Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9550, del 09-03-2023 (2023/2160)

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte planta solar fotovoltaica Sax I, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2935119) 016/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9550

Data del DOGV
:   09-03-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/2160

CVE


Data del document
:   24-01-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte planta solar fotovoltaica Sax I, en el terme municipal de Villena. Expedient: (2935119) 016/2023/AIA. [2023/2160]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2935119) 016/2023/AIA.  
Projecte: Planta solar fotovoltaica Sax I.  
Promotor: PV XVIII Witerico, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (ATALFE/2020/68).  
Localització: Villena.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa PV XVIII Witerico, SL, promou un projecte d'instal·lació solar fotovoltaica en el terme municipal de Villena (Alacant), amb una potència nominal de 47,19 MWn i pic de 49,98 MWp.  
L'àrea total vinculada és de 94, 67 i abasta les parcel·les 6, 10 i 32 del polígon 29, i les parcel·les 70, 71, 72, 74, 77, 82, 9.011 i 9.012 del polígon 27. L'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 71,18 ha.  
Els mòduls solars són de tipus silici monocristal·lí i s'instal·laran en seguidors de tipus monofila integrats en estructures que aniran clavades al sòl directament, sense fonamentació. Els seguidors orienten els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, i augmentar-ne així el rendiment.  
  
Els mòduls fotovoltaics estaran interconnectats entre ells en grups denominats cadenes o strings per a l'augment posterior de tensió en els centres de transformació fins a 30 kV. La planta fotovoltaica es connectarà en 30 kV a la subestació transformadora elevadora 132/30 kV SC2-col·lectora Valle (objecte d'un altre projecte), de la qual el promotor és cotitular, en la qual es connectaran diverses centrals solars. La connexió de la subestació SC2-col·lectora Valle amb la subestació enllaç ES- col·lectora Sax es realitzarà a través d'una línia d'interconnexió mixta aereosubterrània LAAT 132 kV (totes dues incloses en l'expedient ATALFE/2020/22). L'ES col·lectora Sax i la seua línia de connexió a la xarxa de transport (totes dues incloses en el projecte de central fotovoltaica CSF La Atalaya, tramitat davant el ministeri competent i que compta amb una resolució del ministeri competent en medi ambient) serviran d'enllaç i permetran l'evacuació de l'energia elèctrica produïda en les diferents plantes fotovoltaiques a la subestació de la xarxa de transport d'energia elèctrica SE Sax 400 kV.  
Els elements de la PSF se situaran sobre diverses parcel·les situades al sud-oest del municipi de Villena (Alacant), l'accés a la central es realitzarà des del camí de domini públic amb referència cadastral 03140A027090130000WD.  
Per a l'execució del projecte es preveu el condicionament del terreny: moviment de terres (desmunt, terraplenament, condicionament i anivellament del terreny); obres per a accedir a la planta; disposició de vials interns; desviament de camins públics existents; reposició de camins afectats per la implantació; drenatge de la zona d'actuació; muntatge dels seguidors corresponents i tancament perimetral.  
  
Una vegada finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, es desmantellarà i es restaurarà del terreny, s'evitarà tant com es puga el moviment de terres i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o un qualsevol element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
a) Contingut de l'expedient  
En data 24 de novembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant va traslladar a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte (ATALFE/2020/68). Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica (l'evacuació és compartida).  
- Estudi d'impacte ambiental del projecte.  
- Certificat d'informació pública.  
- Certificat de compatibilitat urbanística.  
- Documentació complementària, estudi d'avifauna, estudi de sinergies, estudi d'integració paisatgística, estudi de vulnerabilitat de riscos, estudi Xarxa Natura 2000, estudi d'inundabilitat, estudi arqueològic i pla de desmantellament.  
En data 3 de gener de 2023, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet un requeriment d'esmena de documentació que ha de resoldre l'òrgan substantiu. En particular, es requereix l'informe vinculant definitiu en matèria d'ordenació del territori i paisatge segons l'article 25 del Decret llei 14/2020, l'informe amb pronunciament definitiu de la Subdirecció General de Medi Natural i l'Informe vinculant en matèria de patrimoni cultural, segons article 11 de la Llei 4/1998 del patrimoni cultural valencià.  
En data 5 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant aporta una nova documentació en resposta al requeriment d'esmena i remet un informe de la Subdirecció General de Medi Natural.  
En data 10 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant aporta l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
En data 13 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant trasllada a aquest òrgan ambiental un informe tècnic de resposta a l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge relatiu a la planta solar fotovoltaica PSF SAX I.  
En data 18 de gener 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant aporta un informe del Servei de Gestió Territorial.  
  
En data 23 de gener de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant aporta un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
b) Informació pública  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9234, amb data 14 de desembre de 2021. Durant el període d'exposició pública va presentar al·legacions l'associació Salvatierra:  
- L'estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant EsIA) menysprea els efectes sinèrgics dels projectes en tramitació que se situarien en l'àmbit geogràfic.  
El promotor respon que s'ha elaborat una actualització de l'estudi de sinergies amb tots els projectes existents o, almenys, coneguts i públics en un radi de 15 km.  
- L'EsIA no considera l'afecció a recursos paisatgístics i hàbitats protegits per la legislació europea i espanyola, o bé se n'omet el valor patrimonial. S'estructura aquest argument en diversos punts:  
a) Hàbitats protegits  
El promotor respon que la implantació de la PSF Sax I no afecta hàbitats protegits, ni zones forestals. A més, s'ha reculat la planta fotovoltaica dels terrenys forestals per a disminuir al màxim les possibles afeccions a aquesta zona i crear una zona d'amortiment.  
b) Coherència de la Xarxa Natura 2000  
El promotor considera que l'estudi d'afeccions als valors de la Xarxa Natura 2000 realitzat en l'EsIA és prou exhaustiu i té en compte tot el necessari per a aquesta valoració, ja que el projecte es troba fora d'aquestes zones catalogades.  
c) Aprovació de les normes de gestió que regulen la ZEPA Sierra de Salinas (zones perifèriques de protecció).  
El promotor respon que el projecte ha valorat l'afecció a figures de protecció i espais naturals vigents, tal com apareix en l'EsIA tramitat, la conclusió del qual és que la PSF Sax I és compatible amb els valors ambientals de l'entorn.  
- Les conclusions de l'estudi de fauna són infundades i arbitràries, i no permeten la valoració adequada dels impactes sobre la fauna.  
  
El promotor respon que l'inventari de fauna de cicle anual complet realitzat segueix les metodologies i els criteris establits pel MITERD per a plantes fotovoltaiques, així com els criteris i les espècies incloses en les publicacions de la Generalitat Valenciana, per tant, és totalment adequat i representatiu.  
- L'impacte sobre unes certes espècies faunístiques i florístiques protegides, i l'hàbitat d'aquestes, no està convenientment reflectit en l'EsIA. Concretament (Paratriodonta alacantina), rata penada gran de ferradura (Rhinolophus ferrumequinum), còlbit negre (Oenanthe leucura), àguila daurada (Aquila chrysaetos), brúfol (Bubo bubo) i ocells esteparis de la ZEPA Moratillas-Almela. En el cas de la flora, l'al·legant proposa un estudi minuciós de la flora del lloc en un hàbitat catalogat: 5330-Matolls termomediterranis i preestèpics, dominat per aquesta mena d'hàbitat, on apareix el matoll psammòfil (Sideritio chamaedryfoliae-Teucrietum dunensis).  
El promotor respon que l'estudi de fauna de cicle anual és complet, i estima una afecció compatible sobre la fauna després de l'aplicació de mesures correctores, preventives i compensatòries. De manera particular enumera els contactes i el nombre d'exemplars obtinguts de les espècies esmentades per l'al·legant, així com mesures que n'afavoriran el desenvolupament com el manteniment de la vegetació davall dels panells solars o la no utilització de fitosanitaris, entre altres.  
- L'eliminació de milers de peus de cultius llenyosos res té a veure amb els objectius definits en el projecte de reducció de CO2.  
El promotor respon que la reducció d'emissions que aconsegueix la planta fotovoltaica en evitar el consum de combustibles fòssils en la producció d'energia és molt superior a la dels cultius.  
- Les mesures compensatòries proposades no pareix que obeïsquen ni en la seua naturalesa ni en la seua escala a les probables afeccions del projecte. L'al·legant proposa mesures complementàries a les existents en l'EsIA com ara: la compensació de superfícies mitjançant el lloguer durant la vida útil de la planta; la creació d'un pla de conservació d'amfibis; una major selecció d'espècies vegetals per a la creació de la pantalla vegetal i la conservació de talussos, entre altres.  
El promotor té en consideració les mesures proposades per l'associació i s'ajustarà a les disposicions l'òrgan ambiental. Així mateix, respon que les mesures compensatòries proposades en l'EsIA i en l'informe de l'inventari de fauna de cicle anual complet reflecteixen perfectament la compensació dels impactes residuals sobre la fauna.  
  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
Simultàniament, l'òrgan substantiu va consultar les administracions públiques afectades. S'ha rebut la còpia dels informes:  
  
  
Organisme Data informes resposta Sentit informes  
Ajuntament de Villena 17.06.2021 Informe favorable compatibilitat urbanística condicionat  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (1) 13.04.2022  
(2) 15.07.2022  
(3) 20.12.2022  
(4) 20.01.2023 (1) Condicionat esmena  
(2) Reiteració condicionat esmena  
(3) Condicionat esmena  
(4) Favorable  
  
Subdirecció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (1) 04.05.2022  
(2) 26.09.2022  
(3) 22.11.2022 (1) condicionat a mesures correctores  
(2) condicionat a mesures correctores  
(3) conformitat amb els condicionants  
Servei de Gestió Territorial (1) 13.12.2022  
(2) 17.01.2023 Desfavorable a l'estudi d'inundabilitat. Favorable a l'estudi d'inundabilitat  
Direcció General de Cultura i Patrimoni 28.12.2022 Favorable  
  
  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Villena de data 17 de juny de 2021 condicionat al compliment dels requisits.  
  
- Informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 20 de gener de 2023, condicionat al fet que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística descrites en l'informe i en l'informe de data 21.12.2022: s'han de conformar zones de transició en els perímetres nord i sud de la instal·lació, en tot cas no han de conformar-se com a terreny erm; es proposa una modificació en el traçat respecte a la zona proposada com a «conformació zona lliure -connexió d'infraestructura verda» que no es veurà colonitzada per seguidors fotovoltaics i l'amplitud ha de ser, almenys, de 25 m d'amplària en tota la longitud; quant a les zones annexes al camí de Granada s'han de mantindre els cultius llenyosos i introduir elements vegetals de port mitjà; l'eliminació del recinte sud-oest a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic.  
  
- Informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 22 de novembre de 2022 de conformitat amb els condicionants establits pel promotor: s'han de reubicar els seguidors solars que interferisquen i/o afecten els bancals; compensar amb més del 25 % de superfície respecte a la superfície total de la instal·lació; mesures de millora de l'hàbitat estepari; adaptació dels seguidors al terreny per a permetre el creixement de la vegetació natural davall d'aquests seguidors; creació d'agrupacions de vegetació dins de la planta que reforcen la connectivitat emprant com a base els diferents bancals i fites; i disposar de caixes niu.  
- Informe favorable de la Direcció general de Cultura i Patrimoni, de data 28 de desembre de 2022, condicionat al seguiment arqueològic dels moviments de terra en el moment de l'execució de l'obra.  
  
- Informe del Servei de Gestió Territorial de data 17 de gener de 2023 favorable a l'estudi d'inundabilitat.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la utilització d'aquestes constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu aconseguir 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les mesures degudes de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic, per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
La planta solar fotovoltaica en qüestió se situarà al sud-oest de la localitat de Villena, pròxima a la serra de Salines que és zona ZEPA i LIC i al nord-oest es troba la ZEPA Moratillas-Almela. Associats a les finques hi ha construccions agrícoles i habitatges aïllats. El paisatge és el d'una vall agrícola amb aprofitaments de caràcter extensiu com vinyes, ametlers, oliveres o cultius herbacis anuals. Cal destacar que confrontant a la PSF Sax I es troben les plantes solars fotovoltaiques en tramitació administrativa següents: PFV Atalaya Solar (ATALFE/2020/27), PFV Villasol (ATALFE/2020/26) i PSF Frutasol (ATALFE/2020/22), PFV Prados (ATALFE/2020/80) de tramitació autonòmica; i FV Villena, FV CSF La ATALAYA FV Argos i Fotovoltaica Prados l'òrgan instructor competent de les quals és l'estatal.  
El sòl ocupat per la tanca està classificat íntegrament com no urbanitzable comú segons la normativa urbanística de Villena.  
S'analitzen les alternatives tecnològiques i s'opta per l'estructura de seguidor monofila (que suposa un major rendiment), així com alternatives en relació amb la ubicació del projecte. Així mateix, el promotor ha previst l'alternativa zero (no execució del projecte). Es proposen en un estudi de justificació diverses ubicacions diferents. L'alternativa d'ubicació triada es justifica per la proximitat al punt de connexió SC2 col·lectora Valle, a més, es troba fora de zones ZEPA, LIC i ZEC, no discorre cap llit i la superfície és pràcticament plana, perquè a penes hi ha pendents.  
Així mateix, s'han proposat tres alternatives per a l'evacuació de l'energia generada en la planta fins al punt de connexió amb la subestació SC2 col·lectora Valle 132/30 kV, i s'ha triat l'alternativa 3, ja que és la que té el traçat de menor longitud, la qual cosa implica impactes menors a fauna, flora, paisatge i territori.  
Segons l'EsIA durant la fase de construcció es produirà un increment de pols i de partícules en suspensió, a causa del desbrossament del material vegetal, dels moviments de terra i del trànsit de maquinària. En aquesta fase també es produiran emissions de gasos procedents de l'oxidació dels combustibles, i un increment dels nivells sonors durant l'execució de les obres. El promotor considera que és una afecció compatible o no significativa, a causa del caràcter puntual i de la distància amb els nuclis poblacionals.  
Es proposen mesures per a la reducció de l'emissió de la pols com ara: humitejar prèviament les zones afectades pels moviments de terra, així com les zones d'apilament de materials. De la mateixa forma, es regaran de vials d'eixida o entrada de vehicles en l'obra, les zones d'instal·lacions i els parcs de maquinària; els vehicles que transporten material pulverulent hauran d'anar proveïts de lones o tancaments retràctils en la caixa o bolquet per a evitar vessaments o voladures; es reduirà l'alçària de descàrrega del material i la velocitat dels vehicles dins dels vials (màxim 30 km/h).  
En relació amb el soroll, caldrà ajustar-se al que es disposa en Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure. Durant la fase de funcionament no es preveu l'emissió significativa de soroll. En relació amb la contaminació lumínica, s'hauran d'utilitzar lluminàries que no emeten llum per damunt del plànol horitzontal en la posició d'instal·lació i il·luminar exclusivament aquells llocs on la llum siga necessària.  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les parcel·les per ocupar no es troben catalogades com a sòl forestal. No obstant això, el promotor decideix recular la planta fotovoltaica per a disminuir al màxim les possibles afeccions a zones forestals. Els terrenys en els quals es desenvolupa el parc solar no es localitzen en l'àmbit d'espais de la Xarxa Natura 2000, ni alberguen hàbitats d'interés comunitari ni altres espais naturals protegits o catalogats. No existeix cap afecció a cap via pecuària ni sendera. Com a mesura correctora es proposa que les tanques han de ser de tipus cinegètic i disposar de plaques anticol·lisió.  
En l'EsIA es valora el risc potencial d'incendi forestal i es conclou que, a causa de l'alt risc en determinades èpoques de l'any, s'hauran de prendre mesures correctores i preventives encaminades a la reducció de risc d'incendi. Entre les mesures destaquen que la gestió de residus vegetals s'ha de realitzar, preferentment, mitjançant la trituració.  
S'hauran d'aplicar les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal i en els seus voltants.  
L'impacte sobre la vegetació es produirà per l'eliminació d'aquesta a causa del condicionament i de l'ocupació dels terrenys on es localitzen les infraestructures del projecte. La vegetació present és fonamentalment de tipus agrícola sense vegetació arbòria o arbustiva permanent dins de la superfície d'actuació. Es proposen en l'EsIA mesures correctores com: l'abalisament de l'àrea per desbrossar, la reutilització del material desbrossat; en cas de produir-se arrabassaments o danys sobre el brancatge de la vegetació per preservar, haurà de realitzar-se la poda correcta de les branques danyades; s'hauran de respectar, els exemplars i els rodals de vegetació natural que sobreïsquen presents en tot l'àmbit del projecte, i recular si fora possible i necessari els emplaçaments originals per a salvaguardar-los.  
Addicionalment, després dels informes de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, s'assumeixen mesures correctores compensatòries, així com recomanacions com ara: no es permet l'eliminació de bancals, ni la substitució d'aquests per munts d'enderrocs; les estructures de retenció de sòl hauran de mantindre's en condicions d'higiene ambiental i integració paisatgística. S'insta a utilitzar seguidors que s'adapten al terreny perquè no siga necessari realitzar desmunts, a més els seguidors s'haurà de clavar terreny de manera directa i evitar realitzar fonaments sempre que el tipus de geologia ho permeta.  
  
En aquests informes es preveu l'afecció sobre espècies prioritàries denominades: sebel·lí (Burhinus oedicnemus), busquereta cuallarga (Sylvia undata), franquènia timifòlia (Frankenia thymifolia) inclosa en el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada (regulat pel Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell), concretament en l'annex II (espècie no catalogada protegida). Una vegada contrastada la informació amb el del Banc de dades de biodiversitat i tenint en compte la línia d'evacuació, no es preveuen afeccions a altres espècies de flora prioritàries. No obstant això, serà necessària, de manera prèvia a l'execució del projecte, una prospecció de camp dirigida a identificar la presència o l'absència d'aquestes espècies i, en tot cas, aplicar els articles 13 i 21 del Decret 70/2009, de 22 de maig, relatiu a la protecció d'aquestes i a la prevenció de danys.  
En les parcel·les on se situarà el projecte, es cultiven oliveres. Segons el Decret 154/2018, de 21 de setembre, del Consell, de desplegament de la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de patrimoni arbori de la Comunitat Valenciana, les oliveres a partir de 3,55 m de perímetre de tronc tenen un valor notable i a partir de 3,88 m són estrictament protegides. Abans de començar la instal·lació s'haurà d'acreditar la no existència de cap individu arbori amb aquestes condicions mitjançant un informe del perit enginyer forestal independent. Si n'hi ha, s'aplicaran les mesures protectores d'acord amb la legislació que establisca l'òrgan competent en patrimoni arbori.  
Quant a l'afecció a fauna, l'EsIA preveu l'afecció que suposa l'execució de les obres, així com el mateix funcionament de la planta solar. La principal afecció estarà derivada de la destrucció i fragmentació de l'hàbitat, i a pèrdua de la vegetació. Les espècies més sensibles seran els rapinyaires diürns i quiròpters, i els hàbitats més afectats seran els agroecosistemes i ecosistemes forestals. Cal destacar que en l'àmbit de la PSF existeix la ZEPA (ES0000457) Sierra de Salinas que dista 1.800 m en direcció sud de la poligonal i la ZEPA (ES0000456) Moratillas-Almela a 2.100 m en direcció nord, la qual cosa suposa zona de pas d'ocells, raó per la qual el promotor ha desenvolupat un estudi d'avifauna en l'àrea d'estudi. En el desenvolupament d'aquest, s'han inventariat les espècies d'ocells mitjançant transsectes dels diferents hàbitats de l'entorn. Aquest estudi detecta una àrea de nidificació d'àguila daurada (Aquila chrysaetos) que posseeix de 2 a 3 territoris que envolten la PSF. Així mateix, també es detecta la presència d'una àrea vital de l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i àguila calçada (Hieraaetus pennatus).  
  
La Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental indica que, a més d'una àrea vital, existeix una àrea de nidificació per a l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata). La zona d'instal·lació de la planta forma part de la zona vital i d'alimentació d'aquests rapinyaires. En l'estudi d'avifauna també recull l'existència d'ocells esteparis com el sebel·lí (Burhinus oedicnemus) sisó comú (Tetrax tetrax), xurra (Pterocles orientalis), ganga (Pterocles alchata).  
  
L'afecció més greu als grups d'aus es deu a la pèrdua de superfície d'àrea vital, en el cas de les rapinyaires, i d'hàbitat de cria i alimentació en el cas de les estepàries.  
L'EsIA estableix mesures de prevenció, correcció i compensació com: evitar l'obertura de nous vials d'accés, col·locar 'elements de senyalització que advertisquen de la presència de determinades espècies a l'entorn de l'obra. Durant la nit, les rases que no hagen sigut tancades hauran de comptar amb sistemes de fuita per a possibles exemplars de fauna i realitzar les labors de desbrossament de vegetació en dates fora de l'època de nidificació i cria de l'avifauna més sensible a aquesta mena d'actuacions.  
La Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental proposa mesures addicionals a les previstes en l'EsIA com: compensar la superfície d'hàbitat perduda i disminuir la fragmentació de l'ecosistema; en el cas de l'espècie sebel·lí serà necessari el manteniment d'una capa herbàcia en tota la superfície de les instal·lacions i la sembra de varietats de cereal tradicional que permeta completar el cicle reproductiu d'aquest ocell.  
Segons la Resolució del 31 d'agost, del director general del Medi Natural i Avaluació Ambiental, Villena es troba en la llista de municipis afectats per sobrepoblació de conills, per la qual cosa no s'implantaran mesures que n'afavorisquen el desenvolupament en l'àmbit projectat. Així mateix, s'hauran de minimitzar els moviments de terra i aplicar les mesures establides en l'article 14 de l'Ordre d'11 de juny de 2009, de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aproven les directrius extraordinàries per a l'aprofitament, la gestió i el control del conill de muntanya a la Comunitat Valenciana.  
  
La planta s'instal·larà en una superfície que en l'actualitat forma part del vedat de caça A-10032 i A-10032 (Lloma de Carboneras), el promotor haurà d'informar el titular del canvi d'ús de sòl i de possibles efectes de l'article 39 de la Llei 13/2014, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
La zona presenta vulnerabilitat mitjana d'aqüífers. Quant a la recàrrega d'aqüífers la zona està qualificada d'àrea per millorar per la qual cosa s'hi ha d'evitar la compactació del sòl. Quant a la permeabilitat del sòl, la pràctica totalitat de la planta es troba en zona de permeabilitat mitjana mentre que una estreta franja en la zona est està qualificada de molt alta, i en la part més sud-est hi ha una zona qualificada de molt alta. Quant a l'LSMT 30kV d'evacuació, només es veu afectada de manera apreciable per làmines d'inundació de dos llits, el barranc de la Cuesta del Reloj en el tram inicial i el barranc de Bereta en el tram final. Quant a la resta del recorregut, a penes s'intercepten calats d'inundació de superfície i entitat escasse.  
  
D'acord amb el que s'estableix en l'informe de gestió del territor, s'hauran de plantejar mesures correctores que incidisquen sobre la infiltració i la minimització de l'escolament i que se centren bàsicament en els aspectes següents: s'hauran de plantar i conservar zones de vegetació en els estrats herbacis, arbustius i arboris que servisquen de tamís de la pluja i generen condicions favorables per a la infiltració i disminuirels escolaments; s'hauran de fer labors del sòl que en mantinguen la textura esponjosa perquè es facilite la infiltració o, si és el cas, desenvolupar tasques agrícoles com a activitats complementàries; el tancament perimetral de la parcel·la haurà de ser permeable al flux.  
  
L'EsIA estableix mesures correctives i preventives per a evitar una afecció significativa sobre la hidromorfologia i el sòl. Entre altres, preveu realitzar: canvis d'oli, filtres i bateries a peu d'obra en les zones habilitades, sempre sobre sòl impermeable i a cobert, i emmagatzemar correctament els productes i residus que es generen; disposar en l'obra d'absorbent vegetal per al control i la recollida de possibles vessaments vegetals; els residus generats han de ser separats en funció de la seua naturalesa; s'han d'aprofitar al màxim els sòls fèrtils extrets en tasques de desbrossament; el drenatge de vials de servei i plataformes s'ha de realitzar amb dimensions adequades per al control i la recollida de possibles vessaments d'oli; comprovar la disponibilitat de bidons i contenidors hermètics adequats de recollida de residus; verificar que els contenidors de residus perillosos se situen en zones estanques o impermeabilitzades i, preferentment, a cobert; comprovar que els treballs realitzats no provoquen una modificació de la xarxa de drenatge natural existent i que les cunetes compleixen la funció de recollida i conducció de les aigües i que no se'n produeix l'enfangat, i la vigilància pel personal d'obra davant possibles abocaments i apilaments de residus en les zones no aptes.  
En un primer informe, el Servei de Gestió Territorial determina que la línia elèctrica subterrània d'evacuació discorre per zones delimitades dins de perillositat de tipus geomorfològic i de nivell 6 del PATRICOVA i que haurà de complir el que s'estableix en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, relatiu a l'adequació de les infraestructures en zones inundables, a més, de situar les arquetes de servei per a la canalització soterrada fora d'aquestes zones. Respecte a la planta solar fotovoltaica, el mateix informe determina que es troba afectada per perillositat del nivell 6 i geomorfològica d'inundació de conformitat amb la cartografia del PATRICOVA.  
En un segon informe, després de l'esmena de l'estudi d'inundabilitat presentat pel promotor, el Servei de Gestió Territorial determina que la instal·lació de la planta solar fotovoltaica no és viable en aquells sectors afectats per perillositat d'inundació. Els sectors afectats per perillositat d'inundació 3, 4 i 6, d'acord amb la representació cartogràfica recollida en les figures 2 i 3 d'aquest informe, es corresponen amb una xicoteta franja de la parcel·la 10 del polígon 29 de Villena, que confronta amb el camí de la Granada i amb una xicoteta zona de la part nord-est de la parcel·la 70 del polígon 27, que confronta amb la zona de policia del barranc de la Cuesta del Reloj.  
Respecte a la línia, el promotor proposa un canvi en el traçat inicialment projectat per a no afectar les franges de domini públic hidràulic i les zones de servitud associades. Així mateix, assenyala que les arquetes disposades a banda i banda dels tres creuaments de llits públics projectats (barranc de la Cuesta del Reloj, barranc de Los Salaines i barranc de Bareta) quedaran situades fora de les zones de servitud indicades. El Servei de Gestió Territorial informa favorablement sobre el fet que les arquetes que donen servei a la infraestructura es localitzen fora de les zones inundables i conclou que la línia elèctrica soterrada, amb els canvis proposats, es considera viable.  
  
Les parcel·les ocupades per la planta solar fotovoltaica no es troben afectades per pendents superiors al 25 %, ni existeix cap corredor territorial fluvial. En la zona central de la planta que coincideix amb el camí de la Granada, en el qual es concentren gran part dels escolaments (com es mostra en l'estudi d'inundabilitat), s'hauran de respectar els perfils topogràfics actuals d'aquest, així com alliberar d'obstacles i facilitar que discórreguen les aigües. D'altra banda, confrontant amb la planta es troba el barranc de la Cuesta del Reloj, però sense afectar directament la zona ocupada per panells solars o altres instal·lacions diferents de les d'evacuació d'energia.  
La implantació de la planta solar PSF SAX I es realitzaria sobre sòls de capacitat agrològica moderada (classe C) en la quasi totalitat de l'extensió, i un sector mínim en la franja nord de la planta sobre sòls amb baixa capacitat (classe D), d'acord amb la cartografia de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
Quant a l'afecció sobre el paisatge, tant la fase de construcció de la instal·lació com d'explotació, suposaran un impacte negatiu sobre aquest. El promotor ha elaborat un estudi d'integració paisatgística i una addenda a aquest on valora de forma individualitzada l'afecció del projecte, proposa mesures correctores i de restauració, així com una proposta de pla de participació pública amb els resultats d'aquest.  
  
Entre les mesures d'integració paisatgística es proposen: disseny de les edificacions en concordança amb l'entorn; utilització de llast dels nous camins; les àrees circumdants a camins i la planta solar patiran la colonització espontània de vegetació adventícia; s'hauran de desmantellar i restaurar totes aquelles superfícies no necessàries per a la fase de funcionament, com ara apilaments, abocadors, instal·lacions auxiliars o vials temporals.  
El promotor ha elaborat un estudi arqueològic en el qual determina que no existeixen jaciments o elements etnològics o historicoartístics dels catalogats en aquest terme municipal que resulten directament afectats pel projecte, ni es troba en diversos quilòmetres al voltant cap element catalogat.  
Les aigües residuals generades durant la fase d'obra s'hauran d'emmagatzemar en un depòsit hermètic de recollida, la gestió es realitzarà mitjançant un contracte amb empresa autoritzada, que durà a terme la neteja i retirada d'aquestes  
L'ús d'aigua potable s'ha de subministrar mitjançant un camió cisterna i emmagatzemar en una bassa o depòsit habilitat a aquest efecte i assegurar-ne la potabilitat mitjançant processos de cloració.  
El programa de vigilància ambiental proposa un programa de seguiment de les incidències previstes i d'aquelles que puguen sorgir, que permeten detectar les desviacions dels efectes previstos o detectar nous impactes no previstos i, en conseqüència, redimensionar les mesures proposades o adoptar-ne d'altres noves.  
Addicionalment, la informació recollida en el programa s'haurà de plasmar en informes periòdics després de la finalització de les obres (informe únic), en la fase de funcionament (informe anual) i especials i puntuals quan es presenten circumstàncies o successos excepcionals que impliquen deterioracions o situacions de risc, a fi d'arbitrar les mesures complementàries necessàries, amb vista a eliminar o, si escau, minimitzar o compensar aquestes deterioracions o riscos; així com els informes que requerisca l'Administració competent.  
Després de la vida útil del projecte, es desmantellaran els panells i el cablejat elèctric, i es restauraran els accessos i els factors biòtics i abiòtics afectats.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'annex I (epígraf 2.g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits establits en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en la resta de disposicions aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc,  
  
Primer  
Formular aquesta declaració d'impacte ambiental del projecte de planta solar fotovoltaica, promogut PV XVIII Witerico, SL, en el terme municipal de Villena (Alacant), en la qual s'estableixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i que s'exposen a continuació, en les quals s'ha de desenvolupar el projecte per a la protecció adequada del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
Atesos els antecedents i fonaments de dret exposats es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'estableixen en els següents termes:  
i) Condicions generals:  
(1) La viabilitat ambiental del projecte quedarà condicionada al resultat de l'avaluació ambiental del sistema d'evacuació de la planta que inclou el projecte de la línia 132 kV i SET 132/30 kV SC2-col·lectora Valle (ATALFE/2020/22) i la subestació d'enllaç ES col·lectora Sax.  
(2) L'ocupació de les parcel·les pels panells fotovoltaics haurà de limitar-se als sectors que no presenten perillositat d'inundació, de conformitat amb l'informe emés pel Servei de Gestió Territorial. Si és el cas, s'adaptaran les mesures que aquest establisca per a viabilitzar la implantació dels panells.  
(3) El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària, en tant que no contradiguen el que s'estableix en aquesta resolució.  
(4) Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que siga aplicable, i que afecte els elements del medi recollits en aquesta resolució.  
(5) En els termes establits en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i deixarà de produir dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor haurà de notificar a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius:  
(6) S'hauran d'implementar les mesures d'integració proposades en l'estudi d'integració paisatgística aportat i completar-les amb les mesures d'integració paisatgístiques (MIP) establides en l'informe emés pel SIVP, així com les mesures que resulten adequades en relació amb els paràmetres de disseny tècnic de les centrals fotovoltaiques (orientació, connexió elèctrica i mecànica de l'eix dels seguidors, entre altres). Aquestes mesures s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, plànols i pressupost, per a executar-les realment i efectivament, i ser verificades en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, abans de l'autorització de l'explotació  
(7) Durant les fases de construcció i funcionament, i en fer les tasques de manteniment, s'haurà de complir el que s'estableix en el Decret 7/2004, de 23 de gener, per a previndre incendis forestals durant l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
(8) Els residus generats s'hauran de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat. S'hauran d'establir zones d'apilament temporal per als materials provinents dels moviments de terra i desbrossament, excloent-hi per a això les zones amb risc d'inundació i evitar l'augment dels pendents del terreny.  
(9) Quant a l'afecció sobre la flora i fauna, s'hauran d'implementar les mesures de protecció establides en l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'avifauna, així com les establides en l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental. S'haurà de complir l'article 9 del Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat relatiu a la protecció d'espècies silvestres catalogades i els articles 13 i 21 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, relatius a la protecció de tàxons silvestres i prevenció de danys.  
  
(10) D'acord amb el que estableix l'informe del Servei Territorial de Cultura i Esport, es proposa el seguiment arqueològic dels moviments de terra en el moment de l'execució de l'obra. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
(11) No podran utilitzar-se herbicides, plaguicides, insecticides, rodenticides i altres productes químics que per les seues característiques provoquen alteracions en els sistemes vitals de la fauna. Tampoc s'haurà d'utilitzar en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap mena de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l'aqüífer.  
  
(12) Tal com estableix l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural, a fi de compensar la pèrdua d'hàbitats de caràcter agrícola s'haurà de procurar mantindre els cultius existents en les zones de les parcel·les no ocupades per panells, i dedicar noves superfícies a l'ús agrícola afectat en una proporció equivalent de 25 % de la superfície de la planta.  
(13) Una vegada finalitzada la vida útil de la instal·lació fotovoltaica, l'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor al desmantellament d'aquesta.  
iii) Condicions al pla de vigilància ambiental:  
(14) Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
(15) S'haurà de dur a terme un pla de seguiment de l'avifauna, i enviar anualment els resultats al servei competent en biodiversitat.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que s'estableix en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 24 de gener de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9550, del 09-03-2023 (2023/2160)

RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de planta solar fotovoltaica Sax I, en el término municipal de Villena. Expediente: (2935119) 016/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9550

Fecha DOGV
:   09-03-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/2160

CVE


Fecha del documento
:   24-01-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de planta solar fotovoltaica Sax I, en el término municipal de Villena. Expediente: (2935119) 016/2023/AIA. [2023/2160]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2935119) 016/2023/AIA.  
Proyecto: Planta solar fotovoltaica Sax I.  
Promotor: PV XVIII WITERICO, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (ATALFE/2020/68).  
Localización: Villena.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La empresa PV XVIII Witerico, SL, promueve un proyecto de instalación solar fotovoltaica en el término municipal de Villena, con una potencia nominal de 47,19 MWn y pico de 49,98 MWp.  
El área total vinculada es de 94, 67 y abarca las parcelas 6, 10 y 32 del polígono 29, y las parcelas 70, 71, 72, 74, 77, 82, 9.011 y 9.012 del polígono 27. El área de la superficie ocupada asociada al perímetro envolvente de todos los equipos e infraestructuras es de 71,18 ha.   
Los módulos solares son de tipo silicio monocristalino y se instalarán en seguidores tipo monofila integrados en estructuras que irán hincadas al suelo directamente, sin cimentación. Los seguidores orientan los módulos para minimizar el ángulo de incidencia entre los rayos solares y la superficie de los módulos durante el día, aumentando así su rendimiento.  
Los módulos fotovoltaicos estarán interconectados entre ellos en grupos denominados cadenas o strings para su posterior aumento de tensión en los centros de transformación hasta 30 kV. La planta fotovoltaica se conectará en 30 kV a la subestación transformadora elevadora 132/30 kV SC2-colectora Valle (objeto de otro proyecto), de la que el promotor es cotitular, en la cual se conectarán varias centrales solares. La conexión de la subestación SC2-colectora Valle con la subestación enlace SE- Colectora Sax se realizará a través de una línea de interconexión mixta aéreo-subterránea LAAT 132 kV (ambas incluidas en el expediente ATALFE/2020/22). La SE colectora Sax y su línea de conexión a la red de transporte (ambas incluidas en el proyecto de central fotovoltaica CSF La Atalaya, tramitado ante el ministerio competente y que cuenta con resolución del ministerio competente en medio ambiente) servirán de enlace y permitirán la evacuación de la energía eléctrica producida en las distintas plantas fotovoltaicas a la subestación de la red de transporte de energía eléctrica SE Sax 400 kV.  
Los elementos de la PSF se situarán sobre varias parcelas ubicadas al suroeste del municipio de Villena (Alicante), el acceso a la central se realizará desde el camino de dominio público con referencia catastral 03140A027090130000WD.  
Para la ejecución del proyecto se prevé un acondicionamiento del terreno: movimiento de tierras (desmonte, terraplenado, acondicionamiento y nivelación del terreno); obras para acceder a la planta; disposición de viales internos; desvío de caminos públicos existentes; reposición de caminos afectados por la implantación; drenaje de la zona de actuación; montaje de los seguidores correspondientes y cerramiento perimetral.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
  
Tramitación administrativa  
a) Contenido del expediente  
En fecha 24 de noviembre de 2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto (ATALFE/2020/68). La misma se acompaña de:  
- Proyecto de ejecución de la planta solar fotovoltaica (la evacuación es compartida).  
- Estudio de impacto ambiental del proyecto.  
- Certificado de información pública.  
- Certificado de compatibilidad urbanística.  
- Documentación complementaria, estudio de avifauna, estudio de sinergias, estudio de integración paisajística, estudio de vulnerabilidad de riesgos, estudio Red Natura 2000, estudio de inundabilidad, estudio arqueológico y plan de desmantelamiento.  
En fecha 3 de enero de 2023, el Servicio de evaluación de impacto ambiental remite requerimiento de subsanación de documentación a resolver por el órgano sustantivo. En particular se requiere el informe vinculante definitivo en materia de ordenación del territorio y paisaje según el art. 25 del Decreto ley 14/2020, informe con pronunciamiento definitivo de la Subdirección General de Medio Natural e Informe vinculante en materia de patrimonio cultural, según artículo 11 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano.  
En fecha 5 de enero de 2023, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante aporta nueva documentación en respuesta al requerimiento de subsanación remitiendo informe de la Subdirección General de Medio Natural.  
En fecha 10 de enero de 2023, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante aporta informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
En fecha 13 de enero de 2023, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante da traslado a este órgano ambiental de un informe técnico de respuesta al informe del servicio de infraestructura verde y paisaje relativo a la planta solar fotovoltaica PSF SAX I.  
En fecha 18 de enero 2023, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante aporta informe del Servicio de Gestión Territorial.  
En fecha 23 de enero de 2023 el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante aporta informe del Servicio de Infraestructura verde y Paisaje.  
b) Información pública  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9234 con fecha 14 de diciembre de 2021. Durante el periodo de exposición pública se han presentado alegaciones por parte de la asociación Salvatierra:  
El estudio de impacto ambiental (en adelante EsIA) desprecia los efectos sinérgicos de los proyectos en tramitación que se ubicarían en el ámbito geográfico.  
El promotor responde que se ha elaborado una actualización del estudio de sinergias con todos los proyectos existentes o al menos conocidos y públicos en un radio de 15 km.  
- El EsIA no considera la afección a recursos paisajísticos y hábitats protegidos por la legislación europea y española, o bien se omite su valor patrimonial. Se estructura este argumento en varios puntos:   
a. Hábitats protegidos.  
El promotor responde que la implantación de la PSF Sax I no afecta a hábitats protegidos, ni zonas forestales. Además, se ha retranqueado la planta fotovoltaica de los terrenos forestales para disminuir al máximo posibles afecciones a esta zona y crear una zona de amortiguación.  
b. Coherencia de la Red Natura 2000.  
El promotor considera que el estudio de afecciones a los valores de la Red Natura 2000 realizado en el EsIA es lo suficientemente exhaustivo y tiene en cuenta todo lo necesario para esta valoración, ya que el proyecto se encuentra fuera de estas zonas catalogadas.  
c. Aprobación de las normas de gestión que regulan la ZEPA Sierra de Salinas (zonas periféricas de protección).   
El promotor responde que el proyecto ha valorado la afección a figuras de protección y espacios naturales vigentes, tal como aparece en el EsIA tramitado, cuya conclusión es que la PSF Sax I es compatible con los valores ambientales del entorno.  
- Las conclusiones del estudio de fauna son infundadas y arbitrarias, y no permiten la valoración adecuada de los impactos sobre la fauna.  
 El promotor responde que el inventario de fauna de ciclo anual completo realizado sigue las metodologías y criterios establecidos por el MITERD para plantas fotovoltaicas, así como los criterios y especies incluidas en las publicaciones de la Generalitat Valenciana, por tanto, es totalmente adecuado y representativo.  
- El impacto sobre ciertas especies faunísticas y florísticas protegidas, y su hábitat no está convenientemente reflejado en el EsIA. Concretamente (Paratriodonta alicantina), Murcielago grande de herradura (Rhinolophus ferrumequinum), Collalba negra (Oenanthe leucura), Águila real (Aquila chrysaetos), Búho real (Bubo bubo) y aves esteparias de la ZEPA Moratillas-Almela. En el caso de la flora, el alegante propone un estudio minucioso de la flora del lugar en un hábitat catalogado: 5330-Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos, dominado por este tipo de hábitat, donde aparece el matorral psammófilo (Sideritio chamaedryfoliae-Teucrietum dunensis).  
El promotor responde que el estudio de fauna de ciclo anual es completo, estimando una afección compatible sobre la fauna tras la aplicación de medidas correctoras, preventivas y compensatorias. De forma particular enumera los contactos y número de ejemplares obtenidos de las especies mencionadas por el alegante, así como medidas que favorecerán su desarrollo como el mantenimiento de la vegetación debajo de los paneles solares o la no utilización de fitosanitarios, entre otras.  
 - La eliminación de miles de pies de cultivos leñosos nada tiene que ver con los objetivos definidos en el proyecto de reducción de CO2.  
El promotor responde que la reducción de emisiones que logra la planta fotovoltaica al evitar el consumo de combustibles fósiles en la producción de energía es muy superior a la de los cultivos.  
 - Las medidas compensatorias propuestas no parecen obedecer ni en su naturaleza ni en su escala a las probables afecciones del proyecto. El alegante propone medidas complementarias a las existentes en el EsIA tales como: la compensación de superficies mediante alquiler durante la vida útil de la planta; la creación de un plan de conservación de anfibios; mayor selección de especies vegetales para la creación de la pantalla vegetal y la conservación de taludes, entre otras.  
El promotor tiene en consideración las medidas propuestas por la asociación y se atenderá a la dispuesto por el órgano ambiental. Así mismo, responde que las medidas compensatorias propuestas en el EsIA y el informe del inventario de fauna de ciclo anual completo reflejan perfectamente la compensación de los impactos residuales sobre la fauna.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos  
Simultáneamente, se formuló consulta por parte del órgano sustantivo a las Administraciones Públicas afectadas. Se ha recibido copia de los informes:  
  
Organismo Fecha informes respuesta Sentido Informes   
Ayuntamiento de Villena 17.06.2021 Informe favorable compatibilidad urbanística condicionado   
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (1) 13.04.2022   
(2) 15.07.2022   
(3) 20.12.2022   
(4) 20.01.2023 (1) Condicionado subsanación   
(2) Reiteración condicionado subsanación   
(3) Condicionado subsanación   
(4) Favorable   
Subdirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (1) 04.05.2022   
(2) 26.09.2022   
(3) 22.11.2022 (1) condicionado a medidas correctoras   
(2) condicionado a medidas correctoras   
(3) conformidad con los condicionantes   
Servicio de gestión territorial (1) 13.12.2022   
(2) 17.01.2023 Desfavorable al estudio de inundabilidad. Favorable al estudio de inundabilidad   
Dirección General de Cultura y Patrimonio 28.12.2022 Favorable   
  
  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Villena de fecha 17 de junio de 2021 condicionado al cumplimiento de los requisitos.  
- Informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de fecha 20 de enero de 2023, condicionado a que se lleven a cabo las medidas de integración paisajística descritas en el informe y en el informe de fecha 21.12.2022: se conformará zonas de transición en los perímetros norte y sur de la instalación, en todo caso no deben conformarse como terreno baldío; se propone una modificación en el trazado respecto a la zona propuesta como «conformación zona libre -conexión de infraestructura verde» que no se verá colonizada por seguidores fotovoltaicos y la amplitud debe ser, al menos, 25 m de anchura en toda su longitud; en cuanto a las zonas anexas al Camino Granada se mantendrán los cultivos leñosos y se introducirán elemento vegetales de porte medio; eliminación del recinto suroeste con el objeto de minimizar el impacto paisajístico.  
 - Informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fecha 22 de noviembre de 2022 de conformidad con los condicionantes establecidos por el promotor: reubicar los seguidores solares que interfieran y/o afecten a los bancales; compensar con más del 25 % de superficie respecto a la superficie total de la instalación; medidas de mejora del hábitat estepario; adaptación de los seguidores al terreno para permitir el crecimiento de la vegetación natural bajo dichos seguidores; creación de agrupaciones de vegetación dentro de la planta que refuercen la conectividad empleando como base los diferentes bancales y linderos; y disponer de cajas nido.  
- Informe favorable de la Dirección general de Cultura y Patrimonio, de fecha 28 de diciembre de 2022, condicionado al seguimiento arqueológico de los movimientos de tierra en el momento de la ejecución de la obra.  
- Informe del Servicio de gestión territorial de fecha 17 de enero de 2023 favorable al estudio de inundabilidad.  
  
Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
La planta solar fotovoltaica en cuestión se situará en el suroeste de la localidad de Villena, cercana a la sierra de Salinas que es zona ZEPA y LIC y al noroeste se encuentra la ZEPA Moratillas-Almela. Asociados a las fincas existen construcciones agrícolas y viviendas aisladas. El paisaje es el de un valle agrícola con aprovechamientos de carácter extensivo como viñedos, almendros, olivos o cultivos herbáceos anuales. Destacar que colindante a la PSF Sax I se encuentran las siguientes plantas solares fotovoltaicas en tramitación administrativa: PFV Atalaya Solar (ATALFE/2020/27), PFV Villasol (ATALFE/2020/26 ) y PSF Frutasol (ATALFE/2020/22), PFV Prados (ATALFE/2020/80), de tramitación autonómica; y FV Villena, FV CSF La Atalaya, FV Argos y Fotovoltaica Prados cuyo órgano instructor es el estatal competente.  
El suelo ocupado por el vallado está clasificado íntegramente como no urbanizable común según la normativa urbanística de Villena.  
Se analizan las alternativas tecnológicas y se opta por estructura de seguidor monofila (que supone un mayor rendimiento), así como alternativas en relación con la ubicación del proyecto. Asimismo, el promotor ha contemplado la alternativa cero (no ejecución del proyecto). Se propone en un estudio de justificación, varias ubicaciones diferentes. La alternativa de ubicación elegida se justifica por cercanía al punto de conexión SC2 Colectora Valle, además se encuentra fuera de zonas ZEPA, LIC y ZEC, no discurre ningún cauce y su superficie es prácticamente llana, pues apenas existen pendientes.  
Asimismo, se han propuesto tres alternativas para la evacuación de la energía generada en la planta hasta el punto de conexión con la Subestación SC2 Colectora Valle 132/30 kV, eligiendo la alternativa 3, ya que es la de menor longitud en su trazado, lo que implica menores impactos a: fauna, flora, paisaje y territorio.  
Según el EsIA durante la fase de construcción se producirá un incremento de polvo y de partículas en suspensión, debido al: desbroce del material vegetal, movimientos de tierra y tránsito de maquinaria. En esta fase también se producirán emisiones de gases procedentes de la oxidación de los combustibles, y un incremento de los niveles sonoros durante la ejecución de las obras. El promotor considera que es una afección compatible o no significativa, debido al carácter puntual y a la distancia con los núcleos poblacionales.  
Se proponen medidas para la reducción de la emisión del polvo tales como: humedecer previamente las zonas afectadas por los movimientos de tierra, así como zonas de acopio de materiales. De la misma forma, se procederá al riego de viales de salida o entrada de vehículos en la obra, zonas de instalaciones y parques de maquinaria; los vehículos que transporten material pulverulento deberán ir provistos de lonas o cerramientos retráctiles en la caja o volquete para evitar derrames o voladuras; se reducirá la altura de descarga de material y la velocidad de los vehículos dentro de los viales (máximo 30 km/h).  
En relación con el ruido, se estará a lo dispuesto en Real decreto 212/2002, de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre. Durante la fase de funcionamiento no se prevé la emisión significativa de ruido. En relación con la contaminación lumínica, se utilizarán luminarias que no emitan luz por encima del plano horizontal en su posición de instalación y se iluminarán exclusivamente aquellos lugares donde la luz sea necesaria.   
De acuerdo con la cartografía del PATFOR, las parcelas a ocupar no se encuentran catalogadas como suelo forestal. Sin embargo, el promotor decide retranquear la planta fotovoltaica para disminuir al máximo posibles afecciones a zonas forestales. Los terrenos en los que se desarrollan el parque solar no se localizan en el ámbito de espacios de la Red Natura 2000, ni albergan hábitats de interés comunitario ni otros espacios naturales protegidos o catalogados. No existe afección a ninguna vía pecuaria ni sendero. Como medida correctora se propone que los vallados serán de tipo cinegético y dispondrán de placas anticolisión.  
En el EsIA se valora el potencial riesgo de incendio forestal concluyendo que, debido al alto riesgo en determinadas épocas del año, se tomarán medidas correctoras y preventivas encaminadas a la reducción de riesgo de incendio. Entre las medidas destacan: que la gestión de residuos vegetales se realizará preferentemente mediante trituración.  
Se aplicarán las prescripciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal y en sus inmediaciones.  
El impacto sobre la vegetación se producirá por la eliminación de la misma debido al acondicionamiento y ocupación de los terrenos donde se localizan las infraestructuras del proyecto. La vegetación presente es fundamentalmente de tipo agrícola sin vegetación arbórea o arbustiva permanente dentro de la superficie de actuación. Se proponen en el EsIA medidas correctoras como: el balizamiento del área a desbrozar, la reutilización del material desbrozado; en caso de producirse descuajes o daños sobre el ramaje de la vegetación a preservar, deberá realizarse la poda correcta de las ramas dañadas; se deberán respetar, los ejemplares y rodales sobresalientes de vegetación natural presentes en todo el ámbito del proyecto, retranqueándose si fuera posible y necesario los emplazamientos originales para salvaguardarlos.  
Adicionalmente, tras los informes de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, se asumen medidas correctoras compensatorias, así como recomendaciones tales como: no se permite la eliminación de bancales, ni la sustitución de estos por montones de escombros; las estructuras de retención de suelo deberán mantenerse en condiciones de higiene ambiental e integración paisajística. Se insta a utilizar seguidores que se adapten al terreno para que no sea necesario realizar desmontes, además el hincado al terreno de lo seguidores deberá realizarse de manera directa evitando realizar cimentaciones siempre que el tipo de geología lo permita.   
En estos informes se prevé afección sobre especies prioritarias denominadas: Alcaraván común (Burhinus oedicnemus), Curruca rabilarga (Sylvia undata), Tomillo sapero de yesar (Frankenia thymifolia) incluida en el Catálogo valenciano de especies de flora amenazada (regulado por el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell), concretamente en su anexo II (especie no catalogada protegida). Contrastada la información con el del Banco de datos de biodiversidad y teniendo en cuenta la línea de evacuación, no se contemplan otras especies de flora prioritarias. No obstante, será necesaria de forma previa a la ejecución del proyecto, una prospección de campo dirigida identificar la presencia o ausencia de dichas especies y, en todo caso, se aplicará los artículos 13 y 21 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, relativo a su protección y a la prevención de daños.  
En las parcelas donde se ubicará el proyecto, se cultivan olivos. Según el Decreto 154/2018, de 21 de septiembre, del Consell, de desarrollo de la Ley 4/2006 de 19 de mayo, de la Generalitat, de patrimonio arbóreo de la Comunitat Valenciana, los olivos a partir de 3'55 m de perímetro de tronco, tienen un valor notable y a partir de 3'88 m son estrictamente protegidos. Antes de comenzar la instalación se acreditará la no existencia de ningún individuo arbóreo con estas condiciones mediante informe de perito ingeniero forestal independiente. En caso de existir se aplicarán las medidas protectoras conforme a la legislación, que establezca el órgano competente en patrimonio arbóreo.  
En cuanto a la afección a fauna, el EsIA contempla la afección que supone la ejecución de las obras, así como el propio funcionamiento de la planta solar. La principal afección vendrá derivada de la destrucción y fragmentación del hábitat, y a pérdida de la vegetación. Las especies más sensibles serán las rapaces diurnas y quirópteros, y los hábitats más afectados serán los agroecosistemas y ecosistemas forestales. Cabe destacar que en el ámbito de la PSF existe la ZEPA (ES0000457) Sierra de Salinas que dista 1.800 m en dirección sur de la poligonal y la ZEPA (ES0000456) Moratillas-Almela a 2.100 m en dirección norte, lo que supone zona de paso de aves, razón por la cual el promotor ha desarrollado un estudio de avifauna en el área de estudio. En el desarrollo del mismo, se ha inventariado las especies de aves mediante transectos de los diferentes hábitats del entorno. Este estudio detecta un área de nidificación de águila real (Aquila chrysaetos) que posee de 2 a 3 territorios que rodean la PSF. Así mismo, también se detecta la presencia de un área de campeo de águila perdicera (Aquila fasciata) Águila Calzada (Hieraaetus pennatus).   
La Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental indica que, además de un área de campeo, existe un área de nidificación para el águila perdicera (Aquila fasciata). La zona de instalación de la planta forma parte de la zona de campeo y alimentación de estas rapaces. En el estudio de avifauna también recoge la existencia de aves esteparias como el Alcaraván común (Burhinus oedicnemus) sisón común (Tetrax tetrax), ganga ortega (Pterocles orientalis), ganga ibérica (Pterocles alchata).   
La afección más grave a los grupos de aves se debe a la pérdida de superficie de campeo, en el caso de las rapaces, y de hábitat de cría y alimentación en el caso de las esteparias.   
El EsIA contempla medidas de prevención, corrección y compensación como: se evitará la apertura de nuevos viales de acceso, colocación de elementos de señalización que adviertan de la presencia de determinadas especies en el entorno de la obra. Durante la noche, las zanjas que no hayan sido cerradas deberán contar con sistemas de escape para posibles ejemplares de fauna, realizar las labores de desbroce de vegetación en fechas fuera de la época de nidificación y cría de la avifauna más sensible a este tipo de actuaciones.  
La Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, propone medidas adicionales a las previstas en el EsIA como: compensar la superficie de hábitat perdida y disminuir la fragmentación del ecosistema; en el caso de la especie Alcaraván común será necesario el mantenimiento de una capa herbácea en toda la superficie de las instalaciones y la siembra de variedades de cereal tradicional que permita completar el ciclo reproductivo de esta ave.  
Según la Resolución del 31 de agosto, del director general del Medio Natural y Evaluación ambiental, Villena se encuentra en la lista de municipios afectados por sobrepoblación de conejos, por lo que no se implantarán medidas que favorezcan su desarrollo en el ámbito proyectado. Asimismo, se minimizarán los movimientos de tierra y se aplicarán las medidas establecidas en el art. 14 de la Orden de 11 de junio de 2009, de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se aprueban directrices extraordinarias para el aprovechamiento, gestión y control del conejo de monte en la Comunitat Valenciana.  
La planta se instalará en una superficie que en la actualidad forma parte del coto de caza A-10032 y A-10032 (Loma de Carboneras), el promotor deberá informar a su titular del cambio de uso de suelo y de posibles efectos del artículo 39 de la Ley 13/2014, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana.  
La zona presenta vulnerabilidad media de acuíferos. En cuanto a la recarga de acuíferos la zona está calificada como áreas a mejorar por lo que se evitará la compactación del suelo en la misma. En cuanto a la permeabilidad del suelo la práctica totalidad de la planta se encuentra en zona de permeabilidad media mientras que una estrecha franja en la zona este está calificada como muy alta, y en la parte más sureste hay una zona calificada como alta. En cuanto a la LSMT 30kV de evacuación, solo se ve afectada de manera apreciable por láminas de inundación de dos cauces, el barranco de la cuesta del reloj, en su tramo inicial y barranco Bereta en su tramo final. En cuanto al resto de su recorrido, apenas se interceptan calados de inundación de escasa superficie y entidad.  
De acuerdo con lo que se establece en el informe de gestión del territorio , se deberán plantear medidas correctoras que incidan sobre la infiltración y la minimización de la escorrentía y que se centren básicamente en los siguientes aspectos: se deberá plantar y conservar zonas de vegetación en los estratos herbáceos, arbustivos y arbóreos que sirvan de tamiz de la lluvia y generan condiciones favorables para la infiltración disminuyendo las escorrentías; se deberán hacer labores del suelo que mantengan su textura esponjosa para que se facilite la infiltración o, en su caso, desarrollar tareas agrícolas como actividades complementarias; el cerramiento perimetral de la parcela deberá ser permeable al flujo.  
El EsIA contempla medidas correctivas y preventivas para evitar una afección significativa sobre la hidromorfología y el suelo. Entre otras, contempla realizar: cambios de aceite, filtros y baterías a pie de obra en las zonas habilitadas, siempre sobre suelo impermeable y a cubierto, procediendo al almacenamiento correcto de los productos y residuos que se generen; disponer en obra de absorbente vegetal para el control y recogida de posibles derrames vegetales; los residuos generados deben ser separados en función de su naturaleza; se aprovecharán al máximo los suelos fértiles extraídos en tareas de desbroce; el drenaje de viales de servicio y plataformas, se realizará con dimensiones adecuadas para el control y recogida de posibles derrames de aceite; comprobación de la disponibilidad de bidones y contenedores herméticos adecuados de recogida de residuos; verificar que los contenedores de residuos peligrosos se ubican en zonas estancas o impermeabilizadas y preferentemente a cubierto; comprobar que los trabajos realizados no provocan una modificación de la red de drenaje natural existente y que las cunetas cumplen su función de recogida y conducción de las aguas y que, no se produce el embarrado de estos; y la vigilancia por el personal de obra ante posibles vertidos y acopios de residuos en las zonas no aptas.  
En un primer informe, el servicio de Gestión Territorial determina que la línea eléctrica subterránea de evacuación discurre por zonas delimitadas dentro de peligrosidad de tipo geomorfológico y de nivel 6 del PATRICOVA y que deberá cumplir con lo establecido en el artículo 21 de la normativa del PATRICOVA, relativo a la adecuación de las infraestructuras en zonas inundables, además de situar las arquetas de servicio para la canalización soterrada fuera de estas zonas. Respecto a la planta solar fotovoltaica, el mismo informe determina que se encuentra afectada por peligrosidad del nivel 6 y geomorfológica de inundación de conformidad con la cartografía del PATRICOVA.   
En un segundo informe, tras la subsanación del estudio de inundabilidad presentado por el promotor, el Servicio de Gestión Territorial determina que la instalación de la planta solar fotovoltaica no es viable en aquellos sectores afectados por peligrosidad de inundación. Los sectores afectados por peligrosidad de inundación 3, 4 y 6, de acuerdo con la representación cartográfica recogida en las figuras 2 y 3 de dicho informe, se corresponden con una pequeña franja de la parcela 10 del polígono 29 de Villena, colindante con el camino de la Granada y con una pequeña zona de la parte noreste de la parcela 70 del polígono 27, colindante con la zona de policía del barranco de la Cuesta del Reloj.  
Con respecto a la línea, el promotor propone un cambio en el trazado inicialmente proyectado para no afectar a las franjas de dominio público hidráulico y sus zonas de servidumbre asociadas. Así mismo, señala que las arquetas dispuestas a ambos lados de los tres cruzamientos de cauces públicos proyectados (barranco de la Cuesta del Reloj, barranco de los Salaínes y barranco de Bareta) quedarán situadas fuera de las zonas de servidumbre indicadas. El Servicio de Gestión Territorial informa favorablemente el hecho de que las arquetas que dan servicio a la infraestructura se localicen fuera de las zonas inundables y concluye que la línea eléctrica soterrada, con los cambios propuestos, se considera viable.   
Las parcelas ocupadas por la planta solar fotovoltaica, no se encuentran afectadas por pendientes superiores al 25 %, ni existe ningún corredor territorial fluvial. La zona central de la planta, coincidente con el camino de la Granada en el que se concentran gran parte de las escorrentías (como se muestra en el estudio de inundabilidad) comporta que se deberán respetar los actuales perfiles topográficos del mismo, así como liberar de obstáculos y facilitar el discurrir de las aguas. Por otro lado, colindante con la planta se encuentra el barranco de la Cuesta del Reloj, pero sin afectar directamente a la zona ocupada por paneles solares u otras instalaciones diferentes a las de evacuación de energía.  
La implantación de la planta solar PSF SAX I se realizaría sobre suelos de moderada capacidad agrológica (clase C) en la casi totalidad de la extensión, y un sector mínimo en la franja norte de la planta sobre suelos con baja capacidad (clase D), de acuerdo con la cartografía del Institut Cartogràfic Valencià.  
En cuanto a la afección sobre el paisaje, tanto la fase de construcción de la instalación como de explotación, supondrán un impacto negativo sobre este. El promotor ha elaborado un estudio de integración paisajística y una adenda al mismo donde valora de forma individualizada la afección del proyecto, propone medidas correctoras y de restauración, así como una propuesta de plan de participación pública con los resultados del mismo.  
Entre las medidas de integración paisajística se proponen: diseño de las edificaciones en concordancia con el entorno; utilización de zahorra de los nuevos caminos; las áreas circundantes a caminos y planta solar sufrirán la colonización espontánea de vegetación adventicia; se desmantelarán y restaurarán todas aquellas superficies no necesarias para la fase de funcionamiento, tales como acopios, vertederos, instalaciones auxiliares o viales temporales.  
Se ha elaborado por el promotor un estudio arqueológico en el que determina que no existen yacimientos o elementos etnológicos o histórico-artísticos de los catalogados en este término municipal que resulten directamente afectados por el proyecto, no encontrando en varios kilómetros a la redonda ningún elemento catalogado.  
Las aguas residuales generadas durante la fase de obra se almacenarán en un depósito hermético de recogida, cuya gestión se realizará mediante contrato con empresa autorizada, que llevará a cabo la limpieza y retirada de las mismas  
El uso de agua potable se suministrará mediante un camión cisterna y almacenada en un estanque o depósito habilitado a este fin y se asegurará su potabilidad mediante procesos de cloración.  
El programa de vigilancia ambiental propone un programa de seguimiento de las incidencias previstas y de aquellas que puedan surgir, permitiendo detectar las desviaciones de los efectos previstos o detectar nuevos impactos no previstos y, en consecuencia, redimensionar las medidas propuestas o adoptar otras nuevas.  
Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos tras la finalización de la obras (informe único), en la fase de funcionamiento (informe anual) y especiales y puntuales cuando se presenten circunstancias o sucesos excepcionales que impliquen deterioros o situaciones de riesgo, con objeto de arbitrar las medidas complementarias necesarias, en orden a eliminar o, en su caso, minimizar o compensar dichos deterioros o riesgos; así como informes que requiera la Administración competente.  
Tras la vida útil del proyecto, se procederá al desmantelamiento de los paneles y cableado eléctrico, y a la restauración de los accesos y de los factores bióticos y abióticos afectados.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el anexo I (epígrafe 2.g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de evaluación de impacto ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Formular la presente declaración de impacto ambiental del proyecto de planta solar fotovoltaica, promovido PV XVIII Witerico, SL, en el término municipal de Villena (Alicante), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y que se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.   
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:   
i) Condiciones generales:  
(1) La viabilidad ambiental del proyecto quedará condicionada al resultado de la evaluación ambiental del sistema de evacuación de la planta que incluye el proyecto de la línea 132 kV y SET 132/30 kV SC2-Colectora Valle (ATALFE/2020/22) y la Subestación enlace SE Colectora Sax.  
(2) La ocupación de las parcelas por los paneles fotovoltaicos deberá limitarse a los sectores que no presentan peligrosidad de inundación, de conformidad con el informe emitido por el servicio de gestión Territorial. En su caso, se adaptarán las medidas que éste establezca para viabilizar la implantación de los paneles.  
(3) El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
(4) Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.   
(5) En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos:  
(6) Se deberán implementar las medidas de integración propuestas en el estudio de integración paisajística aportado y completarlas con las medidas de integración paisajísticas (MIP) establecidas en el informe emitido por el SIVP, así como las medidas que resulten adecuadas en relación con los parámetros de diseño técnico de las centrales fotovoltaicas (orientación, conexión eléctrica y mecánica del eje de los seguidores, entre otros). Estas medidas se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificadas en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de la explotación  
(7) Durante las fases de construcción y funcionamiento, y al realizar las tareas de mantenimiento, se deberá cumplir con lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, para prevenir incendios forestales durante la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
(8) Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado. Se establecerán zonas de acopio temporal para los materiales provenientes de los movimientos de tierra y desbroce, excluyendo para ello las zonas con riesgo de inundación y evitando el aumento de las pendientes del terreno.  
(9) En cuanto a la afección sobre la flora y fauna, se implementarán las medidas de protección previstas en el estudio de impacto ambiental y estudio de avifauna, así como las establecidas en el informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental. Se dará cumplimiento del artículo 9 del Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat relativo a la protección de especies silvestres catalogadas, de los artículos 13 y 21 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, relativos a la protección de taxones silvestres y prevención de daños.  
(10) De acuerdo con lo que establece el informe del Servicio Territorial de Cultura y Deporte, se propone el seguimiento arqueológico de los movimientos de tierra en el momento de la ejecución de la obra. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.   
(11) No podrán utilizarse herbicidas, plaguicidas, insecticidas, rodenticidas y otros productos químicos que por sus características provoquen alteraciones en los sistemas vitales de la fauna. Tampoco se utilizarán en el proceso de limpieza de los módulos fotovoltaicos ningún tipo de jabón, disolvente o sustancia que pueda contaminar el suelo o el acuífero.   
(12) Tal y como establece el informe de la Subdirección General de Medio Natural, al objeto de compensar la pérdida de hábitats de carácter agrícola se procurará mantener los cultivos existentes en las zonas de las parcelas no ocupadas por paneles, y dedicar nuevas superficies al uso agrícola afectado en una proporción equivalente de 25 % de la superficie de la planta.  
(13) Finalizada la vida útil de la instalación fotovoltaica, la emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de esta.  
Iii) Condiciones al plan de vigilancia ambiental:  
(14) Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
(15) Se llevará a cabo un plan de seguimiento de la avifauna, enviando anualmente los resultados al Servicio competente en biodiversidad.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 24 de enero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML