn natural, i la senyalització informativa referent al Parc Natural de les Gorges del Cabriol al llarg d'aquestes sendes.
2. Es prohibeix el trànsit de vehicles de motor a la zones d'exclusió d'usos, excepte per als propietaris de propietats privades, serveis del parc i els autoritzats expressament; en la resta del parc natural s'ha de complir el que disposa aquest PRUG.
3. Es pot dur a terme el tancament temporal de determinats accessos al parc davant de qualsevol classe d'emergència (risc d'incendi forestal, nevades, etc.), pel director conservador. Amb aquest fi s'ha de senyalitzar adequadament en els accessos afectats del parc per a informar el visitant d'aquesta circumstància temporal.
4. Per a la circulació dels vehicles dels propietaris dels terrenys i dels serveis del parc a les pistes d'aquest, s'estableix una velocitat màxima permesa de 30 km/h, tal com ja aplica a tots els efectes als terrenys forestals el Decret 8/2008, de 25 de gener, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles pels terrenys forestals de la Comunitat Valenciana.
5. El director conservador i l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits poden delimitar puntualment aquells sectors del territori d'accés públic on s'ha de controlar, amb caràcter transitori, la permanència i el trànsit de persones o vehicles per raons de conservació i ordenació de l'ús públic, com, per exemple, protecció del patrimoni, àrees de cria, ecosistemes en regeneració i àrees de major concentració faunística i de visitants.
6. És objectiu del parc natural millorar la gestió del trànsit en el seu àmbit. A aquest respecte, si bé no es limita de manera permanent l'accés al parc a un nombre determinat de vehicles, el director conservador pot decidir la realització d'assajos de limitació de l'accés de vehicles privats.
7. La conselleria competent en medi ambient ha d'establir els acords necessaris amb els ajuntaments per a la creació d'aparcaments dissuasoris en la perifèria del parc, que han de ser de gestió municipal. L'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, en col·laboració amb els ajuntaments, ha d'establir la utilització d'aquests aparcaments dissuasoris.
8. Tots els equipaments i serveis d'ús públic, siguen de titularitat pública o privada, que comporten concentració de vehicles han de disposar d'una àrea d'aparcament preparada en harmonia amb l'entorn.
Article 41. Allotjament al parc
1. L'allotjament al parc es permet en les modalitats d'acampada, alberg, refugi, allotjament turístic rural, hotels rurals i apartaments rurals i, d'acord amb el que s'indicat en les normes que s'indiquen a continuació, que vénen regulades per la normativa autonòmica sectorial de medi ambient i turisme.
2. L'acampada -s'entén l'espai delimitat i preparat per a permetre la instal·lació de tendes de campanya per breus períodes de temps, dotat amb serveis higiènics, de neteja i recollida de residus- s'hi permet, després de l'obtenció prèvia de permís, a les zones habilitades o que es puguen habilitar en un futur per a aquesta activitat. L'autorització i els permisos han de seguir les determinacions establides en el Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives a les forests de la Comunitat Valenciana. A la resta del parc no es permet l'acampada ni la pernoctació, entesa aquesta com l'estada en tenda o en bivac durant les hores nocturnes, excepte en ruta i l'acampada que s'efectue a finques privades d'acord amb el Decret 188/2005, de 2 de desembre, del Consell, Regulador de l'Allotjament Turístic Rural a l'Interior de la Comunitat Valenciana, o norma que el substituïsca, i sense perjudici del que disposen les normes particulars d'aquest PRUG.
3. L'activitat d'acampada s'ha de regir per les normes següents:
a) Sol·licitar la reserva d'acampada a través de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits amb un mínim de 10 dies d'antelació.
b) Estada màxima limitada a tres nits consecutives.
c) No fer solcs al voltant de les tendes.
d) No utilitzar cassets ni ràdios a un volum excessiu a cap hora del dia o la nit.
e) No fer focs de llenya, ni utilitzar generadors d'energia.
f) A partir de les 0 hores de la nit, no realitzar activitats que comporten soroll.
g) Seguir les restants normes generals per a l'ús públic en l'àmbit del parc.
4. Es permet la restauració i adequació de les edificacions existents al parc com a base per al desenvolupament de nous recorreguts etnogràfics i d'allotjament en el règim de turisme rural, seguint el que disposen el PORN i aquest PRUG.
Article 42. Instal·lacions turístiques i recreatives
1. Les instal·lacions turístiques i recreatives vénen regulades pels articles 14 i 15 del PORN vigent, basant-se en el que disposa, per a edificacions a Sòl No Urbanitzable, la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable. Aquestes instal·lacions es poden ubicar a zones d'ús compatible d'aquest PRUG, i només en cas de rehabilitació d'elements arquitectònics ja existents es poden autoritzar fora d'aquestes zones, amb un informe previ conjunt de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits i de la protecció d'hàbitats i espècies.
2. Segons el que exposa l'article 27 de la llei esmentada en el punt anterior, la realització d'aquestes instal·lacions requereix la declaració d'interés comunitari d'aquestes i la conseqüent atribució i definició del corresponent ús i aprofitament, que s'ha de comunicar a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme.
Article 43. Senderisme i excursionisme
1. Les activitats de senderisme i excursionisme realitzades per grups que no superen les 15 persones no requereixen cap notificació o autorització prèvia del director conservador del parc natural. Els grups compresos entre 16 i 25 persones han de notificar l'activitat. La notificació, que pot ser verbal i immediatament anterior a la realització de l'activitat, s'ha de presentar en el Centre d'Interpretació del parc. L'equip de promoció, investigació i treballs tècnics del parc natural, amb la delegació del director conservador, ha de resoldre d'acord amb la ruta traçada i facilitar informació sobre les tècniques de mínim impacte per a aquesta activitat. Quan el grup siga superior a 26 persones, la notificació s'ha d'adreçar al director conservador amb una antelació mínima de 15 dies.
2. La pràctica del senderisme i excursionisme s'ha de realitzar preferentment pels itineraris del parc i les sendes d'accés senyalitzades i homologades. El trànsit per sendes o camins diferents d'aquests no està prohibit, però no s'ha de promoure entre els visitants. L'obertura de nous itineraris i sendes d'accés, quan no estiga promoguda per l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, ha de ser sotmesa a l'informe preceptiu de l'òrgan competent en matèria de medi ambient, segons el que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de senderisme al medi natural.
3. En els itineraris i les sendes permeses s'ha de romandre en el camí existent i ja xafat, i s'ha d'evitar la creació de sendes secundàries o l'ampliació de sendes.
4. Amb caràcter anual l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits ha d'emetre un programa de restauració de sendes i itineraris amb l'objecte d'eliminar els impactes causats pel seu ús, que ha d'executar la brigada de manteniment del parc. Aquesta, en els treballs de manteniment de sendes, ha d'evitar l'ús de claus d'acer amb cap que puga resultar perillosa en cas de caigudes.
5. És obligatori seguir les possibles desviacions de la ruta principal que marquen les senyalitzacions oficials del parc col·locades sobre el terreny.
6. El parc ha de promoure les tècniques de senderisme i excursionisme amb mínim impacte entre els visitants del Centre d'Interpretació i de les visites guiades del parc. De manera orientativa, aquestes inclouen:
a) Respectar les normes d'ús públic establides en el parc.
b) Evitar recol·lectar fruits del bosc.
c) Preparar l'excursió de manera que els embalatges, botelles, llandes, etc. siguen mínims i així evitar tenir més fems per a emportar-se a casa després.
d) Portar bosses de sobra per a guardar sobrants, arreplegar fems, etc.
e) En sendes i itineraris estrets, caminar en fila per a evitar ampliar els camins.
f) Avisar els companys de la presència de xicotets animals o plantes delicades en el camí, per a prevenir que siguen esclafats.
g) Col·laborar a arreplegar els fems que altres visitants hagen abandonat a zones remotes del parc.
h) Respectar les barreres, senyals i altres objectes a les propietats públiques i privades.
i) Demanar permís als propietaris que es troben a les seues finques quan els itineraris creuen alguna propietat privada, i respectar el dret a la privacitat.
j) No generar sorolls innecessaris que puguen afectar la fauna i la resta de visitants.
Article 44. Activitats esportives
1. A tots els efectes, la realització de qualsevol activitat o competició esportiva organitzada requerirà l'autorització de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, mitjançant sol·licitud dirigida al director conservador, que pot, quan siga procedent, establir les condicions que calguen. Les sol·licituds s'han de presentar amb una antelació mínima d'un mes a la realització de l'activitat, i de dos mesos per a les competicions esportives; excepcionalment, aquest termini pot reduir-se si concorren circumstàncies extraordinàries que així ho justifiquen, i s'han d'especificar les característiques de l'activitat, dates, mesures de seguretat, i limitacions específiques amb vista a la conservació dels recursos naturals.
2. Es prohibeix, a tots els efectes, la realització de competicions esportives de vehicles amb motor o sense, com per exemple ral·lis, carreres de trial, ciclistes, quads, etc., als camins i sendes no asfaltats que transcorren per l'interior del parc natural.
3. Per a establir la regulació específica de les activitats esportives següents, la direcció de l'espai natural, juntament amb els clubs o federacions l'objectiu dels quals siga el foment i la pràctica de les activitats en l'espai concret, poden efectuar les activitats següents, subjectes a les condicions establides pels instruments de planificació (PORN i PRUG), considerant aquestes activitats com un instrument de col·laboració per a una millor gestió del parc natural:
a) Identificació de les activitats per a les que l'espai és adequat.
b) Designació de les zones apropiades per a la pràctica de cada tipus d'activitat.
c) Capacitat de càrrega de cadascuna de les zones i de les activitats que ha d'efectuar.
d) Mesures que s'han d'adoptar per a garantir la seguretat dels practicants de l'activitat i els espectadors.
4. Escalada.
a) En l'àmbit del Parc Natural de les Gorges del Cabriol es prohibeix l'escalada esportiva. A la zona d'ús limitat (ZUL-AD) i sota autorització del director conservador del parc natural, es permet l'escalada clàssica, definida com la modalitat esportiva que no utilitza suports artificials i que no estableix estructures fixes a la roca, a les vies senyalitzades per a aquest efecte. A la resta del parc natural, l'obertura de noves vies d'escalada es prohibeix, amb caràcter general.
b) L'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits o el director conservador poden limitar l'escalada a zones o períodes concrets quan puga comportar alteració per a la fauna i especialment en èpoques de cria, com també per motius de conservació. Amb caràcter general, es prohibeix aquesta pràctica en el període comprés entre l'1 de gener i 16 de maig.
5. Activitats aquàtiques i barranquisme.
a) La pràctica dels esports aquàtics en qualsevol làmina o llit del parc natural necessita l'autorització de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, mitjançant sol·licitud dirigida al director conservador.
b) Queden prohibides les activitats aquàtiques nocturnes i les diürnes en aquells trams i llits prohibits explícitament pel director conservador del parc natural.
c) Una vegada obtingut el permís de l'òrgan ambiental, s'han de complir les normes bàsiques següents: seguir la normativa general establida en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, respecte absolut a la fauna, flora i formacions característiques dels rius i llits del parc natural, recollir tots els residus produïts i utilitzar productes no contaminants.
d) La recol·lecció de flora, fauna i materials geològics de les cavitats i els accessos a aquestes només s'admet únicament amb finalitat científica, i ha de ser autoritzada per l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, de conformitat amb el Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i es va aprovar el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.
e) Les persones o grups pertanyents a federacions, clubs o associacions oficialment reconegudes poden accedir a totes les zones d'accés al riu i llits on expressament es permeta aquest ús. A la zona d'exclusió d'usos, l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits pot limitar les autoritzacions temporalment per raons biològiques o relatives a la seguretat dels usuaris, justificades mitjançant l'informe de l'òrgan competent.
6. Passejos eqüestres.
a) Es permet la realització de recorreguts a cavall (passejos eqüestres) sobre pistes o camins existents al parc natural. Amb caràcter excepcional, s'hi permeten els recorreguts que transcórreguen per pistes dins de la zona de protecció integral, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de medi ambient.
b) La presència de grups formats per més de 10 genets requereix al seu torn l'autorització de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, i és imprescindible en sendes i itineraris estrets cavalcar en filera d'un per a evitar ampliar els camins.
7. Bicicleta de muntanya (BTT).
a) Els grups de ciclistes superiors a 15 persones requereixen l'autorització de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, mitjançant sol·licitud al director conservador del parc natural. El director conservador del parc natural ha de valorar l'itinerari proposat i estimar, en funció de la zonificació espacial i temporal, autoritzar-la o no, amb la possibilitat de propostar un traçat alternatiu, si cal.
b) La pràctica ciclista de muntanya (BTT) es pot realitzar al parc natural sempre que s'efectue per pistes forestals o camins rurals amb un ample superior a 2,5 metres, llevat que l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits establisca una restricció total o temporal d'accés a les zona d'exclusió d'usos i altres àrees sensibles, accés que ha d'estar sempre senyalitzat i informat. No està permesa la circulació de la BTT camp a través, ni per sendes amb un ample menor de 2,5 metres.
c) La velocitat màxima permesa és de 30 km/h per les pistes forestals i camins autoritzats, i cal reduir aquesta velocitat quan es transite pels equipaments d'ús públic, encreuaments de camins i quan coincidisquen amb altres usuaris.
d) L'òrgan competent en matèria de gestió d'espais naturals protegits ha de promoure la difusió de bones pràctiques ambientals de la bicicleta, en col·laboració amb els clubs, la federació esportiva i empreses de turisme actiu, a fi d'assegurar pràctiques esportives sostenibles al parc natural.
Article 45. Educació ambiental i visites organitzades al parc natural
1. Les activitats d'educació i les visites guiades al parc tenen com a objecte formar i sensibilitzar el visitant sobre els valors naturals i culturals del parc, sobre aspectes generals de la natura i el medi ambient i sobre les normes i els comportaments a la natura, respecte al medi ambient i, en concret, al parc. L'enfocament d'aquestes activitats ha de ser integral a tots aquests conceptes esmentats, sempre que siga possible en funció dels objectius de cada grup.
2. Poden utilitzar els serveis públics d'educació i visites guiades tots els centres de formació, associacions, centres d'esplai i descans i grups organitzats en general que així ho desitgen, amb la sol·licitud prèvia adreçada al director conservador. Aquesta sol·licitud s'ha de remetre amb una antelació suficient per a permetre la concertació d'una reunió prèvia a la visita, que s'ha d'efectuar a l'oficina tècnica del parc natural; s'hi ha de planificar convenientment l'activitat que s'ha de realitzar (rutes oferides, durada i dificultat d'aquestes, disponibilitat horària, objectius que es persegueixen, etc.) Els serveis d'educació i les visites guiades no poden ser utilitzats per empreses que oferisquen visites al parc als seus clients, encara que poden utilitzar lliurement les infraestructures del parc, inclosos els itineraris, sempre d'acord amb les normes d'aquest pla.
3. Les activitats d'educació i les visites guiades han d'utilitzar com a suport els serveis disponibles al Centre d'Interpretació, a les zones d'ús públic, i als itineraris propis del parc.
4. A més de les limitacions específiques per àrees i itineraris, cal ajustar-se a un màxim total de 50 grups per mes i de 1.300 persones per mes, per la qual cosa no es pot utilitzar cap mes la capacitat total, sinó només algunes capacitats parcials per àrees o itineraris. És responsabilitat del director conservador, o de la persona delegada, repartir els grups correctament en funció de les capacitats parcials màximes, a cadascuna de les activitats realitzades.
5. Els grups que efectuen visites als itineraris del parc natural només poden realitzar parades per a explicacions en aquells trams dels camins les característiques dels quals minimitzen l'impacte.
6. És responsabilitat dels monitors educadors que guien els grups organitzats aconseguir que aquests complisquen les restants normes vigents al parc natural; amb aquest fi, s'han de fer les explicacions pertinents al responsable del grup en arribar, perquè col·labore en el seu compliment, i dirigides al grup, generalment abans d'iniciar l'itinerari.
Article 46. Activitats culturals
1. A tots els efectes, la realització de qualsevol acte públic requereix l'autorització de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, mitjançant sol·licitud adreçada al director conservador, qui pot, quan calga, establir les condicions necessàries. Les sol·licituds s'han de presentar amb una antelació mínima d'un mes a la realització de l'activitat; excepcionalment, aquest termini pot reduir-se si concorren circumstàncies extraordinàries que així ho justifiquen.
2. En l'àmbit del parc només es poden promoure actes culturals de dimensions reduïdes. L'autorització preceptiva pot sotmetre l'acceptació de l'acte de manera expressa a l'habilitació de transport públic per a accedir-hi, si considera que l'ús del vehicle particular pot ocasionar problemes de gestió de la demanda d'espai o impactes ambientals concrets. Per a aquests actes s'estableix un màxim orientatiu de 200 participants, sense perjudici de la possibilitat de promoure actes culturals per a un nombre previst de participants major si, per la naturalesa de l'acte, tradició o la ubicació d'aquest, no es considera previsible que es produïsquen efectes significatius sobre la conservació del parc.
Article 47. Equipaments d'ús públic
1. Les àrees de descans (ZUE-UP1), també denominades de pícnic o recreatives, poden incloure dotacions com:
a) Aparcament integrat en l'entorn.
b) Mobiliari adequat a la capacitat d'acollida de l'àrea de descans.
c) Plafó amb informació sobre el risc d'incendi, les normes d'ús de l'àrea de descans, i la resta d'informació del parc (localització i horari del Centre d'Interpretació, itineraris i llocs d'interés i principals valors del parc).
d) Aigua potable.
e) Punts d'aigua amb les aplicacions necessàries per a utilitzar en l'extinció d'incendis.
f) Serveis sanitaris i tractament de les aigües residuals.
g) Contenidors i recollida de fems.
2. Són punts d'estada (ZUE-UP2) els llocs localitzats en racons del parc on els visitants acostumen a realitzar parades curtes per a descansar o admirar l'entorn. Els punts d'estada poden ser preparats amb els elements següents:
a) Plafó interpretatiu amb informació del parc.
b) Bancs adequats a l'entorn.
c) Senyals indicadors d'itineraris del parc.
d) Sendes, barreres i altres elements per a evitar la dispersió dels visitants.
3. Són miradors (ZUE-UP3) del parc els llocs localitzats a punts amb vista panoràmica i gran amplitud visual. Els miradors poden estar preparats amb els elements següents:
a) Plafons d'interpretació del paisatge.
b) Sendes, barreres i altres elements per a evitar la dispersió dels visitants i el risc d'accidents.
4. Les rutes interpretatives són els itineraris senyalitzats per l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits la funció dels quals és oferir un recurs per al coneixement i la interpretació del patrimoni natural i cultural, tant de forma autoguiada com guiada. Les rutes interpretatives poden ser preparades ajustant-se a les normes tècniques de senyalització autonòmica dels parcs naturals, que han de cobrir com a mínim els aspectes relatius a la informació, sensibilització ambiental i seguretat del visitant.
5. Senders homologats són senders senyalitzats que han sigut registrats i homologats per la federació autonòmica d'esports de muntanya pel fet de complir unes condicions tècniques de senyalització d'acord amb la normativa i els requisits del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural. Els senders homologats han d'incloure's en alguna de les tipologies de GR, PR o SL.
6. Centre d'Interpretació és l'equipament d'ús públic de referència del parc natural que compleix els serveis de recepció, informació i interpretació del parc natural, com també d'orientació de la visita mitjançant informació de l'oferta d'ús públic i de promoció d'activitats, serveis i educació ambiental. El Centre d'Interpretació ha de disposar d'un horari d'atenció al públic visitant, com també d'una zona d'exposició didàctica sobre el patrimoni natural i cultural del parc natural. Pot disposar de punts d'informació col·laboradors que servisquen de suport per a oferir una millor informació al visitant del parc natural.
7. Els aparcaments són espais senyalitzats i habilitats per a l'estacionament de vehicles, que faciliten l'ús ordenat dels visitants per a disminuir els impactes sobre l'entorn. Els aparcaments habilitats al parc natural han de reunir condicions tècniques que incloguen senyalització informativa de capacitats màximes, elements de seguretat i accés des de la xarxa viària, i informació de les normes d'ús públic.
8. Les taules i els bancs del parc han de seguir les tipologies de disseny adaptades a models de l'entorn.
9. Les àrees de descans i els punts d'estada són els llocs recomanats per a pícnic al parc. Quan es faça pícnic fora d'aquestes àrees s'han de respectar les limitacions de pas establides per aquest PRUG, i en itineraris i sendes no destorbar el pas d'altres visitants.
10. Només es permet fer foc als paellers adequats ja instal·lats a aquest efecte; no s'hi poden instal·lar nous paellers, tant en aquestes àrees d'esplai com a les noves infraestructures que s'hi puguen habilitar.
11. Per a fer foc únicament s'hi pot utilitzar la llenya subministrada als llenyers o la que el visitant porte de fora del parc, queda prohibida la recol·lecció de llenya al parc a càrrec dels visitants.
12. Han d'apagar-se completament el foc i les brases dels paellers, utilitzant aigua, una vegada s'acabe d'usar-los.
13. La conselleria competent en matèria d'extinció d'incendis té la capacitat de declarar, sense avís previ, dies d'alerta màxima de risc 3 d'incendis, en els quals queda totalment prohibit fer foc a tot el parc. En aquests dies s'han de col·locar rètols indicatius a l'efecte a les portes d'entrada del Centre d'Interpretació del parc i a les dependències dels ajuntaments de l'àmbit del PRUG. En aquests períodes la direcció del parc natural pot destinar tots els efectius que considere necessaris al control i la informació respecte d'aquest punt. Només per a casos d'emergència, i davant de la impossibilitat de seguir el procediment abans indicat, el director conservador pot declarar l'alerta corresponent i actuar en conseqüència.
14. El parc ha de promoure les tècniques de pícnic amb mínim impacte entre els visitants, les visites guiades del parc i els usuaris dels paellers. De manera orientativa, aquestes inclouen:
a) El compliment de les normes referents a l'escurada de plats, la recollida del fem i l'ús de les àrees de descans, punts d'estada i miradors.
b) No utilitzar plats i gots d'un sol ús per a minimitzar la producció de fems.
c) Utilitzar el mínim de llenya necessària per a preparar l'aliment.
d) Evitar sorolls excessius i els elements que els puguen generar.
Secció sisena
Activitats d'investigació
Article 48. Regulació de les activitats d'investigació
1. Àmbit d'aplicació de les normes sobre activitats científiques.
Aquestes normes regulen l'activitat investigadora del parc natural, que ha de complir les restants disposicions d'aquest PRUG. També reuneix les disposicions del Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Consell, pel qual es va crear la figura de protecció d'espècies silvestres denominada Microreserva Vegetal.
2. Definició d'activitats científiques.
Són considerades activitats científiques les activitats relacionades directament amb la investigació i l'obtenció d'informació sobre el medi natural o les activitats realitzades per persones lligades a centres d'investigació institucionals o privats, administració ambiental, universitats o centres d'ensenyament i altres organismes públics, privats o associacions, amb capacitat per a desenvolupar treballs d'investigació.
3. Autoritzacions per a les activitats científiques.
Totes les activitats d'investigació científica que s'han d'efectuar al parc han de tenir l'autorització de l'òrgan competent en matèria de medi ambient.
4. Regulació de les activitats científiques.
a) Estan prohibides, a tots els efectes, aquelles activitats científiques que comporten una pèrdua irreversible de biodiversitat o del patrimoni natural i històric, l'alteració greu del funcionalisme dels sistemes naturals o l'impacte paisatgístic permanent, i qualsevol activitat científica que necessite instal·lacions i adequacions científiques al parc amb caràcter permanent.
b) L'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits ha de valorar, en cada cas, la conveniència de l'autorització d'algunes activitats científiques més específiques. Convé destacar, entre aquestes, les activitats que poden comportar perjudici de les poblacions de fauna silvestre, especialment la manipulació i la recol·lecció d'exemplars. D'altra banda, la tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres amb finalitat científica ha de seguir el que preveuen aquestes normes en matèria de flora i el que assenyalen, si és el cas, les normes de gestió de les microreserves de flora. Altres activitats de caràcter científic que s'han de considerar són les que poden afectar a la protecció dels sòls i dels recursos hidrològics.
Article 49. Prioritats per a la investigació
1. Les línies d'investigació amb prioritat a l'hora d'emetre les autoritzacions han de ser les encaminades cap a la conservació de les espècies protegides, rares i amenaçades o d'elevat interés científic, i dels ecosistemes i d'hàbitats d'interés recollits en el Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre, la investigació ecològica aplicada adreçada a l'experimentació de tècniques de restauració de la coberta vegetal autòctona, la investigació bàsica destinada al coneixement de la biodiversitat i del funcionalisme dels organismes i dels sistemes naturals, geologia i hidrologia, la investigació dirigida a la gestió dels espais naturals protegits i de l'efecte de l'ús públic sobre els organismes i sistemes naturals, i la investigació etnogràfica, paleontològica i arqueològica.
2. El director conservador del parc, amb l'assessorament de l'equip tècnic de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, pot emetre anualment una llista de prioritats d'investigació al parc, per a informar les persones i els organismes interessats. Fins a la revisió, la llista de prioritats d'investigació al parc queda fixada en les matèries següents:
a) Investigació bàsica i aplicada sobre dinàmica ecològica i evolució futura de les Gorges del Cabriol.
b) Avaluació ecològica del programa de pol·linització de la vegetació silvestre del parc.
c) Connexió biològica del parc amb altres espais naturals veïns (Reserva de les Gorges del Cabriol i Parc Natural de Xera - Sot de Xera).
d) Investigació i seguiment de la població de rapaces al parc i a les zones perifèriques.
e) Investigació de la ictiofauna del riu Cabriol, en especial la madrilla del Xúquer (Chondrostoma arrigonis) i de la bavosa de riu (Salaria fluviatilis).
f) Investigació i seguiment de la població de mamífers al parc i a les zones perifèriques (llúdria, cabra salvatge, etc.).
g) Investigació i seguiment de l'herpetofauna al parc i a zones perifèriques.
h) Investigació forestal aplicada a la restauració i successió ecològica de les formacions vegetals del parc.
i) Projectes experimentals de regulació de l'accés de visitants al parc.
j) Estudis aplicats referents a l'educació ambiental, la formació i l'ordenació de l'ús públic en l'àmbit del parc.
k) Estudis dels impactes ambientals de l'activitats d'ús públic al parc i propostes per a la correcció; capacitat de càrrega i usos actuals; valoració turística i impuls econòmic de les poblacions del parc natural.
l) Estudis referents a la conservació i valoració del patrimoni cultural tradicional en l'àmbit del parc.
m) Estudis sobre el paisatge i la incidència de les diferents activitats agrícoles, ramaderes i cinegètiques, i extractives, en l'àmbit del parc natural.
Article 50. Organització i exercici de l'activitat científica
1. Una vegada començada l'activitat investigadora, l'investigador responsable ha d'informar l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits i el director conservador sobre la situació precisa de les instal·lacions de camp i les parcel·les d'experimentació, a més de les precaucions que ha de considerar el personal de servei del parc per a no alterar els resultats de les investigacions. Igualment, ha d'informar en tot moment de qualsevol modificació en les fases definides en la sol·licitud prèvia dels terminis de finalització de la investigació. A requeriment del director conservador, ha d'informar també de qualsevol altra qüestió que s'hi puga produir.
2. Els organismes i entitats que duguen a terme investigacions que requerisquen la instal·lació d'infraestructures tenen l'obligació de retirar-les una vegada hagen finalitzat aquestes, i executar el projecte de restauració, si cal. Així mateix són responsables de les mesures correctores de restauració que, complementàriament a les previstes en la sol·licitud prèvia, dictamine el director conservador del parc, en el cas que hi haja constància d'efectes negatius sobre qualsevol vector ambiental.
3. Així mateix, els investigadors es comprometen a enviar dues còpies de les publicacions o informes derivats de l'activitat investigadora realitzada al parc natural, i on ha de constar específicament l'agraïment al Parc Natural de les Gorges del Cabriol i s'ha de fer menció de l'autorització donada, i de l'ajuda, si és el cas.
CAPÍTOL III
NORMES PARTICULARS
Secció primera
Concepte i aspectes generals
Article 51. Concepte
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides mitjançant aquest pla, s'han distingit els usos en la zonificació següents per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats pròpies de protecció, conservació i millora.
2. Zonificació al parc natural:
a) Zones d'exclusió d'usos: àrees que presenten una major qualitat biològica o que alberguen els elements biòtics o abiòtics més fràgils, amenaçats o representatius. S'han d'excloure d'aquestes tot tipus d'usos i aprofitaments, amb l'excepció de les activitats científiques, educatives o de conservació, i aquells usos tradicionals que no siguen incompatibles amb la protecció dels valors de l'espai natural.
b) Zones d'ús limitat: àrees amb una elevada qualitat biològica, o bé amb elements fràgils o representatius, en les quals els objectius de conservació admeten un ús públic reduït i sense instal·lacions de tipus permanent.
c) Zones d'ús compatible: àrees en què les característiques del medi natural admeten o requereixen la compatibilització de la preservació amb els usos agrícoles, forestals, ramaders, cinegètics i pesquers tradicionals, com també amb usos educatius, recreatius i amb altres complementaris i compatibles amb els objectius de conservació.
d) Zones d'ús especial: àrees que, quant a les seues característiques específiques, de la capacitat d'acollida o de la menor qualitat ambiental relativa en l'àmbit de l'espai, poden resultar adequades per a albergar instal·lacions, activitats o serveis que redunden en benefici de la gestió de l'àrea protegida o de les comunitats locals integrades en l'espai o pròximes a aquest.
3. Les determinacions inherents a cadascuna d'aquestes categories de protecció constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir la intensitat dels usos i les activitats permeses i prohibides per aquest pla rector.
Article 52. Interpretació
En tot allò no regulat per aquestes normes particulars són aplicables, subsidiàriament, les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
Secció segona
Zona d'exclusió d'usos
Article 53. Caracterització
Tenen aquesta consideració aquells espais del parc natural que, per la seua fragilitat i els rellevants valors ecològics, geomorfològics i paisatgístics, constitueixen el màxim exponent de la singularitat i excepcionalitat dels diferents hàbitats del parc. L'extraordinari valor d'aquests espais, i la seua vital importància per al manteniment de les espècies animals i vegetals, exigeixen una regulació d'usos restringida que n'assegure la conservació dins de l'escassetat de boscos que subsisteixen a terres valencianes. L'ús públic s'orienta al senderisme controlat, l'oci passiu i a les activitats educatives de pas.
Article 54. Localització geogràfica
1. Aquesta categoria es refereix a Los Cuchillos, les riberes i parets de les Gorges del Cabriol, Peñas Blancas, la rambla del Saladar i les microreserves incloses a l'espai natural. D'aquesta categoria s'exclouen les zones d'escalada clàssica i el barranc del Moluengo.
2. Tots aquests espais han de quedar assenyalats i delimitats en el plànol d'ordenació amb l'etiqueta ZEU i per a les microreserves ZEU-MR.
Article 55. Usos permesos
1. Amb caràcter general, tots aquells adreçats a aconseguir una millor conservació i potenciació dels recursos naturals i les actuacions necessàries per a la protecció i conservació del patrimoni. Així doncs, aquests espais han d'estar preferentment adreçats cap a activitats científiques, de conservació i interpretació de la natura.
2. Amb caràcter excepcional, són usos permesos els de caràcter recreatiu o naturalístic que no comporten eventuals riscos de degradació ambiental i que impliquen una utilització passiva de l'espai, com ara el senderisme i l'oci passiu sense instal·lacions permanents i els itineraris d'educació ambiental. Només es permet el senderisme controlat i les activitats educatives pels itineraris senyalitzats que discorren per aquesta zona, i cal complir-hi les normes previstes a les activitats d'ús públic d'aquest PRUG.
3. La gestió dels espais inclosos en la categoria ZEU-MR és la derivada de la normativa pròpia, i s'aplicara el que estableixen les ordres de declaració d'aquestes microreserves. En aquest sector es prohibeix qualsevol tipus d'ús que diferisca de la protecció, l'estudi i la recuperació de la flora que ha sigut objecte de protecció.
4. L'adequació de la infraestructura preexistent per a l'ús públic ha de complir els condicionants següents:
a) S'han autoritzar les obres de millora i correcció d'impactes ambientals, entre aquestes la instal·lació d'un sistema de tractament d'aigües residuals adequat a l'entorn i les obres de condicionament per a l'adaptació paisatgística de l'entorn.
b) Tot això amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, sense perjudici de la normativa sectorial que siga d'aplicació.
5. Sense perjudici dels usos permesos establits en la normativa del PORN, queden específicament permesos els usos següents:
a) El trànsit de grups per a activitats educatives i les visites guiades.
b) El senderisme i l'excursionisme exclusivament pels itineraris senyalitzats.
c) Infraestructures de caràcter bla (sendes, tanques, barreres, defenses anticirculació, etc.) quan la destinació siga la de suport a l'execució de les activitats compatibles amb les necessitats de protecció per a aquests espais.
d) Activitats de conservació del medi a finques públiques o privades en els termes considerats en aquestes normes.
e) Activitats d'investigació tal com es detallen en l'article 48 i següents.
Article 56. Usos prohibits
Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten alteració i degradació del medi i del paisatge o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es consideren estrictament prohibits aquells usos i activitats que poden afectar la riquesa biològica del parc.
Secció tercera
Zona d'ús limitat
Article 57. Caracterització
1. Constitueixen aquesta categoria aquells espais de marcada singularitat paisatgística i ecològica amb una funció ambiental complementària de destacada importància. Inclou les riberes del riu Cabriol i els grans barrancs adjacents.
2. En aquests espais resulta imprescindible limitar la realització d'activitats constructives i transformadores del medi, a excepció d'aquelles estrictament necessàries per a mantenir-los.
3. En aquesta categoria s'estableix, una subcategoria: zona d'ús limitat-activitats esportives (ZUL-AD). Aquesta subcategoria s'estableix a fi de regular els esports de barranquisme i escalada clàssica que es realitzen al barranc de Moluengo i a un sector de Los Cuchillos.
Article 58. Localització geogràfica
L'espai ocupat bàsicament per les riberes i boscos de galeria del llit principal del riu Cabriol, barrancs principals tributaris d'aquest, un sector de Los Cuchillos i el barranc de Moluengo. Tots aquests espais queden degudament assenyalats i delimitats en el plànol d'ordenació com ZUL i ZUL-AD.
Article 59. Usos permesos
1. Són usos permesos, amb caràcter general, totes aquelles activitats o actuacions tendents a la recuperació, regeneració o restauració dels ecosistemes més representatius (bosc de ribera i matoll associat a llits mediterranis), incloent la repoblació amb espècies autòctones característiques d'aquest medi, els aprofitaments productius tradicionals i un ús públic sostenible com algunes activitats d'estada, activitats educatives, esportives i recreatives de baix impacte.
2. Sense perjudici dels usos permesos establits en la normativa del PORN, queden específicament permesos els usos següents:
a) Les adequacions naturalístiques i recreatives amb els equipaments i infraestructures de suport, com ara la senyalització de sendes i miradors.
b) Instal·lació d'infraestructures i adequacions científiques, naturalístiques i didacticoecològiques, les quals han de tenir l'autorització de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits.
c) Les actuacions d'instal·lació d'infraestructures que ineludiblement hagen de localitzar-se en aquests espais i que no resulten incompatibles amb els objectius de protecció d'aquest pla rector, per a les quals regirà el que disposa l'article 38 d'aquestes normes.
d) El pasturatge degudament autoritzat fora de les zones en regeneració vegetal o afectades per incendis en en un Termini superior a cinc anys.
e) El trànsit i les parades per a les explicacions i l'observació del medi per a activitats educatives i visites guiades.
f) El senderisme i l'excursionisme.
g) Les activitats d'investigació.
h) Els itineraris eqüestres i el cicloturisme per camins autoritzats.
i) A les edificacions, caserius, tenias, corrals i instal·lacions existents en el moment de l'entrada en vigor d'aquest pla, que es troben lligats a activitats autoritzades destinades a l'ús actual i tradicional, únicament es poden autoritzar les obres de condicionament i restauració d'edificacions preexistents i les obres d'ampliació o modificació en els termes assenyalats en l'article 15 del PORN.
j) En els camps de cultiu es permet la recuperació de cultius abandonats en els termes assenyalats en l'article 26 d'aquestes normes i aquelles activitats directament relacionades amb l'explotació agrària. En aquests espais s'han de mantenir les característiques fisiogràfiques, i adoptar les mesures necessàries que garantisquen l'estabilitat dels sòls, atés el risc erosiu existent en algunes zones del parc.
k) Activitats de conservació del medi a finques públiques o privades en els termes considerats en aquestes normes.
l) Activitats esportives incloses en l'article 44 d'aquest pla.
Article 60. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, qualsevol ús o activitat que comporte impacte visual, acústic, lumínic, degradació ambiental o disminució de la coberta vegetal, com ara les activitats extractives, abocadors, enderrocs i activitats esportives de motor que poden comportar degradació del medi natural.
2. Queden específicament prohibits els usos establits en el PORN.
Secció quarta
Zona d'ús compatible
Article 61. Caracterització
1. Constitueixen aquesta categoria aquells espais de marcada singularitat paisatgística en què creixen matolls i els aprofitaments productius tradicionals, centrats en els cultius agrícoles i forestals.
2. Els camps de cultiu abandonats i les àrees degradades actualment existents dins de l'àmbit d'afecció d'aquesta categoria estan així mateix subjectes a les normes particulars corresponents a aquest PRUG, i s'hi ha de promoure el manteniment de l'activitat agrícola tradicional.
3. En aquests espais resulta imprescindible limitar la realització d'activitats constructives i transformadores del medi, a excepció d'aquelles estrictament necessàries per al manteniment de l'aprofitament agrari i de les activitats permeses establides en el PORN, que resulten compatibles amb la preservació de les seues característiques i dels valors protegits.
Article 62. Localització geogràfica
L'espai ocupat per camps de cultiu, ús forestal i matoll i algunes àrees cultivades enclavades a zones boscoses; en general es tracta de les principals àrees ubicades al marge esquerre del riu Cabriol que vénen a ser les conques receptores en l'àmbit del parc natural. Tots aquests espais queden degudament assenyalats i delimitats en el plànol d'ordenació com a ZUC.
Article 63. Usos permesos
1. Són usos permesos, amb caràcter general, els aprofitaments productius tradicionals i un ús públic sostenible, com algunes activitats d'estada, activitats educatives, recreatives i esportives.
2. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Les adequacions naturalístiques i recreatives amb els equipaments i les infraestructures de suport, com ara la senyalització de sendes i miradors.
b) Instal·lació d'infraestructures i adequacions científiques, naturalístiques i didacticoecològiques, les quals han de tenir l'autorització de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits.
c) Les actuacions d'instal·lació d'infraestructures que ineludiblement hagen de localitzar-se en aquests espais i que no resulten incompatibles amb els objectius de protecció d'aquest PRUG, que es regiran pel que disposa l'article 38 d'aquestes normes.
d) El pasturatge de bestiar oví i caprí, degudament autoritzat, fora de les zones en regeneració vegetal o afectades per incendis en un termini superior a cinc anys.
e) El trànsit i les parades per a explicacions i observació del medi per a activitats educatives i visites guiades.
f) El senderisme i l'excursionisme.
g) Les activitats d'investigació i educatives.
h) Els itineraris eqüestres per sendes i camins autoritzats.
i) Les edificacions, caserius, tenias, corrals i instal·lacions existents en el moment de l'entrada en vigor d'aquest pla que es troben lligades a l'activitat agrària, estan destinades a l'ús actual i tradicional. Únicament s'han d'autoritzar les obres de condicionament i restauració d'edificacions preexistents les obres d'ampliació o modificació en els termes assenyalats en l'article 59 del PORN.
j) En els camps de cultiu es permeten aquelles activitats directament relacionades amb l'explotació agrària. En aquests espais han de ser mantingudes les seues característiques fisiogràfiques, i s'hi han d'adoptar les mesures necessàries que garantisquen l'estabilitat dels sòls, atés el risc erosiu existent en algunes zones del parc.
Article 64. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, qualsevol ús o activitat que comporte impacte visual, acústic, lumínic, degradació ambiental o disminució de la coberta vegetal, com ara les activitats extractives, abocadors, enderrocs i activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural.
2. Queden específicament prohibits els usos establits en el PORN.
Secció cinquena
Zona d'ús especial
Article 65. Caracterització
1. S'inclouen ací aquells espais que, per l'especial localització, compleixen o poden complir un destacat paper com a àrees d'oci, esplai i serveis del parc natural. Solen presentar un elevat índex d'ocupació i utilització pública tradicional, i alguns d'aquests comporten els mateixos valors paisatgístics que els espais d'interés als quals es troben associats. També s'inclouen ací alguns espais degradats de difícil recuperació que, no obstant això, presenten una bona disponibilitat per a la ubicació d'activitats recreatives o de caràcter naturalístic. Tots aquests espais queden degudament assenyalats i delimitats en el plànol d'ordenació com a ZUE-UP.
2. En aquest tipus d'àrees s'han establit tres categories, que coincideixen amb les definicions establides en l'article 47 d'aquestes normes. Aquestes categories són: les àrees de descans (ZUE-UP1), els punts d'estada (ZUE-UP2) i els miradors (ZUE-UP3).
Article 66. Localització geogràfica
Aquests espais, la finalitat bàsica dels quals és limitar la dispersió de l'ús públic i recreatiu actualment existent al parc, es concentren en unitats o àrees específiques, delimitades i definides en el plànol d'ordenació i que es corresponen principalment amb les àrees de descans, punts d'estada i miradors.
Article 67. Usos permesos
Amb caràcter general, es permeten els usos turisticorecreatius amb fins naturalístics, usos educatius i usos cientificoecològics. Aquests usos han d'efectuar-se sobre edificacions existents, i s'ha de primar ubicar-los en aquells edificis de caràcter tradicional existents al parc. La instal·lació d'infraestructures de caràcter turisticorecreatiu requereix l'autorització de l'òrgan competent en la gestió dels espais naturals protegits, amb un informe previ favorable del director conservador.
Article 68. Limitacions a les zones d'ús especial
1. En general, queden prohibits els usos que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'aquests espais o dificulten la realització dels usos preferents.
2. L'aparcament de vehicles no ha d'extralimitar les zones establides a l'efecte.
3. Queden especialment prohibits:
a) La construcció o la instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació dels recursos vius.
b) Les construccions residencials, discoteques, instal·lacions esportives, comerços, magatzems i qualsevol altra que no haja sigut permesa expressament.
c) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic, com la circulació amb quads.
d) La instal·lació de suports de publicitat o altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació siguen adequats a l'estructura paisatgística de l'espai, com també els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió del parc, els quals, en tots els casos, s'han d'atenir a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació.
e) La construcció d'habitatges de nova planta de qualsevol tipus.
f) La utilització de foc mitjançant foguerets, fogueres, barbacoes, etc. fora de les àrees especialment habilitades amb aquest fi.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6512, del 03-05-2011 (2011/5014)

DECRETO 45/2011, de 29 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2011/04/29/45/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   6512

Fecha DOGV
:   03-05-2011

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2011/5014

CVE


Fecha del documento
:   29-04-2011

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [protección del paisaje](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 45/2011, de 29 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel. [2011/5014]
Preámbulo
Las Hoces del Cabriel, localizadas al oeste de la provincia de Valencia, son el resultado geomorfológico que el río con el mismo nombre ha ido labrando durante siglos sobre el macizo rocoso formado por estratos calizos y dolomíticos. Estos mismos materiales aparecen también en los denominados Cuchillos, pero debido a su diferente disposición adquiere un relieve distinto y muy característico.
Este paraje, que tiene el río Cabriel como eje vertebrador, forma límite natural entre Castilla-La Mancha y la Comunitat Valenciana. Se trata de una zona de gran interés debido a que está poco transformada por la acción del hombre y por la presencia de agua de gran calidad; gracias a estas características se han mantenido ecosistemas, que albergan especies de flora y fauna de gran interés biológico. Este espacio contiene un mosaico de diferentes ecosistemas, como lo son los riparios, roquedos y matorrales con un alto valor ambiental y muy ricos en especies singulares.
La presencia continuada de agua, como recurso natural, siempre lleva asociado el aprovechamiento por parte del hombre a lo largo de su historia. En diferentes puntos del cauce del río Cabriel, principal afluente del río Júcar, se localizan numerosos vestigios de la arquitectura fluvial de diferentes épocas. Entre esta arquitectura, que comprende periodos desde los romanos hasta obras de ingeniería moderna, cabe destacar el puente de Vadocañas, construcción del siglo XVI asentada sobre una base romana. Otras infraestructuras hidráulicas de importancia en este paraje son la Noria los Basilios, la presa de Contreras y la abandonada central del Retorno. Entre otros, el auge de los nuevos usos recreativos y turísticos ligados al agua hacen del río Cabriel un importante recurso para mejorar el desarrollo económico sostenible de la zona.
Se reconocen como actividades tradicionales de la zona los deportes de montaña y de aventura, en especial la escalada clásica en los Cuchillos, y la marcha y el senderismo en toda la zona, debiendo ser objeto de fomento y ordenación las actividades ligadas a estos deportes.
El conjunto de las Hoces del Cabriel está calificado como Lugar de Interés Geológico de la provincia de Valencia por sus singularidades geológicas como son las propias Hoces y los Cuchillos. El río labra un profundo barranco sobre las calizas y dolomías del Cretácico Superior, ensanchándose el valle al pasar por materiales yesíferos y detríticos. Este barranco, de laderas con pendientes muy pronunciadas y farallones verticales de gran altura, da lugar a un paisaje único, irrepetible e insustituible; a estas características deben añadirse las considerables sinuosidades del trazado del cauce que conforma un paisaje de gran belleza, y único en el conjunto de tierras valencianas. La formación geológica de enorme singularidad denominada los Cuchillos está originada por la erosión de las partes más blandas de la roca, generando de este modo una espectacular cresta vertical.
Los hábitats más importantes de la zona están asociados al ambiente fluvial y a los acantilados que los rodean las Hoces y los Cuchillos, con un alto valor ambiental. El valle del Cabriel es el bosque de ribera mejor conservado de nuestras tierras, formado por bosques de galerías de chopos, sauces y tamarits; junto a estos bosques de especial singularidad crecen cañas, juncos y carrizo. Las paredes rocosas que rodean al cauce del río están cubiertas de un denso bosque de pino blanco (Pinus halepensis), con presencia puntual de carrascas (Quercus ilex ssp. rotundifolia) y robles valencianos (Quercus faginea). El bosque es muy rico en especies mediterráneas, como son el romaní, lentisco, madroño, boj, sabina albar, etc.
A nivel faunístico, este enclave presenta un interés excepcional, tanto por los hábitats de los riscos como por los hábitats asociados al río, ambos con numerosas especies catalogadas de interés. Aquí se agrupa la representación más notable de rapaces de toda el área central de la Comunitat Valenciana, de entre ellas destacan el águila perdicera (Hieraaetus fasciatus), águila real (Aquila chrysaetos) y el búho chico (Asio otus). Esta densidad de aves rapaces ha motivado la declaración de las Hoces del Cabriel como Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) dentro de la Red Natura 2000. El río Cabriel constituye, así mismo, una de las mejores reservas faunísticas fluviales de la Comunitat Valenciana, con referencias recientes a la presencia de la nutria de río (Lutra lutra), cangrejo autóctono (Austrapotamobius pallipes) y poblaciones de una especie de relevante interés, la madrilla del Xúquer (Chondrostoma arrigonis), entre otras muchas especies no de menor importancia.
En el año 2005 se aprobó, por Decreto del Consell, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de las Hoces del Cabriel, un documento de ordenación que precedió a la declaración del Parque Natural en ese mismo año, mediante el Decreto 115/2005, de 17 de junio, del Consell, y que sirvió para realizar una tarea de concertación y aunó voluntades para la preservación y mejora de este territorio emblemático.
Con la aprobación del presente Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) se pretenden mejorar aspectos relacionados con la administración y gestión del espacio protegido, así como con la ordenación del uso público. Con el PRUG se fija el marco en el que se desarrollarán todas aquellas actividades que se realizan en el Parque Natural, especialmente aquellas relacionadas con su declaración, como la investigación, conservación, protección y mejora de sus valores.
El PRUG del Parque Natural de las Hoces del Cabriel se elabora dentro del marco normativo establecido por el vigente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de las Hoces del Cabriel, aprobado mediante el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell. En él se establecen las directrices específicas para la elaboración del Plan Rector de Uso y Gestión de este espacio protegido. Por su parte, los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y en el artículo 30 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, establecen el alcance, contenido y tramitación de estos Planes, los cuales son aprobados por Decreto del Consell.
El presente Decreto ha sido sometido a la tramitación prevista en el artículo 41 de la citada Ley 11/1994, contando con los informes favorables de la Junta Rectora del Parque Natural de las Hoces del Cabriel y del Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente.
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 43 de la Ley del Consell, a propuesta del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 29 de abril de 2011,
DECRETO
Artículo único. Aprobación del Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel
1. Se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, en cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y en el artículo 30 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad. El presente Decreto ha sido sometido a la tramitación prevista en el artículo 41 de la citada Ley 11/1994, contando con los informes favorables de la Junta Rectora del Parque Natural de las Hoces del Cabriel y del Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente.
2. Como anexo I del presente Decreto se recoge la parte normativa del Plan.
3. Como anexo II del presente Decreto se recoge la zonificación gráfica.
DISPOSICIONES FINALES
Primera. Habilitación normativa
Se faculta al conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente Decreto.
Segunda. Entrada en vigor
El presente Decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, a 29 de abril de 2011.
El president de la Generalitat,
Francisco Camps Ortiz
El conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo Y Vivienda,
Juan Gabriel Cotino Ferrer
ANEXO I
Normativa del Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel.
CAPÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
Sección primera
Condiciones generales del Plan Rector de Uso y Gestión
Artículo 1. Naturaleza del Plan
1. El presente Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) del Parque Natural de las Hoces del Cabriel se redacta al amparo del capítulo III, del título III, de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y del artículo 30 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad.
2. El PRUG es conforme con el artículo 5 del Decreto 115/2005, de 17 de junio, del Consell, de declaración del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, así como con las disposiciones al respecto contenidas en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de las Hoces del Cabriel, aprobado mediante el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell.
Artículo 2. Finalidad y objetivos
1. De acuerdo con el artículo 37 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el presente PRUG tiene por finalidad establecer el marco en que han de ejercerse las actividades que se desarrollan en el mismo, con especial referencia a la investigación, el uso público, la conservación, protección y mejora de los valores ambientales y los aprovechamientos sostenibles de los recursos naturales que redunden en beneficio de las poblaciones implicadas.
2. Para conseguir el objetivo fijado en el apartado 1, además de los objetivos generales establecidos en el ámbito del PORN por dicho documento, el PRUG establece unos criterios de gestión del Parque Natural de acuerdo con los objetivos siguientes:
a) Proteger y conservar el patrimonio natural, con especial atención a los ecosistemas, especies y recursos naturales más notables.
b) Proteger y conservar el patrimonio cultural del Parque Natural, con especial atención para el patrimonio etnológico resultante del poblamiento rural de las sierras en torno al río Cabriel a lo largo de los siglos.
c) Promover, gestionar, conciliar y ordenar las demandas de actividades económicas, asegurando que no pongan en peligro la conservación de los valores del Parque Natural.
d) Regularizar la afluencia de visitantes y fomentar actitudes que favorezcan la conservación de la biodiversidad y de los recursos naturales y culturales del Parque Natural.
e) Restauración e integración paisajística de las zonas con una cobertura vegetal insuficiente como consecuencia de usos no compatibles con la preservación de las mismas (actividades extractivas y movimientos de tierras), con el fin de garantizar la conservación de sus suelos y regenerar los ecosistemas propios de la zona.
f) Promover y apoyar la investigación científica sobre los aspectos relacionados con el Parque Natural en todos sus niveles, con el fin de facilitar la gestión del espacio, ahondar en el conocimiento de sus valores y sus problemáticas, y aportar posibles soluciones.
g) Establecer una regulación que canalice la afluencia de las diferentes clases de visitantes del Parque Natural, y que fomente actitudes en éstos que favorezcan la conservación de la biodiversidad y de los recursos naturales y culturales del Parque Natural.
h) Corregir y minimizar al máximo posible los impactos que el uso público ocasiona o podría ocasionar sobre la biodiversidad y los recursos naturales y culturales del Parque Natural.
i) Definir los criterios para la gestión del tránsito, el aparcamiento, la señalización y la imagen pública del Parque Natural.
j) Promover actividades lúdicas y educativas ambientales y culturales, asegurando que no ponen en peligro la conservación de los valores del Parque Natural.
k) Desarrollar programas, servicios y equipamientos para el uso público que pongan en valor el patrimonio natural y cultural del Parque Natural y no pongan en peligro su conservación.
l) Facilitar el desarrollo de actividades económicas alternativas, asociada a servicios y actividades de uso público que no sean incompatibles con la sostenibilidad del Parque Natural a largo plazo.
m) Canalizar los distintos tipos de actuaciones e inversiones en materia de uso público a las zonas más idóneas para ello.
n) Contribuir a la formación de una conciencia ambiental del visitante que fomente actitudes favorables a la conservación de la biodiversidad y de los recursos naturales y culturales del Parque Natural.
o) Evitar riesgos contra las personas. Poner en marcha las acciones necesarias para que el uso público se desarrolle de forma segura para el visitante.
p) Adecuar la señalización del espacio protegido a las necesidades de información sobre los equipamientos de uso público, la interpretación de los valores del espacio y la normativa básica que regula el Parque Natural.
q) Zonificar el Parque Natural, delimitando diferentes áreas en función de sus necesidades de conservación, y su capacidad y vocación en relación con el uso para las actividades humanas.
r) Favorecer la implantación y el desarrollo de las metodologías englobadas en la implicación social en la conservación del medio, como medio para avanzar en la corresponsabilidad de propietarios privados, entidades y sociedad civil en general en el cumplimiento de dichos objetivos.
Artículo 3. Ámbito de aplicación
El ámbito de aplicación del presente PRUG se extiende a la totalidad de los terrenos comprendidos en el Parque Natural de las Hoces del Cabriel, declarado mediante el Decreto 115/2005, de 17 de junio, del Consell, cuya delimitación se describe de forma textual y gráfica en este PRUG. Esta delimitación representa la adaptación de las mismas a elementos físicos o territoriales que faciliten una interpretación del límite establecido en dicha disposición, y se refleja cartográficamente en el plano de ordenación de este PRUG.
Artículo 4. Efectos
1. De conformidad con lo dispuesto en los artículos 35.4 y 40 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el PRUG del Parque Natural de las Hoces del Cabriel se atiene a los criterios y directrices formuladas en el PORN, y tiene carácter vinculante tanto para las Administraciones como para los particulares. Sus determinaciones prevalecen sobre el planteamiento urbanístico, y su aprobación comportará la revisión de oficio de los planes territoriales o sectoriales incompatibles con el mismo.
2. Las determinaciones de este PRUG son de aplicación directa. Las futuras modificaciones o revisiones de los Planes Generales de Ordenación Urbana de los municipios incluidos en el ámbito del presente documento, y el resto de instrumentos de planeamiento urbanístico que sean aprobados, modificados o revisados tras la entrada en vigor de este PRUG, deberán ajustarse a las determinaciones que contiene, y asignarán las clasificaciones del suelo de acuerdo con las normas y criterios que aquí se establecen, de forma que sean respetadas las limitaciones de uso establecidas por el PRUG.
3. Las determinaciones de este PRUG serán entendidas sin perjuicio de las contenidas en la legislación agraria, forestal y de aguas, y en el resto de legislaciones sectoriales, así como en las restantes normas, reglamentaciones o planes que sean aprobados para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora del Parque Natural. Se aplicará, con carácter general, la normativa contenida en este PRUG siempre y cuando resulte más detallada o protectora, sin perjuicio del ejercicio de las competencias que corresponda.
4. Sin perjuicio del apartado anterior, el PORN de las Hoces del Cabriel es la norma que fija el marco para el PRUG, el cual ha de ajustarse a las determinaciones de aquel de acuerdo con el artículo 35 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Por tanto, las disposiciones de este PRUG son estrictamente complementarias a aquellas del PORN que específicamente o de manera general afectan al Parque Natural. En caso de contradicción prevalecerá la norma que ofrezca mayor protección a los valores del Parque Natural.
Artículo 5. Vigencia y revisión
1. Las determinaciones de este PRUG entrarán en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y seguirán vigentes mientras no sean objeto de revisión.
2. El PRUG será revisado cuando hayan cambiado suficientemente las circunstancias que motivaron su redacción. En cualquier caso, y como mínimo, se efectuará una evaluación de los resultados obtenidos, indicando los puntos o aspectos objeto de revisión.
3. Podrá ser motivo de especial consideración para la revisión del PRUG la aprobación del ámbito de las Hoces del Cabriel como Zona de Especial Conservación, de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres (Diario Oficial n° L 206 de 22.07.92), en lo sucesivo Directiva 92/43/CEE, y por la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad.
Artículo 6. Interpretación y contenido
1. En la interpretación de este PRUG deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre el PORN como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción de este Plan.
2. En caso de conflicto entre las normas escritas y los documentos gráficos del Plan prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por el conjunto de la documentación que forma el PRUG, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
3. En la aplicación de este PRUG prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejada un mayor grado de protección de los valores naturales del Parque Natural.
Artículo 7. Planes técnicos sectoriales
1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá formular y aprobar, mediante Resolución o mediante Orden del conseller, planes técnicos sectoriales que complementen las disposiciones del PRUG o del PORN sobre materias relativas a la gestión del Parque Natural y su zona de influencia.
2. El Plan de Prevención de Incendios y el Plan de Uso Público son planes técnicos sectoriales del Parque Natural, sin perjuicio de cualquier otro plan que la Conselleria competente en medio ambiente considere oportuno para el adecuado tratamiento de materias específicas de la gestión del espacio protegido.
3. Los planes técnicos sectoriales se formularán con la colaboración de las Administraciones, organismos y entidades, tanto públicas como privadas, relacionados con los objetivos de dichos planes o con la gestión de los terrenos o recursos naturales afectados.
Sección segunda
Órganos de gestión, consultivos y participativos
Artículo 8. Gestión del Parque Natural
1. Con carácter general, corresponde a la Conselleria competente en materia de medio ambiente la gestión de las previsiones y directrices contenidas en el presente documento para el conjunto del ámbito objeto de ordenación, sin perjuicio del ejercicio de las competencias que correspondan a otros organismos y Administraciones.
2. El director-conservador del Parque Natural será un técnico con titulación universitaria superior, designado por la Conselleria competente en medio ambiente, responsable de la gestión del espacio natural protegido.
3. El director-conservador desarrollará su tarea de acuerdo con lo que se dispone en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y el Decreto 57/1994, de 22 de marzo, del Consell, por el que se establece la naturaleza de los puestos de los directores-conservadores de los Parques Naturales de la Comunitat Valenciana.
4. Las funciones del director-conservador del Parque Natural son las establecidas en el artículo 49 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y en el artículo 7 del Decreto 115/2005, de 17 de junio, del Consell, de declaración del Parque Natural de las Hoces del Cabriel.
5. La Conselleria competente en medio ambiente promoverá el establecimiento de acuerdos individuales o colectivos con propietarios de terrenos o derechos en el ámbito del PRUG, como modelo preferente para una adecuada gestión de los mismos coherente con las determinaciones previstas, con la finalidad de implicar a la sociedad civil en la participación y consecución de objetivos del presente documento.
6. Las actuaciones relacionadas con la gestión del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, excepto las servidumbres previstas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, autorizadas por el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, sobre propiedad privada, requerirán la autorización expresa del titular de la propiedad.
Artículo 9. Junta Rectora
1. De conformidad con el Decreto 115/2005, de 17 de junio, del Consell, de declaración del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, y el Decreto 264/2004, de 3 de diciembre, del Consell, por el que se modifica la composición de las Juntas Rectoras de los Parques Naturales de la Comunitat Valenciana, la Junta Rectora es el órgano colaborador y asesor en la gestión del Parque Natural, y canalizadora de la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados en dicha gestión.
2. La composición de la Junta Rectora está establecida en el artículo 6 del Decreto 115/2005, de 17 de junio, del Consell, de declaración del Parque Natural de las Hoces del Cabriel.
3. Las funciones de la Junta Rectora son las indicadas en el mencionado Decreto 115/2005, de 17 de junio, del Consell, de declaración del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, y en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
4. Son funciones del Presidente de la Junta Rectora:
a) Presidir y moderar las reuniones de la Junta Rectora.
b) Presidir las distintas comisiones o grupos de trabajo que puedan constituirse en el seno de la Junta Rectora.
c) Ostentar la representación ordinaria de la Junta Rectora.
5. Son funciones del Secretario de la Junta Rectora:
a) Elaborar la propuesta del orden del día de la Junta Rectora, que deberá ser aprobada por el Presidente.
b) Redactar las propuestas de convocatoria a las reuniones de la Junta Rectora y remitirlas a los miembros.
c) Presentar las propuestas formuladas a la Junta Rectora por los distintos miembros que la componen para su estudio y debate.
d) Elaborar las actas de las reuniones.
e) Elaborar los informes que sean requeridos a la Junta Rectora.
6. Si las circunstancias o los asuntos a tratar así lo aconsejan, el Presidente podrá invitar a las reuniones de la Junta Rectora a todas aquellas personas o representantes de entidades que estime conveniente, los cuales podrán tener voz en los asuntos que motivan su presencia, pero sin voto.
7. Los miembros de la Junta Rectora podrán, siempre que lo estimen conveniente y previa comunicación al Secretario de la Junta Rectora, para una correcta organización de las reuniones, estar acompañados en éstas por personal técnico asesor, cuyo número no deberá sobrepasar el número imprescindible a criterio del Secretario. Dichos acompañantes no tendrán ni voz ni voto en las reuniones, aunque podrán disponer de la palabra, previa autorización del Presidente de la Junta Rectora, cuando la naturaleza de los asuntos a tratar así lo aconseje.
8. Clases de reuniones de la Junta Rectora:
a) Las convocatorias de la Junta Rectora podrán tener carácter ordinario o extraordinario.
b) Las reuniones ordinarias se celebraran al menos una vez al año.
c) Las reuniones extraordinarias serán todas aquellas que tengan por objeto la resolución de cuestiones que por sus especiales circunstancias no puedan demorarse hasta la celebración de una reunión ordinaria.
9. Los miembros de la Junta Rectora deberán ser convocados a la misma al menos con dos semanas de antelación a la fecha fijada para su celebración, salvo convocatorias urgentes debidamente justificadas. Dicha convocatoria contendrá, como mínimo, la hora, el lugar y el orden del día de la reunión, el acta de la reunión anterior y la documentación necesaria para la adopción de acuerdos sobre los temas a tratar.
10. Las actas de la Junta Rectora serán elaboradas por el Secretario y aprobadas por el Presidente antes de su sometimiento a la Junta Rectora, y tendrán como mínimo el siguiente contenido:
a) Asistentes a la Junta Rectora.
b) Orden del día y asuntos varios que se hayan tratado en la reunión.
c) Exposición del contenido de las intervenciones realizadas durante su celebración.
d) Todas aquellas propuestas o sugerencias realizadas expresamente por los miembros de la Junta Rectora.
e) Resultado de las votaciones que pudieran celebrarse.
f) Todas aquellas decisiones que se adopten en relación con el Parque Natural.
g) Cualquier incidencia que, a juicio del Secretario o del Presidente, tenga notoriedad para ser incluida en ellas.
11. Las entidades representadas en la Junta Rectora podrán proponer asuntos a incluir en el orden del día, para lo cual efectuarán la correspondiente propuesta escrita con antelación suficiente al Secretario o al Presidente de la Junta Rectora.
Artículo 10. Programas de actuación
1. La gestión del Parque Natural se ejecutará, con carácter general, dentro del marco técnico y gestor constituido por los programas de actuación que se definen en las directrices para la ejecución del PRUG, los cuales se desarrollan mediante actuaciones concretas cuya ejecución se priorizará atendiendo al interés objetivo y a la urgencia de cada actuación, de acuerdo con la disponibilidad presupuestaria.
2. Dichos programas tienen carácter abierto, por lo cual sus indicaciones se establecen sin perjuicio de otros criterios de gestión o de otras actuaciones programadas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente considere necesario ejecutar para una mejor gestión del Parque Natural.
3. Los programas de actuación tienen, asimismo, carácter indicativo, siendo su función la de orientar la actuación gestora del Parque. La ejecución de los mismos, por tanto, dependerá tanto de la prioridad objetiva de las actuaciones como de circunstancias de coyuntura, oportunidad y disponibilidad de recursos económicos, materiales y personales.
Artículo 11. Fondo documental y bibliográfico del Parque Natural
1. El inventariado, custodia y gestión del fondo documental, bibliográfico y cartográfico del Parque Natural estará a cargo del Centro de Interpretación del Parque, bajo la supervisión del director-conservador.
2. El fondo documental se nutrirá de todos aquellos documentos textuales, gráficos o cartográficos, expedientes, notas de prensa, imágenes, estadísticas y estudios o trabajos, ya sean originales o copias, que tengan relación con los recursos naturales, valores ambientales y culturales, instrumentos de planificación territorial y sectorial o cualquier otra cuestión de interés relacionada con el Parque Natural.
3. El fondo documental estará abierto a la consulta del público, con las condiciones necesarias para no interferir con el trabajo ordinario del Centro que lo alberga.
Artículo 12. Recepción de documentos
1. La oficina de gestión técnica del Parque dispondrá de un modo de recepción de documentos en el que se anotará la correspondiente entrada de todo escrito o comunicación que sea presentado. También se anotará en el mismo la salida de los escritos y comunicaciones oficiales dirigidos a otros órganos o particulares.
2. Las solicitudes de autorización o informe que, de acuerdo con la normativa del presente PRUG, deban ser emitidas por la Conselleria competente en medio ambiente o por los órganos gestores y ejecutores de ambos Planes deberán comprender, al menos, la siguiente documentación:
a) Identificación del solicitante.
b) Descripción pormenorizada de la actuación, incluyendo características técnicas y periodo de ejecución de la misma.
c) Justificación de la actuación.
d) Plano o croquis de la localización de la actuación y referencia catastral.
e) Proyecto o memoria técnica, cuando corresponda.
3. El Parque Natural podrá poner a disposición de los interesados un modelo de solicitud de autorización o informe, general o específico, para las actividades o actuaciones más corrientes. Igualmente, el director-conservador y, en su caso, el personal adscrito al Parque Natural velarán por la agilidad en la emisión de las autorizaciones o permisos que corresponda, prestando asesoramiento e información a los interesados, dando traslado de los mismos, cuando corresponda, a los órganos competentes, y efectuando, en su caso, un seguimiento del estado de las tramitaciones.
Artículo 13. Distintivos de calidad
1. Se podrá crear un distintivo de calidad con un importante compromiso medioambiental, aplicable a los productos provenientes de la agricultura, ganadería, artesanía, servicios turísticos de la naturaleza, servicios de educación ambiental e interpretación del patrimonio coherente con los principios del PORN y del PRUG que se desarrollen en su ámbito. Dichas actividades formarán parte de una lista específica mantenida y gestionada por la entidad de acreditación de producto reconocida por el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, sin perjuicio de que dicha lista sea coherente con otros mecanismos de control mantenidos y gestionados específicamente por otras Administraciones, y en especial por las Consellerias competentes en turismo, agricultura y artesanía, respectivamente.
2. El órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos autorizará el uso y desarrollará dicho distintivo en la forma de un logotipo identificativo o de cualquier otra estrategia de difusión y promoción. Podrán acceder a su utilización los productos y servicios citados en el punto anterior. El Parque Natural también podrá promover los productos y servicios que se acojan al distintivo de la forma que considere más oportuna.
3. El órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos desarrollará, en colaboración con los representantes de los sectores indicados y de las Administraciones directamente implicadas, los criterios específicos de calidad y sostenibilidad que deberán cumplir los productos distinguidos para acceder a este distintivo y formar parte de la correspondiente lista.
CAPÍTULO II
NORMAS GENERALES
Sección primera
Normas sobre la protección del medio físico y natural
Artículo 14. Protección de los recursos hidrológicos
1. En los artículos 26 al 33 del PORN se regula el marco para la protección de los recursos hídricos superficiales y subterráneos del Parque Natural. Se velará por regular los aprovechamientos, en el ámbito del PRUG, de forma que se garantice la conservación de las características cualitativas y cuantitativas de los recursos hídricos tanto subterráneos como superficiales, para lo cual:
a) Se prohíbe cualquier vertido sólido o líquido sin depurar a cauce o sobre otro tipo de lecho terrestre, en el ámbito del PRUG. Se acelerarán al máximo las acciones de depuración de aguas con objeto de garantizar la óptima calidad de las aguas en el momento de verterse.
b) Se promoverá, por parte de las Administraciones competentes, la reutilización de las aguas residuales, tras su tratamiento de depuración, destinándose a usos que soporten calidades de este tipo, todo ello al objeto de reducir el consumo de recursos de mayor calidad, que sin malgastarse se destinarán a otros usos.
c) Se prohíbe cualquier actividad que suponga entorpecer, obstruir o modificar el lecho de algún elemento propio de la red de drenaje, en el ámbito del PRUG. Cualquier actuación que pueda suponer una modificación morfológica o cambios temporales o definitivos en la vegetación o fauna que los habitan deberá ser informada favorablemente, con carácter previo, por el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos.
2. Todas las captaciones de agua destinadas a abastecimiento público o privado deberán disponer de su correspondiente perímetro de protección. Para la emisión del necesario informe previo para nuevas captaciones, además de toda la documentación necesaria para dar cumplimiento a la legislación sectorial que sea de aplicación, se añadirá un estudio, firmado por técnico competente, donde se analice la imposibilidad de alternativas, viables, para la obtención de este recurso.
3. Las nuevas captaciones de agua de carácter privado serán autorizadas por el órgano de cuenca y según lo establecido por la legislación sectorial de aguas. Sin perjuicio de lo que dicha legislación disponga, estas captaciones deberán tener el informe del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos.
Artículo 15. Formaciones geológicas
1. Se establecerá un inventario de las principales formaciones geológicas del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, con el fin de caracterizar aquellas formaciones que presenten un riesgo de ser transformadas o deterioradas por las diferentes acciones y actividades que se realicen sobre ellas y, en consecuencia, deberán ser objeto de medidas específicas de protección.
2. En función de las conclusiones derivadas del inventario del punto anterior, se podrán regular o restringir ciertos usos en aquellas formaciones que así lo requieran, mediante Orden de la Conselleria competente en medio ambiente.
3. Se establece el inventario de cuevas y simas del Parque Natural, dentro del marco del artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, para recoger todas las simas, cuevas y cavidades subterráneas descubiertas en el Parque Natural hasta la actualidad.
4. En función de sus características, el inventario indicado en el punto anterior podrá proponer la inclusión de aquellas cavidades subterráneas de especial relevancia en el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana, sin perjuicio de que todas ellas gozan del régimen genérico de protección establecido por el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, desarrollado por el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprobó el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.
5. Hasta la creación del inventario de las principales formaciones geológicas, se establece un régimen cautelar sometido al informe del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos en las siguientes estructuras geológicas: los Cuchillos, las Hoces del Cabriel, meandros entre Tamayo y el Tete, y los acantilados cercanos a Casa Càrcel. Así mismo, se establecerá una vigilancia cautelar por parte del equipo técnico del Parque Natural sobre la rambla del Saladar, rambla de las Salinas, el Palomeandro del Palomarejo y las salinas continentales por su interés geológico de relevante importancia.
6. La Conselleria competente en materia de espacios naturales podrá promover la declaración de los elementos citados en el punto anterior, y otros que se indiquen en el inventario expuesto en este artículo, como Parque Geológico al órgano competente en la materia.
Artículo 16. Protección de los suelos
El PORN aprobado mediante el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell, en sus artículos del 17 a 25, fija las condiciones de protección de los suelos en su ámbito de aplicación.
Artículo 17. Red Natura 2000
1. En tanto que el espacio es coincidente con la Red Natura 2000, por haber sido seleccionado como Lugar de Importancia Comunitaria (LIC) y declarado como Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA), será de aplicación al ámbito del presente Plan el régimen de conservación previsto en los apartados siguientes.
2. Serán de aplicación plena las medidas de conservación previstas en las normas de gestión que se aprueben en virtud de lo establecido en el artículo 45.1 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, las cuales constituirán el instrumento de gestión y contendrán las medidas reglamentarias, administrativas y contractuales previstas en dicho artículo. Las normas de gestión prevalecerán en caso de contradicción con el presente Plan.
3. Serán de aplicación plena las medidas que se dicten para prevenir el deterioro de los hábitats y las alteraciones a las especies que motivaron la selección o declaración del espacio Red Natura 2000, de conformidad con lo establecido en el artículo 45.2 de la mencionada Ley 42/2007, de 13 de diciembre.
4. Será de aplicación plena el régimen especial de evaluación y autorización de planes, programas y proyectos previsto en el artículo 45, apartado 4 y siguientes, de la mencionada Ley 42/2007, de 13 de diciembre, y normas reglamentarias estatales y autonómicas que lo desarrollen.
Artículo 18. Protección de la vegetación
1. Los artículos 37 a 45 del PORN, aprobado mediante el Decreto 24/2005, de 4 de febrero, del Consell, y el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se creó y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación, establecen el marco para la protección de la flora del Parque Natural. Serán consideradas formaciones vegetales todas aquellas no cultivadas o directamente resultantes de la actividad agrícola. Complementando lo dicho anteriormente y lo expuesto en el artículo 17 de estas normas, los hábitats y especies de flora presentes en el ámbito de este Plan tendrán especial prioridad en la gestión de la conservación de la vegetación del espacio natural.
2. Se prohíbe, con carácter general, la tala y recolección de especies vegetales silvestres, salvo la recolección popular de setas, hongos, frutos y plantas aromáticas y medicinales tradicionales en todo el ámbito del PRUG y en el marco de la legislación vigente sobre la materia. Sólo se permite recolectar en fincas públicas, nunca en propiedades privadas sin el consentimiento expreso del particular.
3. En cuanto a la recogida de setas y otros hongos, se realizará según lo establecido en la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se regula la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunitat Valenciana, y las limitaciones específicas que el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos pueda establecer cuando resulte perjudicial, por su intensidad u otras causas, para la flora o fauna.
4. La tala y recolección de especies vegetales silvestres para fines científicos, y también el aprovechamiento forestal, quedan sometidos al informe previo favorable de la Conselleria competente en medio ambiente.
5. No se permite la introducción y repoblación con especies exóticas en el ámbito del PRUG. En las zonas actualmente ajardinadas se garantizará el control de la especies exóticas evitando su expansión en el ámbito del PRUG, y se tenderá al ajardinamiento con especies que hayan pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del PORN.
6. En las zonas de exclusión de usos y zonas de uso limitado la extracción de madera o leña únicamente podrá ser realizada previa la autorización del director-conservador del Parque Natural, si responde a alguno de los criterios siguientes:
a) Provisión de leñas de paelleros, usos domésticos, eventos públicos autorizados o de otras instalaciones públicas.
b) Como resultado de tareas de prevención de incendios.
c) Como resultado de medidas fitosanitarias.
d) Con motivo de estudios científicos.
e) Para la erradicación de especies alóctonas invasoras, que desplacen a las del lugar.
f) En desarrollo de los planes de recuperación, manejo o conservación de especies amenazadas que, en su caso, sean redactados en virtud de la legislación aplicable.
7. Las leñas o combustibles naturales del Parque utilizables en los paelleros o de otras instalaciones públicas no podrán ser recogidos libremente por los visitantes.
8. En todos los montes públicos del Parque Natural se mantendrá un número indeterminado de pies viejos o muertos para crear hábitats para invertebrados y vertebrados. Por el mismo motivo, en los desbroces y aclareos de pinares de umbría se dejará sobre el suelo una parte del ramaje generado. Se promoverán los mismos dos criterios para los montes privados.
9. Las repoblaciones, allí donde las características del suelo lo permitan, se llevarán a cabo con especies vegetales que componen el arbolado de las formaciones más evolucionadas de las series climáticas.
10. Los restos de podas y demás tratamientos culturales se regirán por lo establecido en la legislación sectorial en materia forestal. Asimismo, por causas de enfermedades, prevención de incendios y gestión de determinados sectores del Parque Natural, el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos podrá establecer medidas extraordinarias para el tratamiento de dichos restos.
Artículo 19. Protección de árboles monumentales y singulares
1. Con carácter general, la protección de árboles y arboledas monumentales se regirá por lo establecido en la Ley 4/2006, de 19 de mayo, de la Generalitat, de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunitat Valenciana.
2. Se consideran árboles monumentales y singulares aquellos ejemplares que, por su edad, tamaño, morfología o carga simbólica o cultural, se consideran merecedores de una protección especial.
3. Queda prohibida la tala, destrucción o alteración voluntaria de estos elementos, así como la realización de obras o actuaciones que pudieran dañar su adecuado desarrollo, excepto los tratamientos para la mejora y conservación de los ejemplares.
4. El órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos elaborará el inventario de árboles monumentales en el ámbito del presente PRUG, para identificar y localizar todos aquellos elementos existentes. Dicho inventario detallará las prioridades para la conservación y mantenimiento de estos ejemplares para asegurar su supervivencia. En particular, formarán parte del inventario aquellos ejemplares que cumplan los requisitos establecidos en el artículo 4 de la mencionada Ley 4/2006, de 19 de mayo, de la Generalitat, de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunitat Valenciana, así como los que, sin cumplir estos requisitos, se acojan a lo establecido en el apartado 2 del presente artículo.
5. El mencionado inventario incluirá también los árboles o arboledas de interés local declarados por los Ayuntamientos incluidos en el ámbito territorial de este PRUG. Para ello, el Ayuntamiento correspondiente informará al órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos y a la Diputación Provincial de Valencia de las declaraciones de interés local realizadas.
6. La declaración puede afectar tanto a árboles o arboledas de titularidad municipal, como de otra Administración Pública o de titularidad privada; en este supuesto, será requisito previo la notificación y audiencia al interesado.
Artículo 20. Prevención de incendios
1. El marco para la prevención de los incendios forestales en el ámbito del Parque Natural es el establecido en el Plan de Prevención de Incendios Forestales aprobado mediante Resolución de 25 de abril de 2007, de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Dicho Plan de Prevención tiene el carácter de plan técnico sectorial según lo establecido en el artículo 7 de este PRUG.
2. La aplicación de las disposiciones de dicho Plan de Prevención será subsidiaria tanto del marco normativo del Parque Natural (representado por el PORN y el presente PRUG) como de la normativa general de prevención de incendios forestales.
3. Se dará prioridad a la adecuación para el libre acceso de las vías que marque dicho Plan hacia las distintas partes del Parque Natural, y en especial a las vías contiguas al cauce del río y barrancos, así como la adecuación y puesta en servicio de aquellos elementos y estructuras que establezca el Plan como imprescindibles para la seguridad.
Artículo 21. Conservación de las superficies forestales
1. Las superficies forestales tanto públicas como privadas comprendidas en el ámbito del Parque Natural deberán conservarse en unas condiciones silvícolas que aseguren un comportamiento adecuado frente a la posible declaración o propagación de incendios forestales. A tal efecto, la Conselleria competente en medio ambiente efectuará, en las masas de titularidad pública, los tratamientos pertinentes que se prevean en el citado Plan de Prevención de Incendios. Dicha Conselleria estimulará, así mismo, el cumplimiento de esta norma por parte de los propietarios de superficies forestales mediante medidas de colaboración específicamente previstas al efecto. En caso de que no se obtengan por estos medios los resultados requeridos, la administración podrá acometer los trabajos de forma directa en las superficies integradas en el ámbito de esta normativa si así lo aconseja la situación de riesgo existente.
2. La Conselleria competente en medio ambiente promoverá la mejora de los medios de vigilancia y extinción de forma coordinada con las Administraciones Autonómicas competentes y con los Ayuntamientos cuyos términos se encuentran afectados por el ámbito del PRUG.
3. Todas las actuaciones que se emprendan en el contexto de la prevención y lucha contra incendios forestales deberán diseñarse de tal modo que no ocasionen impactos ecológicos o paisajísticos. Se considera incompatible con los valores ambientales la ejecución de fajas cortafuegos con superficies decapadas o desbrozadas mediante procedimientos no selectivos, por lo que este tipo de actuación queda prohibido en el ámbito de la presente normativa.
Artículo 22. Protección de la fauna
1. Los artículos 37 a 45 del PORN establecen el marco para la protección de la fauna del Parque Natural. La tenencia de animales domésticos en las fincas particulares incluidas en el Parque queda permitida, aunque se sujeta a los artículos del PORN antes mencionados con el fin de evitar perturbaciones sobre la fauna silvestre. Complementando lo dicho anteriormente y lo expuesto en el artículo 17 de estas normas, las especies de avifauna y sus hábitats asociados presentes en el ámbito de este Plan tendrán especial prioridad en la gestión de conservación de la fauna del espacio natural.
2. Con respecto a los visitantes, los perros son los únicos animales de compañía admitidos en el Parque. Los perros irán, en todo momento, atados con correa y controlados de cerca por la persona que lo haya traído al Parque, vigilando que no puedan asustar a los pájaros o pequeños mamíferos que encuentren a su paso. Se evitarán los gritos a los perros para no estorbar a la fauna y a los otros visitantes. No se permiten los juegos con los perros utilizando pelotas, piedras, troncos o similares. Sin perjuicio de lo anterior, el director-conservador podrá adoptar las medidas que considere oportunas para persuadir a los visitantes a utilizar otras áreas más apropiadas en las que la presencia de perros no represente un riesgo de perturbación para la fauna.
3. La caza y captura de especies animales cinegéticas se regula en el artículo 30 de estas normas, correspondiente a la ordenación de la actividad cinegética.
4. En cuanto a las características de las cercas y vallados, se estará a lo establecido en el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, del Consell, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos.
5. Para asegurar la conservación de las poblaciones de especies faunísticas que, por su escasez o importancia, deban considerarse como de interés especial, el equipo técnico del Parque Natural, con la colaboración de los servicios técnicos de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, elaborará un plan de conservación de la fauna de las Hoces del Cabriel. Dicho plan incluirá una lista de las especies presentes en el Parque Natural, el estado de sus poblaciones y las medidas de conservación necesarias para su mantenimiento y mejora. Se tendrán en especial consideración las siguientes especies: loina (Chondrostoma arrigonis), cangrejo de río (Austropotamobius pallipes), blenio (Salaria fluaviatilis), cacho (Squalius pyrenaicus), nutria (Lutra lutra), gato montés (Felis silvestris) y todas las aves rapaces del ámbito del Parque Natural, en especial el águila perdicera (Hieraaetus fasciatus), el águila real (Aquila chrysaetos), el águila calzada (Hieraaetus pennatus) y la culebrera europea (Circaetus gallicus). Además, el plan incluirá un programa de actuaciones coordinadas entre las diferentes Administraciones implicadas, atendiendo a las disponibilidades presupuestarias y los criterios de prioridad del mismo.
6. Restricciones a la navegación aérea para evitar perturbaciones a la fauna: la ordenación de la navegación aérea es una competencia estatal ejercida por el Ministerio de Fomento, Secretaría de Estado de Transportes, Dirección General de Aviación Civil. Con el fin de proteger los hábitats faunísticos del Parque Natural de las Hoces del Cabriel de las posibles perturbaciones a consecuencia de dicha actividad, el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos instará al Ministerio de Fomento a la declaración de zona con fauna sensible, que implica la prohibición del sobrevuelo de aeronaves en los sectores y épocas del Parque que en su declaración se indiquen.
Artículo 23. Protección del paisaje
1. Los artículos 80 a 83 del PORN regulan las normas a tener en cuenta en relación con la protección del paisaje. Complementariamente a dichas normas, la gestión de los hábitats y del paisaje del Parque Natural promoverá el mantenimiento o la formación de un mosaico heterogéneo de bosques, matorrales, cultivos y prados, evitando la excesiva fragmentación en unidades de pequeñas dimensiones.
2. Se evitarán las perturbaciones que comprometan la conservación de los hábitats y las especies de flora y fauna de mayor interés que se señalan en el PORN, evitando una excesiva intervención sobre los sistemas ecológicos.
Artículo 24. Protección del patrimonio cultural
1. Se elaborará el inventario de bienes culturales protegidos de las Hoces del Cabriel, junto con los elementos que estén incluidos en el Inventario General del Patrimonio Cultural Valenciano, según lo expuesto en el artículo 85 del PORN, y que servirá de base para orientar las actuaciones necesarias para la protección y conservación del patrimonio cultural protegido del Parque Natural.
2. Los elementos constructivos tradicionales existentes en el ámbito del Parque Natural, como las ermitas, bodegas, caseríos, puentes y pontones, tenias y corrales, pozos y abrevaderos, norias, sistemas de riegos tradicionales, balsas, muros de contención de mampostería en seco (hormas), hornos de cal, azudes o presas hidráulicas, y los molinos situados en los cauces de ríos y barrancos, así como los yacimientos arqueológicos y paleontológicos, serán objeto de especial protección, con objeto de garantizar la conservación y recuperación de los valores arquitectónicos y tipológicos relacionados con las actividades tradicionalmente desarrolladas en el territorio, según lo que establece en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano.
Artículo 25. Protección de las vías pecuarias
En los artículos 89 a 91 del PORN se establecen las normas de protección de las vías pecuarias. En el ámbito del PRUG se consideran como vías pecuarias de interés natural para el Parque Natural, sin perjuicio de que el órgano competente establezca nuevos tramos o clasificaciones, las siguientes:
1. Cañada Real de la Mancha o de San Juan, que atraviesa el Parque Natural, en dirección NE-SO, llegando hasta Vadocañas, en Venta del Moro.
2. Cañada Real de Hórtola. Deslinde parcial por Órdenes de 11 de abril y 20 de junio de 2005, y 3 de febrero y 9 de mayo de 2006, de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
3. Vereda de Balsa de Ves, que discurre por el límite sur del Parque Natural, pasando por Casas del Río.
Sección segunda
Actividades agrarias, ganaderas y forestales
Artículo 26. Actividades agrarias
1. La actividad agraria viene regulada por los artículos 66 a 71 del vigente PORN. La Conselleria competente en medio ambiente favorecerá la actividad agrícola tradicional, especialmente los cultivos tradicionales de secano, en especial los viñedos en cultivo tradicional, los cereales, el almendro y el olivar, y la agricultura sostenible.
2. La recuperación de la actividad agrícola en campos de cultivos abandonados podrá autorizarse cuando concurran las condiciones que se indican a continuación:
a) Cuando dicha recuperación sea promovida por el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos como parte de estrategias generales de conservación del paisaje y los ecosistemas, establecimiento de sembrados para la fauna silvestre o de uso público compatible con la preservación de los valores ambientales del Espacio Natural Protegido.
b) Cuando, sin ser promovida por el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, cumpla las siguientes condiciones:
1º. Que se trate de terrenos anteriormente dedicados al cultivo, justificándose documentalmente este extremo.
2º. Que no se produzcan afecciones significativas, directas o indirectas, sobre poblaciones de especies o hábitats considerados de interés o prioritarios en la normativa aplicable, así como otros usos considerados como compatibles en la presente normativa.
3º. Que su ubicación territorial en el Parque Natural la haga compatible con las directrices generales y particulares de ordenación y gestión del mismo.
3. En todo caso, dicha recuperación deberá contar con el informe favorable del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos y el conocimiento del director-conservador para la supervisión del desarrollo de la actuación, sin perjuicio de las restantes autorizaciones, en aplicación de la legislación sectorial vigente y el PORN vigente.
Artículo 27. Ganadería
1. Se autoriza, con carácter general, por considerarse compatible con los objetivos de protección de este PRUG, la actividad ganadera. Quedan excluidas de esta norma aquellas zonas que, en orden a una especial protección debido a su fuerte índice de erosión o a la presencia de especies que puedan resultar perjudicadas por la práctica ganadera, sean delimitadas por la administración competente en materia de medio ambiente.
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse a través de un plan de aprovechamiento ganadero que deberá aprobar la administración competente en ganadería, previo el informe favorable del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos. Dicho plan deberá establecer, al menos, las siguientes condiciones:
a) Realizar un inventario que dé lugar al conocimiento de la cabaña ganadera actual y las necesidades de la misma.
b) Inventariar los recursos del Parque Natural a fin de establecer las cargas máximas.
c) Delimitación de áreas acotadas.
d) Definición de la carga aplicable a las distintas unidades pastorales.
e) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
f) Diseño de las infraestructuras e instalaciones necesarias para la ganadería extensiva (abrevaderos, instalaciones para la guarda del ganado, etc.).
3. En tanto que se apruebe el mencionado plan de aprovechamiento ganadero, el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos podrá establecer las limitaciones que considere necesarias para garantizar la compatibilidad del aprovechamiento ganadero con la protección de las Hoces del Cabriel.
4. Las instalaciones ganaderas se ajustarán a las siguientes determinaciones:
a) Deberán contar con sistema de depuración de residuos y emisiones cuando se superen las 100 unidades y estabulaciones de ganado mayor con más de 10 cabezas.
b) Cumplirán lo especificado en la legislación de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.
Artículo 28. Construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad agraria, ganadera y cinegética
1. El artículo 15.3.c) del PORN establece las limitaciones y requisitos establecidos para las construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad agraria, ganadera y cinegética. En todo caso, y sin perjuicio de los otros requisitos exigidos en la legislación aplicable, la construcción de edificaciones de nueva planta en el ámbito del PRUG, en aquellos supuestos en que resulten autorizables, requerirá, al menos, el informe favorable del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, y de forma previa deberá justificarse la solicitud mediante un informe de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, conforme lo que dispone la Orden de 17 de octubre de 2005, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se regula la emisión de informes de carácter territorial y urbanístico, donde se demuestre la vinculación directa de estas construcciones, instalaciones o infraestructuras a la explotación agraria, así como también su conformidad con los planes o normas de carácter sectorial.
2. No se distingue entre los distintos sistemas constructivos empleados, por lo que, a todos los efectos, la instalación de viviendas prefabricadas estará sometida al mismo régimen que las construidas en el sistema tradicional.
Artículo 29. Aprovechamiento forestal
1. En el ámbito del PRUG, el régimen de gestión de los terrenos forestales de titularidad tanto pública como privada es el establecido, con carácter general para todo el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, por la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. En caso de cambio de titularidad del monte, los proyectos o planes de gestión forestal aprobados permanecerán vigentes hasta su extinción o hasta la presentación de un plan o proyecto alternativo por parte de la nueva propiedad.
3. El órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, en el marco del mecanismo de gestión del Parque Natural y contando con los medios materiales y personales que se destinen al mismo, promoverá la colaboración continuada con los titulares privados de terrenos forestales.
4. Mediante el apoyo técnico, material y logístico a dichos titulares, las finalidades de esta colaboración son la mejora y racionalización de la actividad forestal, la coordinación de la misma con la gestión del espacio protegido, la mejora y adecuación de accesos a los terrenos forestales y la prevención de incendios mediante la gestión coordinada de los restos de poda y tala y de las actividades de limpieza de sotobosque, entre otras actuaciones o finalidades que puedan proponerse.
5. En relación con la utilización de productos fitosanitarios, se estará a lo dispuesto por la normativa vigente al respecto en la materia. Será precisa la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente para la utilización de medios aéreos en la aplicación de dichos productos.
6. El cambio de uso forestal del suelo, entendiéndose por suelo o terreno forestal el definido en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, en la redacción dada por la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat, sin perjuicio de lo determinado en la normativa sectorial en materia forestal, requerirá el informe del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos.
7. La sustitución de las especies principales que constituyan masas arboladas o de matorrales, en terrenos forestales, precisará la autorización de la Conselleria competente en materia forestal o, en su caso, un plan técnico o proyecto de ordenación aprobado por dicha Conselleria.
8. La reforestación de los terrenos desforestados precisará igualmente de un proyecto de repoblación o plan técnico aprobado por la Conselleria competente en materia forestal.
9. Los montes, como ecosistemas forestales, deberán ser gestionados de forma integrada, contemplándose conjuntamente la vegetación, la fauna y el medio físico que los constituyen, y en especial con lo expuesto en el artículo 17 de estas normas.
10. En la gestión de la vegetación se dará preferencia a la protección, conservación, regeneración, recuperación y mejora de las masas de especies autóctonas, de las que desempeñen un importante papel protector y de las formaciones y enclaves de especies endémicas y en peligro de extinción.
11. Se potenciará y será prioritaria la eliminación de los residuos procedentes de tratamientos silvícolas, tanto la trituración e incorporación de los mismos al suelo para fertilizar los montes, como su reciclaje, entre otras técnicas. Del mismo modo, se potenciará su aprovechamiento o reutilización, siempre y cuando sea posible.
Artículo 30. Aprovechamiento cinegético
1. Para el ámbito del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, el aprovechamiento cinegético se ajustará a lo establecido en la legislación sectorial de caza y a las determinaciones contenidas en los artículos 73 y 79 del PORN.
2. La caza en los cotos incluidos en el ámbito del Parque Natural se regulará mediante un plan técnico de aprovechamiento cinegético o un plan reducido de caza, como instrumento de gestión para el aprovechamiento de la riqueza cinegética de modo compatible con su capacidad biológica y potenciación de las especies existentes. Con la finalidad de garantizar la supervivencia de determinadas especies faunísticas amenazadas, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá establecer limitaciones a la actividad cinegética y piscícola en un determinado territorio y durante un determinado periodo de tiempo.
3. Dado el carácter de espacio protegido, cualquier evolución negativa en una o varias especies tanto cinegéticas como amenazadas incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna se podrá vedar temporalmente entre seis meses y un año, con informe motivado por parte del órgano competente en protección de especies, en un determinado territorio, en beneficio de la protección y conservación de las especies.
4. En los cotos afectados por el Parque Natural, la práctica cinegética vendrá regulada anualmente por un número máximo de ejemplares que se podrán cazar por temporada, y que fijará anualmente el órgano competente en materia de caza antes del inicio de la misma. Esta regulación se aplicará únicamente en el ámbito del coto incluido en el Parque Natural, de forma que el correspondiente plan técnico establecerá para cada zona del coto de que se trate el régimen aplicable en función de la normativa que corresponda.
5. Toda suelta o repoblación que se realice en terrenos cinegéticos conllevará obligatoriamente un periodo de aclimatación mínimo de 15 días antes de que los animales puedan ser cazados. Estas sueltas o repoblaciones, aún con aclimatación, quedan prohibidas en la temporada hábil de caza de la especie de que se trate, con excepción de aquellas que se realicen en cuarteles de reserva o con otras garantías que impidan su captura en esa temporada de caza, y aquellas otras que se realicen en las zonas de suelta establecidas en el apartado siguiente.
6. Dentro de los cotos deportivos de caza y siempre que se trate de áreas marginales en cuanto a productividad de recursos cinegéticos, podrán establecerse zonas de suelta de caza menor en temporada siempre que no se supere ni el máximo de superficie, ni el máximo de sueltas, ni el máximo de número de ejemplares que se establezca reglamentariamente. En ningún caso tendrá la consideración de área marginal el ámbito del Parque Natural.
7. Con carácter excepcional, el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos podrá autorizar la caza fuera de las limitaciones establecidas en esta normativa, cuando por razones de orden biológico lo aconsejen, como son el control de especies con un número excesivo que pueda perjudicar seriamente la vegetación silvestre y los cultivos, previo informe de valoración de daños, a propuesta del coto de caza afectado, por el órgano competente en materia de caza.
8. Las limitaciones establecidas en relación con la actividad cinegética serán entendidas sin perjuicio de lo que disponen las Órdenes generales de vedas de cada año, cuando las disposiciones resulten más restrictivas o conservacionistas.
Artículo 31. Aprovechamiento piscícola
1. Para el ámbito del Parque Natural de las Hoces del Cabriel, el aprovechamiento piscícola se ajustará a lo establecido en la legislación sectorial de pesca continental y a las determinaciones contenidas en el PORN de las Hoces del Cabriel.
2. Se redactará un plan piscícola de las Hoces del Cabriel, donde se establecerá aquellas regulaciones necesarias para la práctica de esta actividad y los recursos necesarios que establezcan los periodos, especies y tramos que se ajusten a la protección de los valores naturales de este espacio natural.
Sección tercera
Actividades extractivas y mineras
Artículo 32. Actividades extractivas y mineras
1. Las actividades extractivas y mineras autorizadas en el ámbito del PRUG deberán cumplir con las disposiciones fijadas en los artículos 17 a 25 del PORN, sin perjuicio de lo que dispone el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana.
2. El titular del aprovechamiento está obligado a desarrollar y ejecutar con sus medios la restauración con arreglo al plan de restauración integral y demás condiciones establecidas en la declaración de impacto ambiental.
3. Las obras que se realicen anualmente en desarrollo de este plan se incluirán como un anexo al plan anual de labores que se presente ante el órgano competente en minería, el cual, a su vez, dará traslado de dicho anexo al órgano competente en materia de medio ambiente y a la corporación local del municipio donde se desarrolle la explotación.
4. Sin perjuicio de las facultades ordinarias de inspección y control que lleve a cabo la Conselleria competente en minería, la Conselleria competente en medio ambiente podrá inspeccionar el cumplimiento de las medidas establecidas para minimizar el impacto de las actividades extractivas, así como el cumplimiento de los trabajos de restauración.
5. El órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos velará por el cumplimiento de la legislación vigente en cuanto a la restauración del medio natural, con el objetivo de limitar la actividad minera a las explotaciones actualmente activas y asegurar que cuando éstas finalicen su actividad se recuperen las zonas afectadas, entendiendo como restauración la vía para conseguir que el terreno vuelva a ser útil para un determinado uso que puede ser distinto del original, tales como uso agrícola, forestal, recreativo, creación de estanques o balsas de recuperación de fauna o vertedero controlado de inertes. En este último caso, la actividad estará sujeta a lo que se dispone en el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.
Sección cuarta
Actividades Constructivas, Urbanismo e Infraestructuras
Artículo 33. Actividades de urbanización, edificación y reforma
1. La urbanización, construcción y reforma de edificios en el ámbito del Parque Natural viene regulada por los artículos 14 y siguientes del PORN, y por las normas de este PRUG, que determinan las limitaciones a estas construcciones y edificaciones públicas.
2. Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales de interés histórico-arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan mejora, restauración y conservación. Se entiende por edificios e instalaciones tradicionales todos aquellos inmuebles catalogados e incluidos en los planeamientos urbanísticos de los municipios del ámbito del presente Plan y a los bienes incluidos en el Inventario de Bienes Culturales protegidos de las Hoces del Cabriel.
3. Las edificaciones, construcciones o instalaciones, de cualquier clase y uso, existentes en la entrada en vigor del presente PRUG, y que no estén contempladas en esta normativa o no se ajusten a las determinaciones de la legislación aplicable, serán consideradas fuera de ordenación a los efectos urbanísticos conforme lo dispuesto en el artículo 111 de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana.
Artículo 34. Instalaciones e infraestructuras permanentes relacionadas con las actividades de conservación en fincas privadas
1. De acuerdo con lo que se indica en el artículo 8, punto 6, de la presente normativa, el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos promoverá que los propietarios de fincas privadas desarrollen la gestión de las mismas de forma compatible con la conservación de los elementos naturales y culturales de interés que, en su caso, alberguen.
2. Cuando para llevar a cabo esta gestión sea necesario el emplazamiento de instalaciones o infraestructuras permanentes de cualquier naturaleza que, por su fin, diseño o características, no resulten encuadrables en otras categorías de instalaciones ligadas a actividades o usos considerados en el presente documento como compatibles, deberán cumplir los siguientes requisitos previos:
a) Las actuaciones deberán justificar su interés para la conservación de los hábitats y especies de flora y fauna o de elementos patrimoniales, paisajísticos o culturales.
b) Se valorarán especialmente aquellas actuaciones que cuenten con la promoción o patrocinio de entidades públicas o privadas sin ánimo de lucro cuyos fines coincidan con los de la actividad de que se trate, o bien aquellas que formen parte de planes o programas de gestión, conservación o recuperación de hábitats y especies aprobados por la administración competente.
c) En cuanto a otras infraestructuras, deberán ser objeto de informe especifico por el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos en función de sus características y bajo las normas que establece el PORN vigente y el presente PRUG.
d) Se admitirá la vinculación de la actividad a la restauración y rehabilitación de edificaciones existentes, bajo las condiciones establecidas en el PORN y este PRUG.
e) En el caso eventual de que las instalaciones que se ejecutaran para esta finalidad dejaran de ser usadas en el futuro para la misma, sólo podrán ser utilizadas para usos comparables, en la finalidad y el patrocinio, con el que se propone. En este caso, y en particular, se considerará como incompatible la futura implantación de cualquier actividad de alojamiento, restauración o recreativa no vinculada a la conservación o rehabilitación.
Artículo 35. Instalaciones y adecuaciones relacionadas con los centros culturales, asistenciales y benéficos
1. Se podrá autorizar la restauración y rehabilitación de edificaciones tradicionales para la construcción de centros de enseñanza y culturales ligados al medio, con los requisitos y limitaciones establecidos en esta normativa. Sin perjuicio de las autorizaciones necesarias de acuerdo con la legislación vigente, requerirán el informe favorable del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos y estar sometido a estimación de impacto ambiental.
2. Para la tramitación de la autorización que corresponda, deberá justificarse documentalmente y con carácter previo el cumplimiento de al menos una de las siguientes condiciones:
a) Que la actuación se propone bajo la promoción o el patrocinio de entidades públicas o privadas sin ánimo de lucro y responde al interés general.
b) Que la actuación cuenta con el apoyo explícito de la administración directamente responsable del ámbito de que se trate, por encontrarse comprendida en los planes, proyectos o programas de dicha Administración.
3. En el caso eventual de que las instalaciones que se ejecutaran para esta finalidad dejaran de ser usadas en el futuro para esta actividad, solo podrán ser utilizadas para usos comparables, en la finalidad y el patrocinio, con el que se propone. En este caso, y en particular, se considerará como incompatible la futura implantación de cualquier actividad de alojamiento, restauración o recreativa no vinculada a la conservación.
4. Por lo que respecta a la tramitación, dado que es la implantación de una actividad en suelo no urbanizable, requerirá la declaración de interés comunitario, además del informe favorable previo del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos y estar sometido a estimación de impacto ambiental por referencia a la rehabilitación de edificaciones existentes, sin perjuicio de lo que establezca la legislación sectorial que resulte de aplicación y, en especial, la de carácter urbanístico.
Artículo 36. Urbanismo
1. Las normas generales de urbanización son las expuestas en el artículo 14 y 15 del PORN. El Parque Natural incluye suelo urbano, el cual se rige por la normativa sectorial sobre suelo urbano. Los terrenos actualmente declarados suelo no urbanizable protegido mantendrán esta clasificación y calificación urbanísticas.
2. Los municipios con planeamiento urbanístico discordante, por las normas o la clasificación de suelo, respecto a las disposiciones del PORN y este PRUG deberán incorporar estas disposiciones en la primera revisión o modificación de su planeamiento que se lleve a cabo a partir de la aprobación del PRUG. Mientras tanto, el otorgamiento de licencias, permisos, autorizaciones o concesiones municipales deberá ajustarse estrictamente a lo que dispone el PRUG.
3. Las posibles propuestas de ampliación de suelo urbano sólo se permiten en terrenos contiguos a suelo urbano, cuya necesidad para el municipio deberá ser justificada debidamente por los Ayuntamientos en el marco de las tramitaciones urbanísticas a que den lugar, y estarán sometidas al informe preceptivo y vinculante de la administración competente sobre medio ambiente.
4. Los terrenos clasificados como suelo no urbanizable por el planeamiento municipal vigente en el momento de la entrada en vigor del Decreto 115/2005, de 17 de junio, del Consell, por el que se declaró el Parque Natural de las Hoces del Cabriel, serán clasificados como suelo no urbanizable protegido. No obstante, las parcelas agrícolas existentes en el mismo tendrán un régimen de uso equivalente al suelo agrícola, incluyéndose aquí la construcción de instalaciones de uso agrícola y ganadero.
5. De conformidad con la legislación vigente en materia de suelo no urbanizable, sólo se permitirán las edificaciones e instalaciones de nueva planta destinadas exclusivamente a los usos y actividades propias de este tipo de suelo, sin perjuicio de los usos y derechos urbanísticos consolidados.
6. Asimismo, en esta categoría de suelo sólo se podrán realizar aquellas actuaciones que, siendo compatibles con las normas de protección correspondientes, tenga previstas el planeamiento urbanístico municipal por ser necesarias para el mejor aprovechamiento, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo.
7. Igualmente se podrán llevar a cabo las obras e instalaciones necesarias para la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general y para la minoración de los riesgos que motivaron su especial protección.
Artículo 37. Transferencias y segregaciones de propiedades
1. Las transferencias de propiedad, divisiones y segregaciones de terrenos rústicos se efectuarán de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 8/2002, de 5 de diciembre, de la Generalitat, de Ordenación y Modernización de las Estructuras Agrarias de la Comunitat Valenciana, y la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, así como de cualquier otra legislación agraria o forestal que sea de aplicación.
2. Las fincas segregadas deberán tener acceso directo inmediato, o bien mediante servidumbre de paso legalmente constituida, a la red viaria pública.
3. En ningún caso se considerarán solares, ni se permitirá edificar, los lotes de una parcelación efectuada con infracción de las disposiciones del presente artículo.
Artículo 38. Infraestructuras
1. Se declaran corredores de localización de infraestructuras, a los efectos de la instalación de nuevas infraestructuras, los ejes viarios existentes en la actualidad, y estarán sometidas a las disposiciones sectoriales vigentes en la materia y a lo dispuesto en los artículos 92 a 103 del PORN.
2. Todas las actuaciones de infraestructuras que, por razón de su naturaleza, se consideren como autorizables en la presente normativa, así como aquellas destinadas al servicio del Parque Natural, prevención de incendios, servicio de protección civil de la Comunidad Autónoma o del Estado y redes de prevención de riesgos naturales deberán atender, además de la legislación sectorial correspondiente, a los requisitos siguientes:
a) Los trazados y el emplazamiento deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, para evitar la creación de obstáculos en la libre circulación de la fauna y de las aguas, o rellenos de sedimentos, la degradación de la vegetación natural o los impactos paisajísticos.
b) Durante la realización de las obras deberán adoptarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal y al acabar las obras deberá procederse a la restauración del terreno. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos periodos, establecidos por el órgano competente de protección de fauna, en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
c) Las autorizaciones y demás requisitos necesarios para la realización de infraestructuras deberán obtenerse con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística.
3. Las líneas eléctricas y telefónicas, de nueva creación, destinadas al servicio de instalaciones y actividades compatibles sitas en el ámbito del Parque Natural, deberán discurrir enterradas. Excepcionalmente y cuando esté suficientemente justificado técnicamente -la viabilidad económica no es causa sobradamente fundamentada-, podrán ser aéreas, conforme con el Real Decreto 1432/2008, de 29 de agosto, por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna.
4. Se prohíbe, en el ámbito del Parque Natural, cualquier instalación destinada a la producción de energía (placas solares, generadores eólicos y otros), con la excepción de aquéllas que, previa autorización del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos, puedan instalarse para autoconsumo, o para equipamientos de uso público, o bien en relación con las actividades económicas permitidas en el Parque Natural.
5. Se podría permitir las instalaciones generadoras de energía solar fotovoltaica sobre edificaciones existentes, previo informe favorable del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, sin perjuicio de las competencias sectoriales que puedan existir. Este tipo de actividades están sujetas a las especificaciones de la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat, y la presente normativa.
6. El artículo 16 del PORN establece el régimen de evaluación de impacto ambiental al cual se habrán de someter estas infraestructuras.
Sección quinta
Uso público
Artículo 39. Uso público y protección de los recursos naturales
1. Se entiende por actividad de uso público la acción de ocio o esparcimiento que llevan a cabo los visitantes de un espacio natural protegido utilizando sus servicios o equipamientos, y a la que es inherente el acercamiento a los valores naturales y culturales de dicho espacio. Son tanto aquellas que promueve la administración del espacio natural protegido facilitando su práctica, como aquellas otras que, por iniciativa popular, colectiva o de otras entidades, se desarrollen por diferentes motivaciones.
2. El uso público se ajustará a lo establecido en la legislación específica y a las determinaciones contenidas en el presente Plan. En especial, serán de aplicación las disposiciones del Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural.
3. El Parque Natural aplicará mecanismos para transmitir actitudes y expectativas apropiadas a las personas que lo visiten, minimizando el impacto ambiental del uso público, mientras se maximiza la experiencia de los visitantes a través del contacto directo con el personal del Parque, sus habitantes y su patrimonio, y con materiales interpretativos bien orientados.
4. No se permite, sea cual sea el procedimiento, realizar inscripciones, señales, signos y dibujos sobre piedras, vegetales o cualquier otro elemento del medio natural, así como en todo mueble o inmueble. Excepcionalmente, se admitirán las señales de las sendas de Pequeño Recorrido (PR), Senderos Locales (SL) y Gran Recorrido (GR), que se realizarán con cuidado con el entorno, y en el número mínimo necesario para la correcta identificación de la senda a seguir.
5. En las zonas en regeneración, así indicadas mediante rótulos, queda prohibido el tránsito de visitantes y las actividades de uso público de manera general. En las zonas de mayor frecuentación los rótulos añadirán la indicación «Acceso restringido".
6. En las zonas de uso especial no se permite la creación de letrinas incontroladas. En el resto del Parque, no se permiten las letrinas incontroladas a menos de 25 metros de sendas y caminos, y 50 metros de puntos de estancia, miradores y edificaciones rurales, y cursos de agua.
7. Los servicios del Parque adaptarán la recogida selectiva de los diferentes tipos de residuos producidos al modelo vigente en los términos municipales de que se trate, resultando de aplicación la ordenanza que aprueben los Ayuntamientos referente a este particular.
8. Aun cuando existan contenedores para basuras sólidas en el Parque, se promoverá el transporte de las basuras hacia las zonas urbanas de origen de los visitantes, así como la separación de las diferentes fracciones según la recogida que se lleve a cabo en sus sitios de origen.
9. A todos los efectos, el Parque velará por la adecuada conservación y mantenimiento de las fuentes, de acuerdo con la legislación vigente y en coordinación con las Administraciones competentes.
10. Los visitantes del Parque Natural cumplirán durante su estancia cuantas directrices y recomendaciones les sean hechas saber por el personal asignado a la gestión del Parque. En cualquier caso, tendrán una conducta respetuosa con el medio ambiente:
a) Transitarán por los caminos, carreteras o sendas autorizados, absteniéndose de efectuar recorridos campo a través.
b) Los desplazamientos se realizarán cumpliendo las limitaciones que según la vía se establezcan a determinados medios de transporte.
c) Los visitantes no molestarán a los animales, ni intentarán su captura.
d) Los visitantes no recolectarán ninguna especie vegetal, salvo lo que se dispone en el artículo 18 de protección de la vegetación.
e) Los visitantes no recolectaran fragmentos de rocas, minerales o fósiles, ni realizarán acciones para su recolección.
f) Se prohíbe encender fuego con carácter general, excepto en los lugares recreativos adecuadamente acondicionados, en los términos autorizados por la Conselleria competente en medio ambiente.
g) Se prohíbe tirar colillas, plásticos, papeles o cualquier tipo de residuo al suelo, cauce, fuentes o manantiales, debiéndose utilizar al efecto los contenedores distribuidos por el Parque.
h) Los vehículos estacionarán en los aparcamientos habilitados para ello en cada uno de los espacios de uso público, y se abstendrán de hacerlo fuera de las vías rodadas.
i) Los visitantes podrán realizar actividades acuáticas respetando el entorno y las riberas de los ríos y cauces, sin perjuicio de lo que establezca la normativa sectorial para las actividades acuáticas.
j) A las embarcaciones que provengan de otras zonas navegables se les podrá exigir la aplicación de las medidas establecidas en el protocolo para la erradicación del mejillón cebra u otras especies que se declaren invasoras o peligrosas para la fauna y flora autóctona.
11. Con carácter general, las actividades de uso público no contempladas en estas normas se ajustarán a lo estipulado en la normativa sectorial en materia de uso público y turismo.
Artículo 40. Red viaria, circulación y aparcamiento
1. A los efectos de este PRUG, se clasifica la red viaria del Parque Natural de las Hoces del Cabriel en carreteras, pistas y senderos que discurren por este territorio, los cuales se definen y regulan como sigue:
a) La red básica de carreteras será la constituida por las carreteras asfaltadas, de libre utilización para toda clase de vehículos. Es recomendable la señalización y promoción mediante materiales informativos, así como la señalización informativa referente al Parque Natural de las Hoces del Cabriel a lo largo de estas carreteras.
b) En la red viaria del Parque Natural está permitido el tránsito a pie o caballo, teniendo prioridad el tránsito a caballo respecto del caminante y ambos respecto a las bicicletas y otros vehículos. Es recomendable la señalización y promoción por medio de materiales informativos, la difusión de recomendaciones para un comportamiento adecuado al entorno natural, y la señalización informativa referente al Parque Natural de las Hoces del Cabriel a lo largo de estos senderos.
2. Se prohíbe el tránsito de vehículos a motor en la zonas de exclusión de usos, salvo para los propietarios de propiedades privadas, servicios del Parque y los autorizados expresamente; en el resto del Parque Natural se cumplirá lo dispuesto en este PRUG.
3. Se podrá llevar a cabo el cierre temporal de determinados accesos al Parque ante cualquier clase de emergencia (riesgo de incendio forestal, nevadas, etc.), por el director-conservador. Para ello se señalizará adecuadamente en los accesos afectados del Parque para informar al visitante de esta circunstancia temporal.
4. Para la circulación de los vehículos de los propietarios de los terrenos y de los servicios del Parque en las pistas de éste, se establece una velocidad máxima permitida de 30 km/h, tal y como ya aplica a todos los efectos a los terrenos forestales el Decreto 8/2008, de 25 de enero, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por los terrenos forestales de la Comunitat Valenciana.
5. El director-conservador y el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos podrán delimitar puntualmente aquellos sectores del territorio de acceso público donde se controlará, con carácter transitorio, la permanencia y el tránsito de personas o vehículos por razones de conservación y ordenación del uso público, como, por ejemplo, protección del patrimonio, áreas de cría, ecosistemas en regeneración y áreas de mayor concentración faunística y de visitantes.
6. Es objetivo del Parque Natural mejorar la gestión del tránsito en su ámbito. A este respecto, si bien no se limita de manera permanente el acceso al Parque a un número determinado de vehículos, el director-conservador podrá decidir la realización de ensayos de limitación del acceso de vehículos privados.
7. La Conselleria competente en medio ambiente establecerá los acuerdos necesarios con los Ayuntamientos para la creación de aparcamientos disuasorios en la periferia del Parque, que serán de gestión municipal. El órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, en colaboración con los Ayuntamientos, establecerá la utilización de estos aparcamientos disuasorios.
8. Todos los equipamientos y servicios de uso público, sean de titularidad pública o privada, que comporten concentración de vehículos dispondrán de una área de aparcamiento acondicionada en armonía con el entorno.
Artículo 41. Alojamiento en el Parque
1. El alojamiento en el Parque se permite en las modalidades de acampada, albergue, refugio, alojamiento turístico rural, hoteles rurales y apartamentos rurales y, de acuerdo con lo indicado en las normas que se indican a continuación, que vienen reguladas por la normativa autonómica sectorial de medio ambiente y turismo.
2. La acampada -se entiende al espacio delimitado y acondicionado para permitir la instalación de tiendas de campaña por breves periodos de tiempo, dotado con servicios higiénicos, de limpieza y recogida de residuos- se permitirá, previa obtención de permiso, en las zonas habilitadas o que se puedan habilitar en un futuro para dicha actividad. La autorización y permisos seguirán las determinaciones establecidas en el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Consell, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunitat Valenciana. En el resto del Parque no se permite la acampada ni la pernoctación, entendida ésta como la estancia en tienda o en vivac durante las horas nocturnas, excepto en ruta y la acampada que se desarrolle en fincas privadas de acuerdo con el Decreto 188/2005, de 2 de diciembre, del Consell, Regulador del Alojamiento Turístico Rural en el Inte-rior de la Comunitat Valenciana, o norma que lo sustituya, y sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PRUG.
3. La actividad de acampada se regirá por las normas siguientes:
a) Solicitar la reserva de acampada a través del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos con un mínimo de 10 días de antelación.
b) Estancia máxima limitada a tres noches consecutivas.
c) No hacer surcos alrededor de las tiendas.
d) No utilizar casetes ni radios a un volumen excesivo a ninguna hora del día o la noche.
e) No hacer fuegos de leña, ni utilizar generadores de energía.
f) A partir de las 0 horas de la noche, no realizar actividades que comporten ruido.
g) Seguir las restantes normas generales para el uso público en el ámbito del Parque.
4. Se permite la restauración y adecuación de las edificaciones existentes en el Parque como base para el desarrollo de nuevos recorridos etnográficos y de alojamiento en el régimen de turismo rural, siguiendo lo que disponen el PORN y este PRUG.
Artículo 42. Instalaciones turísticas y recreativas
1. Las instalaciones turísticas y recreativas vienen reguladas por los artículos 14 y 15 del vigente PORN, en base a lo dispuesto, para edificaciones en suelo no urbanizable, en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable. Estas instalaciones se podrán ubicar en zonas de uso compatible de este PRUG, y sólo en caso de rehabilitación de elementos arquitectónicos ya existentes se podrán autorizar fuera de estas zonas, previo informe conjunto del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos y de la protección de hábitats y especies.
2. Según lo expuesto en el artículo 27 de la Ley mencionada en el punto anterior, la realización de estas instalaciones requerirá su declaración de interés comunitario y la consecuente atribución y definición del correspondiente uso y aprovechamiento, que se interesará de la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo.
Artículo 43. Senderismo y excursionismo
1. Las actividades de senderismo y excursionismo realizadas por grupos que no superen las 15 personas no requieren ninguna notificación o autorización previa del director-conservador del Parque Natural. Los grupos comprendidos entre 16 y 25 personas tienen que notificar la actividad. La notificación, que podrá ser verbal e inmediatamente anterior a la realización de la actividad, se presentará en el Centro de Interpretación del Parque. El equipo de promoción, investigación y trabajos técnicos del Parque Natural, con la delegación del director-conservador, resolverá de acuerdo con la ruta trazada y facilitará información sobre las técnicas de mínimo impacto para esta actividad. Cuando el grupo sea superior a 26 personas, la notificación se dirigirá al director-conservador con una antelación mínima de 15 días.
2. La práctica del senderismo y excursionismo se realizará preferentemente por los itinerarios del Parque y las sendas de acceso señalizadas y homologadas. El tránsito por sendas o caminos diferentes de éstos no está prohibido, pero no se promoverá entre los visitantes. La apertura de nuevos itinerarios y sendas de acceso, cuando no esté promovida por el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, habrá de ser sometida al informe preceptivo del órgano competente en materia de medio ambiente, según lo dispuesto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de senderismo en el medio natural.
3. En los itinerarios y sendas permitidas se permanecerá en el camino existente y ya pisoteado, y se evitará la creación de sendas secundarias o la ampliación de sendas.
4. Con carácter anual el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos emitirá un programa de restauración de sendas e itinerarios al objeto de eliminar los impactos causados por su uso, que ejecutará la brigada de mantenimiento del Parque. Ésta, en sus trabajos de mantenimiento de sendas, evitará el uso de clavos de acero con cabeza que pueda resultar peligrosa en caso de caídas.
5. Es obligatorio seguir las posibles desviaciones de la ruta principal que marquen las señalizaciones oficiales del Parque colocadas sobre el terreno.
6. El Parque promoverá las técnicas de senderismo y excursionismo con mínimo impacto entre los visitantes del Centro de Interpretación y de las visitas guiadas del Parque. De manera orientativa, estas incluyen:
a) Respetar las normas de uso público establecidas en el Parque.
b) Evitar recolectar frutos del bosque.
c) Preparar la excursión de manera que los embalajes, botellas, latas, etc. sean mínimos y así evitar tener más basuras para llevarse a casa después.
d) Traer bolsas extras para guardar sobrantes, recoger basuras, etc.
e) En sendas e itinerarios estrechos, caminar en fila para evitar ampliar los caminos.
f) Avisar a los compañeros de la presencia de pequeños animales o plantas delicadas en el camino, para prevenir que sean aplastados.
g) Colaborar en recoger las basuras que otros visitantes hayan abandonado en zonas remotas del Parque.
h) Respetar las barreras, señales y otros objetos en las propiedades públicas y privadas.
i) Pedir permiso a los propietarios que se encuentran en sus fincas cuando los itinerarios cruzan alguna propiedad privada, y respetar el derecho a la privacidad.
j) No generar ruidos innecesarios que puedan afectar a la fauna y al resto de visitantes.
Artículo 44. Actividades deportivas
1. A todos los efectos, la realización de cualquier actividad o competición deportiva organizada requerirá la autorización del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, mediante solicitud dirigida al director-conservador, que podrá, cuando sea procedente, establecer las condiciones que sean necesarias. Las solicitudes se presentarán con una antelación mínima de un mes a la realización de la actividad, y de dos meses para las competiciones deportivas; excepcionalmente, este plazo podrá reducirse si concurren circunstancias extraordinarias que así lo justificaran, y se especificarán las características de la actividad, fechas, medidas de seguridad, y limitaciones específicas en orden a la conservación de los recursos naturales.
2. Se prohíbe, a todos los efectos, la realización de competiciones deportivas de vehículos con o sin motor, como por ejemplo rallys, carreras de trial, ciclistas, quads, etc., en los caminos y sendas no asfaltados que transcurren por el interior del Parque Natural.
3. Para establecer la regulación específica de las siguientes actividades deportivas, la dirección del espacio natural, junto con los clubes o federaciones cuyo objetivo sea el fomento y la práctica de las actividades en el espacio concreto, podrán desarrollar las siguientes actividades, sujetas a las condiciones establecidas por los instrumentos de planificación (PORN y PRUG), considerando a dichas actividades como un instrumento de colaboración para una mejor gestión del Parque Natural:
a) Identificación de las actividades para las que el espacio es adecuado.
b) Designación de las zonas apropiadas para la práctica de cada tipo de actividad.
c) Capacidad de carga de cada una de las zonas y de las actividades a desarrollar.
d) Medidas a adoptar para garantizar la seguridad de los practicantes de la actividad y los espectadores.
4. Escalada.
a) En el ámbito del Parque Natural de las Hoces del Cabriel se prohíbe la escalada deportiva. En la zona de uso limitado (ZUL-AD) y bajo autorización del director-conservador del Parque Natural se permite la escalada clásica, definida como la modalidad deportiva que no utiliza apoyos artificiales y que no establece estructuras fijas en la roca, en las vías señalizadas para tal efecto. En el resto del Parque Natural, la apertura de nuevas vías de escalada se prohíbe, con carácter general.
b) El órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos o el director-conservador podrán limitar la escalada en zonas o periodos concretos cuando pueda suponer alteración para la fauna y especialmente en épocas de cría, así como por motivos de conservación. Con carácter general, se prohíbe esta práctica en el periodo comprendido entre el 1 de enero y 16 de mayo.
5. Actividades acuáticas y barranquismo.
a) La práctica de los deportes acuáticos en cualquier lámina o cauce del Parque Natural necesitará la autorización del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, mediante solicitud dirigida al director-conservador.
b) Quedan prohibidas las actividades acuáticas nocturnas y las diurnas en aquellos tramos y cauces prohibidos explícitamente por el director-conservador del Parque Natural.
c) Una vez obtenido el permiso del órgano ambiental, cumplirán las siguientes normas básicas: seguir la normativa general establecida en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, respeto absoluto a la fauna, flora y formaciones características de los ríos y cauces del Parque Natural, recoger todos los residuos producidos y utilizar productos no contaminantes.
d) La recolección de flora, fauna y materiales geológicos de las cavidades y sus accesos sólo se admitirá únicamente con finalidad científica y tendrá que ser autorizada por el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, de conformidad con el Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprobó el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.
e) Las personas o grupos pertenecientes a federaciones, clubes o asociaciones oficialmente reconocidas podrán acceder a todas las zonas de acceso al río y cauces donde expresamente se permita este uso. En la zona de exclusión de usos, el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos podrá limitar las autorizaciones temporalmente por razones biológicas o relativas a la seguridad de los usuarios, justificadas mediante el informe del órgano competente.
6. Paseos ecuestres.
a) Se permite la realización de recorridos a caballo (paseos ecuestres) sobre pistas o caminos existentes en el Parque Natural. Con carácter excepcional, se permitirán los recorridos que transcurran por pistas dentro de la zona de protección integral, previo el informe favorable del órgano competente en materia de medio ambiente.
b) La presencia de grupos formados por más de 10 jinetes requerirá a su vez la autorización del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, siendo imprescindible en sendas e itinerarios estrechos cabalgar en hilera de uno para evitar ampliar los caminos.
7. Bicicleta de montaña (BTT).
a) Los grupos de ciclistas superiores a 15 personas requerirán la autorización del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, mediante solicitud al director-conservador del Parque Natural. El director-conservador del Parque Natural valorará el itinerario propuesto y estimará, en función de la zonificación espacial y temporal, autorizarla o no, con la posibilidad de propuesta de un trazado alternativo si fuera necesario.
b) La práctica ciclista de montaña (BTT) se podrá realizar en el Parque Natural siempre que se desarrolle por pistas forestales o caminos rurales con un ancho superior a 2,5 metros, salvo que el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos establezca una restricción total o temporal de acceso en las zonas de exclusión de usos y otras áreas sensibles, que deberá estar siempre señalizado e informado. No está permitida la circulación de la BTT campo a través, ni por sendas con ancho menor a 2,5 metros.
c) La velocidad máxima permitida será de 30 km/h por las pistas forestales y caminos autorizados, debiendo reducir esta velocidad cuando se transite por los equipamientos de uso público, cruces de caminos y cuando coincidan con otros usuarios.
d) El órgano competente en materia de gestión de espacios naturales protegidos promoverá la difusión de buenas prácticas ambientales de la bicicleta, en colaboración con los clubes, federación deportiva y empresas de turismo activo, con el fin de asegurar prácticas deportivas sostenibles en el Parque Natural.
Artículo 45. Educación ambiental y visitas organizadas al Parque Natural
1. Las actividades de educación y las visitas guiadas en el Parque tienen como objeto formar y sensibilizar al visitante sobre los valores naturales y culturales del Parque, sobre aspectos generales de la naturaleza y el medio ambiente y sobre las normas y comportamientos en la naturaleza, respeto al medio ambiente, y en concreto al Parque. El enfoque de estas actividades será integral en todos estos conceptos citados, siempre y cuando sea posible en función de los objetivos de cada grupo.
2. Pueden utilizar los servicios públicos de educación y visitas guiadas todos los centros de formación, asociaciones, centros de esparcimiento y descanso y grupos organizados por lo general que así lo deseen, previa solicitud dirigida al director-conservador. Dicha solicitud se remitirá con una antelación suficiente para permitir la concertación de una reunión previa a la visita, a efectuar en la oficina técnica del Parque Natural; en ella se planificará convenientemente la actividad a realizar (rutas ofertadas, duración y dificultad de las mismas, disponibilidad horaria, objetivos que se persiguen, etc.) Los servicios de educación y visitas guiadas no pueden ser utilizados por empresas que ofrezcan visitas al Parque a sus clientes, aunque podrán utilizar libremente las infraestructuras del Parque, incluidos sus itinerarios, siempre de acuerdo con las normas de este Plan.
3. Las actividades de educación y las visitas guiadas utilizarán como apoyo los servicios disponibles en el Centro de Interpretación, en las zonas de uso público, y en los itinerarios propios del Parque.
4. Además de las limitaciones específicas por áreas e itinerarios, se atenderá un máximo total de 50 grupos por mes y de 1.300 personas por mes, por lo cual no se utilizará en ningún mes la capacidad total, sino sólo algunas capacidades parciales por áreas o itinerarios. Es responsabilidad del director-conservador, o de la persona delegada, repartir los grupos correctamente en función de las capacidades parciales máximas, en cada una de las actividades realizadas.
5. Los grupos que efectúen visitas a los itinerarios del Parque Natural sólo realizarán paradas para explicaciones en aquellos tramos de los caminos cuyas características minimicen el impacto.
6. Es responsabilidad de los monitores-educadores que guiarán los grupos organizados conseguir que éstos cumplan las restantes normas vigentes en el Parque Natural; por ello, se harán las explicaciones pertinentes al responsable del grupo al llegar, para que colabore en su cumplimiento, y dirigidas al grupo generalmente antes de iniciar el itinerario.
Artículo 46. Actividades culturales
1. A todos los efectos, la realización de cualquier acto público requerirá la autorización del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, mediante solicitud dirigida al director-conservador, que podrá, cuando sea necesario, establecer las condiciones necesarias. Las solicitudes se presentarán con una antelación mínima de un mes a la realización de la actividad; excepcionalmente, este plazo podrá reducirse si concurren circunstancias extraordinarias que así lo justifiquen.
2. En el ámbito del Parque sólo se promoverán actos culturales de reducidas dimensiones. La autorización preceptiva podrá someter la aceptación del acto de manera expresa a la habilitación de transporte público para acceder, si considera que el uso del vehículo particular ocasionaría problemas de gestión de la demanda de espacio o impactos ambientales concretos. Para estos actos, se establece un máximo orientativo de 200 participantes, sin perjuicio de la posibilidad de promover actos culturales para un número previsto de participantes mayor si, por la naturaleza del acto, tradición o la ubicación del mismo, no se considera previsible que se produzcan efectos significativos sobre la conservación del Parque.
Artículo 47. Equipamientos de uso público
1. Las áreas de descanso (ZUE-UP1), también denominadas de picnic o recreativas, pueden incluir dotaciones como:
a) Aparcamiento integrado en el entorno.
b) Mobiliario adecuado a la capacidad de acogida del área de descanso.
c) Plafón con información sobre el riesgo de incendio, las normas de uso del área de descanso, y resto de información del Parque (localización y horario del Centro de Interpretación, itinerarios y sitios de interés, y principales valores del Parque).
d) Agua potable.
e) Puntos de agua con las aplicaciones necesarias para utilizar en la extinción de incendios.
f) Servicios sanitarios y tratamiento de las aguas residuales.
g) Contenedores y recogida de basuras.
2. Son puntos de estancia (ZUE-UP2) los sitios localizados en rincones del Parque donde los visitantes acostumbran a realizar paradas cortas para descansar o admirar el entorno. Los puntos de estancia podrán ser acondicionados con los siguientes elementos:
a) Plafón interpretativo con información del Parque.
b) Bancos adecuados al entorno.
c) Señales indicadoras de itinerarios del Parque.
d) Sendas, barreras y otros elementos para evitar la dispersión de los visitantes.
3. Son miradores (ZUE-UP3) del Parque los sitios localizados en puntos con vistas panorámicas y gran amplitud visual. Los miradores podrán estar acondicionados con los siguientes elementos:
a) Plafones de interpretación del paisaje.
b) Sendas, barreras y otros elementos para evitar la dispersión de los visitantes y el riesgo de accidentes.
4. Las rutas interpretativas son los itinerarios señalizados por el órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos cuya función es ofrecer un recurso para el conocimiento e interpretación del patrimonio natural y cultural, tanto de forma autoguiada como guiada. Las rutas interpretativas podrán ser acondicionadas ajustándose a las normas técnicas de señalización autonómica de los Parques Naturales, que deberán cubrir como mínimo los aspectos relativos a la información, sensibilización ambiental y seguridad del visitante.
5. Senderos homologados son senderos señalizados que han sido registrados y homologados por la federación autonómica de deportes de montaña por cumplir unas condiciones técnicas de señalización de acuerdo con la normativa y requisitos del Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural. Los senderos homologados deberán incluirse en alguna de las tipologías de GR, PR o SL.
6. Centro de Interpretación es el equipamiento de uso público de referencia del Parque Natural que cumple con los servicios de recepción, información e interpretación del Parque Natural, así como de orientación de la visita mediante información de la oferta de uso público y de promoción de actividades, servicios y educación ambiental. El Centro de Interpretación dispondrá de un horario de atención al público visitante, así como de una zona de exposición didáctica sobre el patrimonio natural y cultural del Parque Natural. Podrá disponer de puntos de información colaboradores que sirvan de apoyo para ofrecer una mejor información al visitante del Parque Natural.
7. Los aparcamientos son espacios señalizados y habilitados para el estacionamiento de vehículos, que facilitan el uso ordenado de los visitantes para disminuir los impactos sobre el entorno. Los aparcamientos habilitados en el Parque Natural deben reunir condiciones técnicas que incluyan señalización informativa de capacidades máximas, elementos de seguridad y acceso desde la red viaria, e información de normas de uso público.
8. Las mesas y bancos del Parque seguirán las tipologías de diseño adaptadas a modelos del entorno.
9. Las áreas de descanso y los puntos de estancia son los sitios recomendados para picnic en el Parque. Cuando se haga picnic fuera de estas áreas se tendrán que respetar las limitaciones de paso establecidas por este PRUG, y en itinerarios y senderos no estorbar el paso de otros visitantes.
10. Sólo se permite hacer fuego en los paelleros adecuados ya instalados a tal efecto; no se instalarán nuevos paelleros, tanto en estas áreas de recreo como en las nuevas infraestructuras que se puedan habilitar.
11. Para hacer fuego únicamente se utilizará la leña suministrada en las leñeras o la que el visitante traiga de fuera del Parque, queda prohibida la recolección de leña en el Parque a cargo de los propios visitantes.
12. Debe apagarse completamente el fuego y las brasas de los paelleros, utilizando agua, una vez finalizado su uso.
13. La Conselleria competente en materia de extinción de incendios tiene la capacidad de declarar, sin aviso previo, días de alerta máxima de riesgo 3 de incendios, en los cuales quedará totalmente prohibido hacer fuego en todo el Parque. En estos días se colocarán rótulos indicativos a tal efecto en las puertas de entrada del Centro de Interpretación del Parque y en las dependencias de los Ayuntamientos del ámbito del PRUG. En estos periodos la dirección del Parque Natural podrá destinar todos los efectivos que considere necesarios al control e información respecto de este punto. Solo para casos de emergencia, y ante la imposibilidad de seguir el procedimiento arriba indicado, el director-conservador podrá declarar la alerta correspondiente y actuar en consecuencia.
14. El Parque promoverá las técnicas de picnic con mínimo impacto entre los visitantes, las visitas guiadas del Parque y los usuarios de los paelleros. De manera orientativa, éstas incluyen:
a) El cumplimiento de las normas referentes al fregado de platos, recogida de las basuras y uso de las áreas de descanso, puntos de estancia y miradores.
b) No utilizar platos y vasos de un solo uso para minimizar la producción de basuras.
c) Utilizar el mínimo de leña necesaria para preparar el alimento.
d) Evitar ruidos excesivos y elementos que los puedan generar.
Sección sexta
Actividades de investigación
Artículo 48. Regulación de las actividades de investigación
1. Ámbito de aplicación de las normas sobre actividades científicas.
Estas normas regulan la actividad investigadora del Parque Natural, que deberá cumplir las restantes disposiciones de este PRUG. También reúne las disposiciones del Decreto 218/1994, de 17 de octubre, del Consell, por el cual se creó la figura de protección de especies silvestres denominada Microrreserva Vegetal.
2. Definición de actividades científicas.
Serán consideradas actividades científicas las actividades relacionadas directamente con la investigación y la obtención de información sobre el medio natural o las actividades realizadas por personas ligadas a centros de investigación institucionales o privados, Administración ambiental, Universidades o centros de enseñanza y otros organismos públicos, privados o asociaciones, con capacidad para desarrollar trabajos de investigación.
3. Autorizaciones para las actividades científicas.
Todas las actividades de investigación científica a desarrollar en el Parque deberán contar con la autorización del órgano competente en materia de medio ambiente.
4. Regulación de las actividades científicas.
a) Estarán prohibidas, a todos los efectos, aquellas actividades científicas que supongan una pérdida irreversible de biodiversidad o del patrimonio natural e histórico, la alteración grave del funcionalismo de los sistemas naturales o el impacto paisajístico permanente, y cualquier actividad científica que necesite instalaciones y adecuaciones científicas en el Parque con carácter permanente.
b) El órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos valorará, en cada caso, la conveniencia de la autorización de algunas actividades científicas más específicas. Hay que destacar, entre ellas, las actividades que puedan comportar perjuicio de las poblaciones de fauna silvestre, especialmente la manipulación y recolección de ejemplares. Por otra parte, la tala y recolección de especies vegetales silvestres con finalidad científica seguirá lo que prevén estas normas en materia de flora y lo que señalen, en su caso, las normas de gestión de las microrreservas de flora. Otras actividades de carácter científico a considerar son las que pueden afectar a la protección de los suelos y de los recursos hidrológicos.
Artículo 49. Prioridades para la investigación
1. Las líneas de investigación con prioridad a la hora de emitir las autorizaciones habrán de ser las encaminadas hacia la conservación de las especies protegidas, raras y amenazadas o de elevado interés científico, y de los ecosistemas y de hábitats de interés recogidos en el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre, la investigación ecológica aplicada dirigida a la experimentación de técnicas de restauración de la cubierta vegetal autóctona, la investigación básica destinada al conocimiento de la biodiversidad y del funcionalismo de los organismos y de los sistemas naturales, geología e hidrología, la investigación dirigida hacia la gestión de los espacios naturales protegidos y del efecto del uso público sobre los organismos y sistemas naturales, y la investigación etnográfica, paleontológica y arqueológica.
2. El director-conservador del Parque, con el asesoramiento del equipo técnico del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, podrá emitir anualmente un listado de prioridades de investigación en el Parque, para ponerlo en conocimiento de las personas y organismos interesados. Hasta su revisión, el listado de prioridades de investigación en el Parque queda fijado en las siguientes materias:
a) Investigación básica y aplicada sobre dinámica ecológica y evolución futura de las Hoces del Cabriel.
b) Evaluación ecológica del programa de polinización de la vegetación silvestre del Parque.
c) Conexión biológica del Parque con otros espacios naturales vecinos (Reserva de las Hoces del Cabriel y Parque Natural de Chera - Sot de Chera).
d) Investigación y seguimiento de la población de rapaces en el Parque y en las zonas periféricas.
e) Investigación de la ictiofauna del río Cabriel, en especial la madrilla del Xúquer (Chondrostoma Arrigonis) y del blenio (Salaria fluaviatilis).
f) Investigación y seguimiento de la población de mamíferos en el Parque y en las zonas periféricas (nutria, cabra montés, etc.).
g) Investigación y seguimiento de la herpetofauna en el Parque y en zonas periféricas.
h) Investigación forestal aplicada a la restauración y sucesión ecológica de las formaciones vegetales del Parque.
i) Proyectos experimentales de regulación del acceso de visitantes al Parque.
j) Estudios aplicados referentes a la educación ambiental, la formación y la ordenación del uso público en el ámbito del Parque.
k) Estudios de los impactos ambientales de las actividades de uso público en el Parque y propuestas para su corrección; capacidad de carga y usos actuales; valoración turística e impulso económico de las poblaciones del Parque Natural.
l) Estudios referentes a la conservación y puesta en valor del patrimonio cultural tradicional en el ámbito del Parque.
m) Estudios sobre el paisaje y la incidencia de las diferentes actividades agrícolas, ganaderas y cinegéticas, y extractivas, en el ámbito del Parque Natural.
Artículo 50. Organización y desarrollo de la actividad científica
1. Una vez empezada la actividad investigadora, el investigador responsable informará al órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos y al director-conservador sobre la situación precisa de las instalaciones de campo y las parcelas de experimentación, además de las precauciones a considerar por el personal de servicio del Parque para no alterar los resultados de las investigaciones. Igualmente, informará en todo momento de cualquier modificación en las fases definidas en la solicitud previa de los plazos de finalización de la investigación. A requerimiento del director-conservador, deberá informar también de cualquier otra cuestión que pudiera producirse.
2. Los organismos y entidades que lleven a cabo investigaciones que requieran la instalación de infraestructuras tendrán la obligación de retirarlas una vez hayan finalizado éstas, y ejecutar el proyecto de restauración si fuera necesario. Asimismo serán responsables de las medidas correctoras de restauración que, complementariamente a las previstas en la solicitud previa, dictamine el director-conservador del Parque, en caso de que haya constancia de efectos negativos sobre cualquier vector ambiental.
3. Asimismo, los investigadores se comprometerán a enviar dos copias de las publicaciones o informes derivados de la actividad investigadora realizada en el Parque Natural, y donde constará específicamente el agradecimiento al Parque Natural de las Hoces del Cabriel y se hará mención de la autorización dada, y la ayuda, en su caso.
CAPÍTULO III
NORMAS PARTICULARES
Sección primera
Concepto y aspectos generales
Artículo 51. Concepto
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este Plan, se han distinguido los siguientes usos en la zonificación para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades propias de protección, conservación y mejora.
2. Zonificación en el Parque Natural:
a) Zonas de exclusión de usos: áreas que presentan una mayor calidad biológica o que albergan los elementos bióticos o abióticos más frágiles, amenazados o representativos. Se excluirán de las mismas todo tipo de usos y aprovechamientos, con la excepción de las actividades científicas, educativas o de conservación, y aquellos usos tradicionales que no sean incompatibles con la protección de los valores del espacio natural.
b) Zonas de uso limitado: áreas con una elevada calidad biológica, o bien con elementos frágiles o representativos, en las que los objetivos de conservación admiten un uso público reducido y sin instalaciones de tipo permanente.
c) Zonas de uso compatible: áreas en las que las características del medio natural admiten o requieren la compatibilización de la preservación con los usos agrícolas, forestales, ganaderos, cinegéticos y pesqueros tradicionales, así como con usos educativos, recreativos y con otros complementarios y compatibles con los objetivos de conservación.
d) Zonas de uso especial: áreas que, en razón de sus características específicas, de su capacidad de acogida o de su menor calidad ambiental relativa en el ámbito del espacio, pueden resultar adecuadas para albergar instalaciones, actividades o servicios que redunden en beneficio de la gestión del área protegida o de las comunidades locales integradas en el espacio o próximas al mismo.
3. Las determinaciones inherentes a cada una de estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer la intensidad de los usos y las actividades permitidas y prohibidas por este Plan Rector.
Artículo 52. Interpretación
En todo lo no regulado por estas normas particulares serán de aplicación, subsidiariamente, las disposiciones contenidas en las normas generales de regulación de usos y actividades.
Sección segunda
Zona de exclusión de usos
Artículo 53. Caracterización
Tienen esta consideración aquellos espacios del Parque Natural que, por su fragilidad y sus relevantes valores ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos, constituyen el máximo exponente de la singularidad y excepcionalidad de los diferentes hábitats del Parque. El extraordinario valor de estos espacios, y su vital importancia para el mantenimiento de las especies animales y vegetales, exigen una regulación de usos restringida que asegure su conservación dentro de la escasez de bosques que subsisten en tierras valencianas. El uso público se orienta al senderismo controlado, recreo pasivo y a las actividades educativas de paso.
Artículo 54. Localización geográfica
1. Esta categoría se refiere a los Cuchillos, las riberas y paredes de las Hoces del Cabriel, las Peñas Blancas, rambla del Saladar y las microrreservas incluidas en el espacio natural. De esta categoría se excluyen las zonas de escalada clásica y el barranco del Moluengo.
2. Todos estos espacios quedarán señalados y delimitados en el plano de ordenación con la etiqueta ZEU y para las microrreservas ZEU-MR.
Artículo 55. Usos permitidos
1. Con carácter general, todos aquellos dirigidos a conseguir una mejor conservación y potenciación de los recursos naturales y las actuaciones necesarias para la protección y conservación del patrimonio. Así pues, estos espacios estarán preferentemente dirigidos hacia actividades científicas, de conservación e interpretación de la naturaleza.
2. Con carácter excepcional, son usos permitidos los de carácter recreativo o naturalístico que no supongan eventuales riesgos de degradación medioambiental y que impliquen una utilización pasiva del espacio, tales como el senderismo y recreo pasivo sin instalaciones permanentes y los itinerarios de educación ambiental. Sólo se permitirá el senderismo controlado y las actividades educativas por los itinerarios señalizados que discurren por esta zona, y deberán cumplir las normas contempladas en las actividades de uso público del presente PRUG.
3. La gestión de los espacios incluidos en la categoría ZEU-MR será la derivada de su propia normativa, y se aplicará lo establecido en las Órdenes de declaración de dichas microrreservas. En este sector se prohíbe cualquier tipo de uso que difiera de la protección, estudio y recuperación de la flora que ha sido objeto de protección.
4. La adecuación de la infraestructura preexistente para su uso público deberá cumplir con los siguientes condicionantes:
a) Se autorizarán las obras de mejora y corrección de impactos ambientales, entre ellas la instalación de un sistema de tratamiento de aguas residuales adecuado a su entorno y obras de acondicionamiento para la adaptación paisajística del entorno.
b) Todo ello previo informe favorable del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, sin perjuicio de la normativa sectorial que sea de aplicación.
5. Sin perjuicio de los usos permitidos establecidos en la normativa del PORN, quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) El tránsito de grupos para actividades educativas y las visitas guiadas.
b) El senderismo y excursionismo exclusivamente por los itinerarios señalizados.
c) Infraestructuras de carácter blando (senderos, vallados, barreras, defensas anti-circulación, etc.) cuando su destino sea el de apoyo a la ejecución de las actividades compatibles con las necesidades de protección para estos espacios.
d) Actividades de conservación del medio en fincas públicas o privadas en los términos considerados en estas normas.
e) Actividades de investigación tal y como se detallan en el artículo 48 y siguientes.
Artículo 56. Usos prohibidos
Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten alteración y degradación del medio y del paisaje o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se consideran estrictamente prohibidos aquellos usos y actividades que puedan afectar a la riqueza biológica del Parque.
Sección tercera
Zona de uso limitado
Artículo 57. Caracterización
1. Constituyen esta categoría aquellos espacios de marcada singularidad paisajística y ecológica con una función ambiental complementaria de destacada importancia. Incluye las riberas del río Cabriel y grandes barrancos adyacentes.
2. En estos espacios resulta imprescindible limitar la realización de actividades constructivas y transformadoras del medio, a excepción de aquellas estrictamente necesarias para su mantenimiento.
3. En esta categoría se establece, una subcategoría: zona de uso limitado-actividades deportivas (ZUL-AD). Esta subcategoría se establece con el fin de regular los deportes de barranquismo y la escalada clásica que se realizan en el barranco del Moluengo y en un sector de los Cuchillos.
Artículo 58. Localización geográfica
El espacio ocupado básicamente por la las riberas y bosques de galería del cauce principal del río Cabriel, barrancos principales tributarios del mismo, un sector de los Cuchillos y el barranco del Moluengo. Todos estos espacios quedan debidamente señalados y delimitados en el plano de ordenación como ZUL y ZUL-AD.
Artículo 59. Usos permitidos
1. Son usos permitidos, con carácter general, todas aquellas actividades o actuaciones tendentes a la recuperación, regeneración o restauración de los ecosistemas más representativos (bosque de ribera y matorral asociado a cauces mediterráneos), incluyendo la repoblación con especies autóctonas características de este medio, los aprovechamientos productivos tradicionales y un uso público sostenible como algunas actividades de estancia, actividades educativas, deportivas y recreativas de bajo impacto.
2. Sin perjuicio de los usos permitidos establecidos en la normativa del PORN, quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Las adecuaciones naturalísticas y recreativas con sus equipamientos e infraestructuras de apoyo, tales como la señalización de senderos y miradores.
b) Instalación de infraestructuras y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas, las cuales deberán contar con la autorización del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos.
c) Las actuaciones de instalación de infraestructuras que ineludiblemente deban localizarse en estos espacios y que no resulten incompatibles con los objetivos de protección de este Plan Rector, estando a lo dispuesto en el artículo 38 de estas normas.
d) El pastoreo debidamente autorizado fuera de las zonas en regeneración vegetal o afectadas por incendios en un plazo superior a cinco años.
e) El tránsito y las paradas para explicaciones y observación del medio para actividades educativas y visitas guiadas.
f) El senderismo y excursionismo.
g) Las actividades de investigación.
h) Los itinerarios ecuestres y el cicloturismo por caminos autorizados.
i) En las edificaciones, caseríos, tenias, corrales e instalaciones existentes en el momento de la entrada en vigor de este Plan, que se hallen ligadas a actividades autorizadas destinadas al uso actual y tradicional, únicamente se autorizarán las obras de acondicionamiento y restauración de edificaciones preexistentes y las obras de ampliación o modificación en los términos señalados en el artículo 15 del PORN.
j) En los campos de cultivo se permite la recuperación de cultivos abandonados en los términos señalados en el artículo 26 de estas normas y aquellas actividades directamente relacionadas con la explotación agraria. En estos espacios deberán ser mantenidas sus características fisiográficas, adoptándose las medidas necesarias que garanticen la estabilidad de los suelos, dado el riesgo erosivo existente en algunas zonas del Parque.
k) Actividades de conservación del medio en fincas públicas o privadas en los términos considerados en estas normas.
l) Actividades deportivas incluidas en el artículo 44 del presente Plan.
Artículo 60. Usos prohibidos
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, cualquier uso o actividad que comporte impacto visual, acústico, lumínico, degradación medioambiental o disminución de la cubierta vegetal, tales como las actividades extractivas, vertederos, escombreras y actividades deportivas a motor que puedan comportar degradación del medio natural.
2. Quedan específicamente prohibidos los usos establecidos en el PORN.
Sección cuarta
Zona de uso compatible
Artículo 61. Caracterización
1. Constituyen esta categoría aquellos espacios de marcada singularidad paisajística en las que se desarrollan matorrales y los aprovechamientos productivos tradicionales, centrados en los cultivos agrícolas y forestales.
2. Los campos de cultivo abandonados y las áreas degradadas actualmente existentes dentro del ámbito de afección de esta categoría estarán asimismo sujetas a las normas particulares correspondientes a este PRUG, promoviéndose el mantenimiento de la actividad agrícola tradicional.
3. En estos espacios resulta imprescindible limitar la realización de actividades constructivas y transformadoras del medio, a excepción de aquellas estrictamente necesarias para el mantenimiento del aprovechamiento agrario y de las actividades permitidas establecidas en el PORN, que resultan compatibles con la preservación de sus características y valores protegidos.
Artículo 62. Localización geográfica
El espacio ocupado por campos de cultivo, forestal y matorral y algunas áreas cultivadas enclavadas en zonas boscosas, en general se trata de las principales áreas ubicadas en la margen izquierda del río Cabriel que vienen a ser la cuencas receptoras en el ámbito del Parque Natural. Todos estos espacios quedan debidamente señalados y delimitados en el plano de ordenación como ZUC.
Artículo 63. Usos permitidos
1. Son usos permitidos, con carácter general, los aprovechamientos productivos tradicionales y un uso público sostenible, como algunas actividades de estancia, actividades educativas, recreativas y deportivas.
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Las adecuaciones naturalísticas y recreativas con sus equipamientos e infraestructuras de apoyo, tales como la señalización de senderos y miradores.
b) Instalación de infraestructuras y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas, las cuales deberán contar con la autorización del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos.
c) Las actuaciones de instalación de infraestructuras que ineludiblemente deban localizarse en estos espacios y que no resulten incompatibles con los objetivos de protección de este PRUG, estando a lo dispuesto en el artículo 38 de estas normas.
d) El pastoreo de ganado ovino y caprino, debidamente autorizados, fuera de las zonas en regeneración vegetal o afectadas por incendios en un plazo superior a cinco años.
e) El tránsito y las paradas para explicaciones y observación del medio para actividades educativas y visitas guiadas.
f) El senderismo y excursionismo.
g) Las actividades de investigación y educativas.
h) Los itinerarios ecuestres por sendas y caminos autorizados.
i) Las edificaciones, caseríos, tenias, corrales e instalaciones existentes en el momento de la entrada en vigor de este Plan que se hallen ligadas a la actividad agraria, están destinadas al uso actual y tradicional. Únicamente se autorizarán las obras de acondicionamiento y restauración de edificaciones preexistentes, las obras de ampliación o modificación en los términos señalados en el artículo 59 del PORN.
j) En los campos de cultivo se permiten aquellas actividades directamente relacionadas con la explotación agraria. En estos espacios deberán ser mantenidas sus características fisiográficas, adoptándose las medidas necesarias que garanticen la estabilidad de los suelos, dado el riesgo erosivo existente en algunas zonas del Parque.
Artículo 64. Usos prohibidos
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, cualquier uso o actividad que comporte impacto visual, acústico, lumínico, degradación medioambiental o disminución de la cubierta vegetal, tales como las actividades extractivas, vertederos, escombreras y actividades deportivas que puedan comportar degradación del medio natural.
2. Quedan específicamente prohibidos los usos establecidos en el PORN.
Sección quinta
Zona de uso especial
Artículo 65. Caracterización
1. Se incluyen aquí aquellos espacios que, por su especial localización, cumplen o pueden cumplir un destacado papel como áreas de ocio, esparcimiento y servicios del Parque Natural. Suelen presentar un elevado índice de ocupación y utilización pública tradicional, y algunos de ellos comportan los mismos valores paisajísticos que los espacios de interés a los que se encuentran asociados. También se incluyen aquí algunos espacios degradados de difícil recuperación que, sin embargo, presentan una buena disponibilidad para la ubicación de actividades recreativas o de carácter naturalístico. Todos estos espacios quedan debidamente señalados y delimitados en el plano de ordenación como ZUE-UP.
2. En este tipo de áreas se han establecido tres categorías, que coinciden con las definiciones establecidas en el artículo 47 de estas normas. Estas categorías son: las áreas de descanso (ZUE-UP1), los puntos de estancia (ZUE-UP2) y los miradores (ZUE-UP3).
Artículo 66. Localización geográfica
Estos espacios, cuya finalidad básica es limitar la dispersión del uso público y recreativo actualmente existente en el Parque, se concentran en unidades o áreas específicas, delimitadas y definidas en el plano de ordenación y que corresponden principalmente con las áreas de descanso, puntos de estancia y miradores.
Artículo 67. Usos permitidos
Con carácter general, se permiten los usos turístico-recreativos con fines naturalísticos, usos educativos y usos científico-ecológicos. Estos usos deberán apoyarse sobre edificaciones existentes, primándose su ubicación en aquellos edificios de carácter tradicional existentes en el Parque. La instalación de infraestructuras de carácter turístico-recreativo requerirá la autorización del órgano competente en la gestión de los espacios naturales protegidos, previo el informe favorable del director-conservador.
Artículo 68. Limitaciones en las zonas de uso especial
1. En general, quedan prohibidos los usos que comporten una degradación ambiental o paisajística de estos espacios o dificulten la realización de los usos preferentes.
2. El aparcamiento de vehículos no extralimitará las zonas establecidas a tal efecto.
3. Quedan especialmente prohibidos:
a) La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de los recursos vivos.
b) Las construcciones residenciales, discotecas, instalaciones deportivas, comercios, almacenes y cualquier otra que no haya sido permitida expresamente.
c) Usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico, como la circulación con quads.
d) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación sean adecuados a la estructura paisajística del espacio, así como los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del Parque, los cuales, en todos los casos, se atendrán a las normas que se establezcan de diseño e instalación.
e) La construcción de viviendas de nueva planta de cualquier tipo.
f) La utilización de fuego mediante hornillos, hogueras, barbacoas, etc. fuera de las áreas especialmente habilitadas para ello.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI