Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9437, del 28-09-2022 (2022/8519)

RESOLUCIÓ de 7 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies, polígon 4, parcel·la 173, partida Dehesa, del terme municipal de Barracas. Expedient: (2029494) 102/2021/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9437

Data del DOGV
:   28-09-2022

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2022/8519

CVE


Data del document
:   07-06-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 7 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies, polígon 4, parcel·la 173, partida Dehesa, del terme municipal de Barracas. Expedient: (2029494) 102/2021/AIA. [2022/8519]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 102/2021/AIA (2029494).  
Títol: reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies.  
Titular: Rosa Mercedes Morte Peiró.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2021/160.  
Localització: terme municipal Barracas (Castelló). Polígon 4, parcel·la 173, partida Dehesa.  
  
Descripció del projecte  
La finalitat d'aquesta perforació és augmentar la profunditat d'un sondeig existent l'execució del qual va ser autoritzada pel Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló i tramitat amb l'expedient ASOSUB/2020/277. El sondeig es va realitzar amb la pretensió de dur a terme el reg de suport de carrasques tofoneres mitjançant microaspersió en una superfície de cultiu de 19.280 m². Es pretenia, per tant, el reg de tota la superfície de la parcel·la. No obstant això, després d'arribar a la profunditat de 120 m, el cabal obtingut del pou era insuficient per a satisfer la demanda d'aigua per al regadiu de la finca. Per això, la promotora desitja incrementar la profunditat fins als 225 m amb la finalitat d'aconseguir un cabal suficient que garantisca la viabilitat de l'explotació agrícola, quedant definides en el projecte les obres necessàries per a això. Per a estimar la demanda d'aigua total i els cabals d'explotació previstos per al reg de carrasques tofoneres, s'ha estimat una dotació bruta 1.000 m³/ha/any pel que per a la superfície que es vol posar en explotació el volum màxim anual necessari seria: Vma = 1,928 ha × 1.000 m³/ha = 1.928 m³/any. Aquestes necessitats quedarien cobertes amb un aprofitament per a un volum màxim anual inferior als 7.000 m³.  
  
L'aqüífer que captarà aquest sondeig pertany al sistema 56 Serra Espadà-Plana de Castelló-Plana de Sagunt, subsistema 56.03 Landete-Alpuente-serra del Toro. Atesa la denominació actual aquest sondeig captarà l'extrem sud-occidental de la massa d'aigua subterrània amb codi 080.124 Serra del Toro.  
Les obres a realitzar consisteixen a aprofundir 105 m més el sondeig existent (de 120 m actuals fins a 225 m), mitjançant el sistema de rotopercussió directa. Per a això serà necessari mandrinar el sondeig i desbloquejar les zones que puguen trobar-se obstruïdes. A continuació, es repassarà la zona ja perforada, i es continuarà el sondeig fins a 225 m. El diàmetre de la perforació serà de 254 mm, cimentant l'espai anul·lar fins a una profunditat de 2 m i, en cas que resulte positiva, l'entubament del pou es realitzarà íntegrament amb canonada de ferro de 200 mm de diàmetre i 5 mm de grossària, ranurant-la en aquells trams més productius. L'aigua serà elevada mitjançant bomba submergible, col·locada a una profunditat al voltant de 200 m per a realitzar un assaig de bombament que determine el cabal d'explotació més eficaç. La profunditat del nivell estàtic de l'aigua es preveu a 150 m i el nivell dinàmic a 170 m. Segons els càlculs efectuats, el consum d'aigua en el mes de juliol, establit com a màxima necessitat i per a un torn de funcionament de la bomba de 08.93 hores resulta: 482 m³. Pel que el cabal punta necessari (Qp) seria de 18 m³/hora considerant un reg de tres dies/mes i bombant 08.93 hores/dia, la qual cosa equival a 5 l/seg.  
  
Descrita de manera esquemàtica, la columna estratigràfica prevista estima que el sondeig comence travessant 9 m d'argiles i graves del Quaternari, continuant amb calcàries fins als 120 m, per a seguir fins al final de sondeig (225 m) amb calcàries i margocalcàries, pertanyent els dos trams al Juràssic Superior (Malm).  
El sondeig se situarà en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna forestal), confrontant a sòl no urbanitzable protegit. Es troba, no obstant això, a menys de 500 m de zona forestal, per tant, es considera com a zona d'influència forestal en funció de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Està situat dins una zona especial de conservació (ZEC) de llocs d'importància comunitària: (LIC) Alt Palància (ES5223005), i allunyat d'altres espais naturals protegits, i també de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en data 09.07.2021, el cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló, (ref. exp. ASOSUB/2021/160) va donar trasllat del projecte de l'esmentada obra, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consultes a administracions i informes rebuts  
En data 01.03.2022 se sol·licita a la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental l'emissió d'informe en relació amb la possible afecció del projecte a Xarxa Natura 2000 -(LIC) Alt Palància (ES5223005) (zona C)- i es remet l'informe el 21.03.2022 (10SVVS/2022/301/E). En l'informe rebut es considera que «el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000. En conseqüència, i d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, es considera que el projecte no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000» i, en conseqüència, pot continuar la seua tramitació.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, i també de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013,de 9 de desembre, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució la superfície afectada pels equips de perforació, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris serà d'uns 100 m², l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte es desmunten i es retiren. Una vegada finalitzada l'obra de perforació, en cas de ser positiva, el sondeig no requerirà més condicionament que construir la caseta per a instal·lar el grup elevador i instal·lacions elèctriques.  
b) El termini màxim d'execució de les obres serà d'una setmana, incloent-hi la perforació i aforament, i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que respecta a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots on es depositaran els detritus extrets de la perforació. Una vegada finalitzats els treballs es procedirà a la restauració de les condicions originals del terreny adequant i netejant tant la zona de perforació com els accessos i l'emplaçament de l'utillatge i material auxiliar. En el cas que la perforació resulte positiva, les obres d'elevació de l'aigua se situarien en una nau que albergaria el grup de bombament i el quadre de control i maniobra, amb un clos metàl·lic del recinte per a protegir d'actes vandàlics i amb unes dimensions molt reduïdes (16 m²). Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
  
  
  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment de l'aprofundiment de 105 m d'un sondeig ja existent i de la neteja del tram ja perforat. Consisteixen en roca triturada que s'emmagatzemarà en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots que, una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica d'ambdós és molt similar i, en ambdós casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02 (absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).  
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
Ubicació del projecte  
El pou es localitza en el terme municipal de Barracas, a uns 1.600 m al sud-est del nucli de població. L'accés al punt del sondeig es realitza partint del municipi de Barracas sentit València, per l'actual via de servei de la A-23 (antiga CN-234 Sagunt-Burgos). En arribar a la bifurcació d'accés a la a-23, es prossegueix per la via de servei durant 450 m desviant-se per un camí a l'esquerra per a prendre un pas inferior de la a-23, i continuant a l'eixida a la dreta durant 150 m; després de recórrer 170 m més i torçant pel camí de l'esquerra als 500 m s'arriba a la parcel·la on s'executarà el sondeig en un punt amb les coordenades UTM següents: (dàtum ETRS89, fus 30): X 697.626 Y: 4.430.771. Se situa en el sector central d'una vall de fons pla entre la A-23 i la lloma de la Serratilla, al peu de la qual s'emplaça. La vall està formada per parcel·les dedicades a cultius de secà amb enclavaments de pineda de repoblació, mentre que els relleus rocosos que el limiten estan molt escassament poblats de vegetació.  
  
La parcel·la i els seus voltants estan classificats com a sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna forestal), confrontant a sòl no urbanitzable protegit. Es troba, no obstant això, a menys de 500 m de zona forestal i, per tant, es considera com a zona d'influència forestal en funció de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Per consegüent, el promotor i el director de les obres hauran de preveure el compliment del que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit i, segons informes rebuts, la seua execució no tindrà efectes apreciables sobre el LIC Alt Palància (ES5223005) (zona C) de la Xarxa Natura 2000 ni tampoc a hàbitats naturals d'especial rellevància ni a altres elements ambientals, ni històric culturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produeix qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, en el seu cas, s'acomplirà el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, i és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, i també la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, i els seus additius (escumants) a la qual cosa s'afigen els materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació. El lixiviat total, el contingut de contaminants en ells i l'ecotoxicitat del lixiviat són insignificants i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies. Sobre la base del que s'ha esmentat en les consideracions prèvies, no es considera afecció sobre la fauna, flora i biodiversitat.  
  
Per la qual cosa, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El Projecte de perforació aprofundiment del pou la Falla de Barracas, destinat al proveïment urbà del municipi constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció segona del capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc:  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies, en el polígon 4, parcel·la 173, del terme municipal de Barracas i promogut per Rosa Mercedes Morte Peiró, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r. El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació. En el cas de desenvolupar el pou amb àcid clorhídric, la zona de descàrrega de l'acidificació es realitzarà en una zona habilitada per a això on no puguen produir-se afeccions de qualsevol tipus sobre el terreny.  
2n. Donada la localització del sondeig dins de zona d'influència forestal, el promotor i el director de les obres hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3r. Si en l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfics, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4t. Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i ambdós inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de farcit diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farcit (article 3.1.a. No obstant això, als detritus del sondeig li aplicaria el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, ja que l'Ordre APM/1007/2007, de 10 d'octubre, només aplica a materials classificats amb el codi 17 05 04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat, i quedar amb la seua morfologia inicial.  
5é) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, en el seu cas, indemnitzar als afectats pels perjudicis ocasionats.  
6é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
7é) En el cas que per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.), s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, i també a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
b. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
c. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 7 de juny de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9437, del 28-09-2022 (2022/8519)

RESOLUCIÓN de 7 de junio de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto reprofundización de sondeo para investigación de aguas subterráneas, polígono 4, parcela 173, partida Dehesa, del término municipal de Barracas. Expediente: (2029494) 102/2021/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9437

Fecha DOGV
:   28-09-2022

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2022/8519

CVE


Fecha del documento
:   07-06-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Barracas](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 7 de junio de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto reprofundización de sondeo para investigación de aguas subterráneas, polígono 4, parcela 173, partida Dehesa, del término municipal de Barracas. Expediente: (2029494) 102/2021/AIA. [2022/8519]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 102/2021/AIA (2029494).  
Título: Reprofundización de sondeo para investigación de aguas subterráneas.  
Titular: Rosa Mercedes Morte Peiró.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Expediente en el órgano sustantivo: ASOSUB/2021/160.  
Localización: término municipal Barracas (Castellón). Polígono 4, parcela 173, partida Dehesa.  
  
Descripción del proyecto  
La finalidad de esta perforación es la de aumentar la profundidad de un sondeo existente cuya ejecución fue autorizada por el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón y tramitado con el expediente ASOSUB/2020/277. El sondeo se realizó con la pretensión de llevar a cabo el riego de apoyo de carrascas truferas mediante microaspersión en una superficie de cultivo de 19.280 m². Se pretendía, por tanto, el riego de toda la superficie de la parcela. Sin embargo, tras alcanzar la profundidad de 120 m, el caudal obtenido del pozo era insuficiente para satisfacer la demanda de agua para el regadío de la finca. Por ello, la promotora desea incrementar la profundidad hasta los 225 m con el fin de conseguir un caudal suficiente que garantice la viabilidad de la explotación agrícola, quedando definidas en el proyecto las obras necesarias para ello. Para estimar la demanda de agua total y los caudales de explotación previstos para el riego de carrascas truferas, se ha estimado una dotación bruta 1.000 m³/Ha/año por lo que para la superficie que se quiere poner en explotación el volumen máximo anual necesario sería: Vma = 1,928 Ha x 1.000 m³/ha = 1.928 m³/año. Estas necesidades quedarían cubiertas con un aprovechamiento para un volumen máximo anual inferior a los 7.000 m³.  
El acuífero que captará este sondeo pertenece al sistema 56 sierra Espadán-Plana de Castellón Plana de Sagunto, subsistema 56.03 Landete-Alpuente- sierra del Toro. Atendiendo a la denominación actual este sondeo captará el extremo suroccidental de de la masa de agua subterránea con código 080.124 Sierra del Toro.  
Las obras a realizar consisten en profundizar 105 m más el sondeo existente (de 120 m actuales hasta 225 m), mediante el sistema de rotopercusión directa. Para ello será necesario escariar el sondeo y desbloquear las zonas que puedan encontrarse obstruidas. A continuación, se repasará la zona ya perforada, y se continuará el sondeo hasta 225 m. El diámetro de la perforación será de 254 mm, cementando el espacio anular hasta una profundidad de 2 m y, en caso de que resulte positiva, el entubado del pozo se realizará en su totalidad con tubería de hierro de 200 mm de diámetro y 5 mm de espesor, ranurándola en aquellos tramos más productivos. El agua será elevada mediante bomba sumergible, colocada a una profundidad de alrededor de 200 m para realizar un ensayo de bombeo que determine el caudal de explotación más eficaz. La profundidad del nivel estático del agua se prevé a 150 m y el nivel dinámico a 170 m. Según los cálculos efectuados el consumo de agua en el mes de julio, establecido como máxima necesidad y para un turno de funcionamiento de la bomba de 08.93 horas resulta: 482 m³. Por lo que el caudal punta necesario (Qp) sería de 18 m³/hora considerando un riego de 3 días/mes y bombeando 08.93 horas/día, lo que equivale a 5 l/seg.  
Descrita de forma esquemática, la columna estratigráfica prevista estima que el sondeo comience atravesando 9 m de arcillas y gravas del Cuaternario, continuando con calizas hasta los 120 m, para seguir hasta el final de sondeo (225 m) con calizas y margocalizas, perteneciendo los dos tramos al Jurásico Superior (Malm).  
El sondeo se ubicará en una parcela clasificada como suelo no urbanizable común (zona rural común forestal), colindante a suelo no urbanizable protegido. Se encuentra, no obstante, a menos de 500 m de zona forestal, por tanto, se considera como zona de influencia forestal en función de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Está situado dentro una zona especial de conservación (ZEC) de lugares de importancia comunitaria: (LIC) Alto Palancia (ES5223005), y alejado de otros espacios naturales protegidos, así como de cualquier otra afección a áreas protegidas o vías pecuarias.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 09.07.2021 el jefe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón, (ref. exp. ASOSUB/2021/160) dio traslado del proyecto de la citada obra, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En fecha 01.03.2022 se solicita a la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la emisión de informe en relación con la posible afección del proyecto a Red Natura 2000 -(LIC) Alto Palancia (ES5223005) (zona C)- remitiendo el informe el 21.03.2022 (10SVVS/2022/301/E). En el informe recibido se considera que, «el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000. En consecuencia, y de acuerdo con lo establecido en los artículos 6 y 7 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, se considera que el proyecto no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000» y, en consecuencia, puede continuar su tramitación.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada por los equipos de perforación, tuberías, maquinaria, balsa de lodos y accesorios será de unos 100 m², cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación, en caso de ser positiva, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la caseta para instalar el grupo elevador e instalaciones eléctricas.  
b) El plazo máximo de ejecución de las obras, será de una semana incluyendo la perforación y aforo, y el montaje y desmontaje de los equipos. Por lo que respecta a las obras necesarias para realizar la perforación, consistirán en acondicionar los accesos al pozo, allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos donde se depositarán los ripios extraídos de la perforación. Una vez finalizados los trabajos se procederá a la restauración de las condiciones originales del terreno adecuando y limpiando tanto la zona de perforación como los accesos y el emplazamiento del utillaje y material auxiliar. En el caso que la perforación resulte positiva las obras de elevación del agua se ubicarían en una nave que albergaría el grupo de bombeo y el cuadro de control y maniobra, con un vallado metálico del recinto para proteger de actos vandálicos y con unas dimensiones muy reducidas (16 m²). Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos. Así pues, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de la profundización de 105 m de un sondeo ya existente y de la limpieza del tramo ya perforado. Consisten en roca triturada que se almacenará en una balsa excavada junto al pozo. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos que, una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria. 15 02 02\* (Absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto  
El pozo se localiza en el término municipal de Barracas, a unos 1.600 m al sureste del núcleo de población. El acceso al punto del sondeo se realiza partiendo del municipio de Barracas sentido València, por la actual vía de servicio de la A-23 (antigua CN-234 Sagunto-Burgos). Al llegar a la bifurcación de acceso a la A-23, se prosigue por la vía de servicio durante 450 m desviándose por un camino a la izquierda para tomar un paso inferior de la A-23, y continuando a la salida a la derecha durante 150 m; tras recorrer 170 m más y torciendo por el camino de la izquierda a los 500 m se llega a la parcela donde se va a ejecutar el sondeo en un punto con las siguientes coordenadas UTM: (DATUM ETRS 89, HUSO30): X: 697.626 Y: 4.430.771. Se ubica en el sector central de un valle de fondo plano entre la A-23 y la loma de la Serratilla, a cuyo pie se emplaza. El valle está formado por parcelas dedicada a cultivos de secano con enclaves de pinar de repoblación, mientras que los relieves rocosos que lo limitan están muy escasamente poblados de vegetación.  
La parcela y sus alrededores están clasificadas como suelo no urbanizable común (zona rural común forestal), colindante a suelo no urbanizable protegido. Se encuentra, no obstante, a menos de 500 m de zona forestal y, por tanto, se considera como zona de influencia forestal en función de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Por consiguiente, el promotor y el director de las obras deberán prever el cumplimiento de lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
c) La actuación no afecta a ningún espacio natural protegido y, según informes recibidos, su ejecución no tendrá efectos apreciables sobre el LIC Alto Palancia (ES5223005) (zona C) de la Red Natura 2000 ni tampoco a hábitats naturales de especial relevancia ni a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63º y 65º de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de una semana y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación, y sus aditivos (espumantes) a lo que se añaden los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos y de la explanación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir un problema de eliminación. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes en ellos y la ecotoxicidad del lixiviado son insignificantes y, en particular, no deberán suponer riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas. En base a lo mencionado en las consideraciones previas no se considera afección sobre la fauna, flora y biodiversidad.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El Proyecto de perforación profundización del pozo la Falla de Barracas, destinado al abastecimiento urbano del municipio constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del Proyecto reprofundización de sondeo para investigación de aguas subterráneas, en el polígono 4, parcela 173, del término municipal de Barracas y promovido por Rosa Mercedes Morte Peiró, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación. En el caso de desarrollar el pozo con ácido clorhídrico, la zona de descarga de la acidificación se realizará en una zona habilitada para ello donde no puedan producirse afecciones de cualquier tipo sobre el terreno.  
2º) Dada la localización del sondeo dentro de zona de influencia forestal, el promotor y el director de las obras deberán tener en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3º) Si en la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
4º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a). Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17.05.2004. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
5º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
6º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
7º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
b. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
c. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 7 de junio de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML