Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4933, del 27-01-2005 (2005/543)

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de la Zona XVIII.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4933

Data del DOGV
:   27-01-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/543

CVE


Data del document
:   29-12-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Algueña](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Hondón de los Frailes](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Fondó de les Neus, el](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [Aspe](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))
    * [residu](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))

ORDRE de 29 de desembre de 2004, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla Zonal de Residus de la Zona XVIII. [2005/X543]
  
El títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, regula la planificació, competència de la Generalitat, l'objectiu de la qual és coordinar l'actuació de les diferents administracions públiques per a una adequada gestió dels residus.
  
En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla integral de residus i els plans zonals, ambdós d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars, mitjançant els quals es distribueixen en el territori de la comunitat autònoma el conjunt d'instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat.
  
Els plans zonals es constitueixen com a instruments de desenvolupament i millora del Pla integral de residus, són documents detallats que adapten les previsions d'aquest a cada zona que delimiten, i poden modificar, quan siga convenient, aquelles previsions del Pla integral que no tinguen caràcter vinculant o normatiu.
  
Mitjançant ambdós plans autonòmics, la Generalitat garanteix una adequada direcció de la gestió de residus en tota la Comunitat Valenciana.
  
La documentació del Pla zonal està constituïda per un document d'informació que inclou una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic, i un document d'ordenació constituït per la memòria justificativa, les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus i els plànols d'ordenació.
  
Després d'elaborar la Conselleria de Territori i Habitatge el Pla de les zones XVIII, de conformitat amb el procediment d'aprovació previst en l'article 31 de la Llei de residus de la Comunitat Valenciana, ha sigut sotmés a informació pública per un termini d'un mes, i, simultàniament, s'han sol·licitat els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos en la zona i d'aquelles administracions sectorials que poden resultar afectades pel pla.
  
Així mateix, el pla ha sigut sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental regulat per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i és objecte de declaració d'impacte ambiental favorable per resolució de la Direcció de Gestió del Medi Natural de data 17 de desembre de 2004.
  
Vist el resultat de la informació pública i les al·legacions presentades, com també els informes emesos pels ajuntaments dels municipis inclosos en la corresponent zona i pels òrgans de l'administració sectorial interessada, s'han introduït en el pla totes les millores que resulten del mencionat tràmit, dels informes presentats i de la declaració d'impacte ambiental.
  
D'acord amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, correspon al conseller competent en medi ambient l'aprovació del pla zonal mitjançant una ordre. Es publica íntegrament, pel seu caràcter vinculant, el document d'ordenació del pla.
  
Les competències en la matèria s'assignen a la Conselleria de Territori i Habitatge pel Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana. El Decret 133/2004, de 3 de setembre, del Govern Valencià, la configura com el màxim òrgan encarregat de la direcció i execució de la política del Govern Valencià en matèria de medi ambient, corresponent a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les funcions en matèria de residus.
  
Per raó de tot el que antecedeix, a proposta de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de conformitat amb l'article 31 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana,
  
ORDENE
  
Aprovar el Pla Zonal de Residus de la Zona XVIII, el document d'ordenació del qual s'incorpora com a annex I de la present ordre.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El Pla Zonal de Residus de la Zona XVIII entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 29 de desembre de 2004
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
PLA ZONAL DE RESIDUS DE LA ZONA XVIII
  
DOCUMENT D'ORDENACIÓ
  
ÍNDEXS
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. ANTECEDENTS
  
1.1.2. ÀMBIT TERRITORIAL
  
1.1.3. TIPOLOGIA DELS RESIDUS
  
1.1.4. ABAST I OBJECTIUS
  
1.1.5. PRINCIPIS PELS QUALS ES REGIRÀ EL PLANEJAMENT
  
1.1.5.1. PRINCIPIS BÀSICS
  
1.1.5.2. PRINCIPIS JERÀRQUICS
  
1.2. ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1. SÒLS GEOLÒGICAMENT APTES
  
1.2.2. CONDICIONANTS DEL TRANSPORT
  
1.2.3. ZONES PROTEGIDES
  
1.2.4. PRINCIPIS PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.5. ZONES APTES PER A LA UBICACIÓ DE LES INSTAL-LACIONS DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ DE RESIDUS
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
1.3.1. RESIDUS URBANS
  
1.3.2. RESIDUS D'OBRA MENOR DE CONSTRUCCIÓ I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
1.3.3. RESIDUS DE ZONES VERDES ÀREES RECREATIVES PÚBLIQUES
  
1.3.4. RESIDUS PERILLOSOS DOMÈSTICS
  
1.3.5. RESIDUS VOLUMINOSOS
  
1.3.5.1. RESIDUS D'ORDINADORS
  
1.3.5.2. LÍNIA MARRÓ
  
1.3.5.3. LÍNIA BLANCA
  
1.3.5.4. MATALASSOS
  
1.3.5.5. MOBLES
  
1.3.6. INSTAL·LACIONS AUTORITZADES EXISTENTS
  
PLANTA D'ELX
  
1.3.6.1 PLANTA DE TRACTAMENT
  
1.3.6.2 ABOCADOR DE REBUTJOS
  
ABOCADOR D'ASPE
  
PLANTA DE COMPOSTATGE DE CREVILLENT
  
ABOCADOR DE RESIDUS INERTS DE SANTA POLA
  
ECOPARCS
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
2.1. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1. CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
2.1.2. INFRAESTRUCTURES
  
2.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1. INFRAESTRUCTURES
  
2.3. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1. CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
2.3.2. INFRAESTRUCTURES
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. CARACTERÍSTIQUES DE LA RECOLLIDA
  
2.4.2. PROPOSTA DE TRACTAMENT
  
2.5. MODEL ECONÒMIC
  
2.6. CONDICIONS QUE S'HAN DE COMPLIR PER LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
2.7. TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. ORDENANCES MUNICIPALS
  
2.9.2. PROMOCIÓ I EDUCACIÓ AMBIENTAL
  
2.9.2.1. OBJECTIUS DE LA CAMPANYA DE CONSCIENCIACIÓ SOCIAL
  
2.9.2.2. PLANIFICACIÓ CRONOLÒGICA DE LA CAMPANYA
  
2.10. CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
3.1 INSTAL·LACIONS QUE S'HAN D'INCLOURE EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.2. TERMINIS DE CONSTRUCCIÓ, EXPLOTACIÓ I MANTENIMENT POSTCLAUSURA DE LES INSTAL·LACIONS
  
3.3. DOCUMENTACIÓ QUE S'HA DE PRESENTAR EN EL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.3.1. MEMÒRIA DEL PROJECTE DE GESTIÓ
  
3.3.2. AVANTPROJECTE D'INSTAL·LACIONS
  
3.3.2.1. CARACTERÍSTIQUES DE LES INSTAL·LACIONS D'ELIMINACIÓ DE RESIDUS URBANS
  
3.3.3. PLA DE GESTIÓ
  
3.3.3.1. MODELITZACIÓ DEL SERVEI
  
3.3.3.2. REGLAMENT DE SERVEI
  
3.3.3.3. CAMPANYA DE CONSCIENCIACIÓ SOCIAL
  
3.3.4. ESTUDI ECONOMICOFINANCER
  
3.3.5. DOCUMENT DE SÍNTESI
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
3.4.1. TAXES ECONÒMIQUES QUE S'HAN DE REPERCUTIR
  
1. MEMÒRIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓ
  
1.1.1. Antecedents
  
L'actual sistema de producció-consum provoca un increment de la generació de residus que en els últims temps ha desembocat en una preocupació a nivell mundial enfocada cap a la necessitat d'una reducció de la producció i la correcta gestió d'aquests com una de les màximes prioritats en el conjunt de les polítiques mediambientals orientades cap a un desenvolupament sostenible. S'ha de passar de la lògica del residu a la lògica del recurs.
  
La concepció i la gestió del residu com a recurs obliga a incorporar un enfocament més eficient en la segregació i la valorització d'aquestes matèries, per a aconseguir els resultats previstos: la minimització del rebuig i la màxima recirculació dels materials.
  
Els eixos d'actuació d'una adequada gestió de residus han de basar-se doncs, en la reducció en origen, per mitjà de la prevenció i la minimització, i en la valorització, a través de tractaments com la reutilització, el reciclatge i altres tècniques, previs a l'eliminació.
  
La Directiva 91/156/CEE ha significat l'assumpció per la Unió Europea de la moderna concepció dels residus, establint una norma comuna per a aquests amb dues úniques classificacions: general i perillosos. L'objectiu és incentivar la reducció dels residus en origen i donar prioritat a la reutilització, el reciclatge i la valorització d'aquests.
  
La Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus, trasllada al dret intern la citada directiva. La nova llei és aplicable a tot tipus de residus. En matèria de competències es manté el repartiment constitucional entre Estat, comunitats autònomes i entitats locals, i preveuen l'elaboració de plans nacionals, autonòmics i locals.
  
La Generalitat Valenciana, s'avança a la Llei 10/1998, va aprovar el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana per mitjà del Decret 317/1997, de 24 de desembre, modificat pel Decret 32/1999, de 2 de març. Aquest pla, seguint les pautes de la Directiva 91/156/CEE inclou tots els residus, i és l'instrument director i coordinador de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de gestió de residus.
  
D'altra banda, la Generalitat Valenciana estableix la seua política de residus en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana publicada en el DOGV de 15 de desembre de 2000, implanta el règim jurídic de la producció i la gestió dels residus. Entre els seus objectius es troba el fet de desenvolupar instruments de planificació, inspecció i control que afavorisquen l'eficiència de la gestió de residus.
  
En el títol II d'aquesta llei de residus de la Comunitat Valenciana es regula la planificació dels residus. En l'àmbit autonòmic es preveuen dos tipus de plans, el Pla integral de residus (PIR) i els plans zonals, d'obligat compliment per a totes les administracions públiques i particulars. Els plans zonals, entre els quals s'inclou el present Pla de la Zona XVIII es constitueixen com a instrument, de desenvolupament i millora del Pla integral de residus, i per tant com a documents detallats que adaptaran les previsions d'aquest a cada zona que delimiten. En aquests plans zonals es podrà modificar, quan les circumstàncies així ho aconsellen, aquelles previsions del PIR que no tinguen un caràcter vinculant o normatiu.
  
D'acord amb la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, els plans zonals estan constituïts per dos tipus de documents: el document d'informació i el document d'ordenació. El present document constitueix el document d'ordenació del Pla Zonal de Residus de la zona XVIII del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.2. Àmbit territorial
  
La zonificació del Pla integral de residus va ser modificat per mitjà del Decret 32/1999, publicat en el DOGV 3449, de 8/3/1999. A instàncies de l'acabat de constituir Consorci de Residus Sòlids Urbans del Baix Vinalopó, i a fi d'incorporar en una sola zona tots els municipis consorciats, la zonificació del PIR es va ampliar a 18 zones, que integra els 10 municipis del consorci en la nova zona XVIII, àrea 28, i redueix les zones XIII i XVII.
  
D'acord amb aquesta modificació del PIR, la zona XVIII abraça tots els municipis de la comarca el Baix Vinalopó (Crevillent, Elx i Santa Pola) i 7 municipis del Vinalopó Mitjà (Algueña, Aspe, Hondón de las Nieves, Hondón de los Frailes, Monforte del Cid, Novelda i la Romana.
  
La superfície de l'àmbit d'aplicació del pla és de 858,5 km², dels quals el 41,5% corresponen al municipi d'Elx.
  
Es defineix la població equivalent com la suma de la població fixa de dret més l'estacional amitjanada al llarg de tot l'any. La població total equivalent de la zona XVIII s'estima l'any 2002 en 387.516, dels quals 326.340 habitants equivalents pertanyen al Baix Vinalopó, i 61.177 als municipis de la comarca del Vinalopó Mitjà. Del total de la població de l'àmbit d'estudi estan empadronats 292.121 habitants, mentre que la poblacional estacional és de 95.395 habitants.
  
Aquesta zona representa el 14,76% del territori de la província d'Alacant i el 3,69% de la Comunitat Valenciana, mentre que quant a la població, segons el cens de l'any 2003, aquests valors són respectivament del 19,01% i del 6,94%.
  
A continuació s'adjunta figura amb l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
1.1.3. Tipologia dels residus
  
Els residus afectats pel present Pla zonal són els residus urbans o municipals definits per la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana. S'entén per residus urbans els següents:
  
1. Els generats en els domicilis particulars, comerços, oficines i serveis.
  
2. Tots aquells que no tinguen la qualificació de perillosos i que per la seua naturalesa o composició puguen assimilar-se als produïts en els anteriors llocs o activitats. Tindran aquesta consideració els següents residus:
  
- Els residus del grup I i II generats en les activitats sanitàries i hospitalàries, segons el Decret 240/1994 del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament regulador de la gestió de residus sanitaris.
  
- Residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges.
  
- Animals domèstics morts, com també mobles, efectes i vehicles abandonats (aquests últims es regulen per la seua normativa específica).
  
- Residus i runes procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.
  
Queden exclosos de l'àmbit d'aplicació del present pla els següents residus:
  
- Residus perillosos de qualsevol tipologia excepte els domèstics.
  
- Residus d'activitats agrícoles i ramaderes.
  
- Residus industrials de qualsevol naturalesa i procedència.
  
Així mateix s'exclouen del present pla, aquells residus regulats per normativa especifica:
  
- Les emissions a l'atmosfera, regulades en la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció del medi ambient atmosfèric.
  
- Els residus radioactius, regulats per la Llei 25/1964, de 29 d'abril, d'energia nuclear.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a les aigües continentals al mar, regulats per la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües i la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes.
  
- Els abocaments d'efluents líquids a la xarxa integral de sanejament regulats per la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana.
  
1.1.4. Abast i objectius
  
El títol II de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, regula la planificació dels residus en l'àmbit autonòmic, perquè la seua gestió pública o privada, s'execute conforme als plans aprovats per les administracions competents. Els plans previstos en la norma són:
  
- Pla integral de residus.
  
- Pla zonal de residus.
  
- Pla local de residus.
  
- Projectes de gestió.
  
El Pla zonal té com a funció desenvolupar i millorar les previsions del Pla integral de residus en els casos establits en la mateixa llei, i constituir-se en un instrument de la Generalitat Valenciana per a aplicar les estratègies i prescripcions en matèria de residus, de la Unió Europea i del Govern Estatal.
  
En conseqüència, el Pla zonal de la zona XVIII, té per objectiu general desenvolupar les previsions sobre gestió de residus del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, en els municipis de la província d'Alacant que s'inclouen en la comarca del Baix Vinalopó, i part dels inclosos en el Vinalopó Mitjà, adequant-les a la nova estratègia establida en el marc europeu.
  
La zona XVIII es va establir amb posterioritat a l'aprovació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, com a conseqüència de la modificació d'aquest pel Decret 32/1999, de 2 de març, on es canvia la zonificació de la província d'Alacant passant de 5 a 6 zones, reestructurant les zones XIII i XVII, en quedar reduïdes en els 10 municipis que conformen la zona XVIII de nova creació.
  
En concret, els objectius específics que persegueix aquest Pla zonal són els següents:
  
1. Fixar els objectius de la zona quant a:
  
- Reducció de la generació de residus.
  
- Potenciació de recollida selectiva de materials.
  
- Valorització dels residus.
  
Eliminació segura dels residus no valoritzables
  
2. Establir mesures per a la consecució dels objectius fixats
  
3. Establir les infraestructures necessàries per a la gestió dels residus objecte del pla. Nombre i tipologia, com també les seues característiques generals.
  
4. Identificació de zones aptes per a la implantació de distintes infraestructures. Establint les afeccions per raó del territori: aptitud geològica, espais protegits, infraestructures, sòls urbans i altres que resulten afectades.
  
5. Termini d'execució de les infraestructures.
  
6. Establiment de criteris de compensació a favor del municipi o municipis en què s'efectua la valorització i eliminació de residus.
  
7. Condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, consorcis i altres formes d'agrupació per al desenvolupament de les operacions de la gestió dels residus.
  
8. Definició de criteris per al desenvolupament de projectes de gestió.
  
L'article 30 de la Llei de residus valenciana estableix el contingut dels plans zonals, i per tant l'abast d'aquests. La documentació del pla de la zona XVIII contindrà:
  
a) Document d'informació constituït per una memòria informativa, una anàlisi i un diagnòstic.
  
b) Document d'ordenació constituït per:
  
- La memòria justificativa.
  
- Les prescripcions necessàries per a les operacions de gestió de residus.
  
- Els plànols d'ordenació.
  
El present document constitueix el document d'ordenació a què es refereix l'apartat b), en el qual s'inclou informació de caràcter vinculant.
  
1.1.5. Principis pels quals es regirà el planejament
  
El present Pla zonal s'ha dissenyat assumint els principis inspiradors de l'estratègia de la Unió Europea en matèria de residus establits en la Directiva 1999/156/CEE, i que en base a aquesta s'ha desenvolupat la vigent legislació de residus a nivell estatal i autonòmic.
  
A més es tenen en compte aquells fonaments que han regit en l'elaboració del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana de 1997, com també el Pla nacional de residus urbans del 2000 € 2006, actualment vigents.
  
D'aquests principis distingirem els que són bàsics o generals dels jeràrquics que fan més eficaç la gestió dels residus.
  
1.1.5.1 Principis bàsics
  
Principi de prevenció i reducció. La producció de residus ha de reduir-se, i quan siga possible, evitar-se, a través del desenvolupament i posada en funcionament de tecnologies netes, per mitjà de la implantació de processos productius no contaminants com també la utilització de matèries primeres alternatives que produïsquen menor quantitat de residus o de menor perillositat.
  
Principi d'autosuficiència: L'àrea afectada pel Pla zonal es dotarà d'infraestructures i mitjans necessaris per a facilitar la màxima independència en la gestió dels residus produïts en el seu àmbit territorial, sempre que existisca una massa crítica que ho justifique.
  
Principi de proximitat: els residus s'han de tractar el més prop del seu origen. Per mitjà d'aquest principi es pretén minimitzar els trasllats per a aquells residus la massa crítica dels quals no justifique promoure instal·lacions en els llocs de generació.
  
Principi de responsabilitat del productor: aquest principi conegut com ?qui contamina, paga?, pretén que els productors o posseïdors dels residus assumisquen els costos ambientals de la seua correcta gestió. El servei de recollida, tractament i eliminació dels residus urbans es finançarà per mitjà dels tributs o instruments semblants gestionats per les entitats locals o, si és procedent, per les comunitats autònomes, i per mitjà dels recursos provinents dels sistemes integrats de gestió (SIG).
  
Principi de subsidiarietat: per mitjà d'aquest principi es busca la màxima eficàcia en la gestió dels residus, per això es deixen les decisions en l'escaló administratiu més pròxim als problemes, que en aquest cas és el municipal. L'administració autonòmica intervindrà només en la mesura en què els objectius estiguen en risc de no ser aconseguits pels agents implicats.
  
Principi de responsabilitat compartida: La normativa vigent permet establir acords voluntaris i convenis de col·laboració entre col·lectius interessats per a la resolució dels problemes mediambientals derivats de la posada en el mercat de determinats residus. Amb això, l'administració, empreses i ciutadans podran treballar d'una forma concertada i en col·laboració per a solucionar els problemes plantejats en la producció i la gestió dels residus, adoptant mesures per a modificar matèries primeres, processos productius o fins i tot hàbits de consum.
  
Principi de conscienciació ciutadana: La problemàtica de la gestió de residus no es resol amb la sola promulgació de lleis i reglaments, perquè si és necessària no és suficient, i ha de complementar-se amb mesures de divulgació i sensibilització ciutadana, a fi que contribuïsquen a aconseguir els objectius del pla.
  
Principi de la desincentivació de la generació de residus: Aquest principi deriva de ?qui contamina paga?, i està inclòs en el PNRU, amb l'objectiu d'arbitrar instruments econòmics adequats, perquè ?qui contamina més, pague molt més?.
  
1.1.5.2. Principis jeràrquics
  
A més dels principis marcats en l'apartat anterior, el present Pla zonal fa seus aquells altres més pròxims a la gestió que la fan més eficaç, i que estableixen una jerarquia d'operacions. Aquestes són les següents:
  
1. Prevenció i minimització: Conjunt de mesures destinades a reduir la producció de residus i la quantitat de substàncies perilloses o contaminants presents en aquests. Aquestes actuacions incidiran en les fases productiva, de transport i de consum.
  
2. Reutilització i reciclatge: Conjunt de mesures tendents a aconseguir la màxima recuperació i reciclatge dels components continguts en els residus urbans a fi de reincorporar al cicle econòmic el màxim de materials i disminuir la deposició d'aquests en els abocadors.
  
3. Valorització: Tot procediment que permeta l'aprofitament dels recursos continguts en els residus, sense posar en perill la salut de les persones, ni causar perjudicis al medi ambient.
  
4. Eliminació segura: S'entén com a tal tot procediment que dóna a la fracció no valoritzable una destinació final a abocador controlat o destrucció total o parcial, que no posen en risc la salut humana, ni cause perjudicis al medi ambient.
  
A més es procurarà reduir els trasllats de residus, com també establir nous i millors instruments de gestió d'aquests; per exemple, instruments reglamentaris i econòmics, estadístiques fidedignes i comparables sobre residus, etc.
  
1.2 ANÀLISI TERRITORIAL PER A LA SELECCIÓ DE ZONES APTES PER A LA IMPLANTACIÓ D'INFRAESTRUCTURES DE VALORITZACIÓ I ELIMINACIÓ
  
1.2.1 Sòls geològicament aptes
  
La selecció de les zones per a la implantació d'instal·lacions d'eliminació de residus ha de tindre en compte tots aquells aspectes relacionats amb els condicionants geològics i hidrogeològics de l'entorn, així mateix s'han de tindre presents les condicions naturals de l'entorn i tindre com a objectiu principal la protecció de la salut pública i del medi ambient.
  
La instal·lació d'algun emplaçament o infraestructura per al tractament de residus sòlids s'ha d'ubicar preferentment en zones que complisquen els següents requisits:
  
- Condicions geològiques de l'emplaçament: substrats impermeables de potència suficient (equivalents a una permeabilitat estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un gruix major o igual a 1 m), sense fissuració o carstificació del terreny.
  
- Condicions hidrogeològiques de l'emplaçament: zones sense aqüífers, o si apareixen que siguen de menor importància.
  
- Condicions hidrològiques de l'emplaçament: s'han d'evitar terrenys inundables o aquells situats a rambles o amb un elevat risc d'erosió. Ha de considerar-se la sensibilitat de les aigües receptores a aquesta escorrentia.
  
1.2.2 Condicionants del transport
  
Les vies de comunicació són un dels factors més importants per a la ubicació d'emplaçaments, ja que aquestes han de reunir una sèrie de condicions perquè siga àgil el transport de residus urbans. La zona XVIII presenta una xarxa de carreteres que es troba definida pels següents eixos de comunicació, segons la seua jerarquia- funcionalitat:
  
Nacionals - RIGE
  
- A-7: aquesta autopista discorre només per la comarca del Baix Vinalopó. Passa per les proximitats dels municipis d'Elx i Crevillent, i s'hi discorre de forma ràpida.
  
- N- 332: transcorre per la comarca del Baix Vinalopó, concretament per la seua zona costera. Aquesta via només passa per Santa Pola, uneix aquesta ciutat amb altres que no es troben en l'àmbit d'estudi.
  
- N- 340: aquesta carretera discorre a l'est d'Elx i contínua cap a l'oest unint-lo amb Crevillent, es troba tota en la comarca del Baix Vinalopó.
  
- N- 325: és una desviació del N- 330, discorre per les comarques del Vinalopó Mitjà i el Baix Vinalopó. S'hi uneixen els municipis de Novelda, Aspe i Crevillent.
  
- N- 330: aquesta carretera és la que ve de les comarques que es troben al nord de la zona d'estudi, unint entre altres municipi Villena, Elda, etc. En la comarca del Vinalopó Mitjà sofreix una bifurcació amb un ramal que es dirigeix cap a Novelda i que es converteix en la N- 325, i l'altre que contínua sent la N- 330 i que discorre pel terme municipal de Monforte del Cid.
  
Autonòmiques - RBC
  
- C- 3317: aquesta carretera va des de la costa cap a l'interior, unint els termes municipals de Santa Pola i Elx, que estan separats 15,1 km, distància que es recorre en 15 minuts aproximadament.
  
- C- 3321: es tracta d'una desviació de la A-7, que té dos ramals, un cap al nord que arriba fins als municipis d'Aspe, i una altra cap al sud fins a Elx.
  
Locals- RLC
  
- La xarxa de carreteres locals s'estén per pràcticament tot l'àmbit, la qual cosa facilitaria l'accessibilitat dels distints vehicles de recollida dels residus sòlids urbans. Es poden destacar per unir una sèrie de municipis importants les següents:
  
- la A-403 què uneix els municipis de Novelda, la Romana i Algueña;
  
- la A- 412 que uneix el terme municipal d'Aspe amb el de Monforte del Cid;
  
- la A- 411 que uneix els municipis d'Aspe, Hondón de las Nieves i Hondón de los Frailes.
  
1.2.3. Zones protegides
  
S'han considerat com a zones no aptes per a la ubicació d'infraestructures de tractament i eliminació de residus les incloses en:
  
- Xarxa Natura 2000 (LIC, ZEPA),
  
- Parcs naturals
  
- Microreserves.
  
- Zones humides.
  
Parcs naturals
  
- El Fondo d'Elx
  
- Les Salinas de Santa Pola
  
Llocs d'Interés Comunitari (LIC)
  
- La serra de Crevillent
  
Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana
  
- Els Bassars- Clot de Galvany
  
- Els Carrisars d'Elx
  
- Saladar d'Aigua Amarga
  
- Embassament d'Elx
  
Microreserves
  
- Barranc del Boig (Crevillent)
  
- Barranc l'Escolgador de Crist (Santa Pola)
  
- Cim de Crevillent (Crevillent)
  
- Coll de Sant Juri (Crevillent)
  
- Dunes de la Marina (Elx)
  
- Dunes de Pinet (Santa Pola)
  
- El Codo (Crevillent)
  
- El Fondó- El Derramador (Crevillent)
  
- El Fondó- Els Racons (Crevillent)
  
- El Fondó- Tolla Sud (Elx)
  
- Ombria de l'Algaiat (la Romana)
  
- Salines del Pinet (Santa Pola)
  
1.2.4. Principis per a la selecció de zones aptes per a la implantació d'infraestructures de valorització i eliminació
  
En aquest apartat s'explica la metodologia portada a terme per a la selecció de les distintes àrees considerades com a aptes per a la implantació de distintes infraestructures per a la gestió de residus.
  
Aquesta metodologia s'ha establit considerant tres cartografies bàsiques:
  
- Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
- Cartografia de la classificació del sòl
  
- Cartografia dels espais protegits
  
A continuació s'explicaran de forma detallada els distints criteris que s'han seguit per a obtindre aquesta cartografia:
  
Cartografia de litologies aptes per a l'abocament
  
Per a aquesta cartografia s'ha utilitzat com a base el mapa litològic de la Comunitat Valenciana a escala 1:50.000 elaborat per la COPUT, s'ha d'assenyalar que en aquest mapa la litologia es dóna atesa la naturalesa del tipus de roca.
  
El següent pas consistix a relacionar el mapa de litologies de la COPUT amb les litologies que es mostren en els mapes geològics de la sèrie Magna de l'Institut Geològic i Geominer d'Espanya a escala 1:50.000, amb la finalitat d'identificar cada una de les litologies amb les distintes formacions geològiques.
  
De les litologies resultants d'encreuar informació, se seleccionen aquelles que per les seues característiques genètiques, litològiques i texturals poden ser considerades inicialment com a impermeables, com per exemple argiles, margues i les combinacions derivades d'aquestes.
  
Així, i prenent com a referència l'anterior, se seleccionen les següents litologies favorables per la seua baixa o molt baixa permeabilitat:
  
- Tg , margues, argiles i guix (Juràssic)
  
- T margues (Terciari)
  
- Cm 16, margues, arenoses i margocalcàries (Cretaci)
  
- T calcàries arenoses (Terciari)
  
- 6, Argiles i margues roses amb guix (Triàsic)
  
- 5, margues i margocalcàries amb ammonites (Juràssic)
  
- C23-26, calcària margosa tabular i margues blanques (Cretaci)
  
- TG, argiles i margues arenoses roges amb intercalacions de calcàries dolomítiques negres i guix (Triàsic)
  
- Tm Ba3 - Bb, margues blanques del primer tap (Terciari)
  
- T margues blanques i llims roses amb intercalacions de conglomerats continentals (Terciari)
  
- T margues arenoses grogroses (Terciari)
  
- T B1- B2 marga (Terciari)
  
- TG, margues bigarrades, guixenques (Triàsic)
  
- T margues arenoses i margues blanques (Terciari)
  
- T margues (Terciari)
  
- C 316-26, , margues ocre clar, amb nivells arenosos i calcaris (Cretaci)
  
Aquestes litologies donen lloc a un primer grup d'espais potencialment aptes per a l'establiment d'infraestructures d'eliminació de residus. Però, a més del caràcter impermeable de la litologia s'han tingut en compte altres criteris com:
  
- Caràcter impermeable de les litologies associades.
  
- Superfície major a 10 hectàrees.
  
- Pendents mitjans no superiors al 30%.
  
- La configuració natural del terreny.
  
- La proximitat a espais naturals.
  
Com a resultat, s'obtenen una sèrie de litologies que compleixen totes les condicions anteriorment mencionades, i que posteriorment es creuen amb la informació obtinguda dels distints criteris que han sigut aplicats tant per a la classificació del sòl com per a les zones protegides.
  
Cartografia amb la classificació urbanística del sòl
  
Aquesta cartografia s'ha realitzat prenent com a base la cartografia temàtica a escala 1:50.000 elaborada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, però com existien municipis dins de l'àmbit d'estudi que havien modificat aquesta classificació s'ha portat a terme una actualització de la cartografia en els municipis d'Elx, la Romana i Algueña.
  
La cartografia de classificació del sòl reflexa la qualificació urbanística d'aquest segons la següent classificació:
  
- Sòl Urbà.
  
- Sòl Urbanitzable.
  
La cartografia que s'obté de l'aplicació d'aquest criteri, se li ha afegit la limitació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana que assenyala que no s'ubicarà una nova instal·lació de gestió de residus ?amb caràcter general, a una distància inferior a 2.000 m de sòl classificat com a urbà, i en cap cas a menys de 500 m d'aquest?. En el cas de l'àmbit XVIII, s'ha pres com a criteri una àrea de 500 m a partir del sòl urbà.
  
Cartografia d'espais naturals
  
Aquesta cartografia s'ha obtingut a partir de la cartografia de la Conselleria de Territori i Habitatge, es basa en la representació d'espais naturals i els següents punts d'interés:
  
- Parcs naturals
  
- Llocs d'interés comunitari (LIC)
  
- Zones humides
  
- Microreserves
  
Per tant, de l'aplicació d'aquest criteri s'obtenen la cartografia dels sòls no aptes per posseir espais naturals, en aquesta cartografia no s'han considerat aquells espais que puguen tindre cert interés paisatgístic.
  
Per a la integració de tots els criteris que s'han seleccionat per a detectar les zones aptes, s'ha utilitzat un Sistema d'Informació Geogràfica, concretament el programari ArcView, per a això s'han creat una sèrie de capes que contenen els diferents criteris o cartografies seleccionades, i s'han anat superposant, obtenint un mapa síntesi en què es troben seleccionats tots aquells emplaçaments aptes per a la ubicació d'infraestructures per a l'eliminació de residus (Mapa de zones aptes orientatives per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus, a escala 1:50.000).
  
1.2.5. Zones aptes per a la ubicació de les instal·lacions de valorització i eliminació de residus
  
Les àrees aptes identificades es mostren en el plànol annex a aquest document, a escala 1:50.000 (Mapa de zones aptes orientatives per a la implantació d'infraestructures d'eliminació de residus). La llegenda del mapa diferència aquelles zones aptes des del punt de vista litològic, ambiental i urbanístic. La zona resultant exclou les àrees protegides existents, com també l'afecció als nuclis urbans.
  
És important ressaltar la funció orientativa d'aquesta cartografia, aquesta és una ferramenta que facilita la identificació d'aquelles zones aptes per a l'establiment d'aquest tipus d'infraestructures.
  
El caràcter orientatiu d'aquesta cartografia exigeix la realització d'una sèrie d'estudis de detall (geològics, geotècnics i hidrogeològics) que permeten comprovar la idoneïtat de la zona, acompanyats de visites de camp que confirmen les aptituds d'aquesta.
  
1.3. ANÀLISI I DIAGNÒSTIC DE LA SITUACIÓ ACTUAL
  
Residus urbans
  
El càlcul dels residus al llarg dels 20 anys de vigència del Pla zonal, s'ha basat en els següents paràmetres:
  
Població: equivalent any 2001, i una taxa de creixement del 1% anual constant. Per a l'estimació de la població equivalent l'any 2001, aquest estudi ha tingut en compte els següents paràmetres, recolzant-se en les bases de dades de l'INE referents a l'any 2001:
  
- Individus que viuen a la ciutat en habitatges principals.
  
- Individus que lloguen un habitatge secundari, buit o un altre tipus d'habitatges, considerant el percentatge d'ocupació.
  
- Individus que van a hotels, hostals, càmpings i cases rurals, considerant el seu nombre de places i el percentatge d'ocupació.
  
Taxa de producció de residus: constant a través dels anys, basada en l'estudi de Conselleria de Territori i Habitatge.
  
 Població
  
 equivalent Kg/hab. dia
  
Algueña 1.925 1,29
  
Aspe 17.638 1,40
  
Crevillent 28.149 1,26
  
Elx 218.564 1,06
  
Hondón de las Nieves 2.599 1,27
  
Hondón de los Frailes 1.127 1,29
  
Romana (la) 2.824 1,27
  
Monforte del Cid 6.809 1,41
  
Novelda 28.254 0,93
  
Santa Pola 79.627 0,78
  
 387.516
  
Segons aquestes bases de càlcul, la previsió de producció de residus urbans en la zona XVIII es mostra en la taula adjunta:
  
Les fraccions components dels residus urbans es mostren a continuació per a la situació actual:
  
1.3.2 Residus d'obra menor de construcció i reparació domiciliària (RCD domiciliaris).
  
D'acord amb els més recents estudis disponibles, es considera que la generació de residus de la construcció i demolició (RCD) per a la zona XVIII es pot calcular si prenem de base la taxa de 1.100 kg/hab.any. Segons aquests mateixos estudis, s'ha suposat que la proporció de RCD corresponent a obres menors, objecte d'atenció del Pla zonal, és del 8%, és a dir, una taxa de 88 kg/hab.any. La següent taula resumeix la producció de RCD d'obra menor corresponents al període considerat.
  
TAULA DE PRODUCCIÓ DE RESIDUS RCD
  
(t)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
RCD 434.836 452.492 470.865 489.984 509.879 530.582
  
RCD obres
  
menors 34.787 36.199 37.669 39.199 40.790 42.447
  
1.3.3 Residus de zones verdes i àrees recreatives públiques
  
D'acord amb les dades més recents proporcionades per la Conselleria de Territori i Habitatge, per a la zona XVIII, la producció d'aquest tipus de residus pot estimar-se en 7 kg/hab.any.
  
En la següent taula es mostra l'estimació de producció de residus verds de la zona XVIII.
  
TAULA DE PRODUCCIÓ DE RESIDUS VERDS
  
(t)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Verds 2.767 2.879 2.996 3.118 3.245 3.376
  
1.3.4 Residus perillosos domèstics
  
Les ràtios utilitzades per al càlcul de la producció, a partir de diferents estadístiques, es mostren en la taula adjunta:
  
Tipus de residu Ràtio (Kg/hab.any)
  
Piles 0,3
  
Piles botó 0,0009
  
Fluorescents 0,25
  
Perillosos tipus general 0,45
  
La previsió d'evolució dels residus perillosos domiciliaris és la següent:
  
EVOLUCIÓ PRODUCCIÓ DE RESIDUS PERILLOSOS
  
 DE LA ZONA XVIII
  
(kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Piles 118.592 123.407 128.418 133.632 139.058 144.704
  
Piles botó 356 370 385 401 417 434
  
Fluorescents 98.826 102.839 107.015 111.360 115.882 120.587
  
Perillosos
  
general 177.887 185.110 192.626 200.448 208.587 217.056
  
TOTAL
  
PERILLOSOS
  
ZONA XVIII 395.661 411.726 428.444 445.841 463.943 482.781
  
1.3.5. Residus voluminosos
  
1.3.5.1 Residus d'ordinadors
  
Les ràtios utilitzades (Font SEDISI-MCiT) per al càlcul de la producció de residus d'ordinador, són les següents:
  
U. ordinador/hab Kg. ordinador/hab Kg. residus
  
 ordinador/hab any
  
 0,098 1,667 0,24
  
La producció de residus d'ordinador és la següent:
  
 EVOLUCIÓ DE LA PRODUCCIÓ DE RESIDUS D'ORDINADOR
  
(Kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Ordinadors 94.116 97.937 101.914 106.052 110.358 114.839
  
1.3.5.2 Línia marró
  
La producció de residus d'equips de línia marró s'ha calculat a partir dels habitatges de les zones objecte del pla i aplicant els percentatges de saturació actuals dels equips.
  
Prod. residus = nombre habitatges \* Percentatge de penetració \* pes/ vida mitjana.
  
Aparell Ràtio Ràtio Vida Pes
  
 penetració penetració mitjana mitjà
  
 llars llars (anys) (kg/u.)
  
 principals secundàries
  
1r televisor 0,997 0,499 15 32
  
2n televisor 0,500 0,250 15 32
  
1ª ràdio 0,973 0,487 20 0,8
  
2ª ràdio 0,650 0,325 20 0,8
  
Vídeo 0,805 0,403 12 2
  
HiFi 0,676 0,338 12 4
  
La producció de residus línia marró (kg/any), es mostra a continuació:
  
PRODUCCIÓ DE RESIDUS DE LÍNIA MARRÓ
  
Aparell Kg residu/any Kg residu/any Kg residu/
  
 habitatges habitatges any totals
  
 principals secundaris
  
1r televisor 206.110 38.922 245.032
  
2n televisor 103.365 19.519 122.885
  
1ª ràdio 3772 712 4.484
  
2ª ràdio 2520 476 2.995
  
Vídeo 13.001 2.455 15.457
  
HiFi 21.836 4.123 25.959
  
A continuació es mostra l'evolució de la producció de residus de la línia marró per al període d'aquest pla:
  
EVOLUCIÓ DE LA PRODUCCIÓ DE RESIDUS
  
DE LÍNIA MARRÓ
  
(Kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Línia
  
marró 425.190 442.455 460.420 479.115 498.569 518.813
  
1.3.5.3. Línia blanca
  
El càlcul de la producció de residus de la línia blanca s'ha realitzat amb les ràtios calculades a partir de l'estudi del sector, de l'any 2000, d'ANFEL, sobre la província d'Alacant. L'estimació d'unitats de residus ja inclou el criteri de vendes i interval de vida mitjana.
  
Prod. residus = U. residus \* Pes unitat / població
  
Aparell Unitats Ràtio Kg/Ud Kg residu/
  
 residus U. residus/ Hab Alacant
  
 Alacant Hab Alacant
  
Frigorífic 27.631 0,0191 51 0,98
  
Combinats 11.289 0,0078 70 0,55
  
Congeladors 5.886 0,0041 45 0,18
  
Termos 7.724 0,0053 16 0,09
  
Subtotal grup I 52.530 0,0363 1,79
  
Llavadores 39.973 0,0277 61 1,69
  
Llavaplats 7.428 0,0051 55 0,28
  
Vitroceràmiques 4.121 0,0029 8 0,02
  
Forns 14.470 0,0100 32 0,32
  
Microones 23.134 0,0160 18 0,29
  
Subtotal grup II 89.126 0,0617 2,60
  
Cuines 13.136 0,0091 42 0,38
  
Plaques de cocció 15.191 0,0105 10 0,11
  
Campanes 11.068 0,0077 12 0,09
  
Escalfadors 19.370 0,0134 11 0,15
  
Subtotal grup III 58.765 0,0407 0,73
  
TOTAL LÍNIA BLANCA 200.421 0,1387 5,12
  
La producció de residus de línia blanca és la següent:
  
EVOLUCIÓ PRODUCCIÓ RESIDUS LÍNIA BLANCA
  
(t)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Grup I 708 737 767 798 830 864
  
Grup II 1.028 1.070 1.114 1.159 1.206 1.255
  
Grup III 287 299 311 323 337 350
  
TOTAL 2.023 2.106 2.192 2.280 2.373 2.469
  
1.3.5.4. Matalassos
  
El càlcul dels residus de matalassos produïts s'efectua a partir del nombre d'habitatges principals i secundaris, tenint en compte les següents dades:
  
 Ràtio Ràtio Vida Pes
  
 penetració penetració mitjana mitjà
  
 (nombre llits/ (nombre llits/ (anys) (kg/u.)
  
 habitatge habitatge
  
 principal) secundari)
  
 5 2,5 25 15
  
L'evolució de la producció de matalassos es mostra a continuació:
  
EVOLUCIÓ PRODUCCIÓ DE RESIDUS DE MATALASSOS
  
(Kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Matalassos 352.560 366.876 381.772 397.274 413.405 430.191
  
1.3.5.5 Mobles
  
Per al càlcul de residus de mobles s'ha pres la ràtio de 2 kg/hab i any utilitzat en altres zones de semblants característiques. Trobem que l'evolució de la producció de residus és la següent:
  
EVOLUCIÓ DE LA PRODUCCIÓ DE RESIDUS DE MOBLES
  
(Kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Mobles 790.610 822.712 856.117 890.879 927.053 964.695
  
En conclusió, l'estimació actual de producció de residus voluminosos i equips elèctrics i electrònics en les comarques compreses en el Pla zonal és la següent:
  
EVOLUCIÓ PRODUCCIÓ DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
(Kg)
  
 Any 2003 Any 2007 Any 2011 Any 2015 Any 2019 Any 2023
  
Ordinadors 94.116 97.937 101.914 106.052 110.358 114.839
  
Línia marró 425.190 442.455 460.420 479.115 498.569 518.813
  
Línia blanca 2.023.291 2.105.445 2.190.935 2.279.895 2.372.468 2.468.800
  
Matalassos 352.560 366.876 381.772 397.274 413.405 430.191
  
Mobles 790.610 822.712 856.117 890.879 927.053 964.695
  
TOTAL
  
VOLUMINOSOS
  
ZONA XVIII 3.685.768 3.835.424 3.991.158 4.153.215 4.321.852 4.497.337
  
1.3.6 Instal·lacions autoritzades existents
  
A l'hora d'analitzar la situació actual cal partir de la base que aquesta zona disposa d'una sèrie d'instal·lacions autoritzades, algunes d'elles en funcionament des de fa pocs anys, i que inclou tant plantes de tractament com abocadors. Aquestes infraestructures que, en alguns casos, s'han construït a l'empara de la modificació del PIR que va crear aquesta zona XVIII, ens permeten disposar de dades prou fiables, quant a la producció per municipis d'aquells residus que hi són gestionats, ja que tots ells depositen tots els seus residus domiciliaris (bossa tot-u), i envasos lleugers en alguna d'aquestes instal·lacions.
  
En aquests moments, a l'efecte d'aquest pla zonal, aquesta zona compta amb les següents instal·lacions autoritzades de tractament o eliminació de residus:
  
- Una planta de selecció i compostatge amb abocador de rebutjos i una línia de tractament d'envasos lleugers a Elx.
  
- Un abocador de residus urbans, inerts, industrials no perillosos i farines càrnies al municipi d'Aspe.
  
- Una planta de compostatge amb línia de tractament d'envasos lleugers al municipi de Crevillent.
  
- Un abocador de residus inerts al municipi de Santa Pola.
  
- A més de les instal·lacions citades, aquesta zona disposa també de 3 ecoparcs ubicats a Crevillent, Elx i Santa Pola.
  
La localització d'aquestes instal·lacions es pot observar en els plànols annexos.
  
Planta d'Elx
  
Aquestes instal·lacions, en funcionament des de l'any 2002, són propietat del Consorci per a la gestió dels residus sòlids urbans del Baix Vinalopó, i són gestionades, des de l'1 d'agost de 2004, per la UTE Urbaser, SA, Hormigones Martínez. Consta d'una planta de tractament i un abocador de rebutjos.
  
1.3.6.1. Planta de tractament
  
Consta de les següents instal·lacions:
  
- Fossa de recepció: Amb capacitat per a dos dies de descàrrega de RU (unes 700 t).
  
- Línia de selecció i classificació de RU. Compta amb una capacitat màxima de tractament de 136.000 t/any de RU, i és el factor que limita la nau de compostatge que no admetria una entrada superior de RU en planta sense alterar l'adequat compostatge de la matèria orgànica. La planta disposa de dues línies de selecció manual de materials voluminosos i valoritzables (plàstics, paper, vidre...) i selecció mecànica de metalls ferris per mitjà d'electroimant i metalls no ferris (alumini) per mitjà de separador de Foucault. Durant l'any 2003 s'han tractat 112.686 t de RU, recuperant 4.958 t en subproductes, i generant 64.344 t de rebutjos.
  
- Línia de compostatge de la fracció orgànica: El compostatge de la fracció orgànica, procés que encara no ha començat a funcionar, està previst que es realitze de forma aeròbica per fermentació i maduració per mitjà d'apilament en fileres (munts) de 2,5 m d'altura i 5m d'amplària, en nau coberta i tancada amb sistema d'aspiració de gasos i tractament d'olors per mitjà de biofiltres. L'aireig dels esmentats munts es realitzarà per mitjà de voltejadora, i l'afinament del compost per mitjà de garbellament i taula densimètrica. El tancament total de la nau de compostatge com també l'ampliació del sistema de biofiltres acaba de ser finalitzat i encara no ha entrat en funcionament, per la qual cosa, fins ara, la fracció ja garbellada ha sigut enviada a les plantes de tractament de Crevillent, Villena o Abanilla (Múrcia).
  
- Línia de selecció i classificació d'envasos: La capacitat de tractament és de 6.500 t/any. Es realitza una separació manual dels residus d'envasos mesclats per a obtindre els distints tipus de plàstics (PEAD, PET, PVC, PP, PS...). Els envasos metàl·lics no ferris (alumini, brics ...) se separen per inducció per mitjà d'un separador per corrents de Foucault, separant-se posteriorment, de forma manual, els brics (envasos compostos) de les llaunes d'alumini. Durant l'any 2003 s'han tractat 875 t d'envasos, recuperant 429 t en subproductes, i generant 874 t de rebutjos.
  
- Línia de compactació i premsat: La planta de tractament disposa de dues línies de compactació en premsa per a embalar, d'una banda, els subproductes obtinguts i, per una altra, la fracció restant i els rebutjos de les distintes línies de selecció i tria. Aquestes premses de bales han sigut dimensionades per a tractar, en conjunt, fins a 94.000 t/any, de forma que, d'acord amb els paràmetres de disseny, siguen capaços d'obtindre un rendiment de tractament de 40 t/hora.
  
1.3.6.2. Abocador de rebutjos
  
Aquesta instal·lació rep els rebutjos procedents de les línies de selecció i classificació de RU i envasos lleugers, compactats en bales per a facilitar el seu transport i reduir el volum ocupat en l'abocador. A més rep igualment compactada la fracció restant. També rep unes 80 t/mes de residu sense tractar, procedent d'unes rutes de recollida específiques d'Elx que, a causa de la seua composició, les fa intractables per a la planta de compostatge. D'altra banda, aquest abocador també rebria el rebuig final de l'afinament del compost, sense compactar, com a material de cobriment, quan començara la fase de compostatge. La capacitat total prevista en projecte és de 2.500.000 m³ amb 2 vasos d'abocament, encara que en aquests moments només s'ha condicionat un dels 2 vasos previstos, amb 966.722 m³ de capacitat, i queda el segon pendent d'habilitar a mesura que el primer s'ompliga. L'any 2003, l'abocador ha rebut un total de 64.344 t de residus.
  
Abocador d'Aspe
  
Aquest abocador, en funcionament des de l'any 1996, és propietat de la Mancomunitat d'Aspe - Hondón de las Nieves, i està situat en el paratge Upanel, partida Serra Negra, al costat del polígon industrial Tres Hermanas, a uns 2'5 km d'Aspe, i és Vaersa l'empresa gestora d'aquest.
  
Disposa de 4 vasos distints d'abocament, un per a residus urbans que rep, entre altres, els residus sense tractar d'Aspe i Hondón de las Nieves; un altre de residus industrials no perillosos; un tercer per a residus inerts i, finalment, un altre per a animals morts. Els dos últims ja han esgotat la seua capacitat, mentre que els restants, d'acord amb la informació de l'empresa gestora de l'abocador i al ritme actual, disposen d'una vida útil de 5 anys en el cas del d'industrials no perillosos i de 26 anys en el cas del vas de RU.
  
Planta de compostatge de Crevillent
  
Aquesta planta porta en funcionament des de l'any 1974, i és propietat d'Abornasa i està gestionada per la mateixa empresa. Es localitza a la partida del Catxap, al sud-est de nucli urbà de Crevillent. Té una capacitat de tractament d'unes 95.000 t/any, i rep, a més dels residus urbans d'altres municipis de fora d'aquesta zona, els RU de Crevillent. A més de la planta de compostatge, pròpiament dita, compta amb una línia de classificació i transformació de materials plàstics, procedents de plantes de tractament d'envasos, en la qual s'obté restes de distints plàstics. D'altra banda rep i classifica, amb mitjans mecànics, residus voluminosos i efectes, realitzant una valorització dels residus de fusta per mitjà de trituració per a tauler d'aglomerat.
  
Abocador de residus inerts de Santa Pola
  
En aquesta zona s'ubica, molt pròxim al port, l'abocador de residus inerts de Santa Pola, el titular del qual és l'Ajuntament. Té una capacitat aproximada de 200.000 m³, realitzant la gestió d'aquest l'ajuntament. En aquest abocador es depositen tant residus inerts pròpiament dits, com altres residus no aptes d'acord amb la vigent normativa d'abocadors.
  
ECOPARCS
  
De tots els municipis de la zona tan sols disposen d'ecoparc 3 d'aquests: Crevillent, Elx i Santa Pola, i està en construcció el d'Algueña i pendent d'execució el d'Aspe, que compta amb projecte i disponibilitat de terrenys.
  
2. PRESCRIPCIONS NECESSÀRIES PER A LES OPERACIONS DE GESTIÓ DE RESIDUS
  
Els objectius generals de la planificació de la gestió dels residus de la zona XVIII són els següents:
  
- Prevenció i reducció de la generació.
  
- Valorització dels materials continguts en els residus, inclosa la reutilització.
  
- Eliminació controlada dels rebutjos no valoritzables.
  
2.1 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS URBANS
  
2.1.1 Característiques de la recollida
  
Per al compliment dels objectius marcats i descrits en el document d'informació, s'ha plantejat un sistema de recollida mixt:
  
- En vorera, on es recullen en contenidors els residus en massa, la fracció orgànica a partir de l'any 2010 i la fracció restant.
  
- En àrea d'aportació, on es recull vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
Per tant es proposa el següent calendari per a la implantació de la recollida selectiva per a la zona XVIII;
  
S'implantarà un sistema gradual de recollida selectiva de matèria orgànica que permeta aconseguir els objectius de recollida selectiva previstos en el document d'informació.
  
La implantació de la recollida de matèria orgànica s'ha previst realitzar en dues fases:
  
- A partir de l'any 2007 es recollirà selectivament el 30% de la matèria orgànica dels grans productors (mercats, hipermercats, edificis institucionals, hotels, grans restaurants) en els municipis de més de 10.000 habitants, la qual cosa suposa un 20% del total.
  
- A partir de l'any 2010 es recollirà selectivament la matèria orgànica en tots els municipis de més de 2.000 habitants. Açò suposa quasi la totalitat de la matèria orgànica.
  
El contenidor de la fracció restant es recollirà a la vorera i anirà a la instal·lació de valorització, de forma que possibilite la recuperació de les fraccions que no han sigut separades en origen.
  
2.1.2 Infraestructures
  
D'acord amb l'anàlisi realitzada en els apartats anteriors, les infraestructures que es proposaran per a la gestió de residus urbans permetran disposar de la capacitat mínima necessària per a la valorització i eliminació dels residus generats en la zona XVIII, complint amb els objectius marcats.
  
Per a això, les instal·lacions i sistemes de tractament que es proposen segueixen els criteris establits pel PIR i analitzats en l'apartat anterior i pel Pla nacional de residus urbans:
  
- Recollida selectiva de matèria orgànica en productors singulars l'any 2007 i establiment de sistemes de recollida selectiva per als municipis especificats (més de 2.000 habitants) en el document d'informació, l'any 2010.
  
- Recollida selectiva d'envasos lleugers, vidre i paper-cartó en àrees d'aportació.
  
- Recollida selectiva dels altres tipus de residus urbans en diferents tipus d'ecoparc.
  
- Adequació de les instal·lacions; línia de valorització de la matèria orgànica procedent de recollida selectiva, compostatge de residus verds, incorporació d'una línia d'incineració d'animals domèstics morts i classificació i tractament de residus voluminosos
  
- Instal·lacions d'eliminació de les fraccions no valoritzables dels residus urbans.
  
Tenint en compte aquestes premisses es proposen com a mínim les següents infraestructures:
  
- Instal·lacions de Valorització
  
La Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, determina en la disposició transitòria primera que els plans zonals, en l'àmbit dels quals es troben instal·lacions, en funcionament i autoritzades, hauran de tindre en consideració i establir el règim en què desenvoluparan la seua activitat.
  
En aquesta zona, estan en funcionament i autoritzades per la Conselleria de Territori i Habitatge, les següents instal·lacions de valorització:
  
- Planta de recuperació i compostatge d'Elx i depòsit annex, en l'actualitat tracta 112.000 t/any. Propietat del Consorci del Baix Vinalopó
  
- Planta de recuperació i compostatge de Crevillent, el titular del quela és ABORNASA, amb una capacitat anual de 95.000 t
  
Les característiques d'aquestes instal·lacions s'han descrit, succintament, en el punt 1.3. Una descripció més detallada d'aquestes es recull en el document d'informació.
  
La llei valenciana de residus estableix en l'article 29 les determinacions que han de contemplar els plans zonals, i entre elles, aquelles que s'estimen necessàries o convenients per les característiques del residu que s'han de gestionar o de l'àmbit territorial sobre el qual s'aplica. Atés que en l'àmbit territorial d'aquest Pla zonal hi ha instal·lacions en funcionament i un consorci amb competències en la gestió de residus municipals, aquest pla zonal recull un ventall de possibilitats per a la valorització dels residus urbans i correspon al Consorci de Residus Sòlids Urbans del Baix Vinalopó l'elecció de l'estratègia que considere mes adequada per a aconseguir els objectius establits en aquest pla.
  
Atés que en aquests moments la capacitat de tractament de la planta d'Elx és insuficient per al tractament de tots els residus de la zona, es proposa que la planta d'Elx siga la planta del Pla zonal, per la qual cosa el consorci ha de prendre les mesures necessàries per a adaptar-la, de forma que dispose de la capacitat suficient que permeta complir els objectius establits en aquest pla.
  
També cal tindre en compte que la recollida en origen de la matèria orgànica, de forma separada, d'acord amb els objectius previstos per al 2007 i el 2010, fa necessari adaptar les plantes per a la recepció i el compostatge d'aquesta fracció, les quantitats previstes de matèria orgànica recollida en origen són les següents:
  
Any t de matèria orgànica
  
 recollida en origen
  
2007 11.400
  
2010 18.600
  
La planta d'Elx ha de comptar, independentment de les tecnologies seleccionades, amb les següents línies:
  
- Línia de selecció i classificació. El rendiment global de recuperació de materials en aquesta línia no serà inferior al 9% de les entrades dels residus. Aquesta línia tractarà tant el tot-u com la fracció restant de la matèria orgànica recollida selectivament.
  
- Línia de tractament exclusiva de la matèria orgànica recollida selectivament, independent de la línia de tractament de matèria orgànica procedent de la recollida en massa.
  
- Línia de tractament de la fracció orgànica del residu tot-u.
  
- Línia de condicionament i trituració de residus de poda i jardineria, i si és procedent, d'altres materials estructurants, additius i coadjuvants, amb l'objectiu de ser incorporats al procés de compostatge.
  
- Línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
Instal·lacions d'eliminació
  
En l'actualitat la zona compta amb les següents instal·lacions d'eliminació:
  
- Abocador d'Aspe
  
- Abocador annex a la planta d'Elx
  
Aquestes instal·lacions han de destinar-se al depòsit dels rebutjos de les instal·lacions de valorització i altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, i les fraccions no valoritzables procedents de la planta de classificació i tractament de voluminosos que no tinguen la naturalesa d'inerts.
  
Atés que la vida útil de l'abocador d'Aspe (funcionant com a abocador de rebutjos de la planta d'Elx) és de 3,6 anys i la del d'Elx 3,9 anys, la qual cosa en conjunt dóna una vida útil màxima de 7,5 anys, resulta necessària la construcció d'una nova instal·lació d'eliminació de les fraccions no valoritzables amb capacitat suficient per a aconseguir una vida útil de 20 anys. Es proposa l'ampliació de l'actual abocador d'Elx annex a la planta, per mitjà de la construcció d'un nou vas d'abocament annex a l'actual.
  
2.2 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS VOLUMINOSOS
  
2.2.1 Infraestructures
  
Es proposa la construcció d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, de vida útil 20 anys. Aquest centre tindrà una capacitat suficient per a cobrir el tractament dels residus voluminosos segons les quantitats mostrades en el document d'informació.
  
El centre ha de disposar com a mínim de:
  
- Transferència de la línia de blanca amb clorofluorocarbonis (CFC) a la planta de tractament d'Alacant, la qual està prevista que entre en funcionament a finals de 2004.
  
- Línia blanca sense CF: consistent en el desballestament d'elements que dificulten el tractament posterior.
  
- Línia marró: desballestament i separació de pantalles i parts electròniques i entrega a gestor autoritzat, o bé entrega completa a gestor autoritzat.
  
- Línia de matalassos.
  
- Línia de mobles i efectes. trituració i valorització dels diferents elements.
  
2.3 PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS PERILLOSOS D'ORIGEN DOMÈSTIC
  
2.3.1 Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus perillosos d'origen domiciliari es realitzarà a través dels ecoparcs instal·lats seguint criteris de localització amb màximes distàncies. Els distints tipus d'ecoparc amb les característiques definides són els següents:
  
A la taula de la següent pàgina es resumeixen els residus admissibles en un ecoparc tipus i els components més freqüents que solen albergar aquests:
  
RESIDUS ADMISSIBLES COMPONENTS MÉS FREQÜENTS
  
BANALS
  
Vidre Blanc botelles, color botelles, plànol, finestres,etc.
  
Paper i cartó Paper i cartó
  
Metalls Alumini, ferralles, cables de coure, bronze, acer inoxidable, etc.
  
Tèxtils Roba vella, restes de confecció
  
Plàstics Botelles de PVC, PET i altres.
  
VOLUMINOSOS
  
Electrodomèstics Neveres, llavadores.
  
RAEE Ràdios, televisors, vídeos, HIFI, DVD, PC, etc.
  
Residus verds Restes de poda i jardineria.
  
RCD domiciliaris Runes procedents de reparacions domiciliàries
  
Altres voluminosos Matalassos, mobles vells i fustes, somiers, caixes, marcs i portes, etc.
  
TÒXICS I PERILLOSOS
  
Olis Industrial i vegetal
  
Bateries Bateries d'automòbil
  
Piles elèctriques Botó, cilíndriques, acumuladors,etc.
  
Tubs fluorescents, llums Tubs fluorescents, llums
  
Medicaments Medicaments caducats
  
Radiografies Radiografies
  
Xicotets envasos no tòxics Pots de capacitat <30 hg, dissolvents, pintures, vernissos, etc.
  
A continuació es mostra la recollida dels tipus de residus en funció de la tipologia dels ecoparcs.
  
ECOPARC TIPUS DE RESIDUS PRINCIPALS
  
 A Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardineria, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
 B Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, RCD domiciliaris, jardineria, ferralla residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
 C Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, Residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, jardineria, ferralla, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
 D Voluminosos (mobles i matalassos), RAEE, Residus perillosos domèstics, RCD domiciliaris, jardineria, ferralla, vidre, plàstic, paper, olis, residus mercurials + àrea d'aportació de paper/cartó, vidre i envasos lleugers.
  
2.3.2 Infraestructures
  
Els ecoparcs existents són els següents, classificats segons el tipus:
  
ECOPARCS EXISTENTS EN LA ZONA XVIII
  
2004
  
 Habitants
  
 equivalents Tipus ecoparc
  
Crevillent 28.715 D
  
Elx 222.957 D
  
Santa Pola 81.228 B
  
Tenint en compte aquests ecoparcs existents, i com a criteri de localització no superar els 5 km des del centre de producció fins a l'ecoparc més pròxim, es proposa la construcció dels següents ecoparcs en la zona XVIII:
  
PROPOSTA DE CONSTRUCCIÓ
  
DE NOUS ECOPARCS
  
Municipi Tipus d'ecoparc Núm. ecoparcs
  
 proposats
  
Algueña B 1
  
Aspe D 1
  
Elx D 1
  
Hondón de las Nieves B 1
  
Hondón de los Frailes A 1
  
la Romana B 1
  
Monforte del Cid C 1
  
Novelda D 1
  
Santa Pola D 1
  
Complementàriament a la xarxa d'ecoparcs descrita, els projectes de gestió podran plantejar ecoparcs addicionals per a nuclis de població de suficient entitat, amb els mateixos criteris anteriors, sempre que la distància a l'ecoparc més pròxim supere el valor de referència dels 5 km. D'altra banda seria convenient, per a optimar la gestió dels residus que allí es recullen, que tots els ecoparcs compten amb personal de control ja que, en cas contrari, la qualitat de la recollida selectiva disminueix notablement.
  
2.4. PROPOSTA DE TRACTAMENT DE RESIDUS DE CONSTRUCCIÓ D'OBRA MENOR I REPARACIÓ DOMICILIÀRIA (RCD DOMICILIARIS)
  
2.4.1. Característiques de la recollida
  
La recollida dels residus de construcció d'obra menor i reparació domiciliària (RCD domiciliaris) es realitzarà en els distints tipus d'ecoparc plantejats.
  
2.4.2 Proposta de tractament
  
Com a tractament per als RCD domiciliaris a partir de la disposició a ecoparc, es proposen tres alternatives:
  
- Gestió a través de gestor autoritzat.
  
- Abocament en cel·la apropiada en la instal·lació d'eliminació proposada en el present Pla zonal.
  
- Tractament en Planta de valorització de RCD.
  
Siga quina siga l'alternativa elegida, els RCD domiciliaris han de ser sotmesos a classificació prèvia i trituració abans de l'abocament de la fracció no valoritzable.
  
2.5 MODEL ECONÒMIC
  
Els projectes de gestió de residus han d'incloure els estudis i compromisos economicofinancers relatius a les inversions i al finançament de les actuacions que s'han de realitzar.
  
En la memòria econòmica es distingiran clarament dos apartats:
  
a) Les inversions per a la construcció de les instal·lacions previstes en el pla zonal.
  
b) Els costos d'explotació dels serveis de valorització i eliminació dels residus.
  
En l'apartat relatiu a les inversions, la memòria econòmica especificarà les amortitzacions de les inversions amb inclusió de tots els costos, que serà a vint anys per a l'obra civil, obres d'urbanització i edificacions i de deu anys per a la maquinària fixa i mòbil.
  
En el cas que el projecte de gestió comprenga altres inversions es justificaran degudament els terminis d'amortització que s'apliquen a les inversions proposades.
  
En aquests supòsits es proposarà el termini, forma i condicions en què revertiran les instal·lacions a l'administració.
  
En el projecte de gestió es fixaran els cànons per tona que s'han de cobrar per la gestió de cadascun dels residus o la repercussió de les modificacions en els cànons actuals. En el càlcul dels dits cànons es tindran en compte a més de les amortitzacions de les inversions, les despeses de manteniment, despeses d'explotació, fiances, assegurances i per al cas d'abocadors el manteniment de les mesures de control i vigilància per un període de trenta anys a partir de la seua clausura. Es tindrà en compte també, la variabilitat dels cànons enfront de variacions del tonatge de residus que s'han de gestionar.
  
Així mateix, es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
2.6. CONDICIONS QUE HAN DE COMPLIR LES ENTITATS SUPRAMUNICIPALS PER A GARANTIR L'EFICÀCIA DE LA SEUA ACTUACIÓ EN L'EXECUCIÓ DEL PLA ZONAL
  
Tots els municipis inclosos en la zona XVIII, juntament amb la Diputació Provincial d'Alacant, estan integrats en el Consorci de residus sòlids urbans del Baix Vinalopó. Aquest consorci, constituït al gener de 1997, ha d'adaptar els seus estatuts de tal forma que complisca els requisits establits en la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana que a continuació es resumeix:
  
El consorci actuarà com a administració competent per a la tramitació i l'adjudicació dels projectes de gestió, de conformitat amb el que disposen els articles 36 i 37 de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci ha d'estar integrat per municipis inclosos dins de l'àmbit territorial del Pla zonal, que representen almenys a més del 50 per cent de la població total de la zona, d'acord amb el nombre d'habitants de dret de l'última rectificació patronal vàlidament aprovada abans de la data de la seua constitució. En tot cas haurà de quedar oberta la incorporació de qualsevol dels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal.
  
El consorci ha de disposar de plena capacitat i recursos tècnics i econòmics suficients per a garantir la correcta execució i desenvolupament de les previsions contingudes en el Pla zonal i ha d'adaptar els seus estatuts, abans que transcórrega el termini de tres mesos des de l'aprovació definitiva del Pla zonal.
  
Des del mateix moment en què es constituïsca el consorci o mancomunitat assumirà la responsabilitat de la valorització i eliminació de tots els residus urbans o municipals aportats pels municipis integrants, amb total independència de la tramitació en paral·lel del corresponent projecte de gestió, i sense que els possibles retards en el dit procediment, fins i tot per causa aliena al consorci o mancomunitat, l'eximisca de la dita obligació.
  
El consorci tindrà com a finalitat principal l'execució de les previsions contingudes en aquest Pla zonal i aquelles altres que assumisca en aplicació de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.
  
El consorci, podrà estar integrat, a més de pels municipis inclosos en l'àmbit territorial del Pla zonal, per la Generalitat Valenciana i per la Diputació Provincial d'Alacant.
  
Els seus estatuts determinaran els seus fins de conformitat amb el que estableix aquest Pla zonal, com també les particularitats del seu règim orgànic, funcional i financer.
  
2.7 TERMINI D'EXECUCIÓ DEL PLA
  
En la taula adjunta es mostren els terminis d'execució per a implantar cada una de les infraestructures plantejades en el present Pla zonal.
  
El pla tindrà una vigència de 20 anys, transcorreguts els quals haurà de revisar-se en la seua integritat. No obstant això, si es produeixen canvis tecnològics o legislatius que ho aconsellen, podrà revisar-se abans del terme de la seua vigència.
  
2.8. MESURES DE COMPENSACIÓ
  
A continuació s'exposen les opcions que s'han de triar, que podran presentar-se en el projecte de gestió quant a les mesures de compensació, a favor d'aquells municipis en el terme municipal dels quals s'ubiquen les instal·lacions d'eliminació i valorització dels residus.
  
Mesures econòmiques:
  
- Reducció de la càrrega econòmica que comporta la prestació del servei mancomunat de gestió dels residus (reducció de la taxa de gestió de residus).
  
- Compensacions directes en la gestió de residus:
  
- 0,6 € o més per tona de residus tractats en la planta de valorització.
  
- 1,2 € o més per tona de residus eliminats en la instal·lació d'eliminació.
  
- 30.000 € o més anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern independent.
  
- Mesures de caràcter ambiental:
  
- Finançament per a la creació de zones verdes dins del municipi afectat.
  
- Finançament per a la reforestació d'àrees de bosc del terme municipal.
  
- Ajudes per a realitzar auditories ambientals o implantar l'Agenda 21 local.
  
- Mesures de promoció i educació ambiental:
  
- Creació d'una oficina d'informació ambiental o aula mediambiental, que coordine i planifique tots els programes informatius i educatius que tinguen per objectiu la divulgació del Pla Zonal i l'educació dels ciutadans en la gestió dels residus.
  
- Jornades de portes obertes de les instal·lacions de gestió dels residus.
  
- Col·loquis i debats amb la participació de les associacions ciutadanes per a explicar en què consisteix el nou model de gestió dels residus.
  
- Participar en el programa de conscienciació social de l'ens supramunicipal.
  
2.9. MESURES D'ÀMBIT MUNICIPAL
  
2.9.1. Ordenances municipals
  
Les ordenances municipals han d'adaptar-se a les prescripcions i objectius del Pla zonal per a afavorir la seua implantació i garantir els següents objectius de gestió:
  
- La necessitat i conveniència de separació de les fraccions de residus.
  
- La recollida selectiva de matèria orgànica, vidre, paper-cartó i envasos lleugers.
  
- La recollida selectiva d'altres categories de residus urbans a ecoparcs.
  
- L'adequada recollida de la resta de fraccions dels residus urbans.
  
2.9.2 Promoció i educació ambiental
  
Per a la consecució dels objectius d'un programa integrat de gestió de residus, és imprescindible la participació de la ciutadania i dels agents socials implicats. És urgent desenvolupar estratègies que ajuden a canviar actituds i comportaments que minimitzen la necessitat d'intervencions repetides. Per a això, s'ha d'impulsar la realització d'una campanya de comunicació ambiental, destinada no sols a donar informació sinó també a promoure el canvi d'hàbits. El Pla de gestió ha de determinar la dotació pressupostària de la campanya de comunicació ambiental, i és necessari destinar un percentatge del pressupost total.
  
2.9.2.1. Objectius de la campanya de conscienciació social
  
Entre els diversos reptes mediambientals que s'han d'afrontar en aquest principi de segle, hi ha pocs que necessiten tanta participació social com la gestió integrada dels residus. És per açò necessària l'adopció de mesures d'informació, educació i comunicació ambiental destinades a la ciutadania, encaminades a :
  
1. Fomentar la reducció de residus.
  
2. Consolidar i millorar la recollida selectiva actual.
  
3. Incorporar la recollida selectiva de matèria orgànica a partir del 2007.
  
4. Acceptació de les instal·lacions de tractament i gestió de residus.
  
La promoció d'estils de vida més sostenibles, ens porta inicialment a modificar processos cognitius i actitudinals de les persones, que desemboquen finalment en canvis conductuals, per això plantegem objectius a tres nivells, són necessaris tots aquests, i es necessiten recursos i elements comunicatius específics per a la seua consecució. Els objectius són els següents:
  
Nivell cognitiu
  
- Que la ciutadania entenga la problemàtica dels residus i conega els diferents factors implicats.
  
- Donar a conéixer el model de gestió de residus i el paper dels diversos agents socials en la cadena de consum: productors, distribuïdors, venedors i consumidors (què han de fer i què poden fer: reduir, reutilitzar i reciclar).
  
- Que la ciutadania distingisca les diferents fraccions dels residus que han de separar en origen, principalment la matèria orgànica i els residus especials, i la manera en què han d'entregar-la als sistemes de recollida selectiva.
  
- Que els diversos agents socials disposen d'un sistema d'informació àgil i fonamentat sobre els diversos aspectes que afecten el Pla zonal, que els done suport i evite la circulació d'idees tòpiques i inexactes.
  
Nivell emocional i actitudinal
  
- Que la ciutadania siga conscient de l'impacte sobre el medi ambient d'una gestió inadequada dels residus i de la necessitat d'aplicar un model més sostenible, encara que aquest exigisca un major esforç.
  
- Difusió, entre la ciutadania, de la reducció de residus com el primer pas en la gestió sostenible d'aquests.
  
- Conscienciar a distribuïdors, comerciants i consumidors sobre les implicacions ambientals de la venda, compra i ús de qualsevol producte o servei (ACV, anàlisi de cicle de vida dels productes)
  
- Que la ciutadania siga conscient de la necessitat d'instal·lacions i equipaments de tractament de residus, i que siguen acceptats finalment.
  
Nivell comportamental
  
- Que es produïsca un canvi d'hàbits quotidians en la ciutadania, pel que fa a la reducció (evitar els embalatges superflus, envasos no retornables, productes d'un únic ús, etc...), la recollida selectiva de les fraccions valoritzables i la recollida selectiva dels residus especials.
  
- Que s'utilitzen i es consumisquen preferentment productes de menor impacte ambiental o provinents del reciclatge.
  
- Que els distribuïdors i venedors participen activament en el model de gestió, oferint als seus clients la possibilitat de generar menys residus (productes sense embalatges superflus, productes que no generen residus especials...), col·laborar en la seua valorització (envasos i embalatges retornables o recicables...) i afavorir la compra de productes reciclatges i d'ecobalanç positiu.
  
- Ús correcte de les diverses instal·lacions i equipaments de tractament de residus (des dels contenidors, ecoparcs, camions de recollida, fins a les diferents plantes de selecció i tractament)
  
- Que es coordine la participació dels ajuntaments en les campanyes de sensibilització i educació, segons el lloc d'implantació.
  
Aquests objectius generals de la campanya de comunicació han d'ajudar a aconseguir els objectius quantitatius del Pla zonal.
  
2.9.2.2. Planificació cronològica de la campanya
  
La campanya tindrà tres fases diferenciades: inicial, de consolidació, i de seguiment i avaluació; cada una amb uns elements de comunicació concrets i diferents.
  
Han de desenvolupar-se dos tipus d'elements de comunicació segons la seua distribució en el temps:
  
- Comú i simultanis, per a tot el territori en què s'aplicarà el pla. Aquests elements corresponen bàsicament a la fase inicial de la campanya i al seguiment. Aquests elements són principalment les actuacions en els mitjans de comunicació (TV, premsa i ràdio), les inauguracions de les instal·lacions de tractament, la presentació oficial del pla, les exposicions, etc.
  
- Específics per als municipis, de manera que cada un els distribuïsca segons la seua planificació cronològica. Aquests elements corresponen a la fase de consolidació de la campanya en el municipi i són principalment la distribució de correu personalitzat als habitants del municipi, la distribució de material (tríptic de sensibilització, guia de segregació, mitjans de segregació interna), visites porta a porta, etc.
  
Fase inicial
  
És una fase fonamentalment descriptiva. Per la importància que la ciutadania conega la gestió dels residus urbans, les possibilitats de reducció de residus i la recollida selectiva, es crearà una sèrie d'actuacions de comunicació general perquè termes com «residus», ?reducció?, «recollida selectiva», «reciclatge», etc., passen a formar part de les inquietuds i preocupacions de la major part de la població. Aquesta actuació contribuirà a incrementar la reducció de residus, millorar la recollida selectiva existent i crear expectatives per a la posada en marxa del nou sistema de recollida selectiva de matèria orgànica.
  
En aquesta fase de la campanya de comunicació ambiental s'utilitzaran diversos recursos de comunicació com són:
  
- Realització d'una enquesta inicial, per a conéixer l'opinió i el nivell de coneixement de la ciutadania sobre la imatge de l'actual sistema de gestió de residus, sobre la recollida selectiva i la predisposició a participar-hi, i sobre altres motivacions que evidencien les principals barreres i potencialitats per a fonamentar la campanya. Aquesta enquesta, a més de permetre conéixer el nivell de sensibilització de la ciutadania i les seues preocupacions en aquest àmbit, farà una important funció com a element de comunicació i educació, perquè moltes vegades desperten la consciència de la ciutadania enquestada.
  
- La creació d'un lema general de la campanya, i la creació d'un logotip o qualsevol altre element gràfic. Aquests instruments han d'aparéixer representats en tots els elements de comunicació que s'utilitzaran en la campanya, fins i tot en els mitjans físics, com els contenidors, els mitjans de segregació interna, els camions de recollida, etc.
  
- Publicitació de l'oficina per a la promoció de la minimització i el reciclatge (descrita en el punt 8.1 del document d'informació) i dels serveis que ofereix
  
- Redacció d'articles de premsa.
  
- Realització d'un vídeo sobre el Pla en general.
  
- Preparació d'una exposició itinerant de caràcter general sobre residus oberta al públic.
  
- Organització d'exposicions en les instal·lacions existents i jornades de portes obertes.
  
- Realització de sessions informatives per a associacions i col·lectius específics.
  
- Preparació de material didàctic per als escolars.
  
- Edició i distribució d'un tríptic de sensibilització.
  
- Preparació del voluntariat que realitzarà les visites porta a porta en la següent fase de la campanya.
  
La campanya de comunicació es dirigirà a tota la ciutadania, però hi haurà elements concrets per a determinats grups o col·lectius que, per les seues característiques, es faran per mitjà de canals de comunicació específics. Per exemple, es preveu la preparació de material adequat per a la premsa, els escolars, les associacions de veïns, els comerços, les oficines i els mercats, entre altres.
  
Fase de consolidació de la campanya
  
La consolidació de la campanya requereix unes actuacions de comunicació amb un contingut molt concret que ha de preparar-se amb la suficient anticipació. Aquesta etapa ha de coordinar-se amb la posada en marxa del sistema de recollida selectiva de matèria orgànica previst per al 2007. Per això aquesta fase serà més efectiva si es coordina des dels ajuntaments. Els elements de comunicació que es dissenyen es distribuiran als dits ajuntaments, de forma que cada un els distribuïsca a la població amb antelació de la posada en marxa de la recollida.
  
Entre els diferents elements de comunicació que es poden realitzar per a aquesta etapa es troben els següents:
  
- Enviament d'una carta conjunta de la Conselleria de Territori i Habitatge i de les autoritats locals, que demane la participació ciutadana i informe de la posada en marxa del servei de recollida selectiva de matèria orgànica.
  
- Visites porta a porta (amb voluntaris ben preparats)
  
- Col·locació de cartells informatius en els portals sobre la ubicació dels contenidors de recollida selectiva.
  
- Realització de reunions o visites informatives específiques sobre la posada en marxa de la recollida selectiva de matèria orgànica, a comerços, mercats, escoles, bars, restaurants i altres grans productors.
  
- Distribució d'adhesius entre els comerços, escoles i altres agents col·laboradors, amb la figura i el color del contenidor previst per a la recollida de cada fracció (per introduir el contenidor de matèria orgànica i consolidar la resta dels contenidors de recollida selectiva)
  
- S'ha d'estar alerta dels possibles errors en la comunicació per a prendre mesures al més prompte possible. També és important, com un element més de comunicació, la publicació o la difusió a través de la premsa local dels primers resultats del programa (per exemple, per mitjà dels diaris i de les ràdios municipals).
  
Fase de seguiment
  
Aquesta és, sens dubte, la fase més llarga de la campanya. El seu objectiu és consolidar la reducció de residus, la segregació en origen de totes les fraccions, i especialment de la matèria orgànica, i la participació de la ciutadania i col·lectius.
  
Aquesta fase és imprescindible per a:
  
1. Augmentar la participació i evitar la desmotivació de la ciutadania, passada la primera fase de la campanya.
  
2. Mantindre la ràtio de producció de residus per habitant.
  
3. Millorar la qualitat dels materials segregats.
  
4. Conéixer el seguiment de la ciutadania.
  
Durant aquesta fase, s'han de realitzar les següents actuacions:
  
- Continuar oferint informació ininterrompudament a la ciutadania.
  
- Continuar amb els programes d'educació ambiental a les escoles, incorporant-los en el currículum escolar i que contemplen l'organització de tallers de reducció i reciclatge, de compostatge, jornades sobre ecologia, etc.
  
- Realització d'enquestes a la ciutadania per a conéixer el grau de participació i el grau de satisfacció amb el sistema de gestió de residus i els serveis de recollida selectiva.
  
- Realització de l'avaluació de la campanya de comunicació ambiental. Una campanya de comunicació ambiental pot entendre's com a tal, quan en la seua planificació, disseny i posterior realització s'incloga, de forma sistemàtica, la valorització d'aquesta. Es tracta d'esbrinar en quin grau els objectius proposats s'han aconseguit, per a això hauran d'emprar-se diferents indicadors com són la quantitat de residus recollits, enquestes a la ciutadania, entrevistes individuals....
  
2.10 CRITERIS PER AL DESENVOLUPAMENT DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En desenvolupament d'aquest Pla zonal es podran presentar els següents projectes de gestió de residus:
  
- Residus urbans, de jardineria i voluminosos, que inclourà les actuacions següents:
  
Adaptació i explotació de la planta de tractament de RU i ampliació de l'abocador de rebutjos d'Elx, propietat del Consorci per a la Gestió de Residus Sòlids Urbans del Baix Vinalopó. S'inclourà la construcció i l'explotació d'una línia de valorització de la matèria orgànica de recollida selectiva, una línia de tractament de poda i jardineria i el forn d'incineració d'animals domèstics morts que s'ha de construir en la mateixa planta de tractament d'Elx.
  
Construcció i explotació de la xarxa d'ecoparcs
  
Construcció i explotació del Centre de classificació i tractament de residus voluminosos.
  
- Altres projectes de gestió que les administracions competents consideren necessaris i que es regiran per les seues bases específiques.
  
3. BASES TÈCNIQUES PER A L'ELABORACIÓ DELS PROJECTES DE GESTIÓ
  
En el cas d'optar per la prestació indirecta de residus, les mancomunitats, consorcis, o agrupacions que puguen constituir-se, que no hagen aprovat unes bases tècniques reguladores dels concursos per a l'adjudicació dels projectes de gestió corresponents, podran, voluntàriament, acordar la publicació de les bases tècniques que a continuació s'indiquen, amb l'abast, l'estructura i el contingut que s'hi estableixen.
  
Així mateix es recomana l'aplicació supletòria del títol V del Contracte de concessió d'obra pública, del text refós de la Llei de contractes de les administracions públiques, aprovat per Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny.
  
L'objecte d'aquest apartat és concretar l'abast, l'estructura i el contingut de la documentació que s'ha de presentar per a prendre part en el concurs de projectes de gestió de residus urbans després de l'aprovació del present Pla zonal de la zona XVIII de la Comunitat Valenciana.
  
3.1 Instal·lacions que s'han d'incloure en el projecte de gestió
  
El projecte de gestió de la zona XVIII del PIR de la Comunitat Valenciana, ha d'incloure les següents infraestructures i activitats:
  
1. Construcció i explotació dels ecoparcs relacionats en l'apartat 2.3, comptant amb els existents que figuren en el mateix apartat, com també altres existents o en procés d'autorització a la data del concurs. S'inclouran els costos de gestió dels diferents tipus de residus depositats, en particular, els residus perillosos domiciliaris a través de gestor autoritzat, com també el transport dels residus inerts i voluminosos fins a les instal·lacions de classificació plantejades en el present Pla zonal o a gestor autoritzat.
  
2. Construcció i explotació d'un centre de classificació i tractament de residus voluminosos, que constarà d'una unitat de tractament de residus voluminosos, resultant les respectives fraccions valoritzables, que es destinaran a un nou ús en la construcció o a reciclatge per gestors autoritzats (voluminosos). Per la seua banda, les fraccions no valoritzables (inerts i no inerts), separats els possibles residus perillosos que s'entregaran a gestors autoritzats, es destinaran a eliminació. Aquesta planta podrà disposar de forma optativa d'una línia de classificació de RCD domiciliaris.
  
3. Adequació i explotació de les instal·lacions de valorització de residus urbans, que ha de disposar d'una línia independent de matèria orgànica recollida selectivament, separada de la línia de matèria orgànica procedent de la recollida en massa, i on tindran cabuda els residus de poda de jardins i zones verdes, degudament triturats, com també una línia d'incineració d'animals domèstics morts.
  
4. Ampliació i explotació de les instal·lacions d'eliminació (abocador d'Elx) per als rebutjos de valorització, inclòs el transport d'aquests, com també per a altres residus no valoritzables, com els de neteja de vies públiques, residus sanitaris dels grups I i II, com també les fraccions no valoritzables procedents del centre de classificació de residus voluminosos.
  
5. Transport fins a les instal·lacions d'eliminació de rebutjos de valorització de les fraccions no valoritzables dels RCD domiciliaris i residus voluminosos que no tinguen naturalesa d'inert.
  
No s'inclouran entre les activitats del projecte de gestió de residus urbans la recollida de residus en massa, ni tampoc la recollida selectiva de matèria orgànica, ni la valorització d'aquesta última fracció. Per la seua banda, en relació als envasos lleugers, paper/cartó i vidre, no es considerarà la seua recollida, ni el posterior emmagatzematge, transferència, classificació, recuperació i valorització de qualsevol d'aquestes fraccions o materials recollides selectivament.
  
3.2.Terminis de construcció, explotació i manteniment postclausura de les instal·lacions
  
Els terminis màxims de redacció del projecte, obtenció de llicències i la resta d'autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat, com també la construcció de les instal·lacions, seran aquests, distingint entre les de valorització i eliminació:
  
- Adequació instal·lacions de valorització (planta d'Elx): 3 anys
  
- Ecoparcs: 3 anys
  
- Ampliació instal·lacions d'eliminació: 2 anys
  
- Construcció centre de classificació i tractament de voluminosos: 3 anys
  
Els períodes màxims de prova de les instal·lacions, una vegada finalitzada la seua construcció i fins a la seua posada en servei efectiu, distingint entre valorització i eliminació:
  
- Instal·lacions de valorització: 6 mesos
  
- Instal·lacions d'eliminació: 3 mesos
  
Per la seua banda, la vida útil de les instal·lacions, o període d'explotació d'aquestes, es limita a 20 anys, comptats des de la seua data d'entrada en servei efectiu.
  
Finalment, l'adjudicatari ha de fer-se càrrec al seu compte del desmantellament final de la instal·lacions de valorització al final de la seua vida útil, com també del manteniment postclausura del o dels abocadors, durant un període mínim de 30 anys, de conformitat amb el que estableix el Reial Decret 1.481/2001.
  
3.3. Documentació que s'ha de presentar en el projecte de gestió
  
Els projectes de gestió presentats hauran de contindre la documentació que seguidament es relaciona:
  
- Memòria del projecte de gestió
  
- Avantprojecte d'instal·lacions
  
- Pla de gestió
  
- Estudi economicofinancer
  
- Document de síntesi
  
Es presentarà una única oferta base i totes aquelles variants sobre aquesta que s'estimen convenients. Cada una de les variants ha de presentar la mateixa estructura de documents, remetent-se expressament, per a aquells apartats el contingut dels quals siga idèntic al de l'oferta base, a aquesta última. Si no es procedix d'aquesta forma, les variants no seran valorades en aquests apartats.
  
Seguidament es concreta el contingut de cadascun dels documents:
  
3.3.1. Memòria del projecte de gestió
  
Inclourà com a mínim els següents aspectes:
  
a) Àmbit territorial i categories o tipus de residus que s'han de gestionar.
  
b) Localització de les infraestructures projectades sobre els terrenys previstos, indicant qualificació del sòl, superfície utilitzada i, si és procedent, disponibilitat d'aquests.
  
c) Calendari d'execució de les instal·lacions, com també terminis de final d'obres i entrada en servei d'aquestes.
  
d) Termini total de duració de la gestió del servei.
  
3.3.2. Avantprojecte d'instal·lacions
  
Definirà amb grau de detall d'avantprojecte les infraestructures previstes per a les operacions de valorització i eliminació de residus urbans.
  
El dimensionat de les capacitats de les instal·lacions de valorització i eliminació es realitzarà partint de les dades de generació de residus urbans que figuren en el Pla zonal, igual que el centre de classificació de residus voluminosos. No obstant això, considerant una estacionalitat anual en l'aportació de residus a la instal·lació de residus urbans, aquesta es dissenyarà de forma que siga capaç d'admetre fins a un 50% més de la seua capacitat nominal durant un període no inferior a 4 mesos.
  
Així mateix, en previsió de possibles increments de les taxes de generació de residus, com a conseqüència del creixement urbanístic de les zones cobertes pel Pla zonal i de l'augment de la població atesa, les instal·lacions de residus urbans hauran de ser capaces d'admetre fins a un 35% més de residus en règim continu sobre la seua capacitat nominal, al llarg de tot l'any, sense perjudici de les puntes estacionals abans indicades, i sense menyscabament algun de minves de rendiment dels processos de valorització i eliminació, així com tampoc de la qualitat ambiental de les citades instal·lacions.
  
Les instal·lacions, excepte els ecoparcs, es grafiaran a escala 1:2.500. Per als ecoparcs, es presentaran plànols model per a cadascun dels tipus d'ecoparc a escala mínima 1:500.
  
3.3.2.1. Característiques de les instal·lacions d'eliminació de residus urbans
  
Les instal·lacions proposades per a l'eliminació de les fraccions no valoritzables es realitzarà de forma preferent sobre alguna de les zones seleccionades en el Pla zonal, sense perjudici dels possibles condicionants urbanístics i mediambientals d'aplicació, com també la idoneïtat dels terrenys que haurà de confirmar l'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, que es descriu posteriorment. Es podran acceptar ubicacions en zones no seleccionades, sempre que es complisquen els condicionants abans mencionats.
  
Es consideraran així mateix les repercussions que sobre les instal·lacions d'eliminació té la limitació d'entrades de residus biodegradables en abocador, conforme al que estableix el Reial Decret 1.481/2001, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador.
  
Els avantprojectes dels abocadors s'ajustaran al que estableix el Reial Decret 1.481/2001, i inclourà, a més de memòria, plànols, plec de condicions tècniques, pressupost, i pla de control de qualitat de les obres, aquests continguts mínims:
  
1. Descripció dels tipus de residus urbans i fraccions no valoritzables que seran objecte d'abocament, utilitzant la codificació LER (Ordre MAM/3042002), i especificant els procediments d'admissió de residus aplicables (Decisió del Consell 2003/33/CE, annex II del Reial decret 1.481/2001).
  
2. Quantitat total prevista de residus que s'han d'abocar, diferenciant codis LER i especificant les quantitats any a any durant la vigència del contracte.
  
3. Volum total previst dels residus, indicant volumetries any a any durant la vigència del contracte.
  
4. Característiques constructives dels abocadors: superfície total a ocupar, superfície útil d'abocament, superfície de serveis comuns; sistema d'impermeabilització del fons i les parets del vas; sistema de recollida i emmagatzematge de lixiviats; sistema drenatge d'aigües pluvials; sistema d'extracció de gasos; camins d'accés perimetrals i d'accés al vas; edificis i zones de serveis comuns
  
5. Mesures correctores per a la minimització d'impactes ambientals derivats de l'activitat de l'abocador, de conformitat amb els annexos I i III del Real Decret 1.481/2001.
  
L'avantprojecte de les instal·lacions de valorització i eliminació contindrà els següents annexos:
  
- Estudi geologicogeotècnic
  
L'emplaçament de les instal·lacions de valorització haurà de disposar d'un estudi geologicogeotècnic, d'acord amb la normativa tècnica vigent sobre construcció industrial. S'inclourà a més el balanç de moviment de terres i la naturalesa i destinació d'aquestes.
  
L'emplaçament de l'abocador per a les fraccions no valoritzables dels residus urbans, haurà de disposar d'estudi geologicogeotècnic i hidrogeològic, el contingut mínim de les quals serà:
  
- Reconeixement de camp
  
- Unitats geològiques de l'àrea de l'emplaçament
  
- Sèrie geològica local
  
- Estructura i fracturació dels materials de la ubicació
  
- Paràmetres geotècnics de les principals unitats litològiques de l'emplaçament
  
- Cartografia geològica a escala adequada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, segons les característiques i complexitat de l'emplaçament, acompanyada de talls geològics i columnes estratigràfiques representatives.
  
- Reconeixements preliminars (cales, penetròmetres, sondejos elèctrics o geofísics)
  
- Caracterització hidrològica regional i local que incloga un inventari de punts d'aigua.
  
- Assajos in situ
  
- 2 calicatas per hectàrea per a la descripció del terreny des de superfície fins a la màxima profunditat que es puga aconseguir per mitjà de mitjans mecànics.
  
- 1 assajos d'infiltrometria per hectàrea, en el cas que el terreny siga representatiu del suport del vas.
  
- 1 sondejos amb recuperació de testimoni continu per hectàrea fins a aconseguir una profunditat no inferior, en cap d'ells, a la cota de suport de l'abocador més cinc vegades el gruix requerit a la barrera geològica. Com a mínim, la longitud dels sondejos serà de 20 metres en qualsevol cas. En tot cas el vas d'abocament projectat haurà d'albergar un mínim de 4 sondejos.
  
- Per als emplaçaments que s'ubiquen sobre formacions geològiques que presenten una clara homogeneïtat litològica i estructural, es podrà reduir el nombre d'assajos in situ a 1 cala per hectàrea i 1 sondeig per cada dues hectàrees.
  
- En el cas que amb la dita profunditat d'investigació dels anteriors sondejos no s'haguera aconseguit la zona saturada regional, es realitzarà un sondeig fins a penetrar en el nivell freàtic regional en una longitud de 5 m o aconseguir la profunditat màxima de 50 m. Aquest sondeig es constituirà com a punt de control de les aigües subterrànies. En tot cas podrà substituir-se aquest sondeig per algun pou o sondeig existent aigües avall de l'emplaçament, sempre que resulte representatiu de la hidrogeologia local.
  
- Fins a profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport de l'abocador s'executaran per cada nivell litològic representatiu:
  
- Presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada
  
- Un assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny
  
- Un assaig de permeabilitat in situ (Lefranc o Lugeon segons les condicions del terreny)
  
- Per davall de la profunditat equivalent de 5 m per davall de la cota de suport del futur abocador s'executaran els següents assajos:
  
- Cada 5 m presa de mostra inalterada o presa de mostra parafinada.
  
- Cada 5 m assaig de permeabilitat en laboratori sobre mostra de terreny.
  
- Cada 5 m assaig de permeabilitat in situ.
  
- Hidrogeologia
  
Per mitjà dels sondejos s'identificarà la presència o absència d'aigües subterrànies en l'emplaçament, com també el rang de gradient hidrogeològic local, si és procedent. S'efectuarà un inventari de punts d'aigua, i, en almenys tres punts, es prendran mostres per a obtindre analítiques completes de qualitat de l'aigua subterrània.
  
- Estudi d'impacte ambiental
  
S'inclourà un estudi d'impacte ambiental corresponent a les obres i a les activitats de valorització i eliminació de residus en els emplaçaments seleccionats, contemplant expressament tant els accessos a les instal·lacions, com els corresponents subministraments de serveis, per formar part d'un mateix tot.
  
Aquest estudi contindrà els continguts mínims establits en el Decret 162/1990, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- Avantprojecte d'accessos a les instal·lacions
  
S'inclourà un avantprojecte d'accessos a les instal·lacions, tant de valorització com d'eliminació, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000.
  
Els accessos es dimensionaran funcionalment considerant el trànsit esperat de camions de recollida de residus i transport de rebutjos, si és procedent, cap a les instal·lacions i des de les instal·lacions, de forma que es permeta una circulació fluida que no ocasione problemes a usuaris aliens a aquestes. Com a mínim, els vials d'accés seran de 6 m d'amplària de plataforma i 5 m de calçada, disposant d'1 carril per cada sentit de 2,5 m cadascun d'ells.
  
D'altra banda, es dimensionaran estructuralment per a suportar totes les càrregues corresponents al trànsit pesat previst, determinant la combinació subbase, base i ferm més adequada. Es grafiarà amb suficient detall una secció tipus de la calçada.
  
- Avantprojecte de subministraments d'aigua, electricitat, gas i telecomunicacions
  
S'inclourà un avantprojecte de subministraments de serveis bàsics a les instal·lacions, grafiant els traçats proposats a escala 1:5.000, i especificant els punts d'entroncament amb les corresponents xarxes de distribució.
  
Les connexions de serveis es dimensionaran amb capacitat suficient per a les necessitats globals de les instal·lacions, vigilant especialment en el cas d'optar per la valorització energètica la magnitud de les línies d'exportació d'energia elèctrica a la xarxa.
  
Es justificarà la suficient disponibilitat de subministrament en els punts d'entroncament proposats amb l'aportació de certificats de les companyies subministradores de cadascun dels serveis.
  
3.3.3 Pla de gestió
  
S'estructura de la forma que seguidament s'indica:
  
3.3.3.1. Modelización del servei
  
Inclourà els següents continguts:
  
1. Logística del funcionament de les instal·lacions que s'ofereixen, concretant els fluxos de residus expressats en tones anuals entre les diferents instal·lacions, i els rendiments de cada una d'elles, al llarg de tota la vigència del contracte. Així mateix, s'indicaran els punts de descàrrega de residus procedents dels serveis de recollida municipals diferenciant segons el tipus de residu, i els dies i horaris d'obertura de les instal·lacions, a l'efecte de recepció de residus d'una banda, i a l'efecte de tractament d'aquests, per un altre. Aquest apartat es presentarà amb el suport gràfic necessari per a la seua fàcil comprensió, aportant un diagrama de flux de les instal·lacions per a cada any de servei.
  
2. Organigrama general del personal assignat al projecte de gestió, concretant la seua adscripció als diferents centres de treballs, com també la coordinació entre aquests i la supervisió per la direcció de l'empresa adjudicatària. S'indicarà el nombre de treballadors de cada categoria laboral, els diferents horaris i torns de treballs, com també el personal de reserva per a vacances, absentisme i puntes estacionals.
  
3. Projecte d'explotació de les instal·lacions, diferenciant entre les de valorització, les d'eliminació i els ecoparcs, en els quals s'inclourà el pla de manteniment de maquinària i equips de cada una d'elles. Contindrà així mateix una determinació dels consums d'aigua (potable, reg i altres usos), energia (electricitat, gas i fuel), així com la forma de subministrament, i la disponibilitat d'aquests serveis en les proximitats de les instal·lacions.
  
3.3.3.2. Reglament de servei
  
El pla de gestió es completarà amb un reglament del servei, que regule tècnicament, administrativament i econòmicament les relacions entre l'adjudicatari i el consorci, com també amb els usuaris del servei, tant municipis integrants del consorci, com empreses externes al contracte en qüestió.
  
En particular, es consideraran aspectes tals com la proposta d'ordenances municipals per a residus urbans objecte del projecte de gestió, la classificació dels diferents residus admissibles i els cànons aplicables a cada categoria, la retribució del servei, la reversió de terrenys, instal·lacions i maquinària, etc.
  
3.3.3.3. Campanya de conscienciació social
  
Es realitzarà d'acord amb les directrius establides en l'apartat 2.9.2 del Pla zonal, i en qualsevol cas haurà de guiar-se pel compliment dels següents objectius generals:
  
- Fomentar la minimització, a través del consum responsable o per mitjà d'accions concretes entre els sectors locals que poden afavorir la disminució en la producció de residus específics derivats de les seues activitats, que tinguen la consideració d'urbans, i per tant s'incloguen en el projecte de gestió.
  
- Potenciar la recollida selectiva, fomentant la implantació de sistemes de separació de residus en origen, que afavorisquen actituds entre els col·lectius locals que permeten la posterior reutilització i reciclatge, a través de mesures de promoció i difusió dirigides a la ciutadania en general.
  
La campanya de comunicació ambiental haurà d'incloure els següents nivells d'implicació:
  
- Informació ambiental, sobre l'actual problemàtica generada pels residus urbans, amb especial insistència en els domiciliaris.
  
- Sensibilització pública, dirigida a la ciutadania en general, a fi de complir els objectius de conscienciació social indicats en l'apartat 2.9.2.1 del Pla zonal.
  
- Formació a col·lectius concrets, en especial a aquells que puguen tindre una influència més directa amb les problemàtiques locals detectades i que puguen ajudar amb un canvi d'actitud a millorar o corregir la situació.
  
- Actuacions concretes, que contribuïsquen a minimitzar la producció de residus urbans, millorar i estendre la recollida selectiva en origen.
  
- Avaluació i seguiment, dels èxits obtinguts en relació amb els objectius proposats en la campanya.
  
Les actuacions concretes que s'han de proposar en la campanya de comunicació ambiental, d'acord amb els anteriors nivells d'implicació, hauran d'especificar:
  
- Objectius
  
- Destinataris
  
- Línia d'actuació: informar, sensibilitzar, formar, actuar, avaluar
  
- Temporització
  
- Recursos humans
  
- Altres recursos
  
- Pressupost
  
3.3.4. Estudi economicofinancer
  
Considerarà la totalitat dels costos d'inversió i amortització de les instal·lacions, com també els d'explotació d'aquestes durant tota la seua vida útil, que serà com a mínim de 20 anys.
  
S'inclouran a més els costos de desmantellament final de les instal·lacions de valorització, com també els de manteniment postclausura de les instal·lacions d'eliminació de residus, en el cas que s'opte per la tècnica d'abocament controlat, durant els 30 anys posteriors al tancament.
  
Les amortitzacions es calcularan pel mètode francés de quotes constants, considerant un tipus d'interés referenciat al deute de l'estat espanyol en un termini de 10 a 20 anys. Les amortitzacions s'aplicaran linealment, amb un termini de 20 anys per a l'obra civil, i 10 anys per a la maquinària i equips. En qualsevol cas, les reinversions i costos de manteniment hauran d'assegurar almenys una reposició íntegra de la maquinària i equips durant el període de vigència del contracte.
  
Els pressupostos d'inversions de totes les instal·lacions inclouran totes les possibles fases de construcció, com també els costos de disponibilitat dels terrenys i execució de nous accessos o adequació dels existents, a més dels costos de redacció del projecte, control de qualitat i direcció facultativa de les obres, com també els d'obtenció de qualssevol llicències i autoritzacions necessàries per a l'exercici de l'activitat.
  
D'acord amb les xifres de producció de residus previstes en el Pla zonal, s'establiran de forma clara les anualitats d'inversió previstes indicant els costos d'amortització, personal, reposició de maquinària i equips, manteniment, explotació, comunicació ambiental, i la resta de costos, com també els possibles ingressos previstos per venda de subproductes, combustibles o energia.
  
L'estudi economicofinancer contindrà els següents annexos:
  
a) Proposta de cànons que s'ha de repercutir
  
Es presentaran els següents cànons diferenciats:
  
- Cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- Cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D en euros per any d'explotació.
  
- Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o a instal·lació d'eliminació.
  
En els càlculs de tots aquests cànons es consideraran els costos financers de les inversions i les amortitzacions d'aquestes, com també els costos d'explotació, incloent personal, manteniment, consums d'energia, combustibles, aigua i la resta de serveis, assegurances de les instal·lacions i avals econòmics, com també ls costos de desmantellament final de les instal·lacions, i en el cas de plantejar l'abocament com a sistema d'eliminació, els costos del manteniment postclausura durant un període de 30 anys des del tancament.
  
Així mateix es presentaran variants de càlcul de tots aquests cànons, en els supòsits que les inversions es financen amb fons públics, diferenciant segons que l'aportació siga del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
Igualment, es podran proposar disminucions d'aquests cànons com a conseqüència de la recepció de residus assimilables a urbans que puguen ser tractats conjuntament amb aquests en les instal·lacions projectades, repercutint així els costos fixos d'aquestes en un tonatge major de residus, i produint per tant un abaratiment dels cànons que ha de satisfer l'adjudicatari. En aquest supòsit, hauran d'indicar-se les quantitats de residus externs que s'han de gestionar conjuntament amb els residus urbans, i la seua evolució prevista al llarg de la vigència del contracte.
  
En qualsevol cas, s'ha de reservar el dret d'admetre residus assimilables a urbans procedents de tercers, en la forma que reglamentàriament es determine.
  
D'altra banda, es proposaran taules o fórmules que expressen la variabilitat de tots aquests cànons davant d'increments del tonatge de residus que s'han de gestionar, des d'un 80% fins a un 120% dels valors nominals que figuren en el Pla zonal o siguen així considerats, segons procedisca, amb intervals del 5% (80%, 85%, 90%, 95%, 100%, 105%, 110%, 115% i 120%).
  
Finalment, s'indicaran expressament per a cadascun dels cànons els períodes d'aplicació d'aquests, que no podran ser superiors en cap cas a la vigència de la concessió, limitada a 20 anys, ni tampoc proposar cap tipus de cànon durant el període de proves de les instal·lacions, anterior a l'inici efectiu de l'explotació d'aquestes.
  
b) Fórmula de revisió de preus
  
Es proposarà una fórmula polinòmica de revisió de preus, com a màxim de 6 sumands, que es referirà a l'estructura de costos prevista per al projecte de gestió, i els índexs d'actualització de la qual hauran de ser inequívocs i de publicació oficial (INE, BOE, etc.) amb suficient periodicitat. Com a mínim hauran de considerar-se com a variables els costos de personal, els costos d'energia o combustibles, i l'IPC.
  
Aquesta fórmula polinòmica podrà ser idèntica per a tots els cànons abans descrits, o diferenciada per a cadascun d'ells.
  
c) Compensacions econòmiques municipals
  
S'inclouran com a mínim les següents compensacions econòmiques als municipis que alberguen les instal·lacions de valorització o eliminació de residus:
  
- Compensacions directes:
  
- 0,6 € per tona de residus entrada en les instal·lacions de valorització.
  
- 1,2 € per tona de residus entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
- 30.000 € anuals destinades a realitzar un control ambiental de les instal·lacions per un agent extern i independent designat pel consorci.
  
- Compensacions indirectes:
  
- Finançament d'accions i mesures ambientals, centrades en la implantació de l'Agenda 21 local i altres directament relacionades amb la millora de la qualitat ambiental del municipi.
  
3.3.5. Document de síntesi
  
Es presentarà un document de síntesi de tots els documents anteriors, que, amb una extensió no superior a 50 pàgines, es redactarà en termes assequibles a la comprensió pel públic en general, i resumirà els aspectes tècnics, econòmics i ambientals més destacats del projecte de gestió de residus urbans.
  
Disposarà del suport gràfic adequat per a permetre la seua fàcil lectura, com també la identificació inequívoca dels tractaments aplicats als diferents fluxos de residus objecte del projecte de gestió.
  
3.4. CRITERIS D'ADJUDICACIÓ DEL CONCURS
  
Els criteris que, convenientment ponderats, serviran de base a l'adjudicació del concurs objecte d'aquestes bases tècniques seran els següents:
  
a) Solvència tecnicotecnològica
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència tecnicotecnològica, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, seran valorades per la seua major experiència en el camp de la gestió de residus urbans, en general, i per la seua major experiència en construcció i explotació d'instal·lacions semblants a les ofertes, i per la major capacitació tècnica del personal operatiu a la Comunitat Valenciana, en particular.
  
b) Solvència economicofinancera
  
Es desestimaran les ofertes que no acrediten disposar de suficient solvència economicofinancera, conforme als criteris descrits en un apartat anterior.
  
Per la seua banda, les ofertes que no siguen desestimades, no rebran cap valoració per aquest concepte.
  
c) Solució tècnica proposada
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista tècnic i tecnològic en la documentació presentada:
  
1) Major aprofitament dels recursos continguts en els residus.
  
- Màxima recuperació de materials, a través d'obtenció de subproductes o màxima producció d'energia, directament o indirectament a través de combustibles procedents de residus.
  
- Nombre més gran de materials que s'han de recuperar, i majors rendiments unitaris de cada procés de recuperació.
  
- Mínima generació de rebutjos finals de les instal·lacions destinats a eliminació.
  
- Nombre més gran d'etapes de tractament, i majors rendiments unitaris de cada procés de tractament.
  
2) Menors consums de recursos externs als residus.
  
- Menor consum d'aigua de procés.
  
- Menor consum d'electricitat.
  
- Menor consum, si és procedent, de gas o altres combustibles.
  
3) Menor afecció ambiental de les instal·lacions de tractament.
  
- Menor generació de lixiviats i olors, segons la tecnologia de tractament proposada.
  
- Millor aspecte general de les instal·lacions, per introducció de barreres verdes i zones enjardinades.
  
4) Millor campanya de comunicació ambiental.
  
- Majors amplitud, diversitat, intensitat i recursos econòmics, tant del pla com del programa.
  
- Millors mesures per a aconseguir l'acceptació de les instal·lacions pel públic en general, a través de l'organització de fòrums cívics i jornades de portes obertes.
  
5) Millor programa de vigilància ambiental de les instal·lacions.
  
- Nombre més gran i freqüència de paràmetres ambientals que s'ha de controlar.
  
- Major garantia d'imparcialitat, objectivitat i transparència, per la participació de laboratoris homologats o organismes acreditats.
  
Les ofertes que no acrediten suficientment el compliment dels rendiments mínims de valorització i límits màxims d'eliminació abans indicats, o el compliment de les normatives vigents d'aplicació a les operacions de valorització i eliminació, seran desestimades.
  
3.4.1 Taxes econòmiques que s'han de repercutir
  
En aquest apartat es consideraran els següents aspectes, sempre que es troben degudament justificats des del punt de vista econòmic i financer en la documentació presentada:
  
a) Menor cànon d'eliminació de residus o fraccions no valoritzables, en euros per tona entrada en les instal·lacions d'eliminació.
  
b) Menor cànon de gestió d'ecoparcs, diferenciat per a cada tipus d'ecoparc A, B, C o D, en euros per any d'explotació.
  
c) Cànon de gestió de residus voluminosos, en euros per tona d'entrada en el centre de classificació, fins i tot transport i gestió per gestor autoritzat extern o en instal·lació d'eliminació.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4933, del 27-01-2005 (2005/543)

ORDEN de 29 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de Residuos de la Zona XVIII.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4933

Fecha DOGV
:   27-01-2005

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2005/543

CVE


Fecha del documento
:   29-12-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Algueña](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [Hondón de los Frailes](javascript:void(0))
    * [Novelda](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [Aspe](javascript:void(0))
    * [Hondón de las Nieves](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))
    * [residuo](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))

ORDEN de 29 de diciembre de 2004, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan Zonal de Residuos de la Zona XVIII. [2005/X543]
  
El título II de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, regula la planificación, competencia de la Generalitat, cuyo objetivo es coordinar la actuación de las diferentes administraciones públicas en aras a una adecuada gestión de los residuos.
  
En el ámbito autonómico se prevén dos tipos de planes, el Plan integral de residuos y los planes zonales, ambos de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares, mediante los cuales se distribuyen en el territorio de la comunidad autónoma el conjunto de instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad.
  
Los planes zonales se constituyen como instrumentos de desarrollo y mejora del Plan integral de residuos, son documentos detallados que adaptarán las previsiones de éste a cada zona que delimiten, pudiendo modificar, cuando sea conveniente, aquellas previsiones del Plan integral que no tengan carácter vinculante o normativo.
  
Mediante ambos planes autonómicos, la Generalitat garantiza una adecuada dirección de la gestión de residuos en toda la Comunidad Valenciana.
  
La documentación del Plan zonal está constituida por un documento de información que incluye una memoria informativa, un análisis y un diagnóstico, y un documento de ordenación constituido por la memoria justificativa, las prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos y los planos de ordenación.
  
Habiéndose elaborado por la Conselleria de Territorio y Vivienda el Plan de la zona XVIII, de conformidad con el procedimiento de aprobación previsto en el artículo 31 de la Ley de residuos de la Comunidad Valenciana, ha sido sometido a información pública por plazo de un mes, y, simultáneamente, se han solicitado los informes de los ayuntamientos de los municipios incluidos en la zona y de aquellas administraciones sectoriales que pudieran resultar afectadas por el plan.
  
Asimismo, el plan ha sido sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental regulado por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental de la Comunidad Valenciana, siendo objeto de declaración de impacto ambiental favorable por resolución de la Dirección de Gestión del Medio Natural de fecha 17 de diciembre de 2004.
  
Visto el resultado de la información pública y las alegaciones presentadas, así como los informes emitidos por los ayuntamientos de los municipios incluidos en la correspondiente Zona y por los órganos de la administración sectorial interesada, se han introducido en el Plan todas las mejoras que resultan del mencionado trámite, de los informes presentados y de la declaración de impacto ambiental.
  
De acuerdo con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunidad Valenciana, corresponde al conseller competente en medio ambiente la aprobación del plan zonal mediante orden. Se publica íntegramente, por su carácter vinculante, el Documento de Ordenación del Plan.
  
Las competencias en la materia se asignan a la Conselleria de Territorio y Vivienda por el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del presidente de la Generalitat Valenciana. El Decreto 133/2004, de 3 de septiembre, del Gobierno Valenciano, configura a ésta como el máximo órgano encargado de la dirección y ejecución de la política del Gobierno Valenciano en materia de medio ambiente, correspondiendo a la Dirección General de Calidad Ambiental ejercer las funciones en materia de residuos.
  
En virtud de cuanto antecede, a propuesta de la Dirección General de Calidad Ambiental, de conformidad con el artículo 31 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana,
  
ORDENO
  
Aprobar el Plan Zonal de Residuos de la Zona XVIII, cuyo documento de ordenación se incorpora como anexo I de la presente orden.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El Plan Zonal de Residuos de la Zona XVIII entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 29 de diciembre de 2004
  
El conseller de Territorio y Vivienda,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO I
  
PLAN ZONAL DE RESIDUOS DE LA ZONA XVIII
  
DOCUMENTO DE ORDENACIÓN
  
ÍNDICE
  
1. MEMORIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓN
  
1.1.1 ANTECEDENTES
  
1.1.2 ÁMBITO TERRITORIAL
  
1.1.3 TIPOLOGÍA DE LOS RESIDUOS
  
1.1.4 ALCANCE Y OBJTEIVOS
  
1.1.5 PRINCIPIOS POR LOS QUE SE REGIRÁ EL PLANEAMIENTO
  
1.1.5.1 PRINCIPIOS BÁSICOS
  
1.1.5.2 PRINCIPIOS JERÁRQUICOS
  
1.2. ANÁLISIS TERRITORIAL PARA LA SELECCIÓN DE ZONAS APTAS PARA LA IMPLANTACIÓN DE INFRAESTRUCTURAS DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN
  
1.2.1 SUELOS GEOLÓGICAMENTE APTOS
  
1.2.2 CONDICIONANTES DEL TRANSPORTE
  
1.2.3 ZONAS PROTEGIDAS
  
1.2.4 PRINCIPIOS PARA LA SELECCIÓN DE ZONAS APTAS PARA LA IMPLANTACIÓN DE INFRAESTRUCTURAS DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN
  
1.2.5 ZONAS APTAS PARA LA UBICACIÓN DE LAS INSTALACIONES DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN DE RESIDUOS
  
1.3 ANÁLISIS Y DIAGNÓSTICO DE LA SITUACIÓN ACTUAL
  
1.3.1 RESIDUOS URBANOS
  
1.3.2 RESIDUOS DE OBRA MENOR DE CONSTRUCCIÓN Y REPARACIÓN DOMICILIARIA (RCDs DOMICILIARIOS)
  
1.3.3 RESIDUOS DE ZONAS VERDES ÁREAS RECREATIVAS PÚBLICAS
  
1.3.4 RESIDUOS PELIGROSOS DOMÉSTICOS
  
1.3.5 RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
1.3.5.1 RESIDUOS DE ORDENADORES
  
1.3.5.2 LÍNEA MARRÓN
  
1.3.5.3 LÍNEA BLANCA
  
1.3.5.4 COLCHONES
  
1.3.5.5 MUEBLES
  
1.3.6 INSTALACIONES AUTORIZADAS EXISTENTES
  
PLANTA DE ELX
  
1.3.6.1 PLANTA DE TRATAMIENTO
  
1.3.6.2 VERTEDERO DE RECHAZOS
  
VERTEDERO DE ASPE
  
PLANTA DE COMPOSTAJE DE CREVILLENT
  
VERTEDERO DE RESIDUOS INERTES DE SANTA POLA
  
ECOPARQUES
  
2. PRESCRIPCIONES NECESARIAS PARA LAS OPERACIONES DE GESTIÓN DE RESIDUOS
  
2.1 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS URBANOS
  
2.1.1 CARACTERÍSTICAS DE LA RECOGIDA
  
2.1.2 INFRAESTRUCTURAS
  
2.2 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
2.2.1 INFRAESTRUCTURAS
  
2.3 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS PELIGROSOS DE ORIGEN DOMÉSTICO
  
2.3.1 CARACTERÍSTICAS DE LA RECOGIDA
  
2.3.2 INFRAESTRUCTURAS
  
2.4 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS DE CONSTRUCCIÓN DE OBRA MENOR Y REPARACIÓN DOMICILIARIA (RCDs DOMICILIARIOS)
  
2.4.1 CARACTERÍSTICAS DE LA RECOGIDA
  
2.4.2 PROPUESTA DE TRATAMIENTO
  
2.5 MODELO ECONÓMICO
  
2.6 CONDICIONES A CUMPLIR POR LAS ENTIDADES SUPRAMUNICPALES PARA GARANTIZAR LA EFICACIA DE SU ACTUACIÓN EN LA EJECUCIÓN DEL PLAN ZONAL
  
2.7 PLAZO DE EJECUCIÓN DEL PLAN
  
2.8 MEDIDAS DE COMPENSACIÓN
  
2.9 MEDIDAS DE ÁMBITO MUNICIPAL
  
2.9.1 ORDENANZAS MUNICIPALES
  
2.9.2 PROMOCIÓN Y EDUCACIÓN AMBIENTAL
  
2.9.2.1 OBJETIVOS DE LA CAMPAÑA DE CONCIENCIACIÓN SOCIAL
  
2.9.2.2 PLANIFICACIÓN CRONOLÓGICA DE LA CAMPAÑA
  
2.10 CRITERIOS PARA EL DESARROLLO DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
3. BASES TÉCNICAS PARA LA ELABORACIÓN DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
3.1 INSTALACIONES A INCLUIR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
3.2 PLAZOS DE CONSTRUCCIÓN, EXPLOTACIÓN Y MANTENIMIENTO POSTCLAUSURA DE LAS INSTALACIONES
  
3.3 DOCUMENTACIÓN A PRESENTAR EN EL PROYECTO DE GESTIÓN
  
3.3.1 MEMORIA DEL PROYECTO DE GESTIÓN
  
3.3.2 ANTEPROYECTO DE INSTALACIONES
  
3.3.2.1 CARACTERÍSTICAS DE LAS INSTALACIONES DE ELIMINACIÓN DE RESIDUOS URBANOS
  
3.3.3 PLAN DE GESTIÓN
  
3.3.3.1 MODELIZACIÓN DEL SERVICIO
  
3.3.3.2 REGLAMENTO DE SERVICIO
  
3.3.3.3 CAMPAÑA DE CONCIENCIACIÓN SOCIAL
  
3.3.4 ESTUDIO ECONÓMICO-FINANCIERO
  
3.3.5 DOCUMENTO DE SÍNTESIS
  
3.4 CRITERIOS DE ADJUDICACIÓN DEL CONCURSO
  
3.4.1 TASAS ECONÓMICAS A REPERCUTIR
  
1. MEMORIA JUSTIFICATIVA
  
1.1. INTRODUCCIÓN
  
1.1.1 Antecedentes
  
El actual sistema de producción-consumo provoca un incremento de la generación de residuos que en los últimos tiempos ha desembocado en una preocupación a nivel mundial enfocada hacia la necesidad de una reducción de la producción y la correcta gestión de los mismos como una de las máximas prioridades en el conjunto de las políticas medioambientales orientadas hacia un desarrollo sostenible. Se ha de pasar de la lógica del residuo a la lógica del recurso.
  
La concepción y la gestión del residuo como recurso obliga a incorporar un enfoque más eficiente en la segregación y la valorización de estas materias, para alcanzar los resultados previstos: la minimización del rechazo y la máxima recirculación de los materiales.
  
Los ejes de actuación de una adecuada gestión de residuos deben basarse pues, en la reducción en origen, mediante la prevención y minimización, y en la valorización, a través de tratamientos como la reutilización, el reciclaje y otras técnicas, previos a la eliminación.
  
La Directiva 91/156/CEE ha significado la asunción por la Unión Europea de la moderna concepción de los residuos, estableciendo una norma común para los mismos con dos únicas clasificaciones: general y peligrosos. El objetivo es incentivar la reducción de los residuos en origen y dar prioridad a la reutilización, reciclado y valoración de los mismos.
  
La Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, transpone al derecho interno la citada directiva. La nueva ley es aplicable a todo tipo de residuos. En materia de competencias se mantiene el reparto constitucional entre Estado, Comunidades Autónomas y Entidades Locales, previendo la elaboración de planes nacionales, autonómicos y locales.
  
La Generalitat Valenciana, adelantándose a la Ley 10/1998, aprobó el Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana mediante el Decreto 317/1997, de 24 de diciembre, modificado por el Decreto 32/1999, de 2 de marzo. Este Plan, siguiendo las pautas de la Directiva 91/156/CEE incluye todos los residuos, y es el instrumento director y coordinador de todas las actuaciones que se realicen en la Comunidad Valenciana en materia de gestión de residuos.
  
Por otra parte, la Generalitat Valenciana establece su política de residuos en la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana publicada en el DOGV de 15 de diciembre de 2000, implanta el régimen jurídico de la producción y gestión de los residuos. Entre sus objetivos se encuentra el desarrollar instrumentos de planificación, inspección y control que favorezcan la eficiencia de la gestión de residuos.
  
En el título II de esta ley de residuos de la Comunidad Valenciana se regula la Planificación de los residuos. En el ámbito autonómico se prevén dos tipos de Planes, el Plan integral de residuos (PIR) y los Planes zonales, de obligado cumplimiento para todas las administraciones públicas y particulares. Los Planes zonales, entre los que se incluye el presente Plan de la Zona XVIII se constituyen como instrumento, de desarrollo y mejora del Plan integral de residuos, y por tanto como documentos detallados que adaptarán las previsiones de éste a cada zona que delimiten. En estos Planes zonales se podrá modificar, cuando las circunstancias así lo aconsejen, aquellas previsiones del PIR que no tengan un carácter vinculante o normativo.
  
De acuerdo con la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, los planes zonales están constituidos por dos tipos de documentos: el documento de información y el documento de ordenación. El presente documento constituye el Documento de Ordenación del Plan Zonal de Residuos de la Zona XVIII del Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana.
  
1.1.2. Ámbito territorial
  
La zonificación del Plan integral de residuos fue modificado mediante el Decreto 32/1999, publicado en el DOGV 3449, de 8.3.1999. A instancias del recién constituido Consorcio de residuos Sólidos Urbanos del Baix Vinalopó, y con objeto de incorporar en una sola zona a todos los municipios consorciados, la zonificación del PIR se amplio a 18 zonas, integrando a los 10 municipios del Consorcio en la nueva Zona XVIII, Área 28, y reduciendo las Zonas XIII y XVII.
  
De acuerdo con esta modificación del PIR, la zona XVIII abarca todos los municipios de la comarca El Baix Vinalopó (Crevillent, Elx y Santa Pola) y 7 municipios del Vinalopó Mitjà (Algueña, Aspe, Hondón de las Nieves, Hondón de los Frailes, Monforte del Cid, Novelda y La Romana.
  
La superficie del ámbito de aplicación del Plan es de 858,5 km², de los que el 41,5% corresponden al municipio de Elx.
  
Se define la población equivalente como la suma de la población fija de derecho más la estacional promediada a lo largo de todo el año. La población total equivalente de la Zona XVIII se estima en el año 2002 en 387.516, de los cuales 326.340 habitantes equivalentes pertenecen al Baix Vinalopó, y 61.177 a los municipios de la comarca del Vinalopó Mitjà. Del total de la población del ámbito de estudio están censados 292.121 habitantes, mientras que la poblacional estacional es de 95.395 habitantes.
  
Esta zona representa el 14,76% del territorio de la provincia de Alicante y el 3,69% de la Comunidad Valenciana, mientras que en cuanto a la población, según el censo del año 2003, estos valores son respectivamente del 19,01% y del 6,94%.
  
A continuación se adjunta figura con el ámbito territorial del Plan zonal.
  
1.1.3 Tipología de los residuos
  
Los residuos afectados por el presente Plan zonal son los residuos urbanos o municipales definidos por la Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana. Se entiende por residuos urbanos los siguientes:
  
1. Los generados en los domicilios particulares, comercios, oficinas y servicios
  
2. Todos aquellos que no tengan la calificación de peligrosos y que por su naturaleza o composición puedan asimilarse a los producidos en los anteriores lugares o actividades. Tendrán esta consideración los siguientes residuos:
  
- Los residuos del grupo I y II generados en las actividades sanitarias y hospitalarias, según el Decreto 240/1994 del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento Regulador de la Gestión de residuos Sanitarios.
  
- Residuos procedentes de la limpieza de vías públicas, zonas verdes, áreas recreativas y playas.
  
- Animales domésticos muertos, así como muebles, enseres y vehículos abandonados (estos últimos se regulan por su normativa específica).
  
- Residuos y escombros procedentes de obras menores de construcción y reparación domiciliaria.
  
Quedan excluidos del ámbito de aplicación del presente Plan los siguientes residuos:
  
- Residuos peligrosos de cualquier tipología excepto los domésticos.
  
- Residuos de actividades agrícolas y ganaderas.
  
- Residuos industriales de cualquier naturaleza y procedencia.
  
Así mismo se excluyen del presente Plan, aquellos residuos regulados por normativa especifica:
  
- Las emisiones a la atmósfera, reguladas en la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del medio ambiente atmosférico.
  
- Los residuos radiactivos, regulados por la Ley 25/1964, de 29 de abril, de Energía Nuclear.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a las aguas continentales al mar, regulados por la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas y la Ley 22/1988, de 28 de julio, de costas.
  
- Los vertidos de efluentes líquidos a la red integral de saneamiento regulados por la Ley 2/1992, de 26 de marzo, de saneamiento de las aguas residuales de la Comunidad Valenciana.
  
1.1.4 Alcance y objetivos
  
El Titulo II de la Ley 10/2000 de residuos de la Comunidad Valenciana, regula la planificación de los residuos en el ámbito autonómico, para que su gestión pública o privada, se ejecute conforme a los planes aprobados por las administraciones competentes. Los planes previstos en la norma son:
  
- Plan integral de residuos.
  
- Plan zonal de residuos.
  
- Plan local de residuos.
  
- Proyectos de gestión.
  
El Plan zonal tiene como función desarrollar y mejorar las previsiones del Plan integral de residuos en los casos establecidos en la propia ley, y constituirse en un instrumento de la Generalitat Valenciana para aplicar las estrategias y prescripciones en materia de residuos, de la Unión Europea y del Gobierno Estatal.
  
En consecuencia, el Plan zonal de la zona XVIII, tiene por objetivo general desarrollar las previsiones sobre gestión de residuos del Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana, en los municipios de la provincia de Alicante que se incluyen en la comarca del Baix Vinalopó, y parte de los incluidos en el Vinalopó Mitjà, adecuándolas a la nueva estrategia establecida en el marco europeo.
  
La Zona XVIII se estableció con posterioridad a la aprobación del Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana, como consecuencia de la modificación del mismo por el Decreto 32/1999, de 2 de marzo, donde se cambia la zonificación de la provincia de Alicante pasando de 5 a 6 zonas, reestructurando las zonas XIII y XVII, al quedar reducidas en los 10 municipios que conforman la zona XVIII de nueva creación.
  
En concreto, los objetivos específicos que persigue este Plan zonal son los siguientes:
  
1. Fijar los objetivos de la zona en cuanto a:
  
- Reducción de la generación de residuos.
  
- Potenciación de recogida selectiva de materiales.
  
- Valorización de los residuos.
  
Eliminación segura de los residuos no valorizables
  
2. Establecer medidas para la consecución de los objetivos fijados
  
3. Establecer las infraestructuras necesarias para la gestión de los residuos objeto del Plan. Número y tipología, así como sus características generales.
  
4. Identificación de zonas aptas para la implantación de distintas infraestructuras. Estableciendo las afecciones por razón del territorio: aptitud geológica, espacios protegidos, infraestructuras, suelos urbanos y otras que resulten afectadas.
  
5. Plazo de ejecución de las infraestructuras
  
6. Establecimiento de criterios de compensación a favor del municipio o municipios en los que se efectúa la valorización y eliminación de residuos.
  
7. Condiciones que garanticen la eficacia de actuación de las mancomunidades, consorcios y otras formas de agrupación para el desarrollo de las operaciones de la gestión de los residuos.
  
8. Definición de criterios para el desarrollo de Proyectos de Gestión.
  
El artículo 30 de la Ley de residuos valenciana establece el contenido de los planes zonales, y por tanto el alcance de los mismos. La documentación del Plan de la Zona XVIII contendrá:
  
a) Documento de Información constituido por una memoria informativa, un análisis y un diagnóstico.
  
b) Documento de ordenación constituido por:
  
- La memoria justificativa
  
- Las prescripciones necesarias para las operaciones de gestión de residuos
  
- Los planos de ordenación
  
El presente documento constituye el documento de ordenación a que se refiere el apartado b), en el cual se incluye información de carácter vinculante.
  
1.1.5 Principios por los que se regirá el planeamiento
  
El presente Plan zonal se ha diseñado asumiendo los principios inspiradores de la estrategia de la Unión Europea en materia de residuos establecidos en la directiva 1999/156/CEE, y que en base a la misma se han desarrollado la vigente legislación de residuos a nivel estatal y autonómico.
  
Además se tienen en cuenta aquellos fundamentos que han regido en la elaboración del Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana de 1997, así como el Plan Nacional de residuos Urbanos de 2000 € 2006, actualmente vigentes.
  
De estos principios distinguiremos los que son básicos o generales de los jerárquicos que hacen más eficaces la gestión de los residuos.
  
1.1.5.1 Principios básicos
  
Principio de Prevención y Reducción. La producción de residuos tiene que reducirse, y cuando sea posible, evitarse, a través del desarrollo y puesta en funcionamiento de tecnologías limpias, mediante la implantación de procesos productivos no contaminantes así como la utilización de materias primas alternativas que produzcan menor cantidad de residuos o de menor peligrosidad.
  
Principio de autosuficiencia: El área afectada por el Plan zonal se dotará de infraestructuras y medios necesarios para facilitar la máxima independencia en la gestión de los residuos producidos en su ámbito territorial, siempre que exista una masa crítica que lo justifique.
  
Principio de proximidad: los residuos se deben tratar lo más cerca de su origen. Mediante este principio se pretende minimizar los traslados para aquellos residuos cuya masa crítica no justifique promover instalaciones en los lugares de generación.
  
Principio de responsabilidad del productor: este principio conocido como ?quien contamina, paga?, pretende que los productores o poseedores de los residuos asuman los costes ambientales de su correcta gestión. El servicio de recogida, tratamiento y eliminación de los residuos urbanos se financiará mediante los tributos o instrumentos similares gestionados por las Entidades Locales o, en su caso, por las Comunidades Autónomas, y mediante los recursos provenientes de los sistemas integrados de gestión (SIG).
  
Principio de subsidiariedad: mediante este principio se busca la máxima eficacia en la gestión de los residuos, por ello se dejan las decisiones en el escalón administrativo más próximo a los problemas, que en este caso es el municipal. La administración autonómica intervendrá sólo en la medida en que los objetivos estén en riesgo de no ser alcanzados por los agentes implicados.
  
Principio de responsabilidad compartida: La normativa vigente permite establecer acuerdos voluntarios y convenios de colaboración entre colectivos interesados para la resolución de los problemas medioambientales derivados de la puesta en el mercado de determinados residuos. Con ello, la administración, empresas y ciudadanos podrán trabajar de una forma concertada y en colaboración para solucionar los problemas planteados en la producción y gestión de los residuos, adoptando medidas para modificar materias primas, procesos productivos o incluso hábitos de consumo.
  
Principio de concienciación ciudadana: La problemática de la gestión de residuos no se solventa con la sola promulgación de leyes y reglamentos, pues con ser necesaria no es suficiente, debiéndose complementar con medidas de divulgación y sensibilización ciudadana, con el fin de que contribuyan a alcanzar los objetivos del Plan.
  
Principio de la desincentivación de la generación de residuos: Este principio deriva de ?quien contamina paga?, y está incluido en el PNRU, con el objetivo de arbitrar instrumentos económicos adecuados, para que ?quien contamina más, pague mucho más?.
  
1.1.5.2 Principios jerárquicos
  
Además de los principios marcados en el apartado anterior, el presente Plan zonal hace suyos aquellos otros más próximos a la gestión que la hacen más eficaz, y que establecen una jerarquía de operaciones. Estas son las siguientes:
  
1. Prevención y minimización: Conjunto de medidas destinadas a reducir la producción de residuos y la cantidad de sustancias peligrosas o contaminantes presentes en ellos. Estas actuaciones incidirán en las fases productiva, de transporte y de consumo.
  
2. Reutilización y reciclaje: Conjunto de medidas tendentes a conseguir la máxima recuperación y reciclaje de los componentes contenidos en los residuos urbanos con objeto de reincorporar al ciclo económico el máximo de materiales y disminuir la deposición de los mismos en los vertederos.
  
3. Valorización: Todo procedimiento que permita el aprovechamiento de los recursos contenidos en los residuos, sin poner en peligro la salud de las personas, ni causar perjuicios al medio ambiente.
  
4. Eliminación segura: Entendiendo como tal todo procedimiento que da a la fracción no valorizable, un destino final en vertedero controlado o destrucción total o parcial, que no pongan en riesgo la salud humana, ni cause perjuicios al medio ambiente.
  
Además se procurará reducir los traslados de residuos, así como establecer nuevos y mejores instrumentos de gestión de los mismos; por ejemplo, instrumentos reglamentarios y económicos, estadísticas fidedignas y comparables sobre residuos, etc.
  
1.2 ANÁLISIS TERRITORIAL PARA LA SELECCIÓN DE ZONAS APTAS PARA LA IMPLANTACIÓN DE INFRAESTRUCTURAS DE VALORIZACIÓN Y ELIMINACIÓN
  
1.2.1 Suelos geológicamente aptos
  
La selección de las zonas para la implantación de instalaciones de eliminación de residuos debe tener en cuenta todos aquellos aspectos relacionados con los condicionantes geológicos e hidrogeológicos del entorno, así mismo se deben tener presente las condiciones naturales del entorno teniendo como objetivo principal la protección de la salud pública y del medio ambiente.
  
La instalación de algún emplazamiento o infraestructura para el tratamiento de residuos sólidos se debe ubicar preferentemente en zonas que cumplan los siguientes requisitos:
  
- Condiciones geológicas del emplazamiento: sustratos impermeables de potencia suficiente (equivalentes a una permeabilidad estimada (K) inferior o igual a 1,0 x 10-9 m/s en un espesor mayor o igual a 1 m), sin fisuración o carstificación del terreno.
  
- Condiciones hidrogeológicas del emplazamiento: zonas sin acuíferos, o si aparecen que sean de menor importancia.
  
- Condiciones hidrológicas del emplazamiento: se deben evitar terrenos inundables o aquellos situados en ramblas o con un elevado riesgo de erosión. Debe considerarse la sensibilidad de las aguas receptoras a esta escorrentía.
  
1.2.2 Condicionantes del Transporte
  
Las vías de comunicación son uno de los factores más importantes para la ubicación de emplazamientos, puesto que estas deben reunir una serie de condiciones para que sea ágil el transporte de residuos urbanos. La zona XVIII presenta una red de carreteras que se encuentra definida por los siguientes ejes de comunicación, según su jerarquía- funcionalidad:
  
Nacionales - RIGE
  
- A-7: esta autopista discurre solamente por la comarca del Baix Vinalopó. Pasa por las cercanías de los municipios de Elx y Crevillent, y por ella se discurre de forma rápida.
  
- N- 332: transcurre por la comarca del Baix Vinalopó, concretamente por su zona costera. Esta vía sólo pasa por Santa Pola, une esta ciudad con otras que no se encuentran en el ámbito de estudio.
  
- N- 340: esta carretera discurre al este de Elx y continua hacia el oeste uniéndolo con Crevillent, se encuentra toda en la comarca del Baix Vinalopó.
  
- N- 325: es una desviación del N- 330, discurre por las comarcas del Vinalopó Mitjà y el Baix Vinalopó. Por ella se unen los municipios de Novelda, Aspe y Crevillent.
  
- N- 330: esta carretera es la que viene de las comarcas que se encuentran al norte de la zona de estudio, uniendo entre otros municipio Villena, Elda, etc. En la comarca del Vinalopó Mitjà sufre una bifurcación con un ramal que se dirige hacia Novelda y que se convierte en la N- 325, y el otro que continua siendo la N- 330 y que discurre por el término municipal de Monforte del Cid.
  
Autonómicas - RBC
  
- C- 3317: esta carretera va desde la costa hacia el interior, uniendo los términos municipales de Santa Pola y Elx, que están separados 15,1 km, distancia que se recorre en 15 minutos aproximadamente.
  
- C- 3321: se trata de una desviación de la A-7, que tiene dos ramales, uno hacia el norte que llega hasta los municipios de Aspe, y otra hacia el sur hasta Elx.
  
Locales- RLC
  
- La red de carreteras locales se extiende por prácticamente todo el ámbito, lo que facilitaría la accesibilidad de los distintos vehículos de recogida de los residuos sólidos urbanos. Se pueden destacar por unir una serie de municipios importantes las siguientes:
  
- la A-403 que une los municipios de Novelda, La Romana y Algueña;
  
- la A- 412 que une el término municipal de Aspe con el de Monforte del Cid;
  
- la A- 411 que une los municipios de Aspe, Hondón de las Nieves y Hondón de los Frailes.
  
1.2.3 Zonas Protegidas
  
Se han considerado como zonas no aptas para la ubicación de infraestructuras de tratamiento y eliminación de residuos las incluidas en:
  
- Red Natura 2000 (LICs, ZEPAs),
  
- Parques Naturales
  
- Microrreservas.
  
- Zonas húmedas.
  
Parques Naturales
  
- El Fondo de Elx
  
- Las Salinas de Santa Pola
  
Lugares de Interés Comunitario (LIC's)
  
- La Sierra de Crevillent
  
Catalogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana
  
- Els Bassars- Clot de Galvany
  
- Els Carrisars d'Elx:
  
- Saladar de Aigua Amarga
  
- Embalse de Elx
  
Microrreservas
  
- Barranco del Boig (Crevillent)
  
- Barranco l'Escolgador de Crist (Santa Pola)
  
- Cim de Crevillent (Crevillent)
  
- Coll de Sant Juri (Crevillent)
  
- Dunes de la Marina (Elx)
  
- Dunes de Pinet (Santa Pola)
  
- El Codo (Crevillent)
  
- El Fondó- El Derramador (Crevillent)
  
- El Fondó- Els Racons (Crevillent)
  
- El Fondó- Tolla Sud (Elx)
  
- Ombría de l'Algaiat (La Romana)
  
- Salines del Pinet (Santa Pola)
  
1.2.4 Principios para la selección de zonas aptas para la implantación de infraestructuras de valorización y eliminación
  
En este apartado se explica la metodología llevada a cabo para la selección de las distintas áreas consideradas como aptas para la implantación de distintas infraestructuras para la gestión de residuos.
  
Dicha metodología se ha establecido considerando tres cartografías básicas:
  
- Cartografía de litologías aptas para el vertido
  
- Cartografía de la clasificación del suelo
  
- Cartografía de los espacios protegidos
  
A continuación se explicarán de forma detallada los distintos criterios que se han seguido para obtener esta cartografía:
  
Cartografía de litologías aptas para el vertido
  
Para esta cartografía se ha utilizado como base el mapa litológico de la Comunidad Valenciana a escala 1:50.000 elaborado por la COPUT, se debe señalar que en este mapa la litología viene dada atendiendo a la naturaleza del tipo de roca.
  
El siguiente paso consistió en relacionar el mapa de litologías de la COPUT con las litologías que se muestran en los mapas geológicos de la serie Magna del Instituto Geológico y Geominero de España a escala 1:50.000, con la finalidad de identificar cada una de las litologías con las distintas formaciones geológicas.
  
De las litologías resultantes del cruce de información, se seleccionan aquellas que por sus características genéticas, litológicas y texturales pueden ser consideradas inicialmente como impermeables, como por ejemplo arcillas, margas y las combinaciones derivadas de las mismas.
  
Así, y tomando como referencia lo anterior, se seleccionan las siguientes litologías favorables por su baja o muy baja permeabilidad:
  
- Tg , margas, arcillas y yeso (Jurásico)
  
- T margas (Terciario)
  
- Cm 16, margas, areniscas y margocalizas (Cretácico)
  
- T calizas arenosas (Terciario)
  
- 6, Arcillas y margas rosas con yesos (Triásico)
  
- 5, margas y margocalizas con Amonites (Jurásico)
  
- C23-26, caliza margosa tableada y margas blancas (Cretácico)
  
- TG, arcillas y margas arenosas rojas con intercalaciones de calizas dolomíticas negras y yesos (Triásico)
  
- Tm Ba3 - Bb, margas blancas del primer tap (Terciario)
  
- T margas blancas y limos rosas con intercalaciones de conglomerados continentales (Terciario)
  
- T Margas arenosas amarillentas (Terciario)
  
- T B1- B2 , marga (Terciario)
  
- TG, margas abigarradas, yesíferas (Triásico)
  
- T margas arenosas y margas blancas (Terciario)
  
- T margas (Terciario)
  
- C 316-26, margas ocre claro, con niveles arenosos y calcáreos (Cretácico)
  
Estas litologías dan lugar a un primer grupo de espacios potencialmente aptos para el establecimiento de infraestructuras de eliminación de residuos. Pero, además del carácter impermeable de la litología se han tenido en cuenta otros criterios como:
  
- Carácter impermeable de las litologías asociadas.
  
- Superficie mayor a 10 hectáreas.
  
- Pendientes medias no superiores al 30%.
  
- La configuración natural del terreno.
  
- La proximidad a espacios naturales.
  
Como resultado, se obtienen una serie de litologías que cumplen todas las condiciones anteriormente mencionadas, y que posteriormente se cruzaran con la información obtenida de los distintos criterios que han sido aplicados tanto para la clasificación del suelo como para las zonas protegidas.
  
Cartografía con la clasificación urbanística del suelo
  
Esta cartografía se ha realizado cogiendo como base la cartografía temática a escala 1:50.000 elaborada por la Conselleria d'Obras Públicas, Urbanismo i Transports, pero como existían municipios dentro del ámbito de estudio que habían modificado esta clasificación se ha llevado a cabo una actualización de la cartografía en los municipios de Elx, La Romana y Algueña.
  
La cartografía de clasificación del suelo refleja la calificación urbanística del mismo según la siguiente clasificación:
  
- Suelo Urbano.
  
- Suelo Urbanizable.
  
La cartografía que se obtiene de la aplicación de este criterio, se le ha añadido la limitación del Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana que señala que no se ubicará una nueva instalación de gestión de residuos con carácter general, a una distancia inferior a 2.000 m de suelo clasificado como urbano, y en ningún caso a menos de 500 m del mismo. En el caso del ámbito XVIII, se ha tomado como criterio un área de 500 m a partir del suelo urbano.
  
Cartografía de espacios naturales
  
Esta cartografía se ha obtenido a partir de la cartografía de la Conselleria de Territori i Habitatge, se basa en la representación de espacios naturales y los siguientes puntos de interés:
  
- Parques Naturales
  
- Lugares de Interés Comunitario (LICs)
  
- Zonas húmedas
  
- Microrresevas
  
Por tanto, de la aplicación de este criterio se obtienen la cartografía los suelos no aptos por poseer espacios naturales, en esta cartografía no se han considerado aquellos espacios que puedan tener cierto interés paisajístico.
  
Para la integración de todos los criterios que se han seleccionado para detectar las zonas aptas, se ha utilizado un Sistema de Información Geográfica, concretamente el software ArcView, para ello se han creado una serie de capas que contiene los diferentes criterios o cartografías seleccionadas, y se han ido superponiendo, obteniendo un mapa síntesis en el que se encuentran seleccionados todos aquellos emplazamientos aptos para la ubicación de infraestructuras para la eliminación de residuos (Mapa de Zonas Aptas Orientativas para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos, a escala 1:50.000).
  
1.2.5 Zonas aptas para la ubicación de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos
  
Las áreas aptas identificadas se muestran en el plano anexo a este documento, a escala 1:50.000 (Mapa de Zonas Aptas Orientativas para la implantación de infraestructuras de eliminación de residuos). La leyenda del mapa diferencia aquellas zonas aptas desde el punto de vista litológico, ambiental y urbanístico. La zona resultante excluye las áreas protegidas existentes, así como la afección a los núcleos urbanos.
  
Es importante resaltar la función orientativa de esta cartografía, siendo esta una herramienta que facilite la identificación de aquellas zonas aptas para el establecimiento de este tipo de infraestructuras.
  
El carácter orientativo de esta cartografía exige la realización de una serie de estudios de detalle (geológicos, geotécnicos e hidrogeológicos) que permitan comprobar la idoneidad de la zona, acompañados de visitas de campo que confirmen las aptitudes de la misma.
  
1.3 ANÁLISIS Y DIAGNÓSTICO DE LA SITUACIÓN ACTUAL
  
Residuos urbanos
  
El cálculo de los residuos a lo largo de los 20 años de vigencia del Plan zonal, se ha basado en los siguientes parámetros:
  
Población: equivalente año 2001, y una tasa de crecimiento del 1% anual constante. Para la estimación de la población equivalente en el año 2001, este estudio ha tenido en cuenta los siguientes parámetros, apoyándose en las bases de datos del INE referentes al año 2001:
  
- Individuos que viven en la ciudad en viviendas principales.
  
- Individuos que alquilan una vivienda secundaria, vacía u otro tipo de viviendas, considerando el porcentaje de ocupación.
  
- Individuos que van a hoteles, hostales, campings y casas rurales, considerando su número de plazas y el porcentaje de ocupación.
  
Tasa de producción de residuos: constante a través de los años, basada en el estudio de Conselleria de Territori i Habitatge.
  
 Población
  
 equivalente Kg/hab.día
  
Algueña 1.925 1,29
  
Aspe 17.638 1,40
  
Crevillent 28.149 1,26
  
Elche/Elx 218.564 1,06
  
Hondón de las Nieves 2.599 1,27
  
Hondón de los Frailes 1.127 1,29
  
Romana (la) 2.824 1,27
  
Monforte del Cid 6.809 1,41
  
Novelda 28.254 0,93
  
Santa Pola 79.627 0,78
  
 387.516
  
Según estas bases de cálculo, la previsión de producción de residuos urbanos en la Zona XVIII se muestra en la tabla adjunta:
  
Las fracciones componentes de los residuos urbanos se muestran a continuación para la situación actual:
  
1.3.2 residuos de obra menor de construcción y reparación domiciliara (RCDs domiciliarios).
  
De acuerdo con los más recientes estudios disponibles, se considera que la generación de residuos de la Construcción y Demolición (RCD's) para la zona Zona XVIII se puede calcular tomando como la base la tasa de 1.100 Kg/hab.año. Según estos mismos estudios, se ha supuesto que la proporción de RCD's correspondiente a obras menores, objeto de atención del Plan zonal, es del 8%, es decir, una tasa de 88 Kg/hab.año. La siguiente tabla resume la producción de RCD's de obra menor correspondientes al período considerado.
  
TABLA DE PRODUCCIÓN DE RESIDUOS RCDs
  
(Tm)
  
 Año 2003 Año 2007 Año 2011 Año 2015 Año 2019 Año 2023
  
RCD's 434.836 452.492 470.865 489.984 509.879 530.582
  
RCD's obras
  
 menores 34.787 36.199 37.669 39.199 40.790 42.447
  
1.3.3 residuos de zonas verdes y áreas recreativas públicas
  
De acuerdo con los datos más recientes proporcionados por la Conselleria de Territori i Habitatge, para la Zona XVIII, la producción de este tipo de residuos puede estimarse en 7 Kg/hab.año.
  
En la siguiente tabla se muestra la estimación de producción de residuos verdes de la Zona XVIII.
  
TABLA DE PRODUCCIÓN DE RESIDUOS VERDES
  
(Tm)
  
 Año 2003 Año 2007 Año 2011 Año 2015 Año 2019 Año 2023
  
Verdes 2.767 2.879 2.996 3.118 3.245 3.376
  
1.3.4 residuos peligrosos domésticos
  
Los ratios utilizados para el cálculo de la producción, a partir de diferentes estadísticas, se muestran en la tabla adjunta:
  
Tipo de residuo Ratio (Kg/hab.año)
  
Pilas 0,3
  
Pilas botón 0,0009
  
Fluorescentes 0,25
  
Peligrosos tipo general 0,45
  
La previsión de evolución de los residuos peligrosos domiciliarios es la siguiente:
  
EVOLUCIÓN PRODUCCIÓN DE RESIDUOS PELIGROSOS
  
DE LA ZONA XVIII
  
(Kg)
  
 Año 2003 Año 2007 Año 2011 Año 2015 Año 2019 Año 2023
  
Pilas 118.592 123.407 128.418 133.632 139.058 144.704
  
Pilas botón 356 370 385 401 417 434
  
Fluorescentes 98.826 102.839 107.015 111.360 115.882 120.587
  
Peligrosos
  
general 177.887 185.110 192.626 200.448 208.587 217.056
  
TOTAL
  
PELIGROSOS
  
ZONA XVIII 395.661 411.726 428.444 445.841 463.943 482.781
  
1.3.5 residuos voluminosos
  
1.3.5.1 residuos de ordenadores
  
Los ratios utilizados (Fuente SEDISI-MCyT) para el cálculo de la producción de residuos de ordenador, son los siguientes:
  
Ud. ordenador/hab Kg. ordenador/hab Kg. residuos
  
 ordenador/hab año
  
 0,098 1,667 0,24
  
La producción de residuos de ordenador es la siguiente:
  
EVOLUCIÓN DE LA PRODUCCIÓN DE RESIDUOS DE ORDENADOR
  
(Kg)
  
 Año 2003 Año 2007 Año 2011 Año 2015 Año 2019 Año 2023
  
Ordenadores 94.116 97.937 101.914 106.052 110.358 114.839
  
1.3.5.2 Línea marrón
  
La producción de residuos de equipos de línea marrón se ha calculado a partir de las viviendas de las zonas objeto del Plan y aplicando los porcentajes de saturación actuales de los equipos.
  
Prod. residuos = N.º Viviendas \* Porcentaje de penetración \* peso/ vida media.
  
Aparato Ratio Ratio Vida Peso
  
 penetración penetración media medio
  
 hogares hogares (años) (kg/Ud)
  
 principales secundarios
  
1er Televisor 0,997 0,499 15 32
  
2º Televisor 0,500 0,250 15 32
  
1er Radio 0,973 0,487 20 0,8
  
2º radio 0,650 0,325 20 0,8
  
Vídeo 0,805 0,403 12 2
  
HiFi 0,676 0,338 12 4
  
La producción de residuos línea marrón (kg/año), se muestra a continuación:
  
PRODUCCIÓN DE RESIDUOS DE LÍNEA MARRÓN
  
Aparato Kg residuo/año Kg residuo/año Kg residuo/
  
 viviendas viviendas año totales
  
 principales secundarias
  
1er televisor 206.110 38.922 245.032
  
2º televisor 103.365 19.519 122..885
  
1er radio 3.772 712 4.484
  
2º radio 2.520 476 2.995
  
Vídeo 13.001 2.455 15.457
  
HiFi 21.836 4.123 25.959
  
A continuación se muestra la evolución de la producción de residuos de la línea marrón para el período de este Plan:
  
EVOLUCIÓN DE LA PRODUCCIÓN DE RESIDUOS
  
DE LÍNEA MARRÓN
  
(Kg)
  
 Año 2003 Año 2007 Año 2011 Año 2015 Año 2019 Año 2023
  
Línea
  
Marrón 425.190 442.455 460.420 479.115 498.569 518.813
  
1.3.5.3 Línea blanca
  
El cálculo de la producción de residuos de la línea blanca se ha realizado con los ratios calculados a partir del estudio del sector, del año 2000, de ANFEL, sobre la provincia de Alicante. La estimación de unidades de residuos ya incluye el criterio de ventas e intervalo de vida media.
  
Prod. residuos = Ud.residuos\*Peso unidad / población
  
Aparato Unidades Ratio Kg/Ud Kg residuo/
  
 residuos Ud residuos/ Hab Alicante
  
 Alicante Hab Alicante
  
Frigorífico 27.631 0,0191 51 0,98
  
Combinados 11.289 0,0078 70 0,55
  
Congeladores 5.886 0,0041 45 0,18
  
Termos 7.724 0,0053 16 0,09
  
Subtotal Grupo I 52.530 0,0363 1,79
  
Lavadoras 39.973 0,0277 61 1,69
  
Lavavajillas 7.428 0,0051 55 0,28
  
Vitrocerámicas 4.121 0,0029 8 0,02
  
Hornos 14.470 0,0100 32 0,32
  
Microondas 23.134 0,0160 18 0,29
  
Subtotal Grupo II 89.126 0,0617 2,60
  
Cocinas 13.136 0,0091 42 0,38
  
Encimeras 15.191 0,0105 10 0,11
  
Campanas 11.068 0,0077 12 0,09
  
Calentadores 19.370 0,0134 11 0,15
  
Subtotal Grupo III 58.765 0,0407 0,73
  
TOTAL LÍNEA BLANCA 200.421 0,1387 5,12
  
La producción de residuos de línea blanca es la siguiente:
  
EVOLUCIÓN PRODUCCIÓN RESIDUOS LÍNEA BLANCA
  
(Tm)
  
 Año 2003 Año 2007 Año 2011 Año 2015 Año 2019 Año 2023
  
Grupo I 708 737 767 798 830 864
  
Grupo II 1.028 1.070 1.114 1.159 1.206 1.255
  
Grupo III 287 299 311 323 337 350
  
TOTAL 2.023 2.106 2.192 2.280 2.373 2.469
  
1.3.5.4 Colchones
  
El cálculo de los residuos de colchón producidos se efectúa a partir del número de viviendas principales y secundarias, teniendo en cuenta los siguientes datos:
  
 Ratio Ratio Vida Peso
  
 penetración penetración media medio
  
 (Nº camas/ (Nº camas/ (años) (kg/Ud)
  
 vivienda vivienda
  
 principal) secundaria)
  
 5 2,5 25 15
  
La evolución de la producción de colchones se muestra a continuación:
  
EVOLUCIÓN PRODUCCIÓN DE RESIDUOS DE COLCHONES
  
(Kg)
  
 Año 2003 Año 2007 Año 2011 Año 2015 Año 2019 Año 2023
  
Colchones 352.560 366.876 381.772 397.274 413.405 430.191
  
1.3.5.5 Muebles
  
Para el cálculo de residuos de muebles se ha tomado el ratio de 2 Kg/hab y año utilizado en otras zonas de similares características. Se tiene que la evolución de la producción de residuos es la siguiente:
  
EVOLUCIÓN DE LA PRODUCCIÓN DE RESIDUOS DE MUEBLES
  
(Kg)
  
 Año 2003 Año 2007 Año 2011 Año 2015 Año 2019 Año 2023
  
Muebles 790.610 822.712 856.117 890.879 927.053 964.695
  
En conclusión, la estimación actual de producción de residuos voluminosos y equipos eléctricos y electrónicos en las comarcas comprendidas en el Plan zonal es la siguiente:
  
EVOLUCIÓN PRODUCCIÓN DE RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
(Kg)
  
 Año 2003 Año 2007 Año 2011 Año 2015 Año 2019 Año 2023
  
Ordenadores 94.116 97.937 101.914 106.052 110.358 114.839
  
Línea marrón 425.190 442.455 460.420 479.115 498.569 518.813
  
Línea blanca 2.023.291 2.105.445 2.190.935 2.279.895 2.372.468 2.468.800
  
Colchones 352.560 366.876 381.772 397.274 413.405 430.191
  
Muebles 790.610 822.712 856.117 890.879 927.053 964.695
  
TOTAL
  
VOLUMINOSOS
  
ZONA XVIII 3.685.768 3.835.424 3.991.158 4.153.215 4.321.852 4.497.337
  
1.3.6 Instalaciones autorizadas existentes
  
A la hora de analizar la situación actual hay que partir de la base que esta zona dispone de una serie de instalaciones autorizadas, algunas de ellas en funcionamiento desde hace pocos años, y que incluye tanto plantas de tratamiento como vertederos. Estas infraestructuras que, en algunos casos, se han construido al amparo de la modificación del PIR que creó esta Zona XVIII, nos permiten disponer de datos bastante fiables, en cuanto a la producción por municipios de aquellos residuos que son gestionados en ellas, ya que todos ellos depositan todos sus residuos domiciliarios (bolsa todo-uno), y envases ligeros en alguna de estas instalaciones.
  
En estos momentos, a los efectos de este plan zonal, esta zona cuenta con las siguientes instalaciones autorizadas de tratamiento o eliminación de residuos:
  
- Una planta de selección y compostaje con vertedero de rechazos y una línea de tratamiento de envases ligeros en Elx.
  
- Un vertedero de residuos urbanos, inertes, industriales no peligrosos y harinas cárnicas en el municipio de Aspe.
  
- Una planta de compostaje con línea de tratamiento de envases ligeros en el municipio de Crevillent
  
- Un vertedero de residuos inertes en el municipio de Santa Pola.
  
- Además de las instalaciones citadas, esta Zona dispone también de 3 ecoparque ubicados en Crevillent, Elx y Santa Pola.
  
La localización de estas instalaciones se puede observar en los planos anexos.
  
Planta de Elx
  
Estas instalaciones, en funcionamiento desde el año 2002, son propiedad del Consorcio para la Gestión de los residuos Sólidos Urbanos del Baix Vinalopó, siendo gestionadas, desde el 1 de agosto de 2004, por la UTE Urbaser, SA, Hormigones Martínez. Consta de una planta de tratamiento y un vertedero de rechazos.
  
1.3.6.1 Planta de tratamiento
  
Consta de las siguientes instalaciones:
  
- Foso de recepción: Con capacidad para dos días de descarga de RU (unas 700 Tm).
  
- Línea de selección y clasificación de RU. Cuenta con una capacidad máxima de tratamiento de 136.000 tm/año de RU, siendo el factor limitante la nave de compostaje que no admitiría una entrada superior de RU en planta sin alterar el adecuado compostaje de la materia orgánica. La planta dispone de dos líneas de selección manual de materiales voluminosos y valorizables (plásticos, papel, vidrio...) y selección mecánica de metales férreos mediante electroimán y metales no férreos (aluminio) mediante separador de Foucault. Durante el año 2003 se han tratado 112.686 Tm de RU, recuperando 4.958 Tm en subproductos, y generando 64.344 Tm de rechazos.
  
- Línea de compostaje de la fracción orgánica: El compostaje de la fracción orgánica, proceso que aún no ha empezado a funcionar, está previsto que se realice de forma aeróbica por fermentación y maduración mediante apilamiento en hileras (parvas) de 2,5 m de altura y 5m de anchura, en nave cubierta y cerrada con sistema de aspiración de gases y tratamiento de olores mediante biofiltros. La aireación de dichas parvas se realizará mediante volteadora, y el afino del compost mediante cribado y mesa densimétrica. El cerramiento total de la nave de compostaje así como la ampliación del sistema de biofiltros acaba de ser finalizado y todavía no ha entrado en funcionamiento, por lo que, hasta ahora, la fracción ya cribada ha sido enviada a las plantas de tratamiento de Crevillent, Villena o Abanilla (Murcia).
  
- Línea de selección y clasificación de envases: La capacidad de tratamiento es de 6.500 tm/año. Se realiza una separación manual de los residuos de envases mezclados para obtener los distintos tipos de plásticos (PEAD, PET, PVC, PP, PS...). Los envases metálicos no férreos (aluminio, bricks ...) se separan por inducción mediante un separador por corrientes de Foucault, separándose posteriormente, de forma manual, los bricks (envases compuestos) de las latas de aluminio. Durante el año 2003 se han tratado 875 Tm de envases, recuperando 429 Tm en subproductos, y generando 874 Tm de rechazos.
  
- Línea de compactación y prensado: La planta de tratamiento dispone de dos líneas de compactación en prensa para embalar, por una parte, los subproductos obtenidos y, por otra, la fracción resto y los rechazos de las distintas líneas de selección y triaje. Estas prensas de balas han sido dimensionadas para tratar, en conjunto, hasta 94.000 tm/año, de forma que, de acuerdo a los parámetros de diseño, sean capaces de obtener un rendimiento de tratamiento de 40 tm/hora.
  
1.3.6.2 Vertedero de rechazos
  
Esta instalación recibe los rechazos procedentes de las líneas de selección y clasificación de RU y envases ligeros, compactados en balas para facilitar su transporte y reducir el volumen ocupado en el vertedero. Además recibe igualmente compactada la fracción ?resto?. También recibe unas 80 Tm/mes de residuo sin tratar, procedente de unas rutas de recogida específicas de Elx que, debido a su composición, las hace intratables para la planta de compostaje. Por otra parte, este vertedero también recibiría el rechazo final del afino del compost, sin compactar, como material de cubrición, en cuanto comenzara la fase de compostaje. La capacidad total prevista en proyecto es de 2.500.000 m³ con 2 vasos de vertido, aunque en estos momentos sólo se ha acondicionado uno de los 2 vasos previstos, con 966.722 m³ de capacidad, quedando el segundo pendiente de habilitar a medida que el primero vaya llenándose. En el año 2003, el vertedero ha recibido un total de 64.344 Tm de residuos.
  
Vertedero de Aspe
  
Este vertedero, en funcionamiento desde el año 1996, es propiedad de la Mancomunidad de Aspe - Hondón de las Nieves, y está situado en el paraje Upanel, Pda. Sierra Negra, junto al polígono industrial Tres Hermanas, a unos 2'5 km de Aspe, siendo Vaersa, la empresa gestora del mismo.
  
Dispone de 4 vasos distintos de vertido, uno para residuos urbanos que recibe, entre otros, los residuos sin tratar de Aspe y Hondón de las Nieves; otro de residuos industriales no peligrosos; un tercero para residuos inertes y, por último, otro para animales muertos. Los dos últimos ya han agotado su capacidad, mientras que los restantes, de acuerdo con la información de la empresa gestora del vertedero y al ritmo actual, disponen de una vida útil de 5 años en el caso del de industriales no peligrosos y de 26 años en el caso del vaso de RU.
  
Planta de compostaje de Crevillent.
  
Esta planta lleva en funcionamiento desde el año 1974, y es propiedad de Abornasa siendo gestionada por la misma empresa. Se localiza en la partida del Catxap, al sureste de núcleo urbano de Crevillent. Tiene una capacidad de tratamiento de unas 95.000 tm/año, recibiendo, además de los residuos urbanos de otros municipios de fuera de esta zona, los RU de Crevillent. Además de la planta de compostaje, propiamente dicha, cuenta con una línea de clasificación y transformación de materiales plásticos, procedentes de plantas de tratamiento de envases, en la que se obtiene granza de distintos plásticos. Por otra parte recibe y clasifica, con medios mecánicos, residuos voluminosos y enseres, realizando una valorización de los residuos de madera mediante trituración para tablero de aglomerado.
  
Vertedero de residuos inertes de Santa Pola.
  
En esta zona se ubica, muy próximo al puerto, el vertedero de residuos inertes de Santa Pola, cuyo titular es el Ayuntamiento. Tiene una capacidad aproximada de 200.000 m³, realizando la gestión del mismo el propio ayuntamiento. En este vertedero se depositan tanto residuos inertes propiamente dichos, como otros residuos no aptos de acuerdo a la vigente normativa de vertederos.
  
Ecoparques
  
De todos los municipios de la zona tan sólo disponen de ecoparque 3 de ellos: Crevillent, Elx y Santa Pola, estando en construcción el de Algueña y pendiente de ejecución el de Aspe, que cuenta con proyecto y disponibilidad de terrenos.
  
2. PRESCRIPCIONES NECESARIAS PARA LAS OPERACIONES DE GESTIÓN DE RESIDUOS
  
Los objetivos generales de la planificación de la gestión de los residuos de la zona XVIII son los siguientes:
  
- Prevención y reducción de la generación.
  
- Valorización de los materiales contenidos en los residuos, incluida la reutilización.
  
- Eliminación controlada de los rechazos no valorizables.
  
2.1 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS URBANOS
  
2.1.1 Características de la recogida
  
Para el cumplimiento de los objetivos marcados y descritos en el documento de información, se ha planteado un sistema de recogida mixto:
  
- En acera, donde se recogen en contenedores los residuos en masa, la fracción orgánica a partir del año 2.010 y la fracción resto.
  
- En área de aportación, donde se recogen vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
Por lo tanto se propone el siguiente calendario para la implantación de la recogida selectiva para la zona XVIII;
  
Se implantará un sistema gradual de recogida selectiva de materia orgánica que permita alcanzar los objetivos de recogida selectiva previstos en el documento de información.
  
La implantación de la recogida de materia orgánica se ha previsto realizar en dos fases:
  
- A partir del año 2007 se recogerá selectivamente el 30% de la materia orgánica de los grandes productores (mercados, hipermercados, edificios institucionales, hoteles, grandes restaurantes) en los municipios de más de 10.000 habitantes, lo que supone un 20% del total.
  
- A partir del año 2010 se recogerá selectivamente la materia orgánica en todos los municipios de más de 2.000 habitantes. Esto supone casi la totalidad de la materia orgánica.
  
El contenedor del resto se recogerá en acera e irá a la instalación de valorización, de forma que posibilite la recuperación de las fracciones que no han sido separadas en origen.
  
2.1.2 Infraestructuras
  
De acuerdo con el análisis realizado en los apartados anteriores, las infraestructuras que se van a proponer para la gestión de residuos urbanos permitirán disponer de la capacidad mínima necesaria para la valorización y eliminación de los residuos generados en la zona XVIII, cumpliendo con los objetivos marcados.
  
Para ello, las instalaciones y sistemas de tratamiento que se proponen siguen los criterios establecidos por el PIR y analizados en el apartado anterior y por el Plan Nacional de residuos Urbanos:
  
- Recogida selectiva de materia orgánica en productores singulares en el año 2007 y establecimiento de sistemas de recogida selectiva para los municipios especificados (más de 2.000 habitantes) en el documento de información, en el año 2010.
  
- Recogida selectiva de envases ligeros, vidrio y papel-cartón en áreas de aportación.
  
- Recogida selectiva de los otros tipos de residuos urbanos en diferentes tipos de ecoparque.
  
- Adecuación de las instalaciones; línea de valorización de la materia orgánica procedente de recogida selectiva, compostaje de residuos verdes, incorporación de una línea de incineración de animales domésticos muertos y clasificación y tratamiento de residuos voluminosos
  
- Instalaciones de eliminación de las fracciones no valorizables de los residuos urbanos.
  
Teniendo en cuenta estas premisas se proponen como mínimo las siguientes infraestructuras:
  
- Instalaciones de Valorización
  
La Ley 10/2000, de residuos de la Comunidad Valenciana, determina en la disposición transitoria primera que los planes zonales, en cuyo ámbito se encuentren instalaciones, en funcionamiento y autorizadas, deberán tener en consideración y establecer el régimen en el que desarrollaran su actividad.
  
En esta zona, están en funcionamiento y autorizadas por la Conselleria de Territori i Habitatge, las siguientes instalaciones de valorización:
  
- Planta de recuperación y compostaje de Elx y deposito anexo, en la actualidad esta tratando 112.000 Tm/ Año. Propiedad del Consorcio del Baix Vinalopó.
  
- Planta de recuperación y compostaje de Crevillent, cuyo titular es Abornasa, con una capacidad anual de 95.000 Tm
  
Las características de estas instalaciones se han descrito, sucintamente, en el punto 1.3. Una descripción más detallada de las mismas se recoge en el documento de información
  
La Ley Valenciana de residuos establece en el Articulo 29 las determinaciones que deben contemplar los planes zonales, y entre ellas, aquellas que se estimen necesarias ó convenientes por las características del residuo a gestionar o del ámbito territorial sobre el que se aplica. Dado que en el ámbito territorial de este Plan zonal existen instalaciones en funcionamiento y un Consorcio con competencias en la gestión de residuos municipales, este plan zonal recoge un abanico de posibilidades para la valorización de los residuos urbanos y corresponde al Consorcio de residuos Sólidos Urbanos del Baix Vinalopó la elección de la estrategia que considere mas adecuada para alcanzar los objetivos establecidos en este Plan.
  
Considerando que en estos momentos la capacidad de tratamiento de la Planta de Elx es insuficiente para el tratamiento de todos los residuos de la zona, se propone que la Planta de Elx sea la planta del Plan zonal, por lo que el Consorcio deberá tomar las medidas necesarias para adaptarla, de forma que disponga de la capacidad suficiente que permita cumplir los objetivos establecidos en este plan.
  
También hay que tener en cuenta que la recogida en origen de la materia orgánica, de forma separada, de acuerdo con los objetivos previstos para el 2007 y el 2010, hace necesario adaptar las plantas para la recepción y compostaje de esta fracción, las cantidades previstas de materia orgánica recogida en origen son las siguientes:
  
Año Tm de materia orgánica
  
 recogida en origen
  
2007 11.400
  
2010 18.600
  
El Planta de Elx deberá contar, independientemente de las tecnologías seleccionadas, con las siguientes líneas:
  
- Línea de selección y clasificación. El rendimiento global de recuperación de materiales en esta línea no será inferior al 9% de las entradas de los residuos. Esta línea tratará tanto el todo-uno como la fracción resto de la materia orgánica recogida selectivamente.
  
- Línea de tratamiento exclusiva de la materia orgánica recogida selectivamente, independiente de la línea de tratamiento de materia orgánica procedente de la recogida en masa.
  
- Línea de tratamiento de la fracción orgánica del residuo todo-uno.
  
- Línea de acondicionamiento y trituración de residuos de poda y jardinería, y en su caso, de otros materiales estructurantes, aditivos y coadyuvantes, con el objetivo de ser incorporadas al proceso de compostaje.
  
- Línea de incineración de animales domésticos muertos.
  
Instalaciones de eliminación
  
En la actualidad la zona cuenta con las siguientes instalaciones de eliminación:
  
- Vertedero de Aspe
  
- Vertedero anexo a la planta de Elx
  
Estas instalaciones deberán destinarse al depósito de los rechazos de las instalaciones de valorización y otros residuos no valorizables, como los de limpieza de vías públicas, residuos sanitarios de los grupos I y II, y las fracciones no valorizables procedentes de la Planta de clasificación y tratamiento de voluminosos que no tengan la naturaleza de inertes.
  
Considerando que la vida útil del vertedero de Aspe (funcionando como vertedero de rechazos de la planta de Elx) es de 3,6 años y la del de Elx 3,9 años, lo que en conjunto nos da una vida útil máxima de 7,5 años, resulta necesaria la construcción de una nueva instalación de eliminación de las fracciones no valorizables con capacidad suficiente para alcanzar una vida útil de 20 años. Se propone la ampliación del actual vertedero de Elx anexo a la planta, mediante la construcción de un nuevo vaso de vertido anexo al actual.
  
2.2 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS VOLUMINOSOS
  
2.2.1 Infraestructuras
  
Se propone la construcción de un Centro de Clasificación y Tratamiento de residuos Voluminosos, de vida útil 20 años. Dicho centro tendrá una capacidad suficiente para cubrir el tratamiento de los residuos voluminosos según las cantidades mostradas en el Documento de Información.
  
El Centro deberá disponer como mínimo de:
  
- Transferencia de la línea de blanca con clorofluorcarbonos (CFCs) a la planta de tratamiento de Alicante, la cual está prevista que entre en funcionamiento a finales de 2004.
  
- Línea blanca sin CFs: consistente en el desguace de elementos que dificulten el tratamiento posterior.
  
- Línea marrón: desguace y separación de pantallas y partes electrónicas y entrega a gestor autorizado, o bien entrega completa a gestor autorizado.
  
- Línea de colchones.
  
- Línea de muebles y enseres. trituración y valorización de los diferentes elementos.
  
2.3 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS PELIGROSOS DE ORIGEN DOMÉSTICO
  
2.3.1 Características de la recogida
  
La recogida de los residuos peligrosos de origen domiciliario se realizará a través de los ecoparques instalados siguiendo criterios de localización con máximas distancias. Los distintos tipos de ecoparque con las características definidas son los siguientes:
  
En la tabla de la siguiente página se resumen los residuos admisibles en un ecoparque tipo y los componentes más frecuentes que suelen albergar éstos:
  
RESIDUOS ADMISIBLES COMPONENTES MÁS FRECUENTES
  
BANALES
  
Vidrio Blanco botellas, color botellas, plano, ventanas,etc.
  
Papel y cartón Papel y cartón
  
Metales Aluminio, chatarras, cables de cobre, bronce, acero inoxidable,etc.
  
Textiles Ropa vieja, restos de confección
  
Plásticos Botellas de PVC, PET y otros.
  
VOLUMINOSOS
  
Electrodomésticos Neveras, lavadoras.
  
RAEE Radios, televisores, videos, HIFI, DVD, PC,etc.
  
Residuos verdes Restos de poda y jardinería.
  
RCD's domiciliarios Escombros procedentes de reparaciones domiciliarias
  
Otros voluminosos Colchones, muebles viejos y maderas, somieres, cajas, marcos y puertas, etc.
  
TÓXICOS Y PELIGROSOS
  
Aceites Industrial y vegetal
  
Baterías Baterías de automóvil
  
Pilas eléctricas Botón, cilíndricas, acumuladores,etc.
  
Tubos fluorescentes, làmparas Tubos fluorescentes, lámparas
  
Medicamentos Medicamentos caducados
  
Radiografías Radiografías
  
Pequeños envases no tóxicos Botes de capacidad <30 hg. Disolventes, pinturas, barnices,etc.
  
A continuación se muestran la recogida de los tipos de residuos en función de la tipología de los ecoparques.
  
ECOPARQUE TIPOS DE RESIDUOS PRINCIPALES
  
 A Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, RCDs domiciliarios, jardinería, residuos mercuriales + área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros.
  
 B Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, RCDs domiciliarios, jardinería, chatarra residuos mercuriales + área de aportación de papel/ cartón, vidrio y envases ligeros.
  
 C Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, residuos peligrosos domésticos, RCDs domiciliarios, jardinería, chatarra, vidrio, plástico, papel, aceites, residuos mercuriales + área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros.
  
 D Voluminosos (muebles y colchones), RAEE, residuos peligrosos domésticos, RCDs domiciliarios, jardinería, chatarra, vidrio, plástico, papel, aceites, residuos mercuriales + área de aportación de papel/cartón, vidrio y envases ligeros.
  
2.3.2 Infraestructuras
  
Los ecoparques existentes son los siguientes, clasificados en función del tipo:
  
ECOPARQUES EXISTENTES EN LA ZONA XVIII
  
2004
  
 Habitantes
  
 equivalentes Tipo ecoparque
  
Crevillent 28.715 D
  
Elx 222.957 D
  
Santa Pola 81.228 B
  
Teniendo en cuenta estos ecoparques existentes, y como criterio de localización no superar los 5 km desde el centro de producción hasta el ecoparque más cercano, se propone la construcción de los siguientes ecoparques en la Zona XVIII:
  
PROPUESTA DE CONSTRUCCIÓN
  
DE NUEVOS ECOPARQUES
  
Municipio Tipo de ecoparque N.º ecoparques
  
 propuestos
  
Algueña B 1
  
Aspe D 1
  
Elx D 1
  
Hondón de las Nieves B 1
  
Hondón de los Frailes A 1
  
La Romana B 1
  
Monforte del Cid C 1
  
Novelda D 1
  
Santa Pola D 1
  
Complementariamente a la red de ecoparques descrita, los proyectos de gestión podrán plantear ecoparques adicionales para núcleos de población de suficiente entidad, con los mismos criterios anteriores, siempre y cuando la distancia al ecoparque más cercano supere el valor de referencia de los 5 km. Por otra parte sería conveniente, para optimizar la gestión de los residuos que allí se recogen, que todos los ecoparques contaran con personal de control ya que, en caso contrario, la calidad de la recogida selectiva disminuye notablemente.
  
2.4 PROPUESTA DE TRATAMIENTO DE RESIDUOS DE CONSTRUCCIÓN DE OBRA MENOR Y REPARACIÓN DOMICILIARIA (RCDs DOMICILIARIOS)
  
2.4.1 Características de la recogida
  
La recogida de las residuos de construcción de obra menor y reparación domiciliaria (RCDs domiciliarios) se realizará en los distintos tipos de ecoparque planteados.
  
2.4.2 Propuesta de tratamiento
  
Como tratamiento para los RCDs domiciliarios a partir de la disposición en ecoparque, se proponen tres alternativas:
  
- Gestión a través de gestor autorizado.
  
- Vertido en celda apropiada en la instalación de eliminación propuesta en el presente Plan zonal.
  
- Tratamiento en Planta de Valorización de RCDs.
  
Sea cual sea la alternativa elegida, los RCDs domiciliarios deben ser sometidos a clasificación previa y tributación antes del vertido de la fracción no valorizable.
  
2.5 MODELO ECONÓMICO
  
Los Proyectos de Gestión de residuos deberán incluir los estudios y compromisos económico financieros relativos a las inversiones y a la financiación de las actuaciones a realizar.
  
En la memoria económica se distinguirá claramente dos apartados:
  
Las inversiones para la construcción de las instalaciones previstas en el plan zonal.
  
Los costes de explotación de los servicios de valorización y eliminación de los residuos.
  
En el apartado relativo a las inversiones la memoria económica especificará las amortizaciones de las inversiones con inclusión de todos los costes, que será a veinte años para la obra civil, obras de urbanización y edificaciones y de diez años para la maquinaria fija y móvil.
  
En el supuesto de que el proyecto de gestión comprenda otras inversiones se justificarán debidamente los plazos de amortización que se apliquen a las inversiones propuestas.
  
En estos supuestos se propondrá el plazo, forma y condiciones en que revertirán las instalaciones a la administración.
  
En el proyecto de gestión se fijarán los cánones por tonelada a cobrar por la gestión de cada uno de los residuos ó la repercusión de las modificaciones en los cánones actuales. En el cálculo de dichos cánones se tendrá en cuenta además de las amortizaciones de las inversiones, los gastos de mantenimiento, gastos de explotación, fianzas, seguros y para el caso de vertederos el mantenimiento de las medidas de control y vigilancia por un periodo de treinta años a partir de su clausura. Se tendrá en cuenta también, la variabilidad de los cánones frente a variaciones del tonelaje de residuos a gestionar.
  
Asimismo, se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25%, el 50% el 70% o el 85% del total.
  
2.6 CONDICIONES A CUMPLIR POR LAS ENTIDADES SUPRAMUNICIPALES PARA GARANTIZAR LA EFICACIA DE SU ACTUACIÓN EN LA EJECUCIÓN DEL PLAN ZONAL.
  
Todos los municipios incluidos en la zona XVIII, junto con la Diputación Provincial de Alicante, están integrados en el Consorcio de residuos Sólidos Urbanos del Baix Vinalopó. Este Consorcio, constituido en enero de 1997, deberá adaptar sus estatutos de tal forma que cumpla los requisitos establecidos en la Ley 10/2000 de residuos de la Comunidad Valenciana que a continuación se resumen:
  
El Consorcio actuará como administración competente para la tramitación y adjudicación de los proyectos de gestión, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 36 y 37 de la Ley 10/2000 de residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Consorcio deberá estar integrado por municipios incluidos dentro del ámbito territorial del Plan zonal, que representen al menos a más del 50 por ciento de la población total de la zona, de acuerdo con el número de habitantes de derecho de la última rectificación patronal válidamente aprobada antes de la fecha de su constitución. En todo caso deberá quedar abierta la incorporación de cualquiera de los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan zonal.
  
El Consorcio deberá disponer de plena capacidad y recursos técnicos y económicos suficientes para garantizar la correcta ejecución y desarrollo de las previsiones contenidas en el Plan zonal y deberá adaptar sus estatutos, antes de que transcurra el plazo de tres meses desde la aprobación definitiva del Plan zonal.
  
Desde el mismo momento en que se constituya el Consorcio o Mancomunidad asumirá la responsabilidad de la valorización y eliminación de todos los residuos urbanos o municipales aportados por los municipios integrantes, con total independencia de la tramitación en paralelo del correspondiente proyecto de gestión, y sin que los posibles retrasos en dicho procedimiento, aun por causa ajena al Consorcio o Mancomunidad, le exima de dicha obligación.
  
El Consorcio tendrá como finalidad principal la ejecución de las previsiones contenidas en este Plan zonal y aquéllas otras que asuma en aplicación de la Ley 10/2000 de residuos de la Comunidad Valenciana.
  
El Consorcio, podrá estar integrado, además de por los municipios incluidos en el ámbito territorial del Plan zonal, por la Generalitat Valenciana y por la Diputación Provincial de Alicante.
  
Sus Estatutos determinarán sus fines de conformidad con lo establecido en este Plan zonal, así como las particularidades de su régimen orgánico, funcional y financiero.
  
2.7 PLAZO DE EJECUCIÓN DEL PLAN
  
En la tabla adjunta se muestran los plazos de ejecución para implantar cada una de las infraestructuras planteadas en el presente Plan zonal.
  
El Plan tendrá una vigencia de 20 años, transcurridos los cuales deberá revisarse en su integridad. No obstante si se producen cambios tecnológicos o legislativos que lo aconsejen, podrá revisarse antes del término de su vigencia.
  
2.8 MEDIDAS DE COMPENSACIÓN
  
A continuación se exponen las opciones a escoger, que podrán presentarse en el proyecto de gestión en cuanto a las medidas de compensación, a favor de aquellos municipios en cuyo término municipal se ubiquen las instalaciones de eliminación y valorización de los residuos.
  
Medidas económicas:
  
- Reducción de la carga económica que conlleva la prestación del servicio mancomunado de gestión de los residuos (reducción de la tasa de gestión de residuos).
  
- Compensaciones directas en la gestión de residuos:
  
- 0,6 € o más por tonelada de residuos tratados en la Planta de Valorización.
  
- 1,2 € o más por tonelada de residuos eliminados en la Instalación de Eliminación.
  
- 30.000 € o más anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo independiente.
  
- Medidas de carácter ambiental:
  
- Financiación para la creación de zonas verdes dentro del municipio afectado.
  
- Financiación para la reforestación de áreas de bosque del término municipal
  
- Ayudas para realizar auditorias ambientales o implantar la Agenda 21 Local.
  
- Medidas de promoción y educación ambiental:
  
- Creación de una oficina de información ambiental o aula medioambiental, que coordine y planifique todos los programas informativos y educativos que tengan por objetivo la divulgación del Plan zonal y la educación de los ciudadanos en la gestión de los residuos.
  
- Jornadas de puertas abiertas de las instalaciones de gestión de los residuos.
  
- Coloquios y debates con la participación de las asociaciones ciudadanas para explicar en que consiste el nuevo modelo de gestión de los residuos.
  
- Participar en el programa de concienciación social del ente supramunicipal.
  
2.9 MEDIDAS DE ÁMBITO MUNICIPAL
  
2.9.1 Ordenanzas municipales
  
Las ordenanzas municipales deberán adaptarse a las prescripciones y objetivos del Plan zonal para favorecer su implantación y garantizar los siguientes objetivos de gestión:
  
- La necesidad y conveniencia de separación de las fracciones de residuos.
  
- La recogida selectiva de materia orgánica, vidrio, papel-cartón y envases ligeros.
  
- La recogida selectiva de otras categorías de residuos urbanos en ecoparques.
  
- La adecuada recogida del resto de fracciones de los residuos urbanos.
  
2.9.2 Promoción y educación ambiental
  
Para la consecución de los objetivos de un programa integrado de gestión de residuos, es imprescindible la participación de la ciudadanía y de los agentes sociales implicados. Es urgente desarrollar estrategias que ayuden a cambiar actitudes y comportamientos que minimicen la necesidad de intervenciones repetidas. Para ello, se deberá impulsar la realización de una Campaña de Comunicación Ambiental, destinada no sólo a dar información sino también a promover el cambio de hábitos. El Plan de Gestión deberá determinar la dotación presupuestaria de la Campaña de Comunicación Ambiental, siendo necesario destinar un porcentaje del presupuesto total.
  
2.9.2.1. Objetivos de la campaña de concienciación social
  
Entre los diversos retos medioambientales que se deben afrontar en este principio de siglo, hay pocos que necesiten tanta participación social como la gestión integrada de los residuos. Es por esto necesario la adopción de medidas de información, educación y comunicación ambiental destinadas a la ciudadanía, encaminadas a:
  
1. Fomentar la reducción de residuos.
  
2. Consolidar y mejorar la recogida selectiva actual.
  
3. Incorporar la recogida selectiva de materia orgánica a partir del 2007.
  
4. Aceptación de las instalaciones de tratamiento y gestión de residuos.
  
La promoción de estilos de vida más sostenibles, nos lleva inicialmente a modificar procesos cognitivos y actitudinales de las personas, que desemboquen finalmente en cambios conductuales, por ello planteamos objetivos a tres niveles, siendo necesarios todos ellos, y necesitando recursos y elementos comunicativos específicos para su consecución. Los objetivos son los siguientes:
  
Nivel cognitivo
  
- Que la ciudadanía entienda la problemática de los residuos y conozca los diferentes factores implicados.
  
- Dar a conocer el modelo de gestión de residuos y el papel de los diversos agentes sociales en la cadena de consumo: productores, distribuidores, vendedores y consumidores (qué deben y pueden hacer: reducir, reutilizar y reciclar).
  
- Que la ciudadanía distinga las diferentes fracciones de los residuos que han de separar en origen, principalmente la materia orgánica y los residuos especiales, y la manera en la que han de entregarla a los sistemas de recogida selectiva.
  
- Que los diversos agentes sociales dispongan de un sistema de información ágil y fundamentado sobre los diversos aspectos que afectan al Plan zonal, que les dé apoyo y evite la circulación de ideas tópicas e inexactas.
  
Nivel emocional y actitudinal
  
- Que la ciudadanía sea consciente del impacto sobre el medio ambiente de una gestión inadecuada de los residuos y de la necesidad de aplicar un modelo más sostenible, aunque éste exija un mayor esfuerzo.
  
- Difusión, entre la ciudadanía, de la reducción de residuos como primer paso en la gestión sostenible de los mismos.
  
- Concienciar a distribuidores, comerciantes y consumidores sobre las implicaciones ambientales de la venta, compra y uso de cualquier producto o servicio (ACV, análisis de ciclo de vida de los productos)
  
- Que la ciudadanía sea consciente de la necesidad de instalaciones y equipamientos de tratamiento de residuos, y que sean aceptados finalmente.
  
Nivel comportamental
  
- Que se produzca un cambio de hábitos cotidianos en la ciudadanía, por lo que respecta a la reducción (evitar los embalajes superfluos, envases no retornables, productos de un sólo uso, etc...), la recogida selectiva de las fracciones valorizables y la recogida selectiva de los residuos especiales.
  
- Que se utilicen y se consuman preferentemente productos de menor impacto ambiental o provenientes del reciclado.
  
- Que los distribuidores y vendedores participen activamente en el modelo de gestión, ofreciendo a sus clientes la posibilidad de generar menos residuos (productos sin embalajes superfluos, productos que no generen residuos especiales...), colaborar en su valorización (envases y embalajes retornables o recicables...) y favorecer la compra de productos reciclados y de ecobalance positivo.
  
- Uso correcto de las diversas instalaciones y equipamientos de tratamiento de residuos (desde los contenedores, ecoparques, camiones de recogida, hasta las diferentes plantas de selección y tratamiento)
  
- Que se coordine la participación de los ayuntamientos en las campañas de sensibilización y educación, en función del lugar de implantación.
  
Estos objetivos generales de la campaña de comunicación han de ayudar a alcanzar los objetivos cuantitativos del Plan zonal.
  
2.9.2.2. Planificación cronológica de la campaña
  
La campaña tendrá tres fases diferenciadas: inicial, de consolidación, y de seguimiento y evaluación; cada una con unos elementos de comunicación concretos y diferentes.
  
Deben desarrollarse dos tipos de elementos de comunicación en función de su distribución en el tiempo:
  
- Comunes y simultáneos, para todo el territorio en que se aplicará el Plan. Estos elementos corresponden básicamente a la fase inicial de la campaña y al seguimiento. Estos elementos son principalmente las actuaciones en los medios de comunicación (TV, prensa y radio), las inauguraciones de las instalaciones de tratamiento, la presentación oficial del Plan, las exposiciones, etc.
  
- Específicos para los municipios, de manera que cada uno los distribuya en función de su planificación cronológica. Estos elementos corresponden a la fase de consolidación de la campaña en el municipio y son principalmente la distribución de correo personalizado a los habitantes del municipio, la distribución de material (tríptico de sensibilización, guía de segregación, medios de segregación interna), visitas puerta a puerta, etc.
  
Fase Inicial
  
Es una fase fundamentalmente descriptiva. Dada la importancia de que la ciudadanía conozcan la gestión de los residuos Urbanos, las posibilidades de reducción de residuos y la recogida selectiva, se creará una serie de actuaciones de comunicación general para que términos como «residuos», ?reducción?, «recogida selectiva», «reciclaje», etc., pasen a formar parte de las inquietudes y preocupaciones de la mayor parte de la población. Esta actuación contribuirá a incrementar la reducción de residuos, mejorar la recogida selectiva existente y crear expectativas para la puesta en marcha del nuevo sistema de recogida selectiva de materia orgánica.
  
En esta fase de la Campaña de Comunicación Ambiental se utilizarán diversos recursos de comunicación como son:
  
- Realización de una encuesta inicial, para conocer la opinión y nivel de conocimiento de la ciudadanía sobre la imagen del actual sistema de gestión de residuos, sobre la recogida selectiva y la predisposición a participar en ella, y sobre otras motivaciones que evidencien las principales barreras y potencialidades para fundamentar la campaña. Esta encuesta, además de permitir conocer el nivel de sensibilización de la ciudadanía y sus preocupaciones en este ámbito, hará una importante función como elemento de comunicación y educación, porque muchas veces despiertan la conciencia de la ciudadanía encuestada.
  
- La creación de un lema general de la campaña, y la creación de un ?logo- o cualquier otro elemento gráfico. Estos instrumentos han de aparecer representados en todos los elementos de comunicación que se vayan a utilizar en la campaña, incluso en los medios físicos, como los contenedores, los medios de segregación interna, los camiones de recogida, etc.
  
- Publicitación de la Oficina para la Promoción de la Minimización y el Reciclage (descrita en el punto 8.1 del documento de información) y de los servicios que ofrece
  
- Redacción de artículos de prensa.
  
- Realización de un vídeo sobre el Plan en general.
  
- Preparación de una exposición itinerante de carácter general sobre residuos abierta al público.
  
- Organización de exposiciones en las instalaciones existentes y jornadas de puertas abiertas.
  
- Realización de sesiones informativas para asociaciones y colectivos específicos.
  
- Preparación de material didáctico para los escolares.
  
- Edición y distribución de un tríptico de sensibilización.
  
- Preparación del voluntariado que realizará las visitas puerta a puerta en la siguiente fase de la campaña.
  
La campaña de comunicación se dirigirá a todos la ciudadanía, pero habrá elementos concretos para determinados grupos o colectivos que, dadas sus características, se harán mediante canales de comunicación específicos. Por ejemplo, se prevé la preparación de material adecuado para la prensa, los escolares, las asociaciones de vecinos, los comercios, las oficinas y los mercados, entre otros.
  
Fase de consolidación de la campaña
  
La consolidación de la campaña requiere unas actuaciones de comunicación con un contenido muy concreto que ha de prepararse con la suficiente anticipación. Esta etapa deberá coordinarse con la puesta en marcha del sistema de recogida selectiva de materia orgánica previsto para el 2007. Por ello esta fase será más efectiva si se coordina desde los ayuntamientos. Los elementos de comunicación que se diseñen se distribuirán a dichos ayuntamientos, de forma que cada uno los distribuya a la población con antelación de la puesta en marcha de la recogida.
  
Entre los diferentes elementos de comunicación que se pueden realizar para esta etapa se encuentran los siguientes:
  
- Envío de una carta conjunta de la Conselleria de Territori i Habitatge y de las autoridades locales, pidiendo la participación ciudadana e informando de la puesta en marcha del servicio de recogida selectiva de materia orgánica.
  
- Visitas puerta a puerta (con voluntarios bien preparados)
  
- Colocación de carteles informativos en los portales sobre la ubicación de los contenedores de recogida selectiva.
  
- Realización de reuniones o visitas informativas específicas sobre la puesta en marcha de la recogida selectiva de materia orgánica, a comercios, mercados, escuelas, bares, restaurantes y otros grandes productores.
  
- Distribución de pegatinas entre los comercios, escuelas y otros agentes colaboradores, con la figura y el color del contenedor previsto para la recogida de cada fracción (con tal de introducir el contenedor de materia orgánica y consolidar el resto de los contenedores de recogida selectiva)
  
- Se debe estar alerta de los posibles errores en la comunicación para tomar medidas lo más pronto posible. También es importante, como un elemento más de comunicación, la publicación o la difusión a través de la prensa local de los primeros resultados del programa (por ejemplo, mediante los diarios y las radios municipales).
  
Fase de seguimiento
  
Esta es, sin duda, la fase más larga de la campaña. Su objetivo es consolidar la reducción de residuos, la segregación en origen de todas las fracciones, y especialmente de la materia orgánica, y la participación de la ciudadanía y colectivos.
  
Esta fase es imprescindible para:
  
1. aumentar la participación y evitar la desmotivación de la ciudadanía, pasada la primera fase de la campaña.
  
2. mantener el ratio de producción de residuos por habitante.
  
3. mejorar la calidad de los materiales segregados.
  
4. conocer el seguimiento de la ciudadanía.
  
Durante esta fase, se deberán realizar las siguientes actuaciones:
  
- Continuar ofreciendo información ininterrumpidamente a la ciudadanía.
  
- Continuar con los programas de educación ambiental en las escuelas, incorporándolos en el currículo escolar y que contemplen la organización de talleres de reducción y reciclaje, de compostaje, jornadas sobre ecología, etc.
  
- Realización de encuestas a la ciudadanía para conocer el grado de participación y el grado de satisfacción con el sistema de gestión de residuos y los servicios de recogida selectiva.
  
- Realización de la evaluación de la campaña de comunicación ambiental. Una campaña de comunicación ambiental puede entenderse como tal, cuando en su planificación, diseño y posterior realización se contempla, de modo sistemático, la valoración de la misma. Se trata de averiguar en qué grado los objetivos propuestos se han conseguido, para ello deberán emplearse diferentes indicadores como son la cantidad de residuos recogidos, encuestas a la ciudadanía, entrevistas individuales....
  
2.10 CRITERIOS PARA EL DESARROLLO DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
En desarrollo de este Plan zonal se podrá presentar los siguientes Proyectos de Gestión de residuos:
  
- residuos urbanos, de jardinería y voluminosos, que incluirá las siguientes actuaciones:
  
Adaptación y explotación de la planta de tratamiento de RU y ampliación del vertedero de rechazos de Elx, propiedad del Consorcio para la Gestión de residuos Sólidos Urbanos del Baix Vinalopó. Se incluirá la construcción y explotación de una línea de valorización de la materia orgánica de recogida selectiva, una línea de tratamiento de poda y jardinería y el horno de incineración de animales domésticos muertos a construir en la propia planta de tratamiento de Elx.
  
Construcción y explotación de la red de ecoparques
  
Construcción y explotación del Centro de Clasificación y Tratamiento de residuos Voluminosos.
  
- Otros proyectos de gestión que las administraciones competentes consideren necesarios y que se regirán por sus bases específicas.
  
3. BASES TÉCNICAS PARA LA ELABORACIÓN DE LOS PROYECTOS DE GESTIÓN
  
En el caso de optar por la prestación indirecta de residuos, las Mancomunidades, Consorcios, o agrupaciones que puedan constituirse, que no hayan aprobado unas bases técnicas reguladoras de los concursos para la adjudicación de los Proyectos de Gestión correspondientes, podrán, voluntariamente, acordar la publicación de las Bases Técnicas que a continuación se indican, con el alcance, estructura y contenido que en las mismas se establecen.
  
Así mismo se recomienda la aplicación supletoria del Título V del ?Contrato de Concesión de Obra Pública?, del texto Refundido de la Ley de Contratos de las Administraciones Públicas, aprobado por Real Decreto Legislativo 2/2000, de 16 de junio.
  
El objeto de este apartado es concretar el alcance, la estructura y contenido de la documentación a presentar para tomar parte en el concurso de proyectos de gestión de residuos urbanos tras la aprobación del presente Plan zonal de la zona XVIII de la Comunidad Valenciana..
  
3.1 Instalaciones a incluir en el proyecto de gestión
  
El proyecto de gestión de la Zona XVIII de la Comunidad Valenciana debe incluir las siguientes actividades:
  
1. Construcción y explotación de los ecoparques relacionados en el apartado 2.3, contando con los existentes que figuran en el mismo apartado, así como otros existentes o en proceso de autorización a la fecha del concurso. Se incluirán los costes de gestión de los diferentes tipos de residuos depositados, en particular, los residuos peligrosos domiciliarios a través de gestor autorizado, así como el transporte de los residuos inertes y voluminosos hasta las instalaciones de clasificación planteadas en el presente Plan zonal o a gestor autorizado.
  
2. Construcción y explotación de un centro de clasificación y tratamiento de residuos voluminosos, que constará de una unidad de tratamiento de residuos voluminosos, resultando las respectivas fracciones valorizables, que se destinarán a un nuevo uso en la construcción o a reciclado por gestores autorizados (voluminosos). Por su parte, las fracciones no valorizables (inertes y no inertes), separados los posibles residuos peligrosos que se entregarán a gestores autorizados, se destinarán a eliminación. Esta planta podrá disponer de forma optativa de una línea de clasificación de RCDs domiciliarios.
  
3. Adecuación y explotación de las instalaciones de valorización de residuos urbanos, que deberá disponer de una línea independiente de materia orgánica recogida selectivamente, separada de la línea de materia orgánica procedente de la recogida en masa, y donde tendrán cabida los residuos de poda de jardines y zonas verdes, debidamente triturados, así como una línea de incineración de animales domésticos muertos.
  
4. Ampliación y explotación de las instalaciones de eliminación (vertedero de Elx) para los rechazos de valorización, incluido el transporte de los mismos, así como para otros residuos no valorizables, como los de limpieza de vías públicas, residuos sanitarios de los grupos I y II, así como las fracciones no valorizables procedentes del centro de clasificación de residuos voluminosos.
  
5. Transporte hasta las instalaciones de eliminación de rechazos de valorización de las fracciones no valorizables de los RCDs domiciliarios y residuos voluminosos que no tengan naturaleza de inertes.
  
No se incluirán entre las actividades del proyecto de gestión de residuos urbanos la recogida de residuos en masa, ni tampoco la recogida selectiva de materia orgánica, ni la valorización de esta última fracción. Por su parte, en relación a los envases ligeros, papel/cartón y vidrio, no se considerará su recogida, ni el posterior almacenamiento, transferencia, clasificación, recuperación y valorización de cualquiera de estas fracciones o materiales recogidas selectivamente.
  
3.2 Plazos de construcción, explotación y mantenimiento postclausura de las instalaciones
  
Los plazos máximos de redacción del proyecto, obtención de licencias y demás autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad, así como la construcción de las instalaciones, serán estos, distinguiendo entre las de valorización y eliminación:
  
- Adecuación instalaciones de valorización (Planta de Elx): 3 años
  
- Ecoparques: 3 años
  
- Ampliación instalaciones de eliminación: 2 años
  
- Construcción centro de clasificación y tratamiento de voluminosos: 3 años
  
Los períodos máximos de prueba de las instalaciones, una vez finalizada su construcción y hasta su puesta en servicio efectivo, distinguiendo entre valorización y eliminación:
  
- Instalaciones de valorización: 6 meses
  
- Instalaciones de eliminación: 3 meses
  
Por su parte, la vida útil de las instalaciones, o período de explotación de las mismas, se limita a 20 años, contados desde su fecha de entrada en servicio efectivo.
  
Finalmente, el adjudicatario deberá hacerse cargo a su cuenta del desmantelamiento final de la instalaciones de valorización al final de su vida útil, así como también del mantenimiento posclausura del o los vertederos, durante un período mínimo de 30 años, de conformidad con lo establecido en el Real Decreto 1.481/2001.
  
3.3 Documentación a presentar en el proyecto de gestión
  
Los proyectos de gestión presentados deberán contener la documentación que seguidamente se relaciona:
  
- Memoria del proyecto de gestión.
  
- Anteproyecto de instalaciones
  
- Plan de gestión.
  
- Estudio económico-financiero.
  
- Documento de síntesis.
  
Se presentará una única oferta base y todas aquellas variantes sobre la misma que se estimen convenientes. Cada una de las variantes deberá presentar la misma estructura de documentos, remitiéndose expresamente, para aquellos apartados cuyo contenido sea idéntico al de la oferta base, a esta última. De no procederse de esta forma, las variantes no serán valoradas en dichos apartados.
  
Seguidamente se concreta el contenido de cada uno de los documentos:
  
3.3.1 Memoria del proyecto de gestión
  
Contemplará como mínimo los siguientes aspectos:
  
a) Ámbito territorial y categorías o tipos de residuos a gestionar.
  
b) Localización de las infraestructuras proyectadas sobre los terrenos previstos, indicando calificación del suelo, superficie utilizada y, en su caso, disponibilidad de los mismos.
  
c) Calendario de ejecución de las instalaciones, así como plazos de final de obras y entrada en servicio de las mismas.
  
d) Plazo total de duración de la gestión del servicio.
  
3.3.2 Anteproyecto de instalaciones
  
Definirá con grado de detalle de anteproyecto las infraestructuras previstas para las operaciones de valorización y eliminación de residuos urbanos.
  
El dimensionado de las capacidades de las instalaciones de valorización y eliminación se realizará partiendo de los datos de generación de residuos urbanos que figuran en el Plan zonal, al igual que el centro de clasificación de residuos voluminosos. No obstante, considerando una estacionalidad anual en el aporte de residuos a la instalación de residuos urbanos, esta se diseñará de forma que sea capaz de admitir hasta un 50% más de su capacidad nominal durante un período no inferior a 4 meses.
  
Así mismo, en previsión de posibles incrementos de las tasas de generación de residuos, como consecuencia del crecimiento urbanístico de las zonas cubiertas por el Plan zonal y del aumento de la población atendida, las instalaciones de residuos urbanos deberán ser capaces de admitir hasta un 35% más de residuos en régimen continuo sobre su capacidad nominal, a lo largo de todo el año, sin perjuicio de las puntas estacionales antes indicadas, y sin menoscabo alguno de mermas de rendimiento de los procesos de valorización y eliminación, así como tampoco de la calidad ambiental de las citadas instalaciones.
  
Las instalaciones, excepto los ecoparques, se grafiarán a escala 1:2.500. Para los ecoparques, se presentarán planos modelo para cada uno de los tipos de ecoparque a escala mínima 1:500.
  
3.3.2.1. Características de las instalaciones de eliminación de residuos urbanos
  
Las instalaciones propuestas para la eliminación de las fracciones no valorizables se realizará de forma preferente sobre alguna de las zonas seleccionadas en el Plan zonal, sin perjuicio de los posibles condicionantes urbanísticos y medioambientales de aplicación, así como la idoneidad de los terrenos que deberá confirmar el estudio geológico-geotécnico e hidrogeológico, que se describe posteriormente. Se podrán aceptar ubicaciones en zonas no seleccionadas, siempre y cuando se cumplan los condicionantes antes mencionados.
  
Se considerarán asimismo las repercusiones que sobre las instalaciones de eliminación tiene la limitación de entradas de residuos biodegradables en vertedero, conforme a lo establecido en el Real Decreto 1.481/2001, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.
  
Los anteproyectos de los vertederos se ajustarán a lo establecido en el Real Decreto 1.481/2001, e incluirá, además de memoria, planos, pliego de condiciones técnicas, presupuesto, y plan de control de calidad de las obras, estos contenidos mínimos:
  
1. Descripción de los tipos de residuos urbanos y fracciones no valorizables que serán objeto de vertido, utilizando la codificación LER (orden MAM/3042002), y especificando los procedimientos de admisión de residuos aplicables (Decisión del Consejo 2003/33/CE, Anexo II del Real Decreto 1.481/2001).
  
2. Cantidad total prevista de residuos a verter, diferenciando códigos LER y especificando las cantidades año a año durante la vigencia del contrato.
  
3. Volumen total previsto de los residuos, indicando volumetrías año a año durante la vigencia del contrato.
  
4. Características constructivas de los vertederos: superficie total a ocupar, superficie útil de vertido, superficie de servicios comunes; sistema de impermeabilización del fondo y las paredes del vaso; sistema de recogida y almacenamiento de lixiviados; sistema drenaje e aguas pluviales; sistema de extracción de gases; caminos de acceso perimetrales y de acceso al vaso; edificios y zonas de servicios comunes
  
5. Medidas correctoras para la minimización de impactos ambientales derivados de la actividad del vertedero, de conformidad con los anexos I y III del Real Decreto 1.481/2001.
  
El anteproyecto de las instalaciones de valorización y eliminación contendrá los siguientes anejos:
  
- Estudio geológico-geotécnico
  
El emplazamiento de las instalaciones de valorización deberá disponer de un estudio geológico-geotécnico, de acuerdo con la normativa técnica vigente sobre construcción industrial. Se incluirá además el balance de movimiento de tierras y la naturaleza y destino de las mismas.
  
El emplazamiento del vertedero para las fracciones no valorizables de los residuos urbanos, deberá disponer de estudio geológico-geotécnico e hidrogeológico, cuyo contenido mínimo será:
  
- Reconocimiento de campo
  
- Unidades geológicas del área del emplazamiento
  
- Serie geológica local
  
- Estructura y fracturación de los materiales de la ubicación
  
- Parámetros geotécnicos de las principales unidades litológicas del emplazamiento
  
- Cartografía geológica a escala adecuada (1:5.000, 1:1.000 o 1:500, en función de las características y complejidad del emplazamiento, acompañada de cortes geológicos y columnas estratigráficas representativas.
  
- Reconocimientos preliminares (calicatas, penetrómetros, sondeos eléctricos o geofísicos)
  
- Caracterización hidrológica regional y local que incluya un inventario de puntos de agua.
  
- Ensayos in situ
  
- 2 calicatas por hectárea para la descripción del terreno desde superficie hasta la máxima profundidad que se pueda alcanzar mediante medios mecánicos.
  
- 1 ensayos de infiltrometría por hectárea, en el caso que el terreno sea representativo del apoyo del vaso.
  
- 1 sondeos con recuperación de testigo continuo por hectárea hasta alcanzar una profundidad no inferior, en ninguno de ellos, a la cota de apoyo del vertedero más cinco veces el espesor requerido a la barrera geológica. Como mínimo, la longitud de los sondeos será de 20 metros en cualquier caso. En todo caso el vaso de vertido proyectado deberá albergar un mínimo de 4 sondeos.
  
- Para los emplazamientos que se ubiquen sobre formaciones geológicas que presenten una clara homogeneidad litológica y estructural, se podrá reducir el número de ensayos in situ a 1 calicata por hectárea y 1 sondeo por cada dos hectáreas.
  
- En caso de que con dicha profundidad de investigación de los anteriores sondeos no se hubiera alcanzado la zona saturada regional, se realizará un sondeo hasta penetrar en el nivel freático regional en una longitud de 5 m o alcanzar la profundidad máxima de 50 m. Este sondeo se constituirá como punto de control de las aguas subterráneas. En todo caso podrá sustituirse este sondeo por algún pozo o sondeo existente aguas abajo del emplazamiento, siempre que resulte representativo de la hidrogeología local.
  
- Hasta profundidad equivalente de 5 m por debajo de la cota de apoyo del vertedero se ejecutarán por cada nivel litológico representativo:
  
- Toma de muestra inalterada o toma de muestra parafinada
  
- Un ensayo de permeabilidad en laboratorio sobre muestra de terreno
  
- Un ensayo de permeabilidad in situ (Lefranc o Lugeon en función de las condiciones del terreno)
  
- Por debajo de la profundidad equivalente de 5 m por debajo de la cota de apoyo del futuro vertedero se ejecutarán los siguientes ensayos:
  
- Cada 5 m toma de muestra inalterada o toma de muestra parafinada.
  
- Cada 5 m ensayo de permeabilidad en laboratorio sobre muestra de terreno
  
- Cada 5 m ensayo de permeabilidad in situ.
  
- Hidrogeología
  
Mediante los sondeos se identificará la presencia o ausencia de aguas subterráneas en el emplazamiento, así como el rango de gradiente hidrogeológico local, en su caso. Se efectuará un inventario de puntos de agua, y, en al menos tres puntos, se tomarán muestras para obtener analíticas completas de calidad del agua subterránea.
  
- Estudio de impacto ambiental
  
Se incluirá un estudio de impacto ambiental correspondiente a las obras y a las actividades de valorización y eliminación de residuos en los emplazamientos seleccionados, contemplando expresamente tanto los accesos a las instalaciones, como los correspondientes suministros de servicios, por formar parte de un mismo todo.
  
Dicho estudio contendrá los contenidos mínimos establecidos en el Decreto 162/1990, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
- Anteproyecto de accesos a las instalaciones
  
Se incluirá un anteproyecto de accesos a las instalaciones, tanto de valorización como eliminación, grafiando los trazados propuestos a escala 1:5.000.
  
Los accesos se dimensionarán funcionalmente considerando el tráfico esperado de camiones de recogida de residuos y transporte de rechazos, en su caso, hacia y desde las instalaciones, de forma que se permita una circulación fluida que no ocasiones problemas a usuarios ajenos a las mismas. Como mínimo, los viales de acceso serán de 6 m de anchura de plataforma y 5 m de calzada, disponiendo de 1 carril por cada sentido de 2,5 m cada uno de ellos.
  
Por otra parte, se dimensionarán estructuralmente para soportar todas las cargas correspondientes al tráfico pesado previsto, determinando la combinación subbase, base y firme más adecuada. Se grafiará con suficiente detalle una sección tipo de la calzada.
  
- Anteproyecto de suministros de agua, electricidad, gas y telecomunicaciones
  
Se incluirá un anteproyecto de suministros de servicios básicos a las instalaciones, grafiando los trazados propuestos a escala 1:5.000, y especificando los puntos de entronque con las correspondientes redes de distribución.
  
Las acometidas de servicios se dimensionarán con capacidad suficiente para las necesidades globales de las instalaciones, vigilando especialmente en el caso de optar por la valorización energética la magnitud de las líneas de exportación de energía eléctrica a la red.
  
Se justificará la suficiente disponibilidad de suministro en los puntos de entronque propuestos con la aportación de certificados de las compañías suministradoras de cada uno de los servicios.
  
3.3.3 Plan de gestión
  
Se estructura de la forma que seguidamente se indica:
  
3.3.3.1. Modelización del servicio
  
Contemplara los siguientes contenidos:
  
1. Logística del funcionamiento de las instalaciones ofertadas, concretando los flujos de residuos expresados en toneladas anuales entre las diferentes instalaciones, y los rendimientos de cada una de ellas, a lo largo de toda la vigencia del contrato. Asimismo, se indicarán los puntos de descarga de residuos procedentes de los servicios de recogida municipales diferenciando según el tipo de residuo, y los días y horarios de apertura de las instalaciones, a efectos de recepción de residuos por un lado, y a efectos de tratamiento de los mismos, por otro. Este apartado se presentará con el soporte gráfico necesario para su fácil comprensión, aportando un diagrama de flujo de las instalaciones para cada año de servicio.
  
2. Organigrama general del personal asignado al proyecto de gestión, concretando su adscripción a los diferentes centros de trabajos, así como la coordinación entre los mismos y la supervisión por la dirección de la empresa adjudicataria. Se indicará el número de trabajadores de cada categoría laboral, los diferentes horarios y turnos de trabajos, así como el personal de reserva para vacaciones, absentismo y puntas estacionales.
  
3. Proyecto de explotación de las instalaciones, diferenciando entre las de valorización, las de eliminación y los ecoparques, en los que se incluirá el plan de mantenimiento de maquinaria y equipos de cada una de ellas. Contendrá asimismo una determinación de los consumos de agua (potable, riego y otros usos), energía (electricidad, gas y fuel), así como la forma de suministro, y la disponibilidad de estos servicios en las cercanías de las instalaciones.
  
3.3.3.2. Reglamento de servicio
  
El plan de gestión se completará con un reglamento del servicio, que regule técnica, administrativa y económicamente las relaciones entre el adjudicatario y el Consorcio, así como con los usuarios del servicio, tanto municipios integrantes del Consorcio, como empresas externas al contrato en cuestión.
  
En particular, se considerarán aspectos tales como la propuesta de ordenanzas municipales para residuos urbanos objeto del proyecto de gestión, la clasificación de los diferentes residuos admisibles y los cánones aplicables a cada categoría, la retribución del servicio, la reversión de terrenos, instalaciones y maquinaria, etc.
  
3.3.3.3. Campaña de concienciación social
  
Se realizará de acuerdo con las directrices establecidas en el apartado 2.9.2 del Plan zonal, y en cualquier caso deberá guiarse por el cumplimiento de los siguientes objetivos generales:
  
- Fomentar la minimización, a través del consumo responsable o mediante acciones concretas entre los sectores locales que pueden favorecer la disminución en la producción de residuos específicos derivados de sus actividades, que tengan la consideración de urbanos, y por tanto se incluyan en el proyecto de gestión.
  
- Potenciar la recogida selectiva, fomentando la implantación de sistemas de separación de residuos en origen, que favorezcan actitudes entre los colectivos locales que permitan la posterior reutilización y reciclaje, a través de medidas de promoción y difusión dirigidas a la ciudadanía en general.
  
La campaña de comunicación ambiental deberá contemplar los siguientes niveles de implicación:
  
- Información ambiental, sobre la actual problemática generada por los residuos urbanos, con especial hincapié en los domiciliarios.
  
- Sensibilización pública, dirigida a la ciudadanía en general, a fin de cumplir los objetivos de concienciación social indicados en el apartado 2.9.2.1 del Plan zonal.
  
- Formación a colectivos concretos, en especial a aquellos que puedan tener una influencia más directa con las problemáticas locales detectadas y que puedan ayudar con un cambio de actitud a mejorar o corregir la situación.
  
- Actuaciones concretas, que contribuyan a minimizar la producción de residuos urbanos, mejorar y extender la recogida selectiva en origen.
  
- Evaluación y seguimiento, de los logros obtenidos en relación a los objetivos propuestos en la campaña.
  
Las actuaciones concretas a proponer en la campaña de comunicación ambiental, de acuerdo con los anteriores niveles de implicación, deberán especificar:
  
- Objetivos
  
- Destinatarios
  
- Línea de actuación: informar, sensibilizar, formar, actuar, evaluar
  
- Temporización
  
- Recursos humanos
  
- Otros recursos
  
- Presupuesto
  
3.3.4 Estudio Económico-financiero
  
Considerará la totalidad de los costes de inversión y amortización de las instalaciones, así como los de explotación de las mismas durante toda su vida útil, que será como mínimo de 20 años.
  
Se incluirán además los costes de desmantelamiento final de las instalaciones de valorización, así como los de mantenimiento postclausura de las instalaciones de eliminación de residuos, en caso de que optar por la técnica de vertido controlado, durante los 30 años posteriores al cierre.
  
Las amortizaciones se calcularán por el método francés de cuotas constantes, considerando un tipo de interés referenciado a la deuda del estado español en un plazo de 10 a 20 años. Las amortizaciones se aplicarán linealmente, con un plazo de 20 años para la obra civil, y 10 años para la maquinaria y equipos. En cualquier caso, las reinversiones y costes de mantenimiento deberán asegurar al menos una reposición íntegra de la maquinaria y equipos durante el período de vigencia del contrato.
  
Los presupuestos de inversiones de todas las instalaciones incluirán todas las posibles fases de construcción, así como los costes de disponibilidad de los terrenos y ejecución de nuevos accesos o adecuación de los existentes, además de los costes de redacción del proyecto, control de calidad y dirección facultativa de las obras, así como los de obtención de cualesquiera licencias y autorizaciones necesarias para el ejercicio de la actividad.
  
De acuerdo con las cifras de producción de residuos previstas en el Plan zonal, se establecerán de forma clara las anualidades de inversión previstas indicando los costes de amortización, personal, reposición de maquinaria y equipos, mantenimiento, explotación, comunicación ambiental, y demás costes, así como los posibles ingresos previstos por venta de subproductos, combustibles o energía.
  
El estudio económico-financiero contendrá los siguientes anejos:
  
a) Propuesta de cánones a repercutir
  
Se presentarán los siguientes cánones diferenciados:
  
- Canon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- Canon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D en euros por año de explotación.
  
- Canon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.
  
En los cálculos de todos estos cánones se considerarán los costes financieros de las inversiones y las amortizaciones de las mismas, así como los costes de explotación, incluyendo personal, mantenimiento, consumos de energía, combustibles, agua y demás servicios, seguros de las instalaciones y avales económicos, así como los costes de desmantelamiento final de las instalaciones, y en el caso de plantear el vertido como sistema de eliminación, los costes del mantenimiento posclausura durante un período de 30 años desde el cierre.
  
Asimismo se presentarán variantes de cálculo de todos estos cánones, en los supuestos de que las inversiones se financien con fondos públicos, diferenciando según que la aportación sea del 25%, el 50%, el 70% o el 85% del total.
  
Igualmente, se podrán proponer disminuciones de estos cánones como consecuencia de la recepción de residuos asimilables a urbanos que puedan ser tratados conjuntamente con éstos en las instalaciones proyectadas, repercutiendo así los costes fijos de las mismas en un tonelaje mayor de residuos, y produciendo por tanto un abaratamiento de los cánones a satisfacer al adjudicatario. En este supuesto, deberán indicarse las cantidades de residuos externos a gestionar conjuntamente con los residuos urbanos, y su evolución prevista a lo largo de la vigencia del contrato.
  
En cualquier caso, se debe reservar el derecho de admitir residuos asimilables a urbanos procedentes de terceros, en la forma que reglamentariamente se determine.
  
Por otra parte, se propondrán tablas o fórmulas que expresen la variabilidad de todos estos cánones frente a incrementos del tonelaje de residuos a gestionar, desde un 80% hasta un 120% de los valores nominales que figuran en el Plan zonal o sean así considerados, según proceda, con intervalos del 5% (80%, 85%, 90%, 95%, 100%, 105%, 110%, 115% y 120%).
  
Finalmente, se indicarán expresamente para cada uno de los cánones los períodos de aplicación de los mismos, que no podrán ser superiores en ningún a la vigencia de la concesión, limitada a 20 años, ni tampoco proponer ningún tipo de canon durante el período de pruebas de las instalaciones, anterior al inicio efectivo de la explotación de las mismas.
  
b) Fórmula de revisión de precios
  
Se propondrá una fórmula polinómica de revisión de precios, como máximo de 6 sumandos, que se referirá a la estructura de costes prevista para el proyecto de gestión, y cuyos índices de actualización deberán ser inequívocos y de publicación oficial (INE, BOE, etc.) con suficiente periodicidad. Como mínimo deberán considerarse como variables los costes de personal, los costes de energía o combustibles, y el IPC.
  
Dicha fórmula polinómica podrá ser idéntica para todos los cánones antes descritos, o diferenciada para cada uno de ellos.
  
c) Compensaciones económicas municipales
  
Se contemplarán como mínimo las siguientes compensaciones económicas a los municipios que alberguen las instalaciones de valorización y/o eliminación de residuos:
  
- Compensaciones directas:
  
- 0,6 € por tonelada de residuos entrada en las instalaciones de valorización.
  
- 1,2 € por tonelada de residuos entrada en las instalaciones de eliminación.
  
- 30.000 € anuales destinadas a realizar un control ambiental de las instalaciones por un agente externo e independiente designado por el Consorcio.
  
- Compensaciones indirectas:
  
- Financiación de acciones y medidas ambientales, centradas en la implantación de la Agenda 21 Local y otras directamente relacionadas con la mejora de la calidad ambiental del municipio.
  
3.3.5 Documento de síntesis
  
Se presentará un documento de síntesis de todos los documentos anteriores, que, con una extensión no superior a 50 páginas, se redactará en términos asequibles a la comprensión por el público en general, y resumirá los aspectos técnicos, económicos y ambientales más destacados del proyecto de gestión de residuos urbanos.
  
Dispondrá del soporte gráfico adecuado para permitir su fácil lectura, así como la identificación inequívoca de los tratamientos aplicados a los diferentes flujos de residuos objeto del proyecto de gestión.
  
3.4 CRITERIOS DE ADJUDICACIÓN DEL CONCURSO.
  
Los criterios que, convenientemente ponderados, servirán de base a la adjudicación del concurso objeto de estas bases técnicas serán los siguientes:
  
a) Solvencia técnico-tecnológica.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia técnico-tecnológica, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, serán valoradas por su mayor experiencia en el campo de la gestión de residuos urbanos, en general, y por su mayor experiencia en construcción y explotación de instalaciones similares a las ofertadas, y por la mayor capacitación técnica del personal operativo en la Comunidad Valenciana, en particular.
  
b) Solvencia económico-financiera.
  
Se desestimarán las ofertas que no acrediten disponer de suficiente solvencia económico-financiera, conforme a los criterios descritos en un apartado anterior.
  
Por su parte, las ofertas que no sean desestimadas, no recibirán valoración alguna por este concepto.
  
c) Solución técnica propuesta.
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista técnico y tecnológico en la documentación presentada:
  
1) Mayor aprovechamiento de los recursos contenidos en los residuos.
  
- Máxima recuperación de materiales, a través de obtención de subproductos, y/o máxima producción de energía, directa o indirectamente a través de combustibles procedentes de residuos.
  
- Mayor número de materiales a recuperar, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de recuperación.
  
- Mínima generación de rechazos finales de las instalaciones destinados a eliminación.
  
- Mayor número de etapas de tratamiento, y mayores rendimientos unitarios de cada proceso de tratamiento.
  
2) Menores consumos de recursos externos a los residuos.
  
- Menor consumo de agua de proceso.
  
- Menor consumo de electricidad.
  
- Menor consumo, en su caso, de gas u otros combustibles.
  
3) Menor afección ambiental de las instalaciones de tratamiento.
  
- Menor generación de lixiviados y olores, en función de la tecnología de tratamiento propuesta.
  
- Mejor aspecto general de las instalaciones, por introducción de barreras verdes y zonas ajardinadas.
  
4) Mejor campaña de comunicación ambiental.
  
- Mayores amplitud, diversidad, intensidad y recursos económicos, tanto del plan como del programa.
  
- Mejores medidas para lograr la aceptación de las instalaciones por el público en general, a través de la organización de foros cívicos y jornadas de puertas abiertas.
  
5) Mejor programa de vigilancia ambiental de las instalaciones.
  
- Mayor número y frecuencia de parámetros ambientales a controlar.
  
- Mayor garantía de imparcialidad, objetividad y transparencia, por la participación de laboratorios homologados u organismos acreditados.
  
Las ofertas que no acrediten suficientemente el cumplimiento de los rendimientos mínimos de valorización y límites máximos de eliminación antes indicados, o el cumplimiento de las normativas vigentes de aplicación a las operaciones de valorización y eliminación, serán desestimadas.
  
3.4.1 Tasas económicas a repercutir
  
En este apartado se considerarán los siguientes aspectos, siempre y cuando se encuentren debidamente justificados desde el punto de vista económico y financiero en la documentación presentada:
  
a) Menor canon de eliminación de residuos o fracciones no valorizables, en euros por tonelada entrada en las instalaciones de eliminación.
  
b) Menor canon de gestión de ecoparques, diferenciado para cada tipo de ecoparque A, B, C o D, en euros por año de explotación.
  
c) Canon de gestión de residuos voluminosos, en euros por tonelada de entrada en el centro de clasificación, incluso transporte y gestión por gestor autorizado externo o en instalación de eliminación.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML