Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9482, del 01-12-2022 (2022/11439)

LLEI 5/2022, de 29 de novembre, de la Generalitat, de Residus i Sòls contaminats per al foment de l'economia circular a la Comunitat Valenciana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2022/11/29/5**

### Versions

 24/12/2024 - Actualitat  01/01/2024 - 23/12/2024  01/01/2023 - 31/12/2023  Text inicial: 22/12/2022 - 31/12/2022 

### Dades del document

Número de DOGV
:   9482

Data del DOGV
:   01-12-2022

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2022/11439

CVE


Data del document
:   29-11-2022

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [reciclatge de residus](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [gestió de residus](javascript:void(0))
    * [política de medi ambient](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 24.12.2024*

Sia notori i manifest a tots els ciutadans i totes les ciutadanes que Les Corts han aprovat i jo, d'acord amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del rei, promulgue la Llei següent:

**ÍNDEX**

**Preàmbul**

**TÍTOL I. Disposicions i principis generals, competències i finançament**

**CAPÍTOL I. Disposicions generals**

**CAPÍTOL II. Principis de la política de residus i competències administratives**

**TÍTOL II. Organització i recursos**

**CAPÍTOL I. Agència Valenciana de Residus i Economia Circular**

**CAPÍTOL II. Recursos econòmics**

**TÍTOL III. Instruments de la política de residus**

**TÍTOL IV. Prevenció de residus**

**TÍTOL V. Gestió de residus**

**CAPÍTOL I. Obligacions en la gestió dels residus**

**CAPÍTOL II. Mesures i objectius en la gestió de residus**

**CAPÍTOL III. Mesures de gestió per a residus específics**

**CAPÍTOL IV. Sobre trasllat de residus**

**CAPÍTOL V. Informació**

**CAPÍTOL VI. Règim d’autorització i comunicació de les activitats de producció i gestió de residus**

**TÍTOL VI. Sòls contaminats**

**TÍTOL VII. Responsabilitat, vigilància, inspecció i control**

**Disposicions addicionals**

**Disposicions transitòries**

**Disposicions derogatòries**

**Disposicions finals**

**ANNEX I. Llistat no exhaustiu de possibles actuacions de despesa o inversions finançables amb càrrec al fons ambiental de política de residus i economia circular**

**ANNEX II. SDR i SDDR**

**ANNEX III. Sistemes de gestió d’envasos reutilitzables industrials i comercials**

PREÀMBUL

I

Al llarg dels últims anys s'ha fet palesa la creixent preocupació científica, social i institucional, a tots els nivells de govern, pels impactes negatius que l'actual model de producció i consum prevalent en les societats industrialitzades està tenint tant sobre el funcionament del clima com sobre l'estructura i el funcionament dels ecosistemes terrestres, aquàtics i marins, tant a escala local com global.

En aquesta línia, des de les instàncies científiques i tecnològiques, la societat civil i les institucions s'ha advocat per una transformació del model econòmic que evite el malbaratament de materials, incremente l'eficiència en l'ús dels recursos i la energia, transite cap a l'ús generalitzat de fonts d'energia renovables, protegisca el medi ambient, restaure la biodiversitat i els serveis ecosistèmics de què es beneficia el conjunt de la societat i permeta una transició ecològica que reduïsca la vulnerabilitat social, econòmica i ambiental de les persones davant els efectes del canvi climàtic i previnga les seues causes. Tots aquests criteris conformen el nou paradigma de l'economia circular.

Resulta evident que, en la transició cap a un nou model econòmic basat en els criteris de l'economia circular, la prevenció i la gestió correcta dels residus que desenvolupen en tota la seua extensió els principis de reducció, reutilització i reciclatge dels residus són elements claus per a aconseguir-ho.

A l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb l'article 50.6 de l'Estatut d'autonomia, correspon a la Generalitat, en el marc de la legislació bàsica de l'Estat, el desenvolupament legislatiu i l'execució en matèria de protecció del medi ambient, sense perjudici de les facultats de la Generalitat per a establir normes addicionals de protecció. Aquesta competència inclou, en tot cas, la regulació de la prevenció de residus d'envasos i embalatges, des que es generen fins que passen a ser residus a la Comunitat Valenciana, la gestió eficaç, el trasllat i la disposició final. En aquestes matèries la Generalitat pot establir polítiques pròpies més exigents, i concretar i desenvolupar, a través d'una llei, aquelles previsions bàsiques que, en matèria de medi ambient, es tradueixen en l'habilitació legislativa a les Corts Valencianes per a dictar normes addicionals de protecció. En virtut d'aquest precepte estatutari es va aprovar la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i sòls contaminats de la Comunitat Valenciana, mitjançant la qual s'estableix el marc regulador de la política autonòmica de residus i els seus instruments de planificació autonòmica en matèria de residus, com l'actualment vigent Decret 55/2019, de 5 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova la revisió del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.

Així mateix, d'acord amb l'article 61.3.d, la Comunitat Valenciana, com a regió de la Unió Europea, sense perjudici de la legislació de l'Estat, té la competència exclusiva per al desenvolupament i l'execució de les normes i disposicions europees en l'àmbit de les seues competències.

Malgrat l'existència de les esmentades normes autonòmiques en matèria de residus, és significatiu el desenvolupament normatiu europeu i estatal en matèria de residus i economia circular des de l'aprovació de la Llei 10/2000, i la necessitat, per tant, d'adaptar la legislació autonòmica a la legislació bàsica estatal en matèria de residus i medi ambient, així com al desenvolupament dels principis i objectius de la legislació europea en matèria de residus, medi ambient i economia circular.

En l'àmbit europeu, té especial rellevància l'anomenada Directiva marc de residus, Directiva 2008/98/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 19 de novembre de 2008, sobre els residus i per la qual es deroguen diverses directives. Aquesta norma estableix la política europea en matèria de residus, les mesures de prevenció i obligacions de reciclatge, la jerarquia en matèria de gestió de residus i els principis del sisé programa comunitari en matèria de medi ambient.

Així mateix, més recentment, les institucions europees van aprovar un conjunt de directives europees que conformen l'anomenat paquet legislatiu d'economia circular, mitjançant les quals es modifiquen diverses directives amb incidència rellevant en la política de residus, per a adaptar-les als objectius, requeriments, criteris, i principis estratègics de la Unió Europea en matèria d'economia circular:

– Directiva (UE) 2018/849 del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de maig de 2018, per la qual es modifiquen la Directiva 2000/53/CE relativa als vehicles al final de la seua vida útil, la Directiva 2006/66/CE relativa a les piles i acumuladors i als residus de piles i acumuladors i la Directiva 2012/19/UE sobre residus d'aparells elèctrics i electrònics.

– Directiva (UE) 2018/850 del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de maig de 2018, per la que es modifica la Directiva 1999/31/CE relativa a l'abocament de residus.

– Directiva (UE) 2018/851 del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de maig de 2018, per la que es modifica la Directiva 2008/98/CE sobre els residus.

– Directiva (UE) 2018/852 del Parlament Europeu i del Consell, de 30 de maig de 2018, per la que es modifica la Directiva 94/62/CE relativa als envasos i residus d'envasos.

Així mateix, la Resolució del Parlament Europeu, de 13 de juny de 2018, sobre política de cohesió i economia circular, i la Resolució del Parlament Europeu, de 31 de maig de 2018, sobre l'aplicació de la directiva sobre disseny ecològic, són directrius clares sobre objectius d'economia circular que la Unió Europea marca als estats membre com a mesures urgents i necessàries per a la recuperació mediambiental i per a garantir un futur sostenible de la societat europea en el context de la lluita contra el canvi climàtic, el qual requereix polítiques globals i transversals urgents.

Posteriorment, i en la mateixa línia, les institucions de la Unió Europea van aprovar la Directiva (UE) 2019/904 del Parlament Europeu i del Consell, de 5 de juny de 2019, relativa a la reducció de l'impacte de determinats productes de plàstic en el medi ambient.

Des de l'entrada en vigor de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus i sòls contaminats de la Comunitat Valenciana, també s'han succeït novetats normatives en l'ordenament jurídic espanyol. Destaquen, per la seua rellevància, la Llei 20/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, mitjançant la qual es transposa a l'ordenament jurídic espanyol la Directiva 2008/98/CE i s'estableix la legislació estatal bàsica en aquestes matèries, i més recentment, el Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, sobre l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador, que transposa la Directiva 2018/850. Així mateix, en 2016 el govern espanyol va aprovar el Pla estatal marc de residus 2016-2022, mitjançant el qual s'estableixen els objectius operatius de compliment de la Llei 20/2011 i s'estableix l'estructura dels plans autonòmics en matèria de residus i la contribució de les comunitats autònomes a l'assoliment dels objectius estatals en matèria de residus. Més recentment, en juny de 2020, el Consell de Ministres va aprovar la nova Estratègia espanyola sobre economia circular, Espanya Circular 2030. Finalment, l'aprovació de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, completa el marc normatiu bàsic pel que fa a la matèria que és objecte d'aquesta llei.

També cal esmentar els recents desenvolupaments legislatius autonòmics en aquesta matèria realitzats a les Illes Balears, amb la Llei 8/2019, de 19 de febrer, de residus i sòls contaminats de les Illes Balears, i a la Comunitat Foral de Navarra, amb la Llei 14/2018, de residus i la seua fiscalitat, de Navarra.

En aquest sentit, aquesta legislació autonòmica proporciona un referent de seguretat jurídica als preceptes regulats en aquesta llei, atès que la Llei 14/2018, de residus i la seua fiscalitat, de Navarra, va ser recorreguda, en part, pel Govern d'Espanya davant el Tribunal Constitucional. Actualment es disposa de la Sentència 100/2020, de 22 de juliol, de 2020, del Tribunal Constitucional, que dona la raó al Govern de Navarra en relació amb la norma aprovada. Sobre això, cal indicar que no es van recórrer per inconstitucionals, pel Govern d'Espanya, els mecanismes previstos en la llei navarra d'implantació de mesures complementàries en matèria de gestió d'envasos lleugers.

Tanmateix, no consta recurs d'inconstitucionalitat contra la Llei 8/2019, de 19 de febrer, de residus i sòls contaminats de les Illes Balears, per part del Govern d'Espanya, a la vista de la sentència del Tribunal Constitucional 100/2020, de 22 de juliol, en relació amb la llei de residus de Navarra esmentada. Sobretot en tot allò relatiu als objectius de reutilització d'envasos i sobre la possible implantació de sistemes addicionals i complementaris de recollides selectives d'envasos d'un sol ús respecte dels actuals sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor d'envasos lleugers (SCRAP).

Consten diverses sentències recents del Tribunal Suprem en relació amb la competència estatal en matèria de regulació de la responsabilitat ampliada del productor. Per tant, sobre això, es regula només la reducció necessària de rebuigs de residus a abocador de residus domèstics, competència clarament local i autonòmica a la Comunitat Valenciana, que cal assolir amb un nivell d'eficiència alta dels respectius SCRAP d'envasos lleugers, així com de protecció addicional del territori per a evitar l'abandonament d'aquests tipus de residus. Sobre aquest punt, es regula l'obligació d'implantació, com a mínim, d'un sistema de devolució i retorn per incentiu econòmic per a les ampolles de plàstic de begudes amb capacitat inferior a tres litres —principal flux d'envasos que es troben en el fem dispers—, sistema que no està regulat específicament en la normativa bàsica estatal. Aquesta llei aborda també les dotacions de contenerització i serveis ordinaris necessaris per tal que la Comunitat Valenciana puga fer una contribució adequada als objectius d'escala estatal de gestió d'aquests fluxos.

Finalment, cal indicar que totes les referències contingudes en aquesta llei a la responsabilitat ampliada del productor d'envasos lleugers o als sistemes integrats de gestió d'envasos lleugers, són d'aquells que operen a la Comunitat Valenciana relacionats amb envasos d'origen domèstic o comercial procedents de l'alimentació o la distribució alimentària. En cap cas, sobre sistemes relacionats amb els envasos de materials fitosanitaris.

Per tant, tenint en compte la necessitat de garantir un grau elevat de protecció del medi ambient i d'adaptació del nostre model econòmic al context de lluita contra el canvi climàtic per garantir un ús més racional i eficient dels recursos naturals i els ecosistemes, així com la necessitat d'adaptar el marc jurídic valencià per a complir la legislació i els objectius estratègics tant europeus com estatals en matèria de residus i economia circular, és oportú i necessari adoptar una nova legislació autonòmica en matèria de residus i economia circular que substituïsca la Llei 10/2000, actualment molt superada pel marc jurídic estatal i europeu vigent i la realitat socioeconòmica i ambiental, al temps que es garanteix la seguretat jurídica de tots els agents, públics i privats, implicats i es potencia l'eficàcia de les polítiques públiques en aquestes matèries.

En aquest context competencial i de necessitat s'insereix aquesta llei adreçada a fomentar l'economia circular a la Comunitat Valenciana i incorporar els criteris d'economia circular en matèria de política de residus, així com a impulsar la prevenció i la reducció de la generació de residus, la preparació dels residus per a la reutilització i el reciclatge, la reutilització i el reciclatge dels residus, amb particular atenció als residus domèstics i comercials, la competència de recollida i tractament dels quals recau fonamentalment en les administracions públiques locals, així com a la reutilització d'envasos i gestió dels seus residus. En aquest sentit, aquesta llei dedica una part majoritària de les seues disposicions a aspectes vinculats a la prevenció i la gestió adequada dels residus domèstics i comercials, així com dels residus d'envasos lleugers, especialment de begudes. Aquests fluxos de residus centren les metes quantificades per a mesurar l'assoliment dels objectius de prevenció i gestió en matèria de residus de les normatives i planificacions europees, estatals i autonòmiques.

Aquesta llei s'articula en set títols, vuit disposicions addicionals, tres disposicions transitòries, dues disposicions derogatòries, quatre disposicions finals i tres annexos.

II

En el títol I, capítol I, s'estableixen les disposicions generals per tal de delimitar l'objecte, la finalitat i els objectius de la llei. S'hi inclou un article de definicions per tal d'aclarir conceptes emprats en la norma, i s'especifica l'àmbit d'aplicació de la llei. Als efectes de la consideració, la tramitació, l'aprovació i altres aspectes rellevants en matèria de subproductes i de fi de la consideració de residu, s'adopta la legislació bàsica estatal en aquestes matèries.

En el capítol II s'estableixen els principis jurídics de la política de residus, en l'exercici de les competències autonòmiques en el marc de la normativa bàsica estatal en matèria ambiental i de residus i en aplicació dels principis de la política europea en matèria ambiental, de residus i d'economia circular establida per la normativa comunitària. Es detalla la jerarquia de residus i els principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió de residus, i es regula el dret d'accés a la informació, la participació i l'accés a la justícia de la ciutadania en matèria de residus i l'aplicació del principi "qui contamina, paga".

També es delimiten les competències de les diverses administracions i autoritats competents autonòmiques i locals, i es dota de caràcter obligatori a les disposicions i objectius de la planificació autonòmica en aquestes matèries, com a contribució de la Comunitat Valenciana a l'assoliment dels objectius de la planificació estatal en matèria de residus i per a assolir un elevat grau de protecció ambiental en el territori valencià.

III

El títol II està organitzat en dos capítols. El capítol I estableix instruments organitzatius i de finançament necessaris per a garantir una implementació adequada de la política valenciana en matèria de residus i economia circular i, en concret, de les mesures establides en aquesta llei. Com a novetat, es crea l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular com a entitat de dret públic, integrada en el sector públic administratiu de la Generalitat de les previstes en l'article 3.1.c i 155.1 i 4 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, facultada per a exercir potestats administratives i per a realitzar activitats tècniques, prestacionals i de foment en matèria de residus. Se'n detalla l'objecte, l'adscripció i les funcions, com també l'estructura interna, que inclou els òrgans de govern i direcció, el Consell de Participació i una oficina de prevenció de residus, l'objectiu de la qual és impulsar mesures de prevenció sobre la base de la difusió i l'assessorament a les entitats locals, al teixit empresarial i a la ciutadania en general.

En el capítol II d'aquest títol es crea el Fons Ambiental de Residus i Economia Circular, adscrit a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, com a fons finalista per al finançament de les actuacions de la Generalitat per a implementar la política autonòmica en matèria de residus i economia circular i fomentar la implantació de les mesures previstes en aquesta llei per part d'altres administracions públiques i agents econòmics implicats en la prevenció i gestió de residus.

IV

El títol III regula els instruments de planificació de la política de residus per a complir els objectius marcats per la política de residus estatal i europea que afecta l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana: els programes de prevenció de residus d'àmbit autonòmic i local, el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (en avant, PIRCV), els instruments de planificació i execució de la política de residus d'escala supramunicipal que desenvolupen la planificació autonòmica i supramunicipal (plans zonals de gestió de residus i projectes de gestió de les àrees de gestió, respectivament) i els plans locals de recollida de residus domèstics i municipals per al compliment de la legislació i planificació autonòmica i estatal en aquesta matèria.

Així mateix, es regula l'establiment per part de les administracions autonòmica i locals de la Comunitat Valenciana de mesures econòmiques i fiscals, de contractació pública i d'educació ambiental per al compliment dels objectius i els principis de la política de residus regulats en aquesta llei, així com per al foment de l'economia circular al territori valencià. En primer lloc, s'estableixen mesures fiscals per a fomentar la prevenció dels residus, la seua reutilització i reparació, la recollida separada i l'impuls i l'enfortiment dels mercats de productes procedents de la preparació per a la reutilització i el reciclatge com a instrument de mitigació de les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle. En segon lloc, s'estableix que totes les administracions públiques de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit de les seues competències, han d'incloure en el marc de la contractació de les compres públiques productes d'alta durabilitat, reutilitzables, reparables o fàcilment reciclables, per la qual cosa es fomentarà l'adquisició de productes amb etiqueta ecològica segons es recull en la reglamentació de la Unió Europea específica en aquest tema, sense perjudici del que es disposa en la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

Quant a les mesures d'educació ambiental, un dels pilars fonamentals d'aquesta llei, es detallen les accions que les administracions locals i autonòmica, en el marc de les seues competències, han de dur a terme per a la consecució dels objectius establits en aquesta norma. Així, tant la informació de les conseqüències negatives sobre el medi ambient que té l'ús incorrecte de productes com la prevenció d'aquestes formen part del mostrari d'actuacions necessàries. També es promou la participació activa de la ciutadania, les empreses i les entitats sense ànim de lucre per a aconseguir la reducció en la producció de residus i la seua perillositat, i es fa un èmfasi particular en les accions de sensibilització per a evitar l'abandó de residus tant en espais naturals continentals terrestres com aquàtics i d'ecosistemes marins.

Una altra novetat aportada per aquesta norma és l'obligació de destinar l'1% de l'import en la licitació de contractes de recollida i/o tractament de residus a mesures d'educació ambiental, formació i sensibilització, així com a la formació en matèria de prevenció i gestió de residus per al personal de l'administració, especialment dirigida al personal funcionari que haja d'actuar en l'àmbit de la vigilància i la inspecció de residus.

A més, incorpora com a línies de treball dins de l'actuació en matèria d'educació ambiental la conscienciació sobre l'erradicació de la fam en el món, la reducció del desaprofitament d'aliments, la gestió eficient dels recursos naturals, la prevenció en la producció de residus no biodegradables, la reducció de les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i la conservació i protecció de la biodiversitat.

Així mateix, la norma preveu l'adaptació dels plans locals i els projectes de gestió aprovats amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta llei per a incorporar aquestes mesures en un termini màxim de quinze mesos. També es fa referència a la necessitat de la col·laboració econòmica de les diputacions provincials per a desenvolupar aquestes actuacions en matèria d'educació ambiental. Finalment, s'estableix que a partir de 2024 els ens locals i els ens encarregats de la valorització i l'eliminació de residus hauran de disposar, individualment o agrupadament, d'un programa d'actuació d'educació ambiental per a accedir a les línies d'ajuda que promoga la Generalitat Valenciana en matèria de prevenció, reutilització i gestió de residus.

V

El títol IV tracta amb amplitud la prevenció de residus i estableix els objectius mínims en termes de reducció en pes dels residus generats, en aplicació de l'article 17.1 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular. Així el Programa de prevenció de residus de la Comunitat Valenciana, inclòs al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, pot establir objectius de prevenció de residus més exigents que els establits a la normativa bàsica estatal i específicament respecte a la prevenció i/o reutilització per a determinats productes, en especial per als aparells electrònics, piles, acumuladors, tèxtils, mobles, envasos, materials i productes de construcció, d'acord amb les particularitats i les necessitats de la Comunitat Valenciana i, en tot cas, sense perjudici del que estableix l'article 17.2 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

Quant a mesures de prevenció, cal destacar la promoció de models de producció i consum sostenibles i circulars, foment del disseny i fabricació de productes eficients, de la reutilització, la reparació, la reducció de la generació de residus alimentaris i foment de la donació d'aliments, com també l'adopció de les mesures adequades per a previndre i reduir el fem dispers tant a l'entorn natural, agrari, periurbà i marí.

Altres mesures sobre això són el foment de la venda de productes a granel i venda i ús d'envasos o dispositius reutilitzables. Expressament queda prohibida la destrucció o l'eliminació mitjançant depòsit en abocador d'excedents no venuts de productes no peribles com els tèxtils, els joguets o els aparells elèctrics, entre d'altres; el quals es destinen als canals de reutilització.

A fi de reduir el consum d'envasos d'un sol ús i garantir el dret humà d'accés a l'aigua potable, les administracions públiques, autonòmica i locals, de la Comunitat Valenciana en el marc de les respectives competències han de disposar de fonts d'aigua potable gratuïta en edificis i espais públics, especialment aquelles connectades a la xarxa municipal d'aigua potable, així com implementar campanyes de promoció de l'ús de l'aigua de l'aixeta. També es reconeix el dret de les persones consumidores a disposar d'aigua potable de l'aixeta gratuïtament als establiments d'hostaleria, restauració i càtering. Amb aquestes mesures es pretén, per una banda, reduir la generació de residus d'envasos de begudes i els impactes en termes de consum de materials i d'energia i generació de contaminació al llarg del cicle de vida dels envasos, en particular pel que fa a l'aigua potable, ja que està generalitzada la disposició per part de la població de serveis públics essencials d'abastiment d'aigua potable a través de les xarxes municipals d'abastiment, finançats a través de recursos públics. Així mateix, es pretén avançar en garantir l'exercici a tota la ciutadania del dret humà essencial d'accés a l'aigua potable, reconegut com a tal per l'Assemblea General de Nacions Unides des de 2010.

Aquesta llei també tracta d'incentivar la venda i l'ús d'envasos de begudes reutilitzables. La crisi derivada de la pandèmia de covid-19 ha mostrat la fragilitat del sistema de comercialització d'envasos reutilitzables, atès que només es comercialitzen pràcticament, a l'actualitat, a través del canal horeca (hostaleria, restauració i càtering). El tancament i la reducció dràstica de les capacitats de venda del canal horeca durant la pandèmia evidencia que 2020 ha sigut un any amb un increment exponencial de la venda de begudes a través d'envasos d'un sol ús, enfront dels envasos reutilitzables, que ofereixen les mateixes garanties sanitàries d'ús i comercialització, com a conseqüència d'aquest únic canal de comercialització de begudes en envasos reutilitzables. Per tant, d'acord amb els principis de l'economia circular, de l'estratègia nacional d'economia circular aprovada pel Govern d'Espanya i els objectius estatals i autonòmics de reducció d'emissions de gasos amb efecte d'hivernacle, i per tal de reduir la producció de residus i la incidència de l'abandonament de residus d'envasos, s'introdueixen mesures i objectius concrets per a incrementar la disponibilitat de referències de begudes en envasos reutilitzables als establiments de comercialització d'aliments, atesa la seua grandària com a referència de proporcionalitat d'aquesta mesura, així com amb relació als mecanismes de reutilització per garantir la condició de no residus dels envasos utilitzats. Aquests requeriments s'estenen a la venda en línia, per tal d'afavorir la llibertat d'elecció de les persones consumidores de la Comunitat Valenciana i millorar el seu accés a aquests tipus d'envasos, ja siga a través del comerç físic o per mitjans electrònics.

Una qüestió nova és el tractament que es fa per a aconseguir la reducció de residus alimentaris. Aquest objectiu s'ha d'incorporar en el Programa de prevenció de residus de la Comunitat Valenciana d'acord amb les orientacions establides en el Programa estatal de prevenció de residus, de manera que el Consell ha de portar a terme totes les actuacions que estiguen dins de l'àmbit de les seues competències adreçades a la prevenció i la reducció de les pèrdues i del malbaratament alimentaris en la producció primària, la transformació i la fabricació, la distribució majorista i minorista d'aliments, i els serveis d'hostaleria i restauració i les llars. Així mateix, també es fixen les obligacions de les administracions públiques en aquesta matèria dirigides al foment en la reducció del malbaratament d'aliments.

És important la referència que es fa en l'article 19.2 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, en què les empreses de la producció primària, les indústries alimentàries i les empreses de distribució i de restauració col·lectiva han de prioritzar:

a) la donació d'aliments i altres tipus de redistribució per a consum humà, o la transformació dels productes que no s'han venut però que continuen sent aptes per al consum;

b) l'alimentació animal i la fabricació de pinsos;

c) el seu ús com a subproductes en una altra indústria, i

d) en última instància, ja com a residus, al reciclatge i, en particular, a l'obtenció de compost i digerit de màxima qualitat per al seu ús en els sòls amb l'objectiu de produir un benefici a aquests i, quan això no siga possible, a l'obtenció de combustibles.

També es fa referència a la pràctica de l'espigolament com a activitat complementària sense ànim de lucre i mitjançant acords amb els productors.

Així mateix, també es regulen els drets de les persones consumidores pel que fa al reconeixement del dret a rebre informació de les administracions públiques i les empreses alimentàries respecte a la prevenció de les pèrdues i el malbaratament alimentaris, endur-se aliments no consumits dels establiments de restauració prèviament contractats, com també incloure en els plans educatius elements de conscienciació sobre el tema i impulsar projectes cívics que tinguen com a finalitat sensibilitzar i promocionar pràctiques per a prevenir les pèrdues i el malbaratament alimentaris, entre d'altres.

Respecte a la contractació pública sostenible per a la reducció de residus i l'economia circular, es posa l'accent a marcar un termini temporal per a aprovar un pla de contractació sostenible per part del Consell amb l'objectiu d'aconseguir reduir residus alimentaris, adquisició de productes respectuosos amb el medi ambient, subministrament d'energia de fonts renovables, així com l'adquisició i l'ús de productes de disseny ecològic.

També en aquest capítol es regula l'ús de film no envàs i embalatges no reutilitzables i difícilment o no reciclables, els quals redueixen l'eficàcia dels sistemes de gestió de residus i incrementen l'eliminació d'aquests materials a través de depòsit en abocador o bé l'abandonament al medi. Així queda prohibit a la Comunitat Valenciana l'etiquetatge de bosses de plàstic i film que legalment no estiga considerat com a envàs per la normativa bàsica estatal, com també d'embalatges legalment considerats envasos però que no siguen reciclables per les tecnologies disponibles, que continguen l'expressió "envasos", "envàs" o similar, mentre aquests materials no estiguen adherits als sistemes de responsabilitat ampliada del productor o els sistemes integrats de gestió.

A més a més, s'enumeren i concreten una sèrie condicions a la comercialització, tant temporals com referides a la seua composició, de paquets de llaunes o ampolles de begudes, així com dels recipients d'un sol ús, d'acord amb la normativa bàsica estatal.

També es preveu la realització d'estudis específics i la col·laboració amb el ministeri amb competències en transició ecològica per al foment de la durabilitat dels productes i la prevenció de l'obsolescència prematura.

Finalment, aquest títol IV finalitza tractant mesures de prevenció d'envasos d'un sol ús i, d'acord amb la promoció els envasos reutilitzables de begudes, disposa d'una sèrie de condicionants a la venda d'envasos als comerços minoristes en funció de la superfície dels establiments, de conformitat amb la normativa estatal en la matèria.

VI

El títol V regula la gestió dels residus i s'organitza en sis capítols. En el capítol I, es regulen les obligacions dels productors inicials o altres posseïdors de residus, relatives a la gestió dels seus residus, així com les relatives a l'emmagatzematge, la mescla, l'envasament i l'etiquetatge dels seus residus.

Els capítols II i III estableixen els objectius i les mesures en la gestió dels residus, amb particular atenció al foment de la preparació per a la reutilització i el reciclatge. S'hi fixa un calendari d'implantació de recollides separades per als residus municipals: bioresidus, tèxtils, olis de cuina usats, residus domèstics perillosos i residus voluminosos. Aquesta recollida separada pot realitzar-se mitjançant recollida en contenidors, porta a porta, sistemes de lliurament i recepció i altres modalitats de recollida sempre que es garantisca que l'eficàcia i l'eficiència del sistema triat és equivalent al sistema més eficient de recollida separada. Si bé la regla general és l'obligatorietat de la recollida separada, s'estableix la possibilitat que es puguen aplicar excepcions en casos degudament justificats. També es regula la implantació de sistemes complementaris de recollida selectiva als actuals sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor d'envasos lleugers, de caràcter obligatori per als envasos ampolles de plàstic de beguda amb una capacitat inferior a tres litres que facilite la traçabilitat i la recuperació d'aquest material i la col·laboració ciutadana en el procés, en línia amb la literalitat de la Directiva (UE) 2019/904 del Parlament Europeu i del Consell, de 5 de juny de 2019, relativa a la reducció de l'impacte de determinats productes de plàstic en el medi ambient. I atès que es tracta d'un sistema que no està específicament regulat en la normativa bàsica estatal, resta, per tant, competència de la Comunitat Valenciana. Per a la resta d'envasos de begudes, l'aplicació d'aquests nous sistemes queda com un sistema voluntari que poden aplicar els productors de manera voluntària, sense que cap actuació puga impedir l'aplicació d'aquestes mesures per part d'agents econòmics individuals que així ho consideren. La regulació d'aquests sistemes en aquesta llei resta semblant a les actualment vigents a les comunitats autònomes d'Illes Balears i Foral de Navarra, relatives a aquests tipus de regulació sobre els sistemes d'incentiu econòmic, per tal d'assolir els objectius europeus de recollida separada, les quals s'ajusten al marc constitucional espanyol.

Així mateix s'estableix una dotació mínima necessària de contenidors per tal que la Comunitat Valenciana assolisca les dades de la mitjana nacional en matèria de l/hab de contenidors d'envasos lleugers i vidre. Sobre aquest tema, en data 31 de desembre de 2019, la Comunitat Valenciana continua sent la penúltima comunitat autònoma en contenització d'envasos lleugers d'Espanya. La ràtio de contenització de la Comunitat Valenciana és de 13,1 l/hab, clarament inferior a la mitjana estatal situada en 14,6 l/hab. Quant a l'aportació de la contenització, en el cas valencià se situa en 12,3 kg/hab/any, clarament inferior a la mitjana estatal situada en 17,1 kg/hab/any. Malgrat la millora d'aquests indicadors en els últims anys, el ritme de millora és significativament insuficient per assolir els nivells mitjans a escala estatal. Partint d'una situació en què la Comunitat Valenciana se situava el 2015 en l'últim lloc respecte a la resta de les comunitats autònomes pel que fa a l'aportació dels sistemes de responsabilitat ampliada dels productors d'envasos lleugers i la dotació de contenidors de recollida selectiva d'aquests, i després dels anys transcorreguts en què els productors d'envasos es varen comprometre a millorar els resultats del sistema actual, sense implantar sistemes addicionals i complementaris, els resultats aconseguits són molt limitats i insuficients. Tot això, malgrat les importants inversions de les entitats locals de la Comunitat Valenciana en nova contenització durant aquest període. Tot això justifica la necessitat i la proporcionalitat de les mesures establides en aquesta llei amb relació a la reutilització i el reciclatge d'envasos de begudes per tal de complir amb la normativa europea en matèria de medi ambient, economia circular i plàstics d'un sol ús. Així mateix, és necessari millorar els nivells d'assoliment dels objectius autonòmics de gestió d'envasos lleugers ja que són importants per la seua contribució als objectius de la planificació estatal en matèria de recollida separada, ja que la Comunitat Valenciana, juntament amb Andalusia i Galícia, es troba per sota dels nivells mitjans estatals.

Així mateix, s'estableixen objectius específics de preparació per a la reutilització i el reciclatge de residus domèstics i comercials, i per a residus municipals per al mitjà i llarg termini, i de preparació per a la reutilització, el reciclatge i la valorització material per als residus de construcció i demolició. S'estableix que l'eliminació dels residus ha de dur-se a terme de manera segura i, en el cas del depòsit en abocador, després d'haver sigut sotmesos els residus a un tractament previ. Així mateix s'aclareix en aquest article la consideració de la crema de residus vegetals generats en l'entorn agrari. També es fa referència expressa a diferents fluxos de residus, com són els bioresidus, per als quals s'han d'adoptar mesures específiques per a possibilitar-ne la separació i el reciclatge mitjançant tractament biològic, inclòs el tractament en origen mitjançant compostatge domèstic o comunitari, i l'obtenció d'esmenes orgàniques de qualitat. També s'estableixen disposicions específiques per a la recollida i el tractament dels olis usats. Finalment, els residus de construcció i demolició han de classificar-se en diferents fraccions, preferentment en el lloc de generació, i les obres de demolició es duran a terme de manera selectiva, a partir de gener de 2024.

El capítol IV aborda el trasllat de residus, entès com el transport de residus destinats a l'eliminació i la valorització. Les operacions de trasllat de residus que afecten la Comunitat Valenciana es regeixen per l'article 31 de la Llei 7/2022, de 8 de abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular. A aquests efectes, l'autoritat competent de la Comunitat Valenciana és la conselleria competent en matèria de residus.

En el capítol V es regulen les obligacions d'informació d'acord amb el que hi ha establit en els articles 64 i 65 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular és l'òrgan competent d'àmbit autonòmic en aquesta matèria. Així mateix, estableix que aquesta agència és l'encarregada de subministrar la informació relativa als plans de residus i programes de prevenció de residus requerida al ministeri competent en matèria de residus, i la faculta per a obtenir la informació relativa a la responsabilitat ampliada del productor que considere necessària per al compliment de la llei i dels objectius de planificació en matèria de residus.

Quant al capítol VI, s'estableix que el règim d'autorització i comunicació de les activitats de producció i gestió de residus ha de portar-se a terme d'acord amb el que hi ha establit en el capítol III del títol III de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i preveu la creació del Registre General de Gestors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana, així com del Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana.

VII

Sobre el títol VI, de sòls contaminats, amb caràcter general, la regulació de sòls contaminats de la Comunitat Valenciana es regeix pel que hi ha establit en el títol VIII de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, en virtut de la qual les comunitats autònomes declararan i delimitaran mitjançant resolució expressa els sòls contaminats, així com la creació d'un inventari amb els sòls declarats contaminats i de descontaminació voluntària. Consegüentment, i d'acord amb la Llei 7/2022, de 8 d'abril de residus i sòls contaminats per a una economia circular, es crea la llista de prioritats d'actuació en matèria de descontaminació.

VIII

Sobre el títol VII, responsabilitat, vigilància, inspecció i control, en l'àmbit de les competències autonòmiques, les funcions de vigilància, inspecció i control del compliment correcte d'aquesta llei i les seues normes de desenvolupament i la normativa bàsica estatal en matèria de residus les exerceixen les conselleries competents en matèria de vigilància de posada en el mercat, de residus i de seguretat ciutadana, en el marc de les seues respectives competències, d'acord amb el que hi ha establit en els articles 105 i 106 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

Respecte al règim sancionador en matèria de residus i sòls contaminats de la Comunitat Valenciana, es regeix pel que hi ha establit en el capítol II del títol IX de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, tot i que la present llei addiciona diversos supòsits d'infraccions greus i lleus relatives a la reincidència d'actuacions consistents en la no devolució a l'operador del sistema de gestió de l'envàs reutilitzable o residus d'envasos domèstics per a la posterior preparació per a la seua reutilització o reciclatge. Així mateix, la potestat sancionadora correspon a les autoritats competents d'àmbit autonòmic d'acord amb l'article 12 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i l'article 7 d'aquesta llei.

IX

Finalment aquesta llei té vuit disposicions addicionals, tres disposicions transitòries, dues disposicions derogatòries, quatre disposicions finals i tres annexos.

La disposició addicional primera, relativa als convenis de col·laboració preexistents amb els sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor i sistemes integrats de gestió de residus d'envasos lleugers, respon a la necessitat, la proporcionalitat i l'oportunitat de modificar i adaptar de manera ràpida i automàtica els convenis existents a l'entrada en vigor de la llei, per tal que les entitats locals de la Comunitat Valenciana disposen de major quantitat de recursos econòmics i materials per tal de contribuir adequadament als objectius estatals en la matèria.

La disposició addicional segona estableix la consideració de l'operació de valorització per a la utilització com a esmena orgànica del material bioestabilitzat, obtingut a les plantes de tractament mecànic de residus barrejats d'origen domèstic.

La disposició addicional tercera tracta, d'acord amb el que hi ha establit en la disposició addicional onzena de la Llei 7/2022, de 8 de abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, de l'adaptació dels contractes i negocis jurídics existents per a l'adopció de les millors tècniques disponibles per al tractament de residus municipals.

La disposició addicional quarta fixa el termini per a requerir la informació dels ens locals a la Generalitat en matèria de recollida d'envasos lleugers i vidre.

La disposició addicional cinquena, sobre restriccions a la posada en el mercat de productes no reciclables, fa referència a la possibilitat de restriccions sobre materials o embalatges nous no reciclables que puguen aparèixer en el mercat de la Unió Europea en un futur.

La disposició addicional sisena fixa la declaració d'utilitat pública i d'interès a l'efecte de l'expropiació forçosa i la imposició de servituds del Pla integral de residus, dels plans zonals i dels projectes de gestió de residus.

La disposició addicional setena preveu l'aplicació de criteris de ruralitat en el disseny i la implementació de les mesures establides en aquesta llei.

La disposició addicional vuitena aborda la coordinació a l'hora d'aplicar la normativa bàsica estatal en matèria de responsabilitat ampliada del productor d'envasos de begudes sempre que siga més restrictiva que aquesta llei.

La disposició transitòria primera estableix que les competències i les funcions assignades per aquesta llei a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular seran desenvolupades per la direcció general competent en matèria de residus mentre l'Agència no es trobe en funcionament.

La disposició transitòria segona estableix la compensació per part dels sistemes de responsabilitat ampliada del productor a les administracions públiques valencianes mentre es transposa a l'ordenament jurídic espanyol la Directiva 852/2018 de 30 de maig.

La disposició transitòria tercera preveu el desenvolupament i posada en funcionament de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular.

La disposició derogatòria primera deroga aquelles disposicions que s'oposen, contradiguen o resulten incompatibles amb el que hi ha disposat en aquesta llei, i, en particular, deroga la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.

La disposició derogatòria segona deroga el punt setze de l'article 9 de la Llei 21/2017, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, relatiu al fons autonòmic per a la millora de la gestió de residus.

La disposició final primera estableix el termini de desplegament de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular en dotze mesos des de l'entrada en vigor de la llei.

La disposició final segona estableix la modificació en dues disposicions del Decret llei 1/2022, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna, per a garantir la seguretat jurídica.

La disposició final tercera estableix els títols competencials i la disposició final quarta regula l'habilitació normativa per al desenvolupament d'aquesta llei.

Aquest text legal es tanca amb tres annexos. L'annex I presenta una llista no exhaustiva de possibles actuacions de despesa o inversions finançables amb càrrec al Fons Ambiental de Política de Residus i Economia Circular.

L'annex II estableix els condicionants i els requisits per als sistemes d'incentiu econòmic autonòmic obligatori SDR, o bé per als sistemes de depòsit, devolució i retorn d'envasos de begudes d'un sol ús d'acord amb la normativa bàsica estatal, com a mesura addicional i complementària i com a contribució de la Comunitat Valenciana per al compliment dels objectius estatals en matèria de recollida separada d'envasos d'ampolles de begudes plàstic i altres d'un sol ús.

L'annex III estableix els condicionants i els requisits per als sistemes de gestió d'envasos reutilitzables industrials i comercials.

TÍTOL I

Disposicions i principis generals, competències i finançament

CAPÍTOL I

Disposicions generals

*Article 1. Objecte, finalitat i objectius*

1. Aquesta llei té per objecte, en el marc de les competències de la Generalitat, establir el règim jurídic de la prevenció, producció i gestió de residus i el règim jurídic aplicable als sòls contaminats, com també desenvolupar instruments per fomentar la transició cap a una economia circular.

2. Aquesta llei té per finalitat la prevenció i la reducció de la generació de residus i dels impactes adversos de la seua generació i gestió, com també la reducció de l'impacte global de l'ús dels recursos naturals i millorar l'eficiència del seu ús. Tot això per tal d'aconseguir, en última instància, assolir un nivell elevat de protecció del medi ambient i de la salut humana, contribuir a la implantació d'un model econòmic circular i de baixes emissions contaminants a través de pràctiques empresarials, de materials i de productes innovadors i sostenibles, i portar a terme una transició ecològica efectiva i socialment justa a la Comunitat Valenciana.

3. Els objectius generals d'aquesta llei són:

a) Prioritzar la reducció de la generació de residus, la reutilització de materials i productes i el reciclatge dels residus per a l'ús posterior dels materials recuperats, o en última instància, la seua valorització.

b) Minimitzar l'eliminació dels residus.

c) Garantir una gestió eficaç dels residus a la Comunitat Valenciana que previnga i minimitze els impactes adversos sobre el medi ambient, protegisca la salut humana i millore la qualitat de vida de les persones.

d) Desenvolupar instruments de coordinació interadministrativa, planificació, inspecció i control que garantisquen l'eficàcia, autosuficiència, proximitat, seguretat i eficiència de les operacions de prevenció de la generació i gestió de residus, d'acord amb la jerarquia de residus i els criteris de l'economia circular.

e) Garantir els drets d'accés a la informació, a la justícia i a la participació de la ciutadania en matèria de prevenció i gestió dels residus; i fomentar la corresponsabilitat ambiental en el comportament diari de les persones consumidores, les empreses i les administracions en matèria de residus i economia circular.

f) Fomentar i promoure l'aplicació dels criteris de l'economia circular en els processos de producció, consum i postconsum a l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, i especialment a la implantació de la simbiosi industrial.

g) Contribuir als objectius autonòmics, estatals i europeus de mitigació de les causes del canvi climàtic, com també a l'adaptació als seus efectes en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.

h) Contribuir al compliment dels objectius de desenvolupament sostenible i Agenda 2030 de les Nacions Unides, com també al nou Pla d'acció per a l'economia circular per una Europa més neta i competitiva.

i) Contribuir a la regeneració d'espais degradats, a la descontaminació dels sòls i del medi aquàtic.

*Article 2. Definicions*

A l'efecte d'aquesta llei s'entén per:

a) Agent: tota persona física o jurídica que organitze la valorització o l'eliminació de residus per encàrrec de tercers, incloent-hi aquelles que no prenguen possessió física dels residus.

b) Aliment o producte alimentari: qualsevol substància o producte destinat a ser ingerit pels éssers humans o amb probabilitat raonable de ser-ho, tant si ha estat transformat totalment o parcialment com si no, incloent-hi l'aigua i la resta de begudes i els xiclets; i excloent-ne els pinsos, els animals vius, llevat que estiguen preparats per a ser comercialitzats per a consum humà, les plantes abans de la collita, els medicaments, els cosmètics, el tabac i els productes del tabac, les substàncies estupefaents o psicotròpiques i els residus i contaminants.

c) Àrea d'aportació: instal·lació d'emmagatzematge fixa amb una superfície inferior a 300 m², amb possibilitat de construir-se a una sola cota, per a l'emmagatzematge en l'àmbit de la recollida en espera de tractament, exclusiva de residus domèstics no perillosos per part del consorci o entitat local dels serveis de valorització i eliminació competent, d'acord amb el projecte corresponent de gestió d'ecoparcs i àrees d'aportació. A l'efecte d'autorització, les àrees d'aportació es regeixen pel que hi ha disposat en la Llei 6/2014, de la Generalitat Valenciana. Aquesta instal·lació requereix, com a mínim, disposar de tanca perimetral, porta d'accés, solera de formigó adequada i dos contenidors d'un mínim de 15 m³ cadascú, almenys per a residus de construcció i demolició i mobles i estris. La vigilància d'aquesta instal·lació pot compartir-se amb altres unitats similars o realitzar-se per l'autoritat local del lloc on estiga ubicada.

d) Art de pesca: tot article o component d'un equip que s'utilitza en la pesca o l'aqüicultura per a atraure, capturar o criar recursos biològics marins i d'aigües continentals o que sura en la superfície i es desplega amb l'objectiu d'atraure, capturar o criar tals recursos biològics marins i d'aigües continentals.

e) Autoritat competent: aquella encarregada d'exercir les comeses previstes en la llei, que designen, en el seu àmbit respectiu de competències, el govern i les administracions públiques: l'administració general de l'Estat, l'administració autonòmica, les entitats locals, de conformitat amb el que es disposa en l'article 12 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

f) Bioresidu: residu biodegradable vegetal de llars, jardins, parcs i del sector serveis, com també residus alimentaris i de cuina procedents de llars, oficines, restaurants, majoristes, menjadors, serveis de restauració col·lectiva i establiments de consum al detall, entre altres, i residus comparables procedents de plantes de transformació d'aliments.

g) Cadena alimentària: el conjunt d'activitats que duen a terme els agents als quals s'aplica aquesta llei que intervenen en la producció, la transformació, la distribució i el consum d'aliments.

h) Comercialització: tot subministrament d'un producte per a la seua distribució, consum o utilització en el mercat nacional en el transcurs d'una activitat comercial, ja siga amb pagament previ o a títol gratuït.

i) Compost: matèria orgànica higienitzada i estabilitzada obtinguda a partir del tractament controlat biològic aerobi i termòfil de residus biodegradables recollits separadament. No es considera compost el material bioestabilitzat.

j) Consum responsable o consum sostenible: segons la Comissió Europea, el consum sostenible o responsable i el seu foment estan relacionats amb elements clau, com ara la vida útil i la durabilitat òptimes dels productes i la facilitat de reparació, actualització, desmuntatge i reciclatge d'aquests. També està vinculat a donar una segona vida als productes venent-los en el mercat de segona mà. Així mateix, aquest tipus de consum està relacionat amb la tasca de conscienciació, a través del subministrament d'informació clara, creïble i pertinent als consumidors perquè puguen prendre decisions de compra amb coneixement de causa i contribuir a aquesta transició.

k) Data de consum preferent: la data fins a la qual un aliment conserva les seves propietats específiques si s'emmagatzema correctament.

l) Data de caducitat: la data a partir de la qual la ingesta d'un aliment pot comportar un perill immediat per a la salut humana, utilitzada en el cas d'aliments microbiològicament molt peribles, d'acord amb la normativa de seguretat alimentària.

m) Digerit: material orgànic obtingut a partir del tractament biològic anaerobi de residus biodegradables recollits separadament. No es considera digerit el material bioestabilitzat.

n) Economia circular: sistema econòmic en el qual el valor dels productes, materials i altres recursos de l'economia dura el major temps possible, potenciant-ne l'ús eficient en la producció i el consum, reduint d'aquesta manera l'impacte mediambiental del seu ús, i reduint al mínim els residus i l'alliberament de substàncies perilloses en totes les fases del cicle de vida, si s'escau, mitjançant l'aplicació de la jerarquia de residus. Contrasta amb el model econòmic lineal tradicional, basat principalment en el concepte "usar i tirar", que requereix grans quantitats de materials i energia barats i de fàcil accés.

o) Ecoparc o punt net: instal·lació d'emmagatzematge en l'àmbit de la recollida d'una entitat local, on es recullen de forma separada els residus domèstics.

Fins l'entrada en vigor de la normativa bàsica estatal que regule els sistemes de responsabilitat ampliada del productor per a residus agraris de plàstic no envàs i per als residus de gomes de degoteig, les entitats locals encarregades de la gestió dels ecoparcs poden acordar la recollida separada d'aquests fluxos de residus per al tractament posterior per un gestor autoritzat d'aquests tipus de residus. El cost de la recollida separada i el tractament dels fluxos de residus a què es refereix aquest paràgraf pot ser repercutit als productors d'aquests residus.

p) Ecoparc mòbil: instal·lació mòbil d'emmagatzematge en l'àmbit de la recollida d'una entitat local, on es recullen de forma separada els residus domèstics.

q) Eliminació: qualsevol operació que no siga la valorització, fins i tot quan l'operació tinga com a conseqüència secundària l'aprofitament de substàncies o materials, sempre que aquests no superen el 50% en pes del residu tractat, o l'aprofitament d'energia. L'annex III de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular recull una llista no exhaustiva d'operacions d'eliminació.

r) Empresa alimentària: l'empresa pública o privada que, amb ànim de lucre o sense, duu a terme una activitat relacionada amb qualsevol de les etapes de la producció, la transformació i la distribució d'aliments.

s) Envàs: tot producte fabricat amb materials de qualsevol naturalesa i que s'utilitze per a contindre, protegir, manipular, distribuir i presentar mercaderies, des de matèries primeres fins a articles acabats, en qualsevol fase de la cadena de fabricació, distribució i consum. Es consideren també envasos tots els articles d'un sol ús utilitzats amb aquest mateix fi. Dins d'aquest concepte s'inclouen els envasos de venda o primaris, els envasos col·lectius o secundaris i els envasos de transport o terciaris. Es consideren envasos els articles que s'ajusten a la definició esmentada anteriorment, sense perjudici d'altres funcions que l'envàs també puga exercir, llevat que l'article forme part integrant d'un producte i siga necessari per a contindre, sustentar o preservar aquest producte durant tota la seua vida útil, i tots els seus elements estiguen destinats a ser usats, consumits o eliminats conjuntament. També es consideren envasos els articles dissenyats i destinats a ser omplerts en el punt de venda i els articles d'un sol ús venuts plens o dissenyats i destinats a l'ompliment en el punt de venda, a condició que exercisquen la funció d'envàs. Els elements de l'envàs i elements auxiliars integrats en ell es consideren part de l'envàs al qual van units; els elements auxiliars directament penjats del producte o lligats a ell i que exercisquen la funció d'envàs es consideren envasos, llevat que formen part integrant del producte i tots els seus elements estiguen destinats a ser consumits o eliminats conjuntament.

t) Envàs col·lectiu o envàs secundari: tot envàs dissenyat per a constituir en el punt de venda una agrupació d'un nombre determinat d'unitats de venda, tant si és venut com a tal a l'usuari o consumidor final, com si s'utilitza únicament com a mitjà per reaprovisionar les lleixes en el punt citat, i pot separar-se del producte sense afectar les característiques d'aquest.

u) Envàs comercial: envàs que, sense tindre la consideració de domèstic, està destinat a l'ús i al consum propi de l'exercici de l'activitat comercial, a l'engròs i al detall, dels serveis de restauració i bars, de les oficines i dels mercats, així com de la resta del sector serveis.**1**

v) Envàs compost: envàs fet amb dos o més capes de materials diferents que no poden separar-se a mà i formen una única unitat integral que consta d'un recipient interior i una carcassa exterior, que s'emplena, emmagatzema, transporta i buida com a tal.

w) Envàs de venda o envàs primari: tot envàs dissenyat per a constituir en el punt de venda una unitat de venda destinada al consumidor o usuari final, que recobrisca al producte completament o només parcialment, però de tal forma que no puga modificar-se'n el contingut sense obrir o modificar aquest envàs.

x) Envàs domèstic: envàs de productes destinats a l'ús o consum per particulars, independentment del seu caràcter primari, secundari o terciari, sempre que siguen susceptibles de ser adquirits pel consumidor en els comerços, amb independència del lloc de venda o consum.

y) Envàs industrial: envàs destinat a l'ús i el consum propi de l'exercici de l'activitat econòmica de les indústries, explotacions agrícoles, ramaderes, forestals o aqüícoles, tret dels que tinguen la consideració de comercials i domèstics.

z) Envàs reutilitzable: tot envàs que ha sigut concebut, dissenyat i comercialitzat per a realitzar múltiples circuits o rotacions al llarg del seu cicle de vida, i s'emplena o reutilitza amb el mateix fi per al qual va ser concebut.

aa) Entitats d'iniciativa social: les fundacions, associacions, cooperatives, organitzacions de voluntariat i les altres entitats i institucions de caràcter privat sense ànim de lucre que tenen entre les seues finalitats activitats de caràcter social, assistencial, inclusiu o d'inserció sociolaboral.

ab) Espigolament: la recol·lecció dels aliments que han quedat al camp després de la collita principal o de les collites sembrades no recollides, amb l'autorització prèvia del titular de l'explotació.

ac) Farcit: tota operació de valorització en la qual s'utilitzen residus no perillosos aptes per a fins de regeneració en zones excavades o per a obres d'enginyeria paisatgística. Els residus emprats per a farciment han de substituir materials que no siguen residus i ser aptes per als fins esmentats anteriorment i estar limitats a la quantitat estrictament necessària per a aconseguir aquests fins. En el cas que les operacions de farciment vagen encaminades a la regeneració de zones excavades, aquestes operacions han d'estar justificades per la necessitat de restituir la topografia original del terreny.

ad) Fem dispers: residus no dipositats en els llocs designats per a això i que acaben abandonats en espais naturals, agraris o urbans, i que requereixen una operació de neteja ordinària o extraordinària per a restablir la seua situació inicial.

ae) Gestió de residus: la recollida, el transport, la valorització i l'eliminació dels residus, incloent-hi la classificació i altres operacions prèvies; com també la vigilància d'aquestes operacions i el manteniment posterior al tancament dels abocadors. S'hi inclouen també les actuacions realitzades en qualitat de negociant o agent.

af) Gestor de residus: la persona física o jurídica, pública o privada, registrada mitjançant autorització o comunicació que realitze qualsevol de les operacions que componen la gestió dels residus, siga o no el productor d'aquests.

ag) Instal·lacions portuàries receptores: les instal·lacions portuàries receptores, tal com es defineixen en l'article 2.q del Reial decret 128/2022, de 15 de febrer, sobre instal·lacions portuàries receptores de deixalles de vaixells. **2**

ah) Introducció en el mercat: primera comercialització d'un producte en el mercat nacional.

ai) Lacti: els productes lactis o derivats de la llet són considerats aliments en qualsevol de les seues formes, i no begudes, per les seues propietats biològiques i nutricionals, tal com indica l'OMS.

aj) Malbaratament alimentari: els aliments destinats al consum humà, en un estat apte per a ser ingerits, que es retiren de la cadena de producció o de subministrament per a ser descartats en les fases de la producció primària, la transformació, la fabricació, el transport, l'emmagatzematge, la distribució i el consumidor final, amb l'excepció de les pèrdues de la producció primària.

ak) Material bioestabilitzat: material amb contingut orgànic obtingut de les plantes de tractament mecànic biològic de residus barrejats.

al) Millors tècniques disponibles: les millors tècniques disponibles, tal com es defineixen en l'article 3.12 del text refós de la Llei de prevenció i control integrats de la contaminació, aprovat pel Reial decret legislatiu 1/2016, de 16 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de prevenció i control integrats de la contaminació.

am) Negociant: tota persona física o jurídica que actue per compte propi en la compra i posterior venda de residus, incloent-hi aquelles que no prenguen possessió física dels residus.

an) Norma harmonitzada: una norma harmonitzada conformement a la definició de l'article 2.1.c del Reglament (UE) número 1.025/2012 del Parlament Europeu i del Consell, de 25 d'octubre de 2012, sobre la normalització europea, pel qual es modifiquen les directives 89/686/CEE i 93/15/CEE del Consell i les directives 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE i 2009/105/CE del Parlament Europeu i del Consell i pel qual es deroga la Decisió 87/95/CEE del Consell i la Decisió número 1.673/2006/CE del Parlament Europeu i del Consell.

ao) Oli de cuina usat: residu de greixos d'origen vegetal i animal que es genera després d'utilitzar-se en el cuinat d'aliments en l'àmbit domèstic, centres i institucions, hostaleria, restauració i anàlegs.

ap) Olis usats: tots els olis industrials o de lubricació, d'origen mineral, natural o sintètic, que hagen deixat de ser aptes per a l'ús originalment previst, com els olis usats de motors de combustió i els olis de caixes del canvi, els olis lubrificants, els olis per a turbines i els olis hidràulics, excloent-ne els olis de cuina usats.

aq) Operadors de la preparació per a la reutilització: a l'efecte d'aquesta llei, s'entén per operador de la preparació per a la reutilització els propietaris i proveïdors de serveis d'envasos reutilitzables industrials i comercials, ja siguen primaris, secundaris o terciaris, que es constituïsquen a aquest efecte com a operadors de sistemes de gestió d'envasos reutilitzables.

ar) Pèrdues de la producció primària: les parts comestibles dels aliments que queden a la mateixa explotació, ja siguen reincorporades al sòl o utilitzades per a fer compostatge in situ.

as) Persona consumidora: La persona física que, en el marc de la cadena alimentària, en una prestació de serveis o en el subministrament de béns actua com a destinatari final amb un propòsit aliè a la seva activitat comercial, empresa, ofici o professió.

at) Plàstic: el material compost per un polímer, tal com es defineix en l'article 3.5 del Reglament (CE) número 1.907/2006 del Parlament Europeu i del Consell, de 18 de desembre de 2006, relatiu al registre, l'avaluació, l'autorització i la restricció de les substàncies i preparats químics (REACH), pel qual es crea l'Agència Europea de Substàncies i Preparats Químics, es modifica la Directiva 1.999/45/CE i es deroguen el Reglament (CEE) número 793/93 del Consell i el Reglament (CE) número 1.488/94 de la Comissió, com també la Directiva 76/769/CEE del Consell i les directives 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE i 2000/21/CE de la Comissió, al qual poden haver-se afegit additius o altres substàncies, i que pot funcionar com a principal component estructural dels productes finals, amb l'excepció dels polímers naturals que no han sigut modificats químicament. Les pintures, tintes i adhesius que siguen materials polimèrics no hi estan inclosos.

au) Plàstic biodegradable: un plàstic capaç de patir descomposició física o biològica, de manera que, en últim terme, es descompon en diòxid de carboni (CO), biomassa i aigua, i que, de conformitat amb les normes europees en matèria d'envasos, és valoritzable mitjançant compostatge i digestió anaeròbia.

av) Plàstic oxodegradable: materials plàstics que inclouen additius els quals, mitjançant oxidació, provoquen la fragmentació del material plàstic en microfragments o la seua descomposició química.

aw) Posseïdor de residus: el productor de residus o una altra persona física o jurídica que estiga en possessió de residus. Es considera posseïdor de residus el titular cadastral de la parcel·la en la qual es localitzen residus abandonats o fem dispers, i és responsable administratiu d'aquests residus, excepte en aquells casos en els quals siga possible identificar l'autor material de l'abandó o posseïdor anterior.

ax) Preparació per a la reutilització: l'operació de valorització consistent en la comprovació, neteja o reparació, mitjançant la qual productes o components de productes que s'hagen convertit en residus es preparen perquè puguen reutilitzar-se sense cap altra transformació prèvia i deixen de ser considerats residus si compleixen les normes de producte aplicables de tipus tècnic i de consum.

ay) Prevenció: conjunt de mesures adoptades en la fase de concepció i disseny, de producció, de distribució i de consum d'una substància, material o producte, per a reduir:

1.r La quantitat de residu, fins i tot mitjançant la reutilització dels productes o l'allargament de la vida útil dels productes.

2.n Els impactes adversos sobre el medi ambient i la salut humana dels residus generats, incloent-hi l'estalvi en l'ús de materials o energia.

3.r El contingut de substàncies perilloses en materials i productes.

az) Producte de plàstic d'un sol ús: un producte fabricat totalment o parcialment amb plàstic i que no ha sigut concebut, dissenyat o introduït en el mercat per a completar, dins del seu període de vida, múltiples circuits o rotacions mitjançant la devolució a un productor per a ser emplenat o reutilitzat amb la mateixa finalitat per a la qual va ser concebut.

ba) Productor de residus: qualsevol persona física o jurídica l'activitat de la qual produïsca residus (productor inicial de residus) o qualsevol persona que efectue operacions de tractament previ, de barreja o d'un altre tipus, que ocasionen un canvi de naturalesa o de composició d'aquells residus. En el cas de les mercaderies retirades pels serveis de control i inspecció en les instal·lacions frontereres, es considera productor de residus el titular de la mercaderia o bé l'importador o exportador d'aquesta, segons es defineix en la legislació duanera. En el cas de les mercaderies retirades per les autoritats policials en actes de decomisos o confiscacions efectuades sota mandat judicial, es considera productor de residus el titular de la mercaderia.

bb) Productor del producte: qualsevol persona física o jurídica que desenvolupe, fabrique, processe, tracte, òmpliga, venga o importe productes de manera professional, amb independència de la tècnica de venda utilitzada en la seua introducció en el mercat nacional. S'inclou en aquest concepte tant els que estiguen establits en el territori nacional i introduïsquen productes en el mercat nacional, com els que estiguen en un altre Estat membre o tercer país i venguen directament a llars o altres usuaris diferents de les llars privades mitjançant contractes a distància, entesos com els contractes en el marc d'un sistema organitzat de venda o prestació de serveis a distància, sense la presència física simultània de les parts del contracte, i en el qual s'hagen utilitzat exclusivament una o més tècniques de comunicació a distància, com ara correu postal, internet, telèfon o fax, fins al moment de la realització del contracte i en la mateixa realització d'aquest.

A l'efecte de les obligacions financeres i organitzatives, les plataformes de comerç electrònic tenen la consideració de productor del producte en el cas que algun productor, comprés en la definició del paràgraf anterior i que estiga establit en un altre Estat membre o tercer país, actue a través d'aquestes i no estiga inscrit en els registres existents sobre responsabilitat ampliada del productor ni done compliment a les restants obligacions derivades dels règims de responsabilitat ampliada del productor.

A aquests efectes, la plataforma de comerç electrònic pot dur a terme una inscripció única respecte de tots els productes afectats per als que assumisca la condició de productor del producte, i ha de conservar un registre dels productes esmentats.

bc) Productes del tabac: els productes del tabac, tal com es defineixen en l'article 3.ac del Reial decret 579/2017, de 9 de juny, pel qual es regulen determinats aspectes relatius a la fabricació, presentació i comercialització dels productes del tabac i els productes relacionats.

bd) Reciclat: tota operació de valorització mitjançant la qual els materials de residus són transformats de nou en productes, materials o substàncies, tant si és amb la finalitat original com amb qualsevol altra finalitat. Inclou la transformació del material orgànic, però no la valorització energètica ni la transformació en materials que s'hagen d'usar com a combustibles o per a operacions de farciment.

be) Recollida: operació consistent en l'arreplega, la classificació i l'emmagatzematge inicials de residus, de manera professional, a fi de transportar-los posteriorment a una instal·lació de tractament.

bf) Recollida separada: la recollida en la qual un flux de residus es manté per separat, segons el tipus i naturalesa, per a facilitar un tractament específic.

bg) Regeneració d'olis usats: qualsevol operació de reciclatge que permeta produir olis de base mitjançant el refinat d'olis usats, en particular mitjançant la retirada dels contaminants, els productes de l'oxidació i els additius que continguen aquests olis.

bh) Règim de responsabilitat ampliada del productor: el conjunt de mesures adoptades per a garantir que els productors de productes assumisquen la responsabilitat financera o bé la responsabilitat financera i organitzativa de la gestió de la fase de residu del cicle de vida d'un producte.

bi) Residu: qualsevol substància o objecte que el posseïdor llance o tinga la intenció o l'obligació de llançar.

bj) Residu d'arts de pesca: qualsevol art de pesca que s'ajuste a la definició de residu, incloent-hi tots els components separats, substàncies o materials que formaven part de l'art de pesca o hi estaven units quan es va descartar. S'inclouen també els arts de pesca i els seus components abandonats o perduts.

bk) Residu no perillós: residu que no està cobert per l'apartat al d'aquest article.

bl) Residu perillós: residu que presenta una o diverses de les característiques de perillositat enumerades en l'annex I de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular i aquell que siga qualificat com a residu perillós pel govern de l'Estat, de conformitat amb el que s'estableix en la normativa de la Unió Europea o en els convenis internacionals dels quals Espanya siga part.

bm) Residus agraris i silvícoles: residus generats per les activitats agrícoles, ramaderes i silvícoles.

bn) Residus alimentaris: tots els aliments, tal com es defineixen en l'article 2 del Reglament (CE) número 178/2002 del Parlament Europeu i del Consell, de 28 de gener de 2002, pel qual s'estableixen els principis i els requisits generals de la legislació alimentària, es crea l'Autoritat Europea de Seguretat Alimentària i es fixen procediments relatius a la seguretat alimentària, que s'han convertit en residus.

bo) Residus comercials: residus generats per l'activitat pròpia del comerç, a l'engròs i al detall, dels serveis de restauració i bars de les oficines i dels mercats, com també de la resta del sector serveis.

bp) Residus de competència local: residus gestionats per les entitats locals, d'acord amb el que s'estableix en l'article 12.5 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

bq) Residus de construcció, demolició i desmuntatge: s'entenen com a tals els residus de construcció i demolició a què es refereix la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular i normativa bàsica estatal en matèria de residus de construcció i demolició. Són els residus generats per les activitats de construcció, desconstrucció, demolició i desmuntatge d'edificacions.

br) Residus domèstics: residus perillosos o no perillosos generats en les llars a conseqüència de les activitats domèstiques. Es consideren també residus domèstics els similars en composició i quantitat als anteriors generats en serveis i indústries, que no es generen a conseqüència de l'activitat pròpia del servei o indústria. S'inclouen també en aquesta categoria els residus que es generen en les llars, entre d'altres, olis de cuina usats, aparells elèctrics i electrònics, tèxtil, piles, acumuladors, mobles, estris i matalassos, com també els residus i enderrocs procedents d'obres menors de construcció i reparació domiciliària.

Tenen la consideració de residus domèstics, els residus procedents de la neteja de vies públiques, zones verdes, àrees recreatives i platges, els animals domèstics morts i els vehicles abandonats.

bs) Residus industrials: residus resultants dels processos de producció, fabricació, transformació, utilització, consum, neteja o manteniment generats per l'activitat industrial a conseqüència de la seua activitat principal.

bt) Residus municipals:

1.r Els residus barrejats i els residus recollits de manera separada d'origen domèstic, incloent-hi paper i cartó, vidre, metalls, plàstics, bioresidus, fusta, tèxtils, envasos, residus d'aparells elèctrics i electrònics, residus de piles i acumuladors, residus perillosos de la llar i residus voluminosos, incloent-hi els matalassos i els mobles,

2.n Els residus barrejats i els residus recollits de manera separada procedents d'altres fonts, quan aquells residus siguen similars en naturalesa i composició als residus d'origen domèstic.

Els residus municipals no comprenen els residus procedents de la producció, l'agricultura, la silvicultura, la pesca, les fosses sèptiques i la xarxa de clavegueram i plantes de tractament d'aigües residuals, incloent-hi els llots de depuradora, els vehicles al final de la seua vida útil ni els residus de construcció i demolició.

Aquesta definició s'introdueix a l'efecte de determinar l'àmbit d'aplicació dels objectius en matèria de preparació per a la reutilització i de reciclatge i les seues normes de càlcul establits en aquesta llei i s'entén sense perjudici de la distribució de responsabilitats per a la gestió de residus entre els agents públics i privats a la llum de la distribució de competències establida en l'article 12.5 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

bu) Residus voluminosos: Els residus voluminosos són aquells de gran volum que per les seues dimensions poden distorsionar la gestió ordinària dels residus d'origen domèstic.

bv) Reutilització: qualsevol operació mitjançant la qual productes o components de productes que no siguen residus s'utilitzen de nou amb la mateixa finalitat per a la qual van ser concebuts.

bw) Segona mà: activitat de compravenda d'objectes que han sigut utilitzats per una o més persones i mitjançant la qual s'allarga la vida útil dels productes, s'evita la generació de residus i agents contaminants, es fomenta el consum responsable i es facilita oportunitats econòmiques a les persones.

bx) Sòl contaminat: aquell les característiques del qual han sigut alterades negativament per la presència de components químics de caràcter perillós procedents de l'activitat humana en concentració tal que comporte un risc inacceptable per a la salut humana o el medi ambient, d'acord amb els criteris i estàndards que es determinen pel govern de l'Estat, i si s'escau, per la conselleria competent en matèria de protecció del medi ambient i de la salut humana.

by) Transport de residus: operació de gestió consistent en el moviment de residus de manera professional per encàrrec de tercers, duta a terme per una persona física o jurídica en el marc de la seua activitat professional, siga o no la seua activitat principal.

bz) Tractament: les operacions de valorització o eliminació, incloent-hi la preparació anterior a la valorització o eliminació.

ca) Tractament intermedi: les operacions de valorització R12 i R13 i les operacions d'eliminació D8, D9, D13, D14 i D15, de conformitat amb els annexos II i III de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

cb) Valorització: qualsevol operació el resultat principal de la qual siga que el residu servisca a una finalitat útil en substituir altres materials, que d'una altra manera s'haurien utilitzat per a acomplir una funció particular o que el residu siga preparat per a acomplir aquesta funció en la instal·lació o en l'economia en general. En l'annex II de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, es recull una llista no exhaustiva d'operacions de valorització.

cc) Valorització de materials: tota operació de valorització diferent de la valorització energètica i de la transformació en materials que s'hagen d'usar com a combustibles o altres mitjans de generar energia. Inclou, entre altres operacions, la preparació per a la reutilització, el reciclatge i el farciment.

*Article 3. Àmbit d'aplicació*

1. De conformitat amb el que disposa amb caràcter bàsic la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, aquesta llei s'aplica a:

a) Tot tipus de residus que s'originen o es gestionen a l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, excepte els enumerats en l'apartat 2 de l'article 3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular. En concret, aquesta llei no s'aplica a la palla, els restolls i altre material natural, agrícola o silvícola, no perillós, que s'utilitze en la silvicultura o en explotacions agrícoles o ramaderes per a encoixinament o incorporació al sòl, compostatge, aliment o llits per a animals, o altres usos agraris, o bé per a la producció d'energia a partir de biomassa, sempre que s'empren procediments o mètodes que no posen en perill la salut humana o danyen el medi ambient.

b) Els productes plàstics d'un sol ús enumerats en l'annex IV de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, tot producte fabricat amb plàstic oxodegradable i les arts de pesca que continguen plàstics. Quan les mesures que s'estableixen per aquests productes de plàstic puguen entrar en conflicte amb la resta de previsions que s'estableixen en aquesta llei o en la normativa específica d'envasos, prevaldran les mesures establides en aquesta llei per als citats productes de plàstic.

c) Els sòls contaminats, que es regeixen pel títol V.

2. De conformitat amb el que disposa amb caràcter bàsic la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, aquesta llei és d'aplicació als residus que s'originen o es gestionen en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana enumerats en l'apartat 3 de l'article 3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, en aquells aspectes no regulats per una altra norma sectorial o específica de la Unió Europea, o norma estatal o autonòmica que incorpore normes de la Unió Europea a l'ordenament jurídic intern. Tanmateix, els subproductes animals i els seus productes derivats, que s'originen o es gestionen en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, quan es destinen a la incineració, als abocadors o siguen utilitzats en una planta de digestió anaeròbia, de compostatge o d'obtenció de combustibles, o es destinen a tractaments intermedis previs a les operacions anteriors, es regulen per aquesta llei.

3. Sense perjudici de les obligacions imposades en virtut de la normativa específica aplicable, s'exclouen de l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei els sediments, que s'originen o es gestionen en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, que es demostre que no són perillosos de conformitat, exclusivament, amb les directrius que aprove l'Administració general de l'Estat, tenint en compte, a més, el que disposa la Llei 41/2010, de 29 de desembre, de protecció del medi marí, i es reubiquen a l'interior de les aigües superficials, amb les finalitats següents: a l'efecte de gestió de les aigües i les vies de navegació, creació de noves superfícies de terreny, prevenció d'inundacions o atenuació dels efectes de les inundacions i les sequeres. **3**

*Article 4. Subproductes*

Als efectes de la consideració, tramitació, avaluació, aprovació i altres aspectes rellevants per als subproductes a la Comunitat Valenciana, s'ajustarà a allò que preveu l'article 4 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i la seua normativa de desplegament aplicable. L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular és l'ens encarregat de desenvolupar en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana les competències autonòmiques atribuïdes per la Llei 7/2022 en matèria de subproductes.

*Article 5. Fi de la condició de residu*

Als efectes de la consideració, tramitació, avaluació, aprovació i altres aspectes rellevants per a la fi de la condició de residu a la Comunitat Valenciana, s'ha d'atendre a allò que preveu l'article 5 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular bàsica estatal, i la normativa de desplegament aplicable. L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular és l'ens encarregat de desenvolupar a l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana les competències autonòmiques atribuïdes per la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, en matèria de fi de la condició de residu.

CAPÍTOL  II

Principis de la política de residus i competències administratives

*Article 6. Principis de la política de residus*

1. La política de residus es regeix pels principis següents:

a) Protecció de la salut humana i el medi ambient

Les autoritats competents han d'adoptar les mesures necessàries per a assegurar que la gestió dels residus es realitze sense posar en perill la salut humana i sense danyar el medi ambient i, en particular:

1. No genere riscos per a l'aigua, l'aire, el sòl o el clima, ni genere riscos per a la biodiversitat, la fauna i la flora.

2. No cause incomoditats per soroll, olors o fums.

3. No afecte negativament paisatges, espais naturals, espais agraris ni llocs d'especial interès legalment protegits.

b) Jerarquia de residus

Per a aconseguir el millor resultat mediambiental global, les autoritats competents han d'aplicar en el desenvolupament de les polítiques i de la legislació en matèria de prevenció i gestió de residus la jerarquia de residus per l'ordre de prioritat següent:

1. Prevenció

2. Preparació per a la reutilització.**4**

3. Reciclat

4. Altre tipus de valorització, inclosa la valorització energètica

5. Eliminació

Tanmateix, si per a aconseguir el millor resultat mediambiental global en determinats fluxos de residus és necessari apartar-se d'aquesta jerarquia, es pot adoptar un ordre distint de prioritats amb la justificació prèvia per un enfocament de cicle de vida sobre els impactes de la generació i gestió d'aquells residus, tenint en compte els principis generals de precaució i sostenibilitat en l'àmbit de la protecció mediambiental, la viabilitat tècnica i econòmica, la protecció dels recursos naturals i la biodiversitat, així com el conjunt dels impactes mediambientals sobre la salut humana, econòmics i socials, d'acord amb l'article 1 i l'apartat 1.a de l'article 6 d'aquesta llei.

Així mateix, les autoritats competents han d'utilitzar instruments econòmics i altres mesures incentivadores, com les enumerades en l'annex V de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, per a l'aplicació de la jerarquia de residus.

c) Autosuficiència i proximitat

Sense perjudici de l'aplicació de la jerarquia de residus en la seua gestió, les autoritats competents autonòmiques i locals han d'observar prioritàriament els principis de proximitat als llocs de generació i autosuficiència pel que fa a la disposició d'instal·lacions d'eliminació de residus i d'instal·lacions per a la valorització de residus domèstics mesclats (fracció resta), encara que la recollida també abaste residus similars procedents d'altres productors, tenint en compte les millors tècniques disponibles. Tot això sense perjudici de la col·laboració i l'ús per part de la Generalitat Valenciana en relació amb la xarxa estatal integrada d'instal·lacions d'eliminació i d'instal·lacions per a la valorització de residus, en els termes regulats per la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

Així mateix, per a la valorització de la resta de residus diferents dels previstos en el paràgraf anterior, s'ha d'afavorir el seu tractament en instal·lacions tan properes com siga possible al punt de generació, mitjançant la utilització de les tecnologies i els mètodes més adequats per a assegurar un nivell elevat de protecció del medi ambient i de la salut pública, ateses les exigències d'eficiència i de protecció del medi ambient en la gestió dels residus.

d) Accés a la informació i a la justícia, i participació en matèria de residus

En els termes previstos en la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la que es regulen els drets d'accés a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient, les autoritats públiques detallades en l'article 2.4 han de garantir els drets d'accés a la informació i de participació pública en matèria de residus.

L'acció per a exigir davant dels òrgans administratius i els tribunals l'observança del que s'estableix aquesta llei i en les disposicions que es dicten per a desenvolupar-la i aplicar-la, serà pública.

L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular ha d'elaborar i publicar, com a mínim amb una periodicitat anual, un informe de conjuntura sobre la situació de la producció i gestió dels residus en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana. En aquest informe s'han d'incloure, com a mínim, les dades de recollida i tractament desglossats per fraccions i procedència, i destinació dels materials obtinguts, com també els costos econòmics associats, i una avaluació del grau de compliment dels objectius de prevenció i gestió dels residus establits en aquesta llei i en la planificació autonòmica en matèria de prevenció i gestió dels residus, desglossats per fraccions de residus i per àrees de gestió. Aquesta informació s'ha de posar a disposició del públic en general de manera intel·ligible, i les dades i indicadors corresponents, en format de dades obertes o reutilitzables.

En el cas dels residus de competència local, les entitats locals encarregades de les operacions de recollida, transport i tractament de residus han de publicar en la seua pàgina web, com a mínim anualment, el detall de les operacions de gestió de residus que porten a terme, així com els costos associats a aquestes operacions, tant directes com indirectes, incloent-hi els assenyalats en el paràgraf segon de l'ítem e d'aquest apartat. També, les entitats locals han de publicar en la seua pàgina web el detall d'ingressos obtinguts per sufragar els costos de les operacions de què s'encarreguen.

Les autoritats públiques, les persones interessades i la ciutadania en general poden participar en l'elaboració dels plans i els programes previstos en aquesta llei i com a desplegament del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, així com en l'avaluació dels efectes d'aquests plans i programes en el medi ambient de conformitat amb la normativa bàsica estatal en matèria d'avaluació ambiental i la normativa autonòmica en matèria d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Aquests plans i programes tenen caràcter públic i les autoritats competents han de fer-los públics de mode accessible en les seues pàgines web.

A aquest efecte, les autoritats competents en matèria de residus, en l'àmbit de les seues competències, han d'habilitar els espais necessaris per a fer efectiva la participació a què es refereix el paràgraf anterior.

e) Principi "qui contamina paga"

D'acord amb el principi "qui contamina paga", els costos relatius a la gestió dels residus, inclosos els costos corresponents a la infraestructura necessària i al seu funcionament, així com els costos relatius als impactes mediambientals i, en particular, els costos de les emissions de gasos d'efecte hivernacle, han de ser sufragats pel productor inicial de residus, pel posseïdor actual o per l'anterior posseïdor de residus d'acord amb l'abast de la responsabilitat en matèria de residus, regulat per l'article 104 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

En el cas dels costos de gestió dels residus de competència local, d'acord amb el que disposa el text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals, aprovat pel Reial decret legislatiu 2/2004, de 5 de març, les entitats locals han d'establir, en el termini màxim de tres anys des de l'entrada en vigor de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, una taxa o, si escau, una prestació patrimonial de caràcter públic no tributària, específica, diferenciada i no deficitària, que permeta implantar sistemes de pagament per generació i que reflectisca el cost real, directe i indirecte, de les operacions de recollida, transport i tractament dels residus, inclosos la vigilància posterior d'aquestes operacions i el manteniment i la vigilància posterior al tancament dels abocadors, les campanyes de conscienciació i comunicació, així com els ingressos derivats de l'aplicació de la responsabilitat ampliada del productor, de la venda de materials i d'energia.

En cas que les esmentades operacions de recollida, transport i tractament no estiguen portant-se a terme per la mateixa entitat local, cada entitat local ha de delimitar clarament quines són les operacions portades a terme per cadascuna d'elles, i els costos, directes i indirectes, associats a les operacions sota la seua competència. En compliment d'allò que estableix el paràgraf anterior, cada entitat local ha d'establir, en el termini màxim de tres anys comptadors des de l'entrada en vigor de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, una taxa o prestació patrimonial de caràcter públic no tributària per les operacions de gestió de residus que efectivament porte a terme, de caràcter específic, diferenciat i no deficitària, que permeta implantar sistemes de pagament per generació i que reflectisca el cost real, directe o indirecte, de les operacions corresponents, incloent-hi tots els conceptes especificats en el paràgraf anterior que hi resulten aplicables.

Les taxes o prestacions patrimonials de caràcter públic no tributari poden tenir en compte, entre altres, les particularitats següents:

1.r La inclusió de sistemes per incentivar la recollida separada en habitatges de lloguer vacacional i similar.

2.n La diferenciació o reducció en el supòsit de pràctiques de compostatge domèstic o comunitari, o de separació i recollida separada de matèria orgànica compostable.

3.r La diferenciació o reducció en el supòsit de participació en recollides separades per a la preparació posterior per a la reutilització i el reciclatge, per exemple en ecoparcs (fixos o mòbils) o en punts de lliurament alternatius acordats per l'entitat local.

4.t La diferenciació o reducció per a les persones i les unitats familiars en situació de risc d'exclusió social.

Les entitats locals han de comunicar aquestes taxes o prestacions patrimonials de caràcter públic no tributari, com també els càlculs utilitzats per a la seua confecció, a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular.

*Article 7. Competències i òrgans competents*

1. Correspon al Consell:

a) Aprovar els programes autonòmics de prevenció de residus i els plans autonòmics de gestió de residus.

b) Aprovar l'estratègia autonòmica en matèria d'economia circular.

c) Aprovar l'estratègia autonòmica de sòls contaminats.

2. Correspon a la conselleria competent en matèria de residus i protecció mediambiental:

a) Exercir la potestat d'autorització, vigilància, inspecció i sanció de les activitats de producció i gestió de residus i de les competències establides en el títol V sobre sòls contaminats.

b) Establir els objectius vinculants que cal aconseguir a escala autonòmica en matèria de residus per a complir amb la planificació estatal i europea en aquesta matèria, i coordinar, mitjançant l'elaboració i l'aplicació dels programes autonòmics de prevenció de residus i els plans autonòmics de gestió de residus, les actuacions que es desenvolupen en matèria de residus en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.

c) Declarar servei públic de titularitat autonòmica o local, mitjançant una norma amb rang de llei, totes o algunes de les operacions de gestió de determinats residus o fluxos de residus sempre que es demostre que continuadament en el temps de dos anys els residus no es gestionen correctament, i d'aquesta situació es puga derivar un risc significatiu per a la salut humana i el medi ambient.

d) Col·laborar amb les entitats locals per a l'exercici de les seues competències en matèria de prevenció i gestió de residus en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, en particular, pel que fa al suport tècnic per a l'elaboració d'estudis i projectes.

e) Vetlar per la prestació adequada dels serveis municipals obligatoris en matèria de residus respectant, en tot cas, les competències locals en la matèria.

f) Subscriure els convenis de col·laboració corresponents per a la implementació d'inversions o despeses de la Generalitat en relació amb els serveis de prevenció i gestió de residus de les entitats locals, si escau, per tal de garantir l'assoliment dels objectius autonòmics, estatals i europeus en matèria de prevenció i gestió de residus.

g) Enregistrar la informació en matèria de prevenció de residus i de producció i gestió, pública i privada, de residus en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.

h) Autoritzar els trasllats de residus des de o cap a països de la Unió Europea, regulats en el Reglament (CE) núm. 1013/2006, del Parlament Europeu i del Consell, de 14 de juny de 2006, relatiu al trasllat de residus, com també els trasllats en l'interior de l'Estat i la vigilància, inspecció i, si escau, sanció derivada dels citats règims de trasllats.

i) Exercir la potestat d'autorització, vigilància, inspecció i sanció dels sistemes de responsabilitat ampliada del productor.

j) Exercir la potestat de vigilància i inspecció i la potestat sancionadora en l'àmbit de les seues competències.

k) En els termes previstos a aquest efecte en la legislació de règim local, si les entitats locals o els consorcis no presten els serveis obligatoris de valorització o eliminació de residus de la seua competència o incompleixen el que es disposa en la llei o en els plans autonòmics en matèria de residus, la conselleria competent en matèria de residus pot requerir-los perquè complisquen o perquè presten aquests serveis. A tal efecte els concedirà el termini que siga necessari, en tot cas, no inferior a un mes. Si, transcorregut aquest termini, l'incompliment persisteix, la Generalitat ha d'adoptar les mesures necessàries per al compliment de l'obligació de prestació d'aquests serveis a costa i en substitució del consorci o l'entitat local competent.

En particular, si en l'àmbit territorial d'algun pla zonal s'assisteix puntualment i temporalment a una mancança o falta de capacitat de les seues instal·lacions de valorització o eliminació, la conselleria competent en matèria de residus pot acordar la substitució immediata del consorci o l'entitat local competent, i ha d'informar el Consell de l'acord adoptat. Aquesta substitució tindrà lloc pel temps estrictament imprescindible i a costa de l'entitat local o consorci substituït, incloent-hi els costos de transferència i transport dels residus, valorització, eliminació i altres operacions de gestió de residus que puguen ser necessàries, si n'hi ha, fins al lloc designat per a la seua valorització o eliminació.

l) Prestar els serveis de valorització o eliminació de residus de competència municipal en els supòsits previstos en la lletra k de l'apartat 2 d'aquest article o en els casos de dispensa de l'obligació de prestar el servei conforme a l'ítem 5.é de la lletra e de l'apartat 3 d'aquest article.

m) Exercir qualsevol altra competència en matèria de residus no inclosa en els apartats 1, 2, 3 i 5 de l'article 12 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, ni en els apartats 3 i 4 d'aquesta llei.

3. Correspon a les entitats locals:

a) Com a servei obligatori, en tot el seu àmbit territorial, la recollida, el transport i el tractament dels residus domèstics en la forma en què ho establisquen les seues respectives ordenances, de conformitat amb el marc jurídic establit per la Llei 7/2022, de 8 d'abril de residus i sòls contaminats per a una economia circular; per aquesta llei; per les disposicions i objectius establits en els instruments de planificació per a la prevenció i gestió dels residus previstos en ella, i per la normativa sectorial en matèria de responsabilitat ampliada del productor. A aquests efectes, els municipis han de disposar d'una xarxa de recollida suficient que ha d'incloure ecoparcs o punts nets, fixos o mòbils, o, si escau, punts alternatius de recollida separada de residus que hagen estat acordats per l'entitat local per a la retirada gratuïta dels residus. Les entitats locals estan obligades a implantar sistemes de recollida separada de residus municipals. La prestació d'aquests serveis està sotmesa, en tot cas, a la planificació i al règim d'autorització previstos en aquesta llei.

La prestació d'aquest servei correspon als municipis, els quals poden portar-la a terme de forma independent o associada, conforme al que estableix la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, així com mitjançant la constitució de consorcis entre les entitats locals i la Generalitat Valenciana.

b) Aprovar la planificació de gestió de residus per a les entitats locals de conformitat amb els plans autonòmics i estatals de gestió de residus.

c) Recopilar, elaborar i actualitzar la informació necessària per al compliment de les obligacions derivades de la legislació en matèria de residus i subministrar-la a l'Agència Valenciana de Residus; en particular, la informació relativa als models de recollida, als instruments de gestió i a les quantitats recollides i tractades, especificant la destinació de cada fracció, incloent-hi la informació acreditada pels productors de residus comercials no perillosos, quan aquests residus no siguen gestionats per l'entitat local.

d) Exercir la potestat de vigilància i inspecció i la potestat sancionadora en l'àmbit de les seues competències.

e) Les autoritats locals competents poden:

1.r Elaborar estratègies d'economia circular i programes de prevenció.

2.n Gestionar els residus comercials no perillosos en els termes que establisquen les seues respectives ordenances, sense perjudici que els productors d'aquests residus puguen gestionar-los per si mateixos en els termes previstos en l'article 20.3. de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular. Quan l'entitat local establisca el seu propi sistema de gestió, podrà imposar, de manera motivada i basant-se en criteris de major eficiència i eficàcia en termes econòmics i ambientals en la gestió dels residus, la incorporació obligatòria dels productors de residus a aquest sistema en determinats supòsits.

3.r A través de les seues ordenances, obligar el productor o a un altre posseïdor de residus perillosos domèstics o de residus les característiques dels quals dificulten la seua gestió perquè adopten mesures per a eliminar o reduir tals característiques o perquè els depositen en la forma i el lloc adequats.

4.t Realitzar les seues activitats de gestió de residus directament o mitjançant qualsevol altra forma de gestió prevista en la legislació sobre règim local. Aquestes activitats poden portar-se a terme per cada entitat local de manera independent, mitjançant l'associació de diverses entitats locals o a través de la constitució de consorcis entre les entitats locals i la Generalitat Valenciana.

5.è Sol·licitar a la conselleria competent en matèria de residus la dispensa de l'obligació de prestar els serveis que els corresponga segons es disposa en l'apartat 3 d'aquest article i en la legislació local.

4. Les diputacions provincials, en els àmbits territorials respectius:

a) Han d'adoptar les mesures necessàries per a assegurar la prestació integral i adequada dels serveis obligatoris atribuïts als municipis en matèria de gestió de residus segons les seues competències com a diputació provincial, i han d'incloure aquests serveis classificant-los com a de caràcter preferent en la planificació provincial d'actuacions.

b) En col·laboració amb l'Agència Valenciana de Residus, que es crea en aquesta llei, i els municipis afectats, han de contribuir a l'execució de les instal·lacions supramunicipals de gestió de residus de competència municipal contemplats en el Pla integral de residus i, en el seu cas, en els respectius plans zonals, bé directament o per la seua participació en els diferents consorcis zonals de residus de la planificació autonòmica en matèria de gestió de residus domèstics.

5. Les autoritats competents s'han de dotar dels mitjans humans i materials suficients per a donar compliment a les obligacions establides en aquesta llei i en la normativa bàsica estatal en matèria de residus, en particular, les obligacions relatives a l'autorització, vigilància, inspecció, sanció i informació.

A tals efectes, s'estableix com a indicador de referència de suficiència en matèria de personal de l'administració pública autonòmica i el seu sector públic instrumental una ràtio mínima d'una persona treballadora per cada 75.000 habitants de dret de la Comunitat Valenciana.

TÍTOL II

Organització i recursos

CAPÍTOL I

Agència Valenciana de Residus i Economia Circular

*Article 8. Naturalesa jurídica*

1. Es crea l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular (d'ara en avant l'Agència), com a entitat de dret públic, integrada en el sector públic administratiu de la Generalitat, de les previstes en l'article 3.1.c i 155.1 i 4 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, facultada per a exercir potestats administratives i per a realitzar activitats tècniques, prestacionals i de foment, en matèria de residus.

2. L'Agència es regeix pel dret privat excepte en la formació de la voluntat dels seus òrgans, l'exercici de les potestats administratives atribuïdes i en allò específicament regulat aquesta llei, els seus estatuts i la legislació pressupostària.

3. El Consell aprovarà, mitjançant decret, els estatuts de l'Agència en els quals es desenvoluparà la seua estructura administrativa, competències i funcions, així com el règim jurídic de funcionament previst en aquesta llei.

*Article 9. Objecte*

L'Agència té com a objecte l'execució de mesures, en l'àmbit de les competències autonòmiques, per a la implementació i el compliment de la política de residus de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que hi ha establit en aquesta llei i les disposicions que la despleguen, i la normativa bàsica estatal en matèria de residus, seguint les directrius de política general del Consell i sempre que no siguen la gestió directa d'un servei públic.

*Article 10. Personalitat i adscripció*

1. L'Agència té personalitat jurídica pública diferenciada, patrimoni i tresoreria propis, així com autonomia de gestió i plena capacitat jurídica i d'obrar, i, dins del seu àmbit competencial, li corresponen les potestats administratives necessàries per al compliment dels seus fins.

2. L'Agència queda adscrita a la conselleria competent en matèria de medi ambient.

*Article 11. Funcions*

Són funcions de l'Agència les relatives a l'execució de mesures per a la implementació de la política de residus a la Comunitat Valenciana, entre d'altres, les següents:

a) Elaborar els instruments de planificació d'àmbit autonòmic en matèria de prevenció i gestió de residus establits per aquesta llei així com dels programes sectorials en matèria de residus, com també realitzar el seguiment i l'avaluació de la planificació i la política de residus de la Comunitat Valenciana.

b) Representar la Generalitat Valenciana davant dels consorcis de residus i la resta d'ens supramunicipals competents de gestió de residus, sota les directrius de la conselleria competent en matèria de residus.

c) Representar la Generalitat Valenciana davant de la comissió de coordinació estatal en matèria de residus, sota les directrius de la conselleria competent en matèria de residus.

d) Obtenir, gestionar i difondre les dades, els indicadors, la informació i els informes requerits per a garantir l'eficàcia de la política de residus a la Comunitat Valenciana, en particular, pel que fa a la caracterització dels diversos fluxos de residus, el càlcul dels objectius de prevenció i gestió d'aquests i els costos associats a les operacions de prevenció i gestió de residus.

e) Controlar del compliment de les disposicions d'aquesta llei i de la normativa del seu desplegament.

f) Realitzar les comprovacions que corresponguen, derivades de les denúncies per incompliments de la normativa vigent en matèria de residus, i gestionar, si escau, el procediment sancionador corresponent.

g) Iniciar d'ofici el procediment sancionador que corresponga per les irregularitats que constate en l'exercici de les seues funcions que suposen incompliments de la normativa vigent en matèria de residus i, després de la corresponent instrucció, proposar a l'autoritat competent la resolució que siga procedent.

h) Fomentar la cooperació amb les entitats locals per a integrar o donar suport als serveis de gestió de residus de competència local, així com donar suport a la creació de consorcis o mancomunitats municipals de gestió de residus municipals en desenvolupament de les previsions i la planificació en matèria de residus, amb especial rellevància en relació amb la recollida selectiva de bioresidus i determinats fluxos de residus.

i) Elaborar i aprovar encàrrecs de gestió o contractes programa per a la construcció o explotació d'instal·lacions públiques supramunicipals de gestió de residus, d'acord amb les previsions de la planificació autonòmica en matèria de residus i el seu desenvolupament territorialitzat.

j) Promoure la participació de la ciutadania i dels agents i entitats econòmiques, socials i ambientals per a fomentar l'aplicació de la perspectiva d'economia circular i dels principis de la política de residus establits en l'article 6 d'aquesta llei.

k) Impulsar, desenvolupar i col·laborar en programes d'educació i formació ambiental, informació, sensibilització i conscienciació social en l'àmbit de la política de residus.

l) Fomentar programes i projectes de recerca i desenvolupament (R+D) que tinguen per objecte el desenvolupament de tecnologies netes en els processos productius i de gestió.

m) Incentivar les inversions que tinguen per objecte reduir la generació de residus i promoure la seua recuperació i reutilització.

n) Impulsar i incentivar el consum de matèries i substàncies recuperades o transformades com a primeres matèries, energia o combustible.

o) Elaborar programes específics per a reutilitzar i eliminar olis usats i per a eliminar bifenils policlorats i terfenils policlorats.

p) Col·laborar amb les administracions locals i les entitats públiques i privades per a fomentar la consecució de les finalitats d'aquesta llei i els objectius de la planificació autonòmica en matèria de residus, d'acord amb els principis de la política de residus establits en l'article 6 d'aquesta llei.

q) Executar les funcions i els encàrrecs de gestió que li encomane la conselleria competent en matèria de residus.

r) Realitzar activitats o prestació de serveis vinculats a la prevenció i gestió de residus en virtut de contractes, convenis i, en general, negocis jurídics acordats amb altres entitats, d'acord amb el que disposa el text refós de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

s) Qualsevol altra que li assigne normativament el Consell en desenvolupament d'aquesta llei.

3. Quan l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular detecte residus especials generats per indústries determinades que pel seu volum o característiques permeten i facen aconsellable el seu tractament en origen, i sempre que no hi haja altres empreses que no puguen tractar-los, ha de trametre un informe vinculant a la conselleria competent en matèria de residus perquè impose tal tractament en origen.

*Article 12. Òrgans de l'Agència*

1. Són òrgans de l'Agència:

a) La Presidència, que correspon a la persona titular de la conselleria competent en matèria de medi ambient.

b) El Consell de Direcció, que estarà constituït per la presidència, la vicepresidència i la vicepresidència segona de l'Agència i els vocals que es designen en la forma que establisquen els estatuts de l'Agència.

c) La Vicepresidència, que correspon a la persona titular de la secretaria autonòmica amb competències en matèria medi ambient.

d) El director o directora serà nomenada i cessada pel Consell, a proposta del president o de la presidenta.

e) El secretari o secretària general tècnica, sota la dependència directa del director o directora, constitueix el màxim òrgan de nivell administratiu de l'Agència.

f) El Consell de Participació en Matèria de Residus i Economia Circular.

g) L'Oficina de Prevenció de Residus.

2. S'ha de procurar una representació equilibrada d'homes i dones.

*Article 13. La Presidència*

1. El president o presidenta és l'autoritat superior de l'Agència, i li correspon:

a) Exercir l'alta representació de l'Agència.

b) Fixar les estratègies i les polítiques relatives a les funcions de l'Agència.

c) Exercir la direcció, la iniciativa i la inspecció de tots els serveis de l'Agència.

d) Aprovar l'avantprojecte de pressupost anual de despeses i ingressos de l'Agència.

e) Presidir el Consell de Direcció i exercir les competències pròpies derivades de la seua condició, especialment les de convocar les seues sessions, fixar l'ordre del dia corresponent, presidir les seues reunions, dirigir les deliberacions, alçar les sessions i visar les actes i les certificacions dels acords del Consell de Direcció.

f) Resoldre els recursos que s'interposen contra les resolucions dels òrgans que estiguen sota la seua dependència i els actes dels quals no esgoten la via administrativa.

2. La presidència podrà delegar, amb caràcter permanent o temporal, l'exercici de les seues funcions en altres òrgans, en els termes establits en la legislació en matèria de règim jurídic del sector públic.

*Article 14. El Consell de Direcció*

1. El Consell de Direcció és l'òrgan de govern de l'Agència i li corresponen les funcions següents:

a) Proposar les línies d'actuació que regiran el funcionament ordinari de l'Agència, d'acord amb les directrius de la Presidència.

b) El seguiment i l'avaluació dels programes d'actuació de l'Agència.

c) Proposar les mesures que s'estimen necessàries per al millor compliment dels fins de l'Agència.

d) Informar sobre qualsevol assumpte que, en l'àmbit de les competències de l'Agència, li sol·licite el Consell o la presidència de l'Agència.

e) Totes les altres atribucions que li puguen ser conferides de conformitat amb la legislació vigent.

2. La vocalia del Consell de Direcció està formada per 13 persones amb la composició següent:

a) El director o directora de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular

b) Vuit persones representants de departaments del Consell amb competències en residus, qualitat ambiental, medi natural, hisenda, sector públic instrumental, funció pública, agricultura i indústria.

c) Una persona en representació de la Federació Valenciana de Municipis i Províncies

d) Tres persones en representació les diputacions provincials, una per cada diputació.

e) La persona gerent de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana

3. Exercirà la Secretaria del Consell de Direcció, la Secretaria General Tècnica de l'Agència.

*Article 15. La Vicepresidència*

La Vicepresidència és l'òrgan d'impuls i coordinació de l'Agència i la vicepresidència del Consell de Direcció, i li corresponen les funcions següents:

a) Controlar i supervisar el compliment dels objectius que fixen la Presidència i el Consell de Direcció de l'Agència.

b) Impulsar i coordinar la consecució dels objectius i l'execució dels projectes la vicepresidència segona.

c) Resoldre els recursos que s'interposen contra les resolucions dels òrgans que estiguen sota la seua dependència i els actes dels quals no esgoten la via administrativa.

d) Exercir totes les altres funcions que li siguen encomanades o delegades expressament per norma legal o reglamentària.

*Article 16. El director o directora i el secretari o secretària general tècnica*

1. El director o directora és l'òrgan executiu de l'Agència i té les següents funcions:

a) Exercir la direcció i representació de l'Agència, i la vicepresidència segona del Consell de Direcció de l'Agència.

b) Exercir les facultats inherents en l'exercici de les competències atribuïdes per aquesta llei d'acord amb els estatuts de l'Agència.

c) Programar, dirigir i coordinar les activitats de l'Agència.

d) La direcció de personal, en els termes previstos en les disposicions vigents.

e) La convocatòria de beques, ajudes i subvencions, així com la signatura de contractes i convenis amb entitats públiques i privades, que siguen necessaris per al compliment dels seus fins.

f) La rendició del compte de l'organisme.

g) Exercir totes les altres funcions que li siguen expressament encomanades o delegades pels estatuts de l'Agència, el Consell de Direcció o per norma legal o reglamentària.

2. Són funcions del secretari o secretària general tècnica secundar directament el director o directora, i atendre tots els serveis generals de l'Agència.

*Article 17. El Consell de Participació en Matèria de Residus i Economia Circular*

1. El Consell de Participació en Matèria de Residus i Economia Circular és l'òrgan d'assessorament i de participació ciutadana del Consell de Direcció pel que fa a les accions de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular en matèria de prevenció i gestió dels residus sota criteris d'economia circular.

2. La composició, estructura i funcions del Consell de Participació en Matèria de Residus i Economia Circular es determinarà en els estatuts de l'Agència. No obstant això, en tot cas, la seua composició ha de preveure, almenys, la representació de les entitats locals i dels departaments de l'administració autonòmica afectats per la política de residus i economia circular; de la societat civil organitzada en els àmbits ambiental, empresarial, sindical, agrari, d'economia social vinculada a la gestió de residus, defensa de les persones consumidores i usuàries, associacions veïnals, universitats i centres d'investigació, així com persones expertes en matèria de residus i economia circular.

3. El Consell de Participació en Matèria de Residus i Economia Circular s'ha de reunir, almenys, dues vegades l'any.

4. El Consell de Participació en Matèria de Residus i Economia Circular té, almenys, les funcions següents:

a) Assessorar i formular propostes d'actuació en matèria de prevenció i de gestió de residus sota criteris d'economia circular.

b) Emetre informes sobre plans i programes en matèria de residus.

c) Emetre informes previs sobre disposicions de caràcter general en matèria de política de residus.

d) Conèixer la memòria anual pressupostària i d'activitats de l'Agència

e) Promoure processos participatius en matèria de residus.

f) Totes aquelles que li atribuïsquen els estatuts de l'Agència

5. Els informes a que es refereix l'apartat anterior no tenen caràcter vinculant.

6. El director o directora de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular ha vetlar perquè el Consell de Participació en Matèria de Residus i Economia Circular dispose de la informació necessària amb una antelació suficient per a l'exercici de les seues funcions.

*Article 18. Oficina de Prevenció de Residus*

Dins de la seua estructura organitzativa, l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular ha de disposar d'un departament específic anomenat Oficina de Prevenció de Residus, les finalitats del qual són:

1. Impulsar les mesures de prevenció de residus establides en aquesta llei, en particular, pel que fa a la difusió i l'assessorament en aquesta matèria a les entitats locals, el teixit empresarial i la ciutadania en general.

2. Difondre les dades, els indicadors, la informació i els informes vinculats a la política de residus de la Comunitat Valenciana i a l'assoliment dels objectius establits en la planificació autonòmica de residus, en particular, adreçada a les entitats locals, el teixit empresarial i la ciutadania en general.

3. Aquelles altres que li assignen els estatuts de l'Agència.

*Article 19. Estructura i personal*

1. L'estructura orgànica i funcional de l'agència es determina en els estatuts de l'Agència.

2. El personal funcionari o laboral de l'Agència es regeix per la normativa sobre la funció pública i legislació laboral.

*Article 20. Règim patrimonial*

1. Els béns i recursos econòmics de l'Agència són els següents:

a) Les transferències i subvencions que anualment es consignen en els pressupostos de la Generalitat o en els altres organismes públics.

b) Els recursos econòmics del Fons Ambiental de Política de Residus i Economia Circular de la Comunitat Valenciana.

c) Els béns i valors que constituïsquen el seu patrimoni, així com els productes i rendes d'aquest.

d) Els ingressos de dret públic o privat que li corresponguen i, en particular, els que procedeixen del desenvolupament de les activitats relacionades amb els fins de l'entitat.

e) Les subvencions i aportacions voluntàries o donacions que s'atorguen a favor seu per persones o entitats privades.

f) Qualssevol altres recursos econòmics, ordinaris o extraordinaris que estiga legalment autoritzada a percebre.

2. El patrimoni de l'Agència aquesta integrat pels béns i els drets que li siguen adscrits per la Generalitat, així com pels que adquirisca i els que li siguen incorporats i adscrits en el futur per qualsevol entitat o persona o per qualsevol títol.

*Article 21. Règim economicofinancer*

1. El règim pressupostari, economicofinancer, d'intervenció, control financer i comptabilitat és l'establit en la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, per a les entitats de dret públic integrades en el sector públic administratiu.

2. El règim jurídic aplicable a la contractació és l'establit en la legislació de contractes de les administracions públiques en els termes establits en aquesta per a aquesta mena d'entitat.

CAPÍTOL II

Recursos econòmics

*Article 22. Recursos econòmics*

La política de residus pot finançar-se mitjançant els recursos següents:

a) Els tributs per la producció i gestió de residus recaptats per les administracions municipal i autonòmica, així com els tributs d'àmbit estatal per la producció i gestió de residus la recaptació dels quals es trobe cedida a les administracions municipal o autonòmica.

b) Les prestacions patrimonials de caràcter públic no tributàries obtingudes per la prestació de serveis de gestió de residus.

c) Les subvencions assignades en els pressupostos generals de les administracions públiques per a la política de residus.

d) Els ingressos procedents de la recaptació per les sancions com a conseqüència d'infraccions a la normativa que regula la política sobre gestió de residus, una vegada deduïdes les despeses de gestió.

e) Els fons europeus i estatals adreçats a la prevenció i la gestió de residus i a l'aplicació de criteris d'economia circular en la política de residus.

f) Els preus privats obtinguts per les empreses legalment autoritzades per a intervenir en la gestió, especialment dels residus de gestió privada.

g) Els ingressos procedents de la venda dels subproductes i materials recuperats en la gestió global dels residus, que corresponguen a les administracions públiques.

h) Els ingressos per a les administracions públiques procedents de les responsabilitats ampliades dels productors de productes.

i) Qualsevol altre tribut que puga establir-se per al finançament de la política de residus.

*Article 23. Fons Ambiental de Política de Residus i Economia Circular de la Comunitat Valenciana*

1. Es crea el Fons Ambiental de Política de Residus i Economia Circular de la Comunitat Valenciana adscrit a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular.

2. Aquest fons està destinat a finançar projectes, processos, actuacions, infraestructures i instal·lacions amb l'objectiu de la prevenció de la generació de residus i per al foment de l'economia circular en matèria de residus i recursos. En l'annex s'arreplega una llista no exhaustiva d'orientacions i exemples d'actuacions susceptibles de finançament amb aquest fons.

3. Queda expressament prohibit el finançament d'instal·lacions i d'operacions d'eliminació previstes en l'annex III de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i d'instal·lacions i d'operacions de valorització sota l'epígraf R01 de l'annex II de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, amb l'excepció de la utilització de biomassa com a combustible, així com dels fluxos de residus que legalment estan obligats a ser tractats mitjançant operacions d'eliminació.

4. Els recursos que nodreixen el Fons Ambiental de Política de Residus i Economia Circular de la Comunitat Valenciana provenen de:

a) Les aportacions dels pressupostos de la Generalitat.

b) Els ingressos derivats de tributs autonòmics o estatals, cedits a la Generalitat Valenciana, sobre operacions de gestió de residus a la Comunitat Valenciana, recaptats per l'Agència Tributària Valenciana, una vegada deduïdes les despeses de gestió.

c) Els romanents procedents d'estalvis en la contractació, les revocacions o les renúncies en els procediments de partides o subvencions procedents del fons mateix.

d) Els ingressos procedents de la recaptació per les sancions imposades per l'administració autonòmica a conseqüència d'infraccions a la normativa que regula la política de residus, una vegada deduïdes les despeses de gestió.

e) Els ingressos provinents de rendiments patrimonials de l'Agència Valenciana de Residus i d'Economia Circular.

5. Abans del 31 de desembre de 2022, el Consell ha d'aprovar la regulació específica del Fons Ambiental de Residus i Economia Circular de la Comunitat Valenciana i posar-lo en funcionament.

TÍTOL III

Instruments de la política de residus

*Article 24. Programes de prevenció*

1. D'acord amb els articles 1, 6.b i 7, la conselleria competent en matèria de residus ha de disposar d'un programa de prevenció de residus de la Comunitat Valenciana, d'àmbit autonòmic. Les autoritats competents de les entitats locals, potestativament, també han de disposar de programes de prevenció de residus, en l'àmbit de les seues competències.

2. Els programes de prevenció de residus han de contenir les mesures de prevenció de residus establides conforme a l'antic article 18.1 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, així com els programes específics de prevenció de residus alimentaris i les mesures de reducció del consum de plàstics d'un sol ús previstes en l'article 55 de la llei 7/2022, de 8 d'abril.

3. En concret, aquests programes de prevenció han d'incloure:

a) Una descripció de la situació de partida, les mesures i els objectius de prevenció existents i la seua contribució a la prevenció de residus.

b) Una descripció, quan siga procedent, de la contribució dels instruments i mesures de l'annex V de la Llei 7/2022, de 8 d'abril.

c) Una avaluació de la utilitat dels exemples de mesures que s'indiquen en l'annex VI de la Llei 7/2022, o altres mesures adequades.

d) Els objectius de prevenció generals i específics per als diferents fluxos de residus, que indiquen els horitzons temporals per a l'assoliment d'aquests, i indicadors per al seguiment i avaluació de l'assoliment dels objectius.

e) Les mesures de prevenció de residus i el calendari d'aplicació durant la vigència del programa, especificant de manera diferenciada les mesures per a la prevenció de residus alimentaris i de reducció del consum de plàstics d'un sol ús.

f) Un sistema d'indicadors per al seguiment de l'aplicació i l'eficàcia de les mesures i d'assoliment dels objectius, generals i específics, de prevenció de residus.

4. El programa de prevenció de residus de la Comunitat Valenciana s'integra dins del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, de manera que les mesures de prevenció i el calendari d'aplicació siguen clarament distingibles de la resta de mesures i terminis incloses en el pla integral. El programa de prevenció i el pla integral tindran el mateix termini de vigència i horitzó temporal.

Els programes de prevenció de residus que potestativament duguen a terme les autoritats de les entitats locals poden aprovar-se de manera independent o integrar-se en els plans i els programes sobre gestió de residus o altres plans ambientals. Quan els programes de prevenció s'integren en altres plans i programes, les mesures de prevenció i el calendari d'aplicació han de distingir-se clarament.

5. L'avaluació dels programes de prevenció de residus s'ha de dur a terme com a mínim cada sis anys, ha d'incloure una anàlisi de l'eficàcia de les mesures adoptades i els seus resultats han d'estar accessibles al públic. Per a això, s'han d'utilitzar indicadors i objectius qualitatius o quantitatius adequats, sobretot respecte a la quantitat de residus generats.

La supervisió i l'avaluació de l'aplicació de les mesures de prevenció, en particular sobre la reutilització i sobre la prevenció de residus alimentaris, s'ha de dur a terme conforme a la metodologia comuna adoptada a nivell de la Unió Europea. A aquest efecte, així com per a donar compliment a les obligacions d'informació en matèria de prevenció de residus, la conselleria competent en matèria de residus ha d'establir mitjançant una ordre els procediments d'obtenció de la informació necessària.

*Article 25. Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV)*

1. El Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana és l'instrument de planificació i coordinació de totes les actuacions que es realitzen a la Comunitat Valenciana en matèria de prevenció i gestió de residus, i té com a finalitat garantir el compliment dels objectius i els principis de la política de residus establits en aquesta llei i els objectius en matèria de residus establits per la normativa i els instruments de planificació política de residus d'àmbit estatal i europeu que afecten l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.

2. L'elaboració, la formulació, la tramitació i l'aprovació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana s'ha d'ajustar al que estableix el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, per als plans d'acció territorial de caràcter sectorial.

3. L'elaboració i la formulació del pla correspon a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, la tramitació correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'aprovació correspon al Consell de la Generalitat Valenciana mitjançant decret.

4. El Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana s'ha d'elaborar, amb la consulta prèvia a les entitats locals, de conformitat amb aquesta llei, la normativa bàsica estatal en matèria de residus i medi ambient i els objectius i les orientacions del Pla estatal marc de residus.

5. L'àmbit del Pla integral de residus comprèn la totalitat del territori de la Comunitat Valenciana, que ha de ser dividit en zones a fi d'aconseguir una major operativitat en la gestió dels residus.

6. El Pla integral de residus pot executar-se directament o a través del corresponent pla zonal i projecte de gestió. L'execució de les previsions contingudes en el Pla integral de residus i relatives als residus municipals d'aquesta llei requereix en tot cas el corresponent pla zonal i projecte de gestió.

7. El Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana ha de contenir tots els elements que s'assenyalen en l'annex VII Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, com també:

a) Una anàlisi i un diagnòstic actualitzats de la situació de la gestió de residus en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.

b) La quantificació dels objectius, per a cada tipus de residus i flux de material, de recollida separada, preparació per a la reutilització, el reciclatge, la valorització i l'eliminació per a la Comunitat Valenciana i els corresponents horitzons temporals d'assoliment dins el període de vigència del pla, com també l'estimació de la contribució a la consecució dels objectius establits en aquesta llei, i en la normativa bàsica estatal en matèria de residus, com també en les altres normes i plans en matèria de residus i en altres normes ambientals.

c) Les mesures per a la preparació per a la reutilització, el reciclatge, la valorització i l'eliminació de cada tipus de residus i flux de material, i el calendari d'aplicació durant la vigència del pla.

d) Un sistema d'indicadors per al seguiment de l'aplicació i l'eficàcia de les mesures i d'assoliment dels objectius, generals i específics, en matèria de gestió de residus.

e) Les determinacions següents:

I. Anàlisi i diagnòstic de la situació existent en la gestió de residus.

II. Definició dels objectius a aconseguir d'acord amb l'avaluació territorialitzada de les necessitats en matèria de gestió de residus a la Comunitat Valenciana.

III. Les directrius i els criteris que, d'acord amb aquesta llei, han de regir la gestió dels residus a la Comunitat Valenciana.

iv. Inventari dels tipus, la quantitat i l'origen dels residus que previsiblement seran objecte de producció o gestió a la Comunitat Valenciana durant la vigència del pla.

v. Les mesures a adoptar per al foment de la reducció, la prevenció de la generació i la valorització.

vi. Prescripcions tècniques generals per a les operacions de gestió de residus.

vii. Justificació i definició de l'esquema general de les infraestructures, les obres i les instal·lacions que es prevegen, d'acord amb el principi d'autosuficiència en la gestió dels recursos generats a la Comunitat Valenciana.

viii. Criteris que han de considerar-se per a la localització d'infraestructures de gestió de residus.

ix. Les disposicions especials sobre residus particulars que s'entenguen necessàries.

x. L'estimació dels costos per a l'execució del pla i els mitjans de finançament per a l'execució.

xi. Criteris per al desenvolupament d'altres plans, distingint el contingut no vinculant del pla d'aquell que té caràcter normatiu i vinculant no modificable pels plans zonals de residus.

xii. Previsions de coordinació amb altres administracions sectorials.

xiii. L'estimació de les necessitats d'ocupació i la previsible qualificació.

xiv. Programes de divulgació, informació i participació ciutadana, i programes d'educació ambiental.

xv. Termini de vigència.

f) El Programa de prevenció de residus de la Comunitat Valenciana, regulat per l'article 24 d'aquesta llei.

8. Els objectius i les mesures inclosos en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, inclòs el Programa valencià de prevenció de residus, són vinculants i de compliment obligat per a tota persona física o jurídica, pública o privada, que intervinga en la producció, la possessió, la prevenció o la gestió dels residus a la Comunitat Valenciana.

9. El contingut del pla integral de residus vincula els diferents instruments d'ordenació urbanística.

10. L'autorització de les instal·lacions de gestió de residus s'ha d'adequar al que hi ha establit en el pla estatal marc de residus, al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i als seus plans zonals de desenvolupament.

11. És obligatori respectar el caràcter supramunicipal de les instal·lacions de gestió de residus domèstics o municipals qualificades com a tals en el pla integral de residus i els plans zonals de desenvolupament, com també l'àmbit d'actuació previst en els diferents instruments de planificació de residus.

12. Les revisions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana poden revisar o actualitzar les prescripcions dels respectius plans zonals de residus de la Comunitat Valenciana, en cas de considerar-se necessari. Aquestes modificacions són vinculants per als projectes de gestió de residus domèstics en vigor, que s'hi han d'adaptar en ser aprovades.

*Article 26. Plans zonals de residus*

1. Els plans zonals tenen per objecte desenvolupar i millorar les previsions del pla integral de residus en aquells casos que hi ha establits en aquesta llei, per tractar-se d'un servei públic o quan l'administració autonòmica justificadament així ho establisca.

2. L'elaboració i la formulació dels plans zonals correspon a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular en col·laboració amb els municipis de la zona afectada. Una vegada formulat el document i, si escau, admès a tràmit per la persona consellera competent en matèria de medi ambient, l'ha de sotmetre a informació pública per un termini mínim de trenta dies hàbils, mitjançant sengles anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un dels periòdics d'informació general de major circulació a la Comunitat Valenciana, com també mitjançant la seua difusió a través dels llocs web i les xarxes socials de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, dels municipis afectats i, si escau, del consorci o l'entitat local corresponent responsable del servei de valorització i eliminació de residus domèstics com també la xarxa d'ecoparcs fixos i mòbils.

Tota la documentació formulada corresponent al pla zonal ha d'estar a disposició del públic en el lloc web de la conselleria competent en matèria de medi ambient i en el lloc web de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular. Durant el període d'informació pública s'hi poden presentar al·legacions i suggeriments dirigits a la persona directora de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular.

Simultàniament s'han de sol·licitar els informes dels ajuntaments dels municipis inclosos a la zona i d'aquelles administracions sectorials que pogueren resultar afectades pel pla.

3. Els plans zonals s'han de sotmetre al corresponent procediment d'avaluació ambiental en aplicació de la normativa estatal i autonòmica en matèria d'avaluació ambiental de plans i programes.

4. Finalitzat el termini d'exposició pública, contestades les al·legacions i els suggeriments rebuts i emesos en termini els informes sol·licitats, la persona directora de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular ha de formular, si escau, una proposta de resolució aprovatòria del pla zonal a la persona consellera competent en medi ambient.

5. La persona consellera competent en medi ambient ha d'aprovar el pla zonal mitjançant una ordre.

6. El termini per a resoldre sobre l'aprovació del pla zonal és de sis mesos des de la data de l'acord de sotmetiment a informació pública. Aquest termini queda suspès fins que s'haja resolt el procediment d'avaluació ambiental corresponent. A falta de resolució expressa, el pla zonal ha d'entendre's denegat.

7. Aprovat el pla zonal, s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, en el lloc web de la conselleria competent en matèria de medi ambient, l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, els municipis afectats i el consorci o l'entitat local responsable del servei de valorització, eliminació i gestió d'ecoparcs de l'àrea o les àrees de gestió de què es tracte.

8. El pla zonal entrarà en vigor l'endemà del dia en què es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.

9. Els plans zonals han d'establir, respecte de la zona i els residus que constitueixen el seu objecte:

a) L'àmbit territorial sobre el qual s'aplica, tenint en compte en tot cas la demarcació territorial de les entitats locals.

b) La categoria o el tipus de residu la gestió del qual ordena.

c) La quantitat d'aquests residus produïts i les previsions dels residus a gestionar, que han d'incloure, amb caràcter temporal i justificat, la possibilitat de gestionar els residus provinents d'altres zones.

d) Definició dels objectius territorialitzats de gestió de residus per a complir els objectius establits en el Pla integral de residus.

e) Mesures per a la consecució dels objectius marcats.

f) Infraestructures per a la gestió: nombre i tipus d'instal·lacions com també les seues característiques generals.

g) Identificació de les zones aptes per a la implantació de les diferents infraestructures com també mesures d'estalvi, eficiència i aprofitament d'energies renovables i condicions territorials i ambientals per a aquesta implantació, establint les afeccions per raó del territori: aptitud geològica, espais protegits, infraestructures, sòls urbans, masses d'aigua, biodiversitat i altres elements que per la seua importància resulten afectats.

h) Termini d'execució.

i) Criteris de compensació a favor del municipi o els municipis en què la gestió de residus els afecta les seues condicions ambientals o territorials.

j) En cas de residus de competència municipal, les condicions que garantisquen l'eficàcia d'actuació de les mancomunitats, els consorcis o altres fórmules d'associació entre si o amb altres administracions reconegudes en la normativa sobre règim local, per al desenvolupament de les operacions de gestió d'aquests residus. En tot cas ha d'incloure's que:

i) Representen almenys més del 50 per 100 de la població dels municipis inclosos en la zona.

ii. Quede oberta la incorporació de qualsevol dels municipis de la zona en qualsevol moment.

iii. Tinguen capacitat econòmica i tècnica per a desenvolupar les previsions del pla zonal.

El pla zonal ha d'establir el termini màxim en què poden formalitzar-se aquestes unions, agrupacions o associacions necessàries per a la seua execució.

k) Criteris per al desenvolupament, si escau, per als projectes de gestió.

l) Altres determinacions que s'estimen necessàries o convenients per les característiques del residu a gestionar o de l'àmbit territorial sobre el qual s'aplica.

10. Els objectius, les mesures i les determinacions inclosos en els plans zonals són vinculants i de compliment obligat per a tota persona física o jurídica, pública o privada, que intervinga en la producció, la possessió, la prevenció o la gestió dels residus a la Comunitat Valenciana.

11. Els continguts dels plans zonals vinculen als diversos instruments d'ordenació urbanística.

12. L'autorització de les instal·lacions de gestió de residus s'ha d'adequar al que hi ha establit en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i els seus plans zonals de desenvolupament. És obligat respectar el caràcter supramunicipal de les instal·lacions de gestió de residus domèstics o municipals qualificades com a tals al Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i als plans zonals, com també l'àmbit d'actuació previst per aquestes en els instruments de planificació indicats.

*Article 27. Plans locals de recollida de residus domèstics i municipals*

1. El pla local de recollida de residus domèstics i municipals és l'instrument de planificació de l'operació de recollida de residus corresponent als municipis i a les entitats locals encarregades de la recollida de residus domèstics i municipals, d'acord amb els objectius i les prescripcions establits en aquesta matèria en aquesta llei, en la Llei 7/2022, en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i en els plans zonals que el desenvolupen i en el pla estatal marc de gestió de residus.

2. El contingut del pla local de recollida de residus domèstics i municipals ha de contenir els objectius i les mesures de gestió de la recollida dels residus per al seu àmbit territorial requerits per aquesta llei, la planificació autonòmica en matèria de residus i la normativa bàsica estatal en matèria de residus. En tot cas han de contenir:

a) Un diagnòstic de la situació de partida de la recollida de residus en l'àmbit territorial objecte del pla.

b) Els objectius quantitatius i qualitatius de recollida separada per a les diverses fraccions de residus de competència municipal que s'han d'assolir en el període de vigència del pla.

c) La descripció del model de recollida separada de residus, inclosa la memòria tècnica i econòmica corresponent.

d) Les mesures i les prescripcions per a la implementació del model de recollida separada de residus, com també les mesures addicionals per a la millora dels resultats quantitatius i qualitatius de la recollida separada en origen. Com a mínim s'han de fixar: els circuits de recollida, la periodicitat, la regulació i la ubicació dels elements per a la recollida separada, i els equipaments, les instal·lacions i les prescripcions per a la prestació adequada del servei.

e) El programa d'educació ambiental d'àmbit local en matèria de residus.

f) Les mesures per evitar el fem dispers.

g) El programa de prevenció de residus en cas de ser obligatori d'acord amb aquesta llei, o disposar-se'n potestativament. En tot cas, s'han d'incloure mesures per afavorir la prevenció dels residus, almenys pel que fa a la prevenció de bioresidus i residus d'envasos, i en particular, les mesures relatives per a reduir els residus alimentaris i les pèrdues alimentàries.

h) Mesures per a afavorir la reutilització d'envasos en esdeveniments organitzats, finançats o patrocinats per l'entitat local.

i) Els mitjans materials, econòmics i humans necessaris per a l'aplicació del pla.

j) L'àmbit territorial d'abastament del pla i el període de vigència.

k) Un sistema d'indicadors que permeta el seguiment adequat del compliment dels objectius del pla i l'adequació amb la planificació autonòmica i estatal en aquesta matèria.

l) Les actuacions d'informació i participació públiques portades a terme durant el procés d'elaboració del pla.

3. Els plans locals de recollida de residus domèstics i municipals han de revisar-se almenys cada sis anys, sense perjudici que la planificació autonòmica de residus establisca un període inferior per garantir-ne l'adaptació als requeriments que aquesta establisca per complir els objectius autonòmics i estatals en matèria de recollida de residus de competència municipal.

4. Els plans locals de recollida de residus domèstics i municipals i les revisions corresponents s'aproven mitjançant ordenança. Mentre no incloguen actuacions subjectes a avaluació d'impacte ambiental, aquests plans i les revisions corresponents estan exempts d'avaluació ambiental estratègica de plans i programes.

5. En un període de quinze mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, els plans locals aprovats amb anterioritat a aquesta llei han d'adaptar-se a les prescripcions d'aquesta llei.

*Article 28. Projectes de gestió de residus dels consorcis de residus i entitats locals competents de la valorització i l'eliminació de residus i gestió d'ecoparcs a la Comunitat Valenciana*

1. El projecte de gestió de residus és l'instrument executiu d'implementació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, i dels seus plans zonals de desenvolupament, del qual han de disposar els consorcis i les entitats locals encarregades dels serveis de valorització de residus domèstics i municipals, gestió d'ecoparcs fixos i mòbils, gestió d'instal·lacions de transferència i valorització de residus i gestió de les operacions d'eliminació dels rebuigs de residus, en el seu respectiu àmbit territorial.

2. El projecte de gestió ha de tenir un nivell de detall almenys d'avantprojecte i ha de formar part de l'expedient de contractació dels serveis, que s'ha de formalitzar d'acord amb la normativa de contractes de les administracions públiques, Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

3. El projecte de gestió no pot modificar les prescripcions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana ni les prescripcions del pla zonal de residus de desenvolupament de la planificació autonòmica.

4. Els projectes de gestió han de contenir, almenys, les determinacions següents relatives a:

a) La planificació de les operacions de gestió dels residus:

i. La delimitació de l'àmbit territorial i les fraccions de residus que constitueixen el seu objecte, d'acord amb el que estableix el pla zonal corresponent. Aquesta delimitació territorial no pot excloure del seu àmbit d'actuació àrees que dins de la zona establida pel pla zonal no tinguen entitat suficient per a constituir un àmbit de gestió propi de les fraccions de residus objecte del projecte de gestió.

ii. La localització, les dimensions i les característiques de les infraestructures, les obres i les instal·lacions previstes en el projecte de gestió amb un nivell de detall almenys d'avantprojecte, com també els estudis d'impacte ambiental dels projectes corresponents a infraestructures, obres o instal·lacions que ho requerisquen, d'acord amb la normativa aplicable en matèria d'avaluació ambiental.

iii. El calendari d'execució i posada en funcionament de les infraestructures, les obres, les instal·lacions i els serveis previstos en el projecte de gestió.

iv. La inclusió, si escau, de plantes de transferència consorciades a la zona.

v. El període de durada de la prestació del servei de gestió de residus.

vi. Aquelles altres establides en el pla zonal corresponent.

vii. La gestió de les operacions de gestió de residus:

viii. Les tècniques de valorització i eliminació de residus. La recollida i el transport poden ser realitzats per cada municipi o adjudicats de manera independent.

ix. La justificació del compliment dels objectius de preparació per a la reutilització i el reciclatge, la valorització i l'eliminació d'acord amb el que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i el pla zonal corresponent.

x. Els compromisos de gestió assumits de caràcter obligatori i els de caràcter complementari.

xi. La forma de prestació del servei públic de gestió de residus.

xii. Els estudis economicofinancers de les actuacions previstes en el projecte de gestió com també les previsions de les fonts de finançament d'aquestes. En tot cas, els costos de construcció i gestió de les infraestructures, les obres, les instal·lacions són a càrrec de l'adjudicatari, si escau, del projecte de gestió.

xiii. El termini, la forma i les condicions en què, si escau, les infraestructures, les obres, les instal·lacions o els terrenys reverteixen a favor de l'administració.

xiv. Aquelles altres establides en el pla zonal corresponent.

b) El programa d'educació ambiental en matèria de gestió de residus.

c) La documentació necessària per a complir els requisits de contractació pública establits per la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

2. Els consorcis i les entitats locals encarregades de la valorització i l'eliminació de residus i la gestió d'ecoparcs de la Comunitat Valenciana són els ens encarregats de l'elaboració, bé mitjançant mitjans propis o bé mitjançant la contractació d'assistències tècniques, dels projectes de gestió de residus, d'acord amb el que estableix la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic. En el cas de la concessió d'obres es poden aplicar els articles 247 i 248 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

3. Els projectes de gestió de residus s'han de tramitar d'acord amb el que estableix la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

4. Pel que fa al procediment i els criteris d'aprovació i adjudicació del projecte de gestió de residus s'ha d'aplicar el que estableix la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic. Sense perjudici d'això, els criteris d'adjudicació han de tenir en compte, com a mínim, les consideracions següents:

a) El major àmbit territorial de l'actuació.

b) El major consens obtingut per part dels ajuntaments que formen part de la zona corresponent.

c) El millor compliment dels objectius de preparació per a la reutilització, el reciclatge, la valorització i l'eliminació establits en el pla zonal.

d) El major nombre de població atesa

e) L'adequació de les tècniques d'actuació i de les característiques de les instal·lacions i les infraestructures per a dur a terme la gestió de manera eficaç i eficient.

f) L'aplicació de les millors tècniques disponibles als processos.

g) El compliment dels objectius de preparació per a la reutilització, el reciclatge i la valorització dels residus més enllà dels nivells obligatoris.

h) El nivell de prestació del servei en la zona.

i) El major consens dels propietaris del sòl que facilite l'execució de les infraestructures, les obres i les instal·lacions previstes.

j) Minimitzar les afeccions ambientals i sobre espais naturals o d'interès paisatgístic o cultural.

k) El major nivell d'acceptabilitat social per part de la població afectada.

5. De conformitat amb la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, l'administració actuant en l'adjudicació del projecte de gestió de residus pot:

a) Adjudicar el projecte de gestió.

b) Adjudicar el projecte de gestió introduint les modificacions que justificadament considere convenients per a una millor gestió dels serveis.

c) Declarar la gestió dels residus de gestió directa, assumint algun dels projectes presentats. En aquest cas s'ha d'indemnitzar el promotor del projecte per les despeses del projecte realitzat.

d) Declarar desert el concurs, per considerar que cap dels projectes presentats garanteix la gestió adequada dels residus en els termes establits per aquesta llei o pels plans que desenvolupa.

*Article 29. Mesures i instruments econòmics*

1. Les administracions autonòmica i locals de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit de les seues competències, han d'establir mesures econòmiques, financeres i fiscals per a fomentar la prevenció de la generació de residus, la reutilització i la reparació, implantar la recollida separada, millorar la gestió dels residus, impulsar i enfortir els mercats de productes procedents de la preparació per a la reutilització i el reciclatge, així com perquè el sector dels residus contribuïsca a la mitigació de les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle.

2. Les administracions autonòmica i locals de la Comunitat Valenciana, en el àmbit de les seues competències, han d'incloure, en el marc de contractació de les compres públiques, l'ús de productes d'alta durabilitat, reutilitzables, reparables o de materials fàcilment reciclables, així com de productes fabricats amb materials procedents de residus, o subproductes, la qualitat dels quals complisca amb les especificacions tècniques requerides. En aquest sentit, es fomentarà la compra de productes amb l'etiqueta ecològica de la Unió Europea segons el Reglament (CE) núm. 66/2010 del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de novembre de 2009, relatiu a l'etiqueta ecològica de la Unió Europea. Aquest apartat s'entén sense perjudici del que es disposa en la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014.

3. En l'objecte dels contractes de recollida i tractament de residus que formalitzen les entitats pertanyents al sector públic s'ha d'incloure l'execució pel contractista de mesures de formació i sensibilització dirigides a la població a la qual es presta el servei, en relació amb la prevenció de residus i la seua perillositat, la reutilització, la recollida separada, la preparació per a la reutilització i el reciclatge, i les conseqüències de la gestió indeguda dels residus i de l'abandó de fem dispers.

4. Respecte als residus susceptibles de ser reciclats, les administracions autonòmica i locals de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit de les seues competències, poden articular amb caràcter temporal mecanismes que prioritzen el seu reciclatge dins de la Unió Europea, quan estiga justificat per raons mediambientals.

5. La conselleria competent en matèria de residus ha de promoure mecanismes per a incentivar l'aprofitament dels materials procedents de les instal·lacions de tractament de residus i, especialment, els procedents dels residus de construcció i demolició (RCD), mitjançant la reutilització, reciclatge, fi de la condició de residu i subproducte.

6. Els consorcis de residus i les entitats locals competents de valorització i eliminació de residus domèstics i municipals han de realitzar tots els tràmits pertinents per tal d'aprofitar les ajudes i les subvencions provinents de la Generalitat Valenciana i d'altres administracions públiques per tal de reduir les quantitats de rebuig a abocador i millorar la gestió global dels residus municipals. A tals efectes, poden modificar a la baixa els contractes de què disposen, d'acord amb la normativa bàsica estatal de contractes de les administracions públiques; incloure nova maquinària de la seua part als serveis públics, o reduir les taxes de tractament o cànons de valorització i eliminació com a conseqüència de la internalització de les subvencions o ajudes rebudes, respectant en tot cas les regles generals d'equilibri financer i econòmic de la contractació pública. En aquest sentit, és indiferent que els contractes de gestió siguen nous o estiguen ja en funcionament. En tot cas, a la Comunitat Valenciana ha realitzar-se una gestió dels residus municipals basada en la millora contínua.

*Article 30. Mesures d'educació ambiental*

1. Les administracions, en el marc de les seues competències, han de dur a terme les accions següents per assolir els objectius establits en aquesta llei:

a) Informar de les conseqüències negatives per al medi ambient i els recursos naturals derivades de l'ús incorrecte de productes que generen residus perillosos i de l'augment de la producció de residus, i informar dels beneficis derivats d'un consum responsable.

b) Millorar la informació a disposició de la ciutadania sobre prevenció en la generació de residus, la seua separació correcta en origen, com també de les possibilitats de reutilització i de reciclatge.

c) Promoure la participació activa de la ciutadania, les empreses, les persones treballadores i les entitats sense ànim de lucre en les accions de reducció de la producció de residus i la seua perillositat, en les accions de reutilització i en la implementació de la recollida selectiva.

d) Promoure accions de sensibilització per evitar l'abandonament de residus i evitar la degradació d'espais naturals continentals (terrestres i aquàtics) i d'ecosistemes marins, com també urbans o agraris, per garantir la conservació dels sòls, aigua i biodiversitat i promoure'n la regeneració.

e) Promoure accions de sensibilització i formació per fomentar mesures per a la prevenció i la preparació per a la reutilització dels residus.

f) Promoure actuacions per a la recollida del material d'interès històric o cultural, com llibres o arxius, incloent-hi accions de conscienciació ciutadana, per evitar que es puguen acabar gestionant com a residus.

g) En els contractes de recollida i/o tractament de residus motiu de licitació pública, destinar almenys un 1% de l'import de licitació (sense IVA) a mesures d'educació ambiental, formació i sensibilització en relació amb les lletres a f d'aquest apartat, que ha d'executar l'adjudicatari.

h) Promoure cursos de formació i especialització en prevenció dels residus i gestió dels residus d'acord amb la jerarquia de residus i els criteris d'economia circular, tant per al personal de l'administració, especialment per al personal funcionari que haja d'actuar en l'àmbit de la vigilància i la inspecció, com per al de les empreses productores i els gestors professionals de residus.

2. Els plans locals de residus municipals i els projectes de gestió de desenvolupament dels plans zonals de residus municipals han d'incorporar programes d'actuació d'educació ambiental en matèria de prevenció dels residus, recollida separada i gestió dels residus d'acord amb la jerarquia de residus i els criteris d'economia circular, i comptar amb el personal necessari per a la seua execució, d'acord amb els requisits establits en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.

Aquests programes d'actuació d'educació ambiental han de tenir la ciutadania com a principal destinatari de les seues línies de treball amb l'objectiu de millorar les actituds, els hàbits i les accions individuals de reducció de residus, incloent-hi els alimentaris, i millora de la reutilització, recollida separada, preparació per a la reutilització i reciclatge de qualitat. Aquests programes locals d'educació ambiental han d'integrar un component d'educació per a la sostenibilitat que garantisca la conscienciació sobre la importància d'aconseguir els objectius següents:

a) L'erradicació de la fam en el món.

b) La reducció del desaprofitament d'aliments.

c) La gestió eficient dels recursos naturals.

d) La prevenció de la producció de residus biodegradables.

e) La reducció de les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle.

f) La conservació i protecció de la biodiversitat.

Els plans locals i els projectes de gestió aprovats amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta llei que no incloguen aquests programes d'actuació d'educació ambiental han d'adaptar-se a aquestes prescripcions en el període màxim de quinze mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei.

3. A partir de l'entrada en vigor d'aquesta llei, la conselleria competent en matèria de residus ha de destinar anualment una línia pressupostària d'ajuda específica per a promoure les actuacions d'educació ambiental a què es refereix l'apartat 2 anterior.

4. Les diputacions provincials, en l'àmbit de les seues competències, han de col·laborar econòmicament amb els municipis i les mancomunitats per al desenvolupament de les actuacions d'educació ambiental local, d'acord amb el que hi ha establit en la Llei 27/2013, de 27 de desembre, de racionalització i sostenibilitat de l'administració local, o la norma que la substituïsca.

5. A partir de l'1 de gener de 2024, els ajuntaments, les mancomunitats, els consorcis o les entitats locals encarregades de la valorització i eliminació de residus han de disposar, individualment o agrupadament, del pla local de residus i del projecte de gestió de residus de l'àrea de gestió, segons corresponga, que incloga el programa d'actuació d'educació ambiental a què es refereix l'apartat 2 anterior, per poder accedir a les línies d'ajuda que promoga la Generalitat Valenciana en matèria de prevenció de residus, reutilització i gestió de residus.

TÍTOL IV

Prevenció de residus

*Article 31. Objectius de la prevenció de residus*

1. D'acord amb el que estableix l'article 17.1 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, aquesta llei estableix com a objectiu mínim a aconseguir en la Comunitat Valenciana en termes de reducció en pes dels residus generats, conformement al calendari següent:

a) El 2025, un 13% respecte als generats el 2010.

b) El 2030, un 15% respecte als generats el 2010.

2. El Programa de prevenció de residus de la Comunitat Valenciana, inclòs en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana:

a) Pot establir objectius de prevenció de residus més exigents que els establits en l'apartat 1 d'aquest article.

b) Pot incloure objectius específics de prevenció i/o reutilització per a determinats productes, en especial per als aparells elèctrics i electrònics, piles i acumuladors, tèxtils i mobles, envasos i materials i productes de construcció, d'acord amb les particularitats i les necessitats de la Comunitat Valenciana, i en tot cas, sense perjudici del que estableix l'article 17.2 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

3. Els objectius generals i específics de prevenció de residus o reutilització de productes establits en aquesta llei i en el Programa de prevenció de residus de la Comunitat Valenciana són vinculants per a tots els agents públics i privats, com també per als instruments de planificació de prevenció i gestió de residus d'àmbit territorial inferior a l'àmbit autonòmic.

*Article 32. Mesures de prevenció***5**

1. A tots els efectes, les autoritats autonòmiques i locals competents han d'adoptar mesures en l'àmbit de les seues respectives competències les finalitats de les quals, almenys, siguen les següents:

a) Promoure i donar suport als models de producció i de consum sostenibles i circulars.

b) Fomentar el disseny, la fabricació i l'ús de productes que siguen eficients en l'ús de recursos, duradors i fiables (també en termes de vida útil i absència d'obsolescència prematura), reparables, reutilitzables i actualitzables.

c) Identificar els productes que continguen matèries primeres fonamentals definides per la Comissió Europea, a fi de prevenir que aquestes es convertisquen en residus mitjançant l'aplicació d'altres mesures contemplades en aquest apartat.

d) Fomentar la reutilització dels productes i components de productes, entre altres, mitjançant donació, i la implantació de sistemes que promoguen activitats de reparació, reutilització i actualització, en particular per als aparells elèctrics i electrònics, piles i acumuladors, tèxtils i mobles, envasos i materials i productes de construcció.

e) Fomentar, quan siga necessari i sense perjudici dels drets de propietat intel·lectual i industrial, la disponibilitat de peces de recanvi i eines necessàries, manuals d'instruccions, informació tècnica o altres instruments, equips o programes informàtics que permeten reparar, reutilitzar i actualitzar productes sense posar en perill la seua qualitat i seguretat, havent de tenir-se en compte les obligacions establides en l'àmbit de la Unió Europea o estatal sobre peces de recanvi disponibles per a determinats productes.

f) Reduir la generació de residus en la producció industrial, en la fabricació, en l'extracció de minerals i en la construcció i demolició, prenent en consideració les millors tècniques disponibles i les bones pràctiques ambientals.

g) Reduir la generació de residus alimentaris en la producció primària, en la transformació i la fabricació, en la venda minorista i altres tipus de distribució d'aliments, en restaurants i serveis de menjars, com també en les llars, de manera que s'aconseguisca una reducció del 50% dels residus alimentaris per càpita en l'àmbit de la venda minorista i dels consumidors i una reducció del 20% de les pèrdues d'aliments al llarg de les cadenes de producció i subministrament per a 2030, respecte a 2020, com a contribució als objectius de desenvolupament sostenible de Nacions Unides.

h) Fomentar la donació d'aliments i altres tipus de redistribució per a consum humà, prioritzant-ho enfront de l'alimentació animal i a la transformació en productes no alimentosos.

i) Fomentar la reducció del contingut de substàncies perilloses en materials i productes d'acord amb els requisits legals harmonitzats relatius a aquests materials i productes establits a escala de la Unió Europea, evitant, especialment, la presència de substàncies incloses en l'annex XIV del Reglament Reach o substàncies restringides recollides en el seu annex XVII, i dels alteradors endocrins. En particular, i de conformitat amb el que es preveu en aquestes normes, està prohibida la utilització de ftalats i bisfenol A en envasos.

j) Reduir la generació de residus, particularment dels residus que no són aptes per a la seua preparació per a reutilització o per al seu reciclatge.

k) Identificar els productes que constitueixen les principals fonts de fem dispers, especialment en l'entorn natural, agrari, periurbà i marí, mitjançant les metodologies acordades existents a Espanya, i adoptar les mesures adequades per a prevenir i reduir el fem dispers procedent d'aquests productes. Quan aquestes mesures impliquen restriccions de mercat, han de proposar-se al ministeri competent en matèria de residus per a la seua adopció d'acord amb el que estableix l'article 18.1.k de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

l) Frenar la generació de fem dispers en el medi marí com a contribució a l'objectiu de desenvolupament sostenible de Nacions Unides consistent a prevenir i reduir considerablement la contaminació marina de tota mena. A aquest efecte, a partir de l'entrada en vigor d'aquesta norma, els ajuntaments poden regular les limitacions d'alliberar globus de manera intencionada i de fumar a les platges, que es poden sancionar en les ordenances municipals conformement al règim d'infraccions i sancions d'aquesta llei.

m) Desenvolupar i donar suport a campanyes informatives de sensibilització i programes d'educació ambiental sobre la prevenció de residus i l'abandó de fem dispers.

n) Promoure i facilitar la reincorporació en les cadenes de valor de subproductes o de matèries, substàncies o objectes per als quals s'ha declarat la fi de la condició de residu.

o) Fomentar la reducció de la generació de residus en l'àmbit del comerç mitjançant la venda de productes a granel, la venda i l'ús d'envasos o dispositius reutilitzables, entre altres.

p) Fomentar actuacions com la implantació de mesures de compra pública sostenible en matèria dels recursos que contenen els residus, accions de divulgació i promoció d'un nou model de producció i consum basat en la transició ecològica sota criteris d'economia circular, la creació de mercats de matèries primeres secundàries i la generació d'iniciatives de simbiosi industrial, entre d'altres.

q) Promoure en l'activitat agrícola l'ús de polímers biodegradables, tant en embuatats, segons la norma UNE-EN 17033:2018, com en altres aplicacions difícils de gestionar al final del cultiu, com els clips i fils usats en hivernacles, segons la norma UNE-EN 13432, i la substitució dels plàstics agrícoles convencionals com a mesura de prevenció de generació de residus.

r) Les mesures necessàries en l'àmbit de les competències de les autoritats autonòmiques i locals de la Comunitat Valenciana per a contribuir al compliment dels objectius i prescripcions establides en el títol V de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, relatiu a la reducció de l'impacte de determinats productes de plàstic sobre el medi ambient.

Les mesures previstes en aquest apartat poden ser establides i desenvolupades reglamentàriament per les administracions locals i autonòmiques, en el marc de les seues competències.

2. Queda prohibida la destrucció o l'eliminació mitjançant depòsit en abocador d'excedents no venuts de productes no peribles com ara tèxtils, joguets o aparells elèctrics, entre altres, llevat que aquests productes hagen de destruir-se conforme a una altra normativa o per protecció del consumidor i seguretat. Aquests excedents s'han de destinar, en primer lloc, a canals de reutilització, incloent-hi la seua donació, i quan això no siga possible, a la preparació per a la reutilització o a les següents opcions de la jerarquia de residus, respectant l'ordre establit en l'article 6.1.b.

3. A fi de reduir el consum d'envasos d'un sol ús i garantir el dret humà d'accés a l'aigua potable:

a) Les administracions públiques autonòmiques i locals de la Comunitat Valenciana i el sector públic instrumental, amb independència de la seua modalitat de gestió, en el marc de les seues competències respectives, hauran de:

I. Fomentar el consum d'aigua potable i gratuïta en les seues dependències i els espais públics, mitjançant l'ús de fonts, preferentment de les connectades en la xarxa de subministrament d'aigua potable del mateix edifici, en condicions que garantisquen la higiene i la seguretat alimentària, o l'ús d'envasos reutilitzables, entre altres, sense perjudici que en els centres sanitaris es permeta la comercialització en envasos d'un sol ús.

II. Promoure el subministrament d'envasos o gots reutilitzables o bé garantir que els gots d'un sol ús subministrats siguen de paper reciclable i que hi ha un depòsit de recollida selectiva d'aquests gots una vegada utilitzats per a garantir una gestió correcta d'aquests residus.

III. Promoure la instal·lació i el manteniment correcte de fonts públiques i gratuïtes d'aigua potable en els espais públics oberts, en condicions que garantisquen les condicions higièniques i de seguretat alimentària.

IV. Desenvolupar campanyes periòdiques informatives i de promoció de consum de l'aigua potable de l'aixeta, procedent de la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable. Mitjançant aquestes campanyes, s'haurà de subministrar a la ciutadania informació actualitzada i periòdica sobre la qualitat i les garanties sanitàries, la seguretat alimentària i les propietats organolèptiques de l'aigua potable subministrada a través de les xarxes municipals de proveïment, així com el cost per litre de l'aigua de l'aixeta i la seua contribució per a garantir el dret humà a l'aigua potable, als objectius de prevenció de residus i de fem dispers així com als objectius de lluita contra el canvi climàtic i els objectius de desenvolupament sostenible de l'Agenda 2030.

V. Garantir que s'implanten alternatives a la venda i la distribució de begudes envasades i de gots d'un sol ús i, en tot cas, garantir l'accés a aigua potable no envasada o bé envasada en envasos reutilitzables o amb una recollida selectiva específica, en tots els esdeveniments i actes públics, inclosos els esportius, que tinguen suport de les administracions públiques valencianes, autonòmica o local, siga en concepte de patrocini, organització o qualsevol altra fórmula. Així mateix, garantir mitjançant les ordenances municipals que s'implante un sistema de fiançament o de qualsevol altre tipus per a la recollida separada d'envasos i gots per a evitar l'abandó a la via pública o en espais públics o privats i la gestió incorrecta, d'acord amb la normativa bàsica estatal.

b) En els establiments del sector de l'hostaleria i restauració s'haurà d'oferir sempre a les persones consumidores, clientes o usuàries dels seus serveis, la possibilitat de consum d'aigua potable no envasada de manera gratuïta i complementària a l'oferta del mateix establiment.

4. Amb la finalitat de promoure la prevenció d'envasos d'un sol ús, a partir de l'1 de gener de 2023, els comerços minoristes d'alimentació que venguen a granel aliments i/o begudes la superfície dels quals siga igual o superior a 400 metres quadrats hauran de destinar almenys el 20 % de l'àrea de vendes a l'oferta de productes presentats sense embalatge primari, incloent-hi la venda a granel o mitjançant envasos reutilitzables.

Tots els establiments d'alimentació que venguen a granel aliments i/o begudes hauran d'acceptar l'ús de recipients reutilitzables (bosses, carmanyoles, botelles, entre altres) adequats per a la naturalesa del producte i degudament higienitzats, i les persones consumidores seran les responsables del seu condicionament. Aquests recipients podran ser rebutjats pel comerciant per al servei si estan manifestament bruts o no són adequats. Per a aquest fi, el punt de venda haurà d'informar les persones consumidores finals sobre les condicions de neteja i la idoneïtat dels recipients reutilitzables.

En els establiments del sector de l'hostaleria i la restauració, les persones consumidores, clientes o usuàries dels seus serveis hauran de tindre a la seua disposició la possibilitat d'emportar-se, sota la seua responsabilitat, les restes d'aliments no consumits en envasos que complisquen el que estableix l'article 35.4 d'aquesta llei. Queden exclosos d'aquesta obligació els establiments que ofereixen aliments servits que no hagen sigut contractats directament per les persones consumidores.

5. Per a donar compliment a les obligacions d'informació en matèria de prevenció de residus, la conselleria competent en matèria de residus pot establir els procediments d'obtenció de la informació que considere necessaris, en especial en matèria de residu alimentari i reutilització, sense perjudici de la normativa estatal en aquesta matèria.

6. Quan el centre productor de residus perillosos estiga ubicat en la Comunitat Valenciana, el pla de minimització de residus perillosos al qual es refereix l'article 18.7 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular ha d'estar a disposició de les autoritats competents i l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, i els productors han d'informar dels resultats cada quatre anys a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular.

7. Els productors de residus no perillosos poden elaborar plans de prevenció que tinguen en compte les mesures recollides en l'apartat 1, sense perjudici que aquests programes siguen obligatoris de conformitat amb la normativa de desenvolupament per a determinats fluxos de residus.

8. En el termini màxim de dotze mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el Consell ha d'impulsar, en col·laboració amb els consorcis de residus i ens locals competents de la Comunitat Valenciana en matèria de valorització de residus domèstics, teixit empresarial i universitat i centres d'investigació, la recerca, desenvolupament i innovació sobre el residu zero, amb objectius d'anàlisi, visibilització, difusió i reducció en continu de les fraccions resta dels diversos processos de classificació i reciclatge de residus domèstics i municipals a la Comunitat Valenciana.

Aquestes activitats poden finançar-se, totalment o parcialment, amb càrrec al Fons Ambiental de Residus i Economia Circular, sense perjudici del seu finançament mitjançant els pressupostos generals de la Generalitat o l'obtenció de fons específics de caràcter públic o privat.

Els resultats d'aquestes activitats de recerca, desenvolupament i innovació han d'incorporar-se progressivament en el funcionament de les instal·lacions i processos de gestió de residus de la Comunitat Valenciana i s'han de tenir en consideració en l'elaboració dels instruments de planificació en matèria de residus com també en els processos de contractació pública.

9. Amb la finalitat de prevenir la generació de residus d'envasos industrials i comercials i promoure la implantació dels envasos reutilitzables en l'activitat econòmica, els propietaris i proveïdors de serveis d'envasos reutilitzables industrials i comercials, siguen primaris, secundaris o terciaris, són a l'efecte d'aquesta llei els operadors de la preparació per a la reutilització i poden constituir-se a aquest efecte com a sistemes de gestió d'envasos reutilitzables. Una vegada constituïts, estan obligats a comunicar a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular la quantitat d'envasos reutilitzables posats en el mercat cada any i el nombre de retorns per a la preparació per a la seua reutilització.

Els envasos industrials i comercials, primaris secundaris o terciaris, gestionats per un sistema de gestió d'envasos reutilitzables, una vegada usats, han de retornar-se pel posseïdor a l'operador responsable amb la finalitat de preparar-los per a la seua reutilització. Els sistemes de gestió d'envasos industrials i comercials reutilitzables s'han d'organitzar d'acord amb el que estableix l'annex 3 d'aquesta llei.

La Generalitat Valenciana en l'exercici de les seues competències i potestats vetllarà per la defensa de la propietat intel·lectual i industrial dels envasos reutilitzables industrials i comercials primaris, secundaris o terciaris, posats al mercat pels operadors de sistemes de gestió d'envasos reutilitzables, com també el reconeixement de la propietat d'aquells en el mercat per tal de garantir la seua recuperació, preparació per a la reutilització i gestió com a residu, una vegada esgotat el seu cicle de vida.

*Article 33. Reducció dels residus alimentaris*

1. El Programa de prevenció de residus de la Comunitat Valenciana ha de contenir un apartat específic sobre reducció dels residus alimentaris, en el qual s'han d'especificar les actuacions a portar a terme per part de l'administració autonòmica en aquesta matèria, d'acord amb les orientacions, actuacions i línies de treball establides en el Programa estatal de prevenció de residus, amb la finalitat de complir els objectius establits en les lletres g i h de l'apartat 1 de l'article 32 d'aquesta llei.

2. El Consell ha de portar a terme totes les actuacions que estiguen dins de l'àmbit de les seues competències adreçades a la prevenció i la reducció de les pèrdues i del malbaratament alimentaris en la producció primària, la transformació i la fabricació, la distribució majorista i minorista d'aliments, els serveis d'hostaleria i restauració i les llars. En aquest sentit, almenys, ha de:

a) Realitzar un diagnòstic sobre les pèrdues i el malbaratament alimentaris a la Comunitat Valenciana i elaborar una estratègia valenciana de prevenció i reducció del malbaratament i de les pèrdues alimentaris amb l'horitzó 2030.

b) Desenvolupar una regulació, mitjançant els instruments jurídics adients, adreçada a la disminució del malbaratament i de la pèrdua alimentaris que, com a mínim:

i. Evite l'eliminació com a residus dels aliments en bon estat als establiments majoristes i minoristes que comercialitzen aliments.

ii. Informe i consciencie les persones consumidores respecte a l'impacte ambiental, social i econòmic del malbaratament i de la pèrdua d'aliments, tant a escala d'unitat familiar i local com del conjunt de la societat, el territori i el medi ambient.

iii. Establisca les condicions de seguretat alimentària i sanitària per a possibilitar el lliurament segur a menjadors socials i particulars que ho necessiten, de menjar cuinat excedent de menjadors col·lectius públics o privats i d'establiments d'alimentació, hostaleria i restauració.

iv. Contemple l'espigolament com a activitat complementària i sense ànim de lucre per a la prevenció de les pèrdues alimentàries.

3. D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, les empreses de la producció primària, les indústries alimentàries i les empreses de distribució i de restauració col·lectiva hauran de prioritzar per aquest ordre:

a) La donació d'aliments i altres tipus de redistribució per a consum humà, o la transformació dels productes que no s'han venut, però que continuen sent aptes per al consum.

b) L'alimentació animal i la fabricació de pinsos.

c) El seu ús com a subproductes en una altra indústria.

d) En última instància, ja com a residus, el reciclatge i, en particular, l'obtenció de compost i digerit de màxima qualitat (de conformitat amb l'article 14, apartat 2, del Reial decret 1051/2022, de 27 de desembre, pel qual s'estableixen les normes per a la nutrició sostenible de sòls agraris, i l'annex VIII a què es remet) per a usar en els sòls amb l'objectiu de produir un benefici a aquests i, quan no siga possible això, l'obtenció de combustibles. **6**

4. Les entitats que complisquen els requisits establits en la Llei orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d'associació, i els indicats en els articles 2 i 3 de la Llei 49/2002, de 23 de desembre, de règim fiscal de les entitats sense fins lucratius i dels incentius fiscals al mecenatge, per a ser reconegudes com a entitats sense fins lucratius, i que tinguen en els seus estatuts com a fins i activitats socials, els assistencials o benèfics, han de tenir la consideració, a efectes fiscals, de consumidors finals, tal com aquests es defineixen en la Llei 17/2011, de 5 de juliol, de seguretat alimentària i nutrició, respecte als donants d'aliments, però han de mantenir les obligacions com a operadors alimentaris respecte als seus beneficiaris, en els termes que estableix l'esmentada llei.

5. Les entitats locals poden establir també mesures per a afavorir la reducció dels residus alimentaris, si escau, en col·laboració amb els establiments de restauració i distribució d'aliments, i tenint en compte el que s'estableix en els programes estatal i autonòmic.

6. Pel que fa a la reducció del residu alimentari en les empreses de distribució alimentària i de restauració, les entitats locals poden establir en les corresponents ordenances sobre el finançament dels serveis de recollida de residus, bonificacions en les taxes o, si és procedent, en les prestacions patrimonials de caràcter públic no tributari que graven la prestació d'aquests serveis de recollida, en els termes previstos en la disposició final primera de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

7. Obligacions de l'administració pública:

a) L'administració pública i la resta d'entitats del sector públic tenen les obligacions següents:

I) Incorporar, en els contractes públics i els convenis de gestió de serveis relacionats amb la gestió d'aliments, clàusules per a prevenir les pèrdues i el malbaratament i les pèrdues alimentàries.

II) Facilitar la creació d'espais i de sistemes per a la distribució dels excedents alimentaris.

III) Dotar d'incentius econòmics els projectes que incloguen la reducció del malbaratament i de la pèrdua alimentaris i que generen l'ocupació de col·lectius desfavorits.

IV) Elaborar un directori de referència amb la informació de les pèrdues i el malbaratament alimentaris de les empreses i entitats, desglossada per territoris, que facilite als agents de la cadena alimentària la destinació dels aliments a diferents usos d'acord amb la jerarquia de prioritats establerta per l'administració.

V) Vetllar perquè la publicitat institucional, especialment la que va dirigida als menors, fomente el consum responsable d'aliments.

VI) Elaborar el Pla estratègic de prevenció de les pèrdues i el malbaratament alimentaris, que s'ha de desenvolupar per reglament.

VII) Facilitar guies per a l'elaboració dels plans propis o col·lectius de prevenció de les pèrdues i el malbaratament alimentaris.

VIII) Incloure en els programes d'alimentació a les escoles mesures educatives per a prevenir les pèrdues i el malbaratament alimentaris.

IX) Habilitar al departament de l'administració autonòmica amb competències respecte a la reducció del malbaratament d'aliments a la creació d'un segell de bones pràctiques a l'aprofitament alimentari.

8. Drets de les persones consumidores:

a) Rebre informació per part de l'administració pública i de les empreses alimentàries sobre programes de prevenció de les pèrdues i el malbaratament alimentaris.

b) Obtenir informació veraç i suficient sobre l'estat dels aliments que reben com a donació.

c) Endur-se dels establiments de restauració els aliments que no hagen consumit.

d) Resten exclosos de la facultat establerta per la lletra c de l'apartat 1 els aliments servits procedents dels serveis que no hagen estat contractats directament pel consumidor.

9. L'administració pública ha de dur a terme les accions següents:

a) Sensibilitzar, formar i capacitar tots els agents de la cadena alimentària sobre la necessitat de prevenir les pèrdues i el malbaratament alimentaris, recuperar el valor dels aliments i promoure'n l'aprofitament, i especialment sobre la diferència entre la data de consum preferent i la data de caducitat.

b) Incloure, dins els plans educatius, elements de conscienciació, informació i educació sobre les pèrdues i el malbaratament alimentaris.

c) Promoure la recerca i la innovació per a explorar noves vies de prevenció de les pèrdues i el malbaratament alimentaris i d'aprofitament dels aliments, incentivant la tasca de les universitats i dels instituts de recerca tecnològica alimentària.

d) Promocionar instruments econòmics i financers i incorporar la prevenció de les pèrdues i el malbaratament alimentaris i l'aprofitament dels aliments com a criteris per a valorar en les accions de foment de les activitats empresarials, en el marc del desenvolupament de l'economia circular i la bioeconomia i la mitigació del canvi climàtic.

e) Incorporar la prevenció de les pèrdues i el malbaratament alimentaris entre els requisits dels distintius de qualitat ambiental, els sistemes de gestió ambiental i altres instruments equivalents.

f) Incentivar l'adopció d'acords o convenis de col·laboració entre els agents de la cadena alimentària i les entitats d'iniciativa social.

g) Impulsar projectes cívics, comunitaris, de participació ciutadana i de voluntariat que tinguen la finalitat de sensibilitzar i promocionar les pràctiques per a prevenir les pèrdues i el malbaratament alimentaris, preferentment els projectes d'inserció sociolaboral o d'atenció de col·lectius vulnerables.

*Article 34. Contractació pública sostenible per a la reducció de residus i l'economia circular*

1. En el termini de dotze mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el Consell ha d'aprovar un pla de contractació pública sostenible amb els objectius de prevenir els residus i impulsar l'economia circular. En aquest pla s'han d'establir els criteris a aplicar en l'àmbit de la contractació i compra públiques de l'administració pública valenciana i del seu sector públic instrumental. Al menys s'han de desenvolupar els criteris per a la contractació i compra públiques respecte als aspectes següents:

a) En els menjadors col·lectius dependents de l'administració pública valenciana i el seu sector públic instrumental, o bé sostinguts amb fons públics autonòmics, reducció dels residus alimentaris, foment de l'adquisició d'aliments sota criteris de dieta mediterrània, producció de proximitat i de temporada, gestió ambiental sostenible de la producció d'aliments i contribució a la biodiversitat agrària i marina.

b) Priorització de l'adquisició de productes i materials reutilitzables, reutilitzats, reparats, biodegradables, reciclables i reciclats.

c) En els plecs de condicions tècniques de contractació pública de projectes i execució d'obres, inclusió de criteris de disseny bioclimàtic, autoconsum a partir d'energies renovables, subministrament d'energia procedent de fonts d'energia renovable, solucions basades en la natura i objectius quantitatius respecte a la utilització de materials reutilitzables, biodegradables, reciclables i reciclats, d'elevada durabilitat, de proximitat o de baix impacte ambiental conforme l'anàlisi de cicle de vida, d'acord amb el tipus d'obra de la qual es tracte.

d) Priorització de l'adquisició i l'ús de productes de disseny ecològic, ajustats als criteris de la Resolució del Parlament Europeu, de 31 de maig de 2018, sobre l'aplicació de la Directiva 2009/125/CE, sobre disseny ecològic.

e) Priorització de l'adquisició i l'ús de productes amb etiqueta ecològica europea (EU Ecolabel), de conformitat amb el Reglament (CE) número 66/2010 del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de novembre de 2009, relatiu a l'etiqueta ecològica de la Unió Europea, i el Reial decret 234/2013, de 5 d'abril, pel qual s'estableixen normes per a l'aplicació del Reglament (CE) número 66/2010, del Parlament Europeu i del Consell, de 25 de novembre de 2009, relatiu a l'etiqueta ecològica de la Unió Europea.

f) Priorització de l'adquisició de productes i serveis registrats en sistemes amb declaracions ambientals de producte (environmental product declarations, EPD), de conformitat amb la norma internacional ISO 14025, basada en l'anàlisi de cicle de vida.

*Article 35. Film no envàs i embalatges no reutilitzables i difícilment o no reciclables***7**

1. Queda prohibit a la Comunitat Valenciana l'etiquetatge de bosses de plàstic i film que legalment no estiguen considerats com a envasos per la normativa bàsica estatal, com també d'embalatges legalment considerats envasos però que no siguen reciclables per les tecnologies disponibles, que continguen l'expressió "envasos", "envàs" o similar, mentre aquests materials no estiguen adherits als sistemes de responsabilitat ampliada del productor o els sistemes integrats de gestió.

2. En relació amb la comercialització de paquets de llandes de begudes o botelles de begudes mitjançant envasos secundaris, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 37 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i el seu reial decret de desplegament. Referent a això, i en aplicació del que preveu l'article 8.2 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, la Generalitat Valenciana podrà aplicar sistemes d'incentiu fiscal autonòmics als fabricants i els productors implantats a la Comunitat Valenciana, segons les especificacions següents:

Per als envasos secundaris de plàstic film que continguen almenys un 50 % de plàstic reciclat i no fragmentable, segons la norma UNE-EN 15343:2008, a partir de l'1 de gener de 2024, i haurà de ser del 70 % a partir de l'1 de gener de 2025.

Per als envasos secundaris de plàstic film que continguen almenys un 50 % de plàstic d'origen biològic, certificat mitjançant la norma UNE-CEN/TS 16137:2012, a partir de l'1 de gener de 2024, haurà de ser del 70 % a partir de l'1 de gener de 2025.

Per als envasos secundaris de plàstic film que continguen almenys un 50 % de matèries primeres renovables, bioplàstics o materials provinents del reciclatge químic de plàstics, certificat mitjançant un esquema de certificació basat en la traçabilitat i el balanç de masses com el certificat ISCC Plus o altres relacionats, a partir de l'1 de gener de 2024, i haurà de ser del 70 % a partir de l'1 de gener de 2025.

3. En relació amb la comercialització d'envasos mitjançant anelles de plàstic, i a fi d'avançar en el que preveu l'article 55.4 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, es fomentarà la seua eliminació o substitució gradual per altres tipus d'elements:

Abans del 31 de desembre de 2024, eliminar o substituir el 50 % de les anelles de plàstic que es posen en el mercat a la Comunitat Valenciana.

Abans del 31 de desembre de 2025, eliminar o substituir el 70 % de les anelles de plàstic que es posen en el mercat a la Comunitat Valenciana.

Abans del 31 de desembre de 2026, eliminar o substituir el 90 % de les anelles de plàstic que es posen en el mercat a la Comunitat Valenciana.

4. Així mateix, es fomentarà l'eliminació gradual de l'embalatge de menjars cuinats mitjançant envasos:

a) que no siguen reutilitzables,

b) que no siguen compostables segons la norma UNE EN 13432: 2000,

c) que no siguen d'alumini, cartó, fusta o de qualsevol altre material fàcilment reciclable, tant en l'envàs de l'aliment com en el film de recobriment, en cas que en tinga.

En cas que es tracte de recipients d'un sol ús, hauran d'estar adherits a un sistema de responsabilitat ampliada del productor o un sistema integrat de gestió d'acord amb la normativa bàsica estatal.

La conselleria competent en matèria de residus, fent ús del millor coneixement disponible, establirà i publicarà periòdicament una relació de materials considerats fàcilment reciclables, que s'actualitzarà tenint en compte l'evolució del mercat i de les tècniques disponibles de separació, classificació i reciclatge de materials.

5. En els establiments d'hostaleria, restauració i càtering, es procurarà evitar l'ús de productes alimentaris en envasos monodosi que no siguen com a mínim reciclables, a excepció de les restriccions que estableix el Reial decret 895/2013. En aplicació del que disposa l'article 56.a de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, no es proporcionaran utensilis d'un sol ús per al consum d'aliments i begudes en el mateix local, a excepció dels consumibles de cel·lulosa.

*Article 36. Foment de la durabilitat dels productes*

1. Per fomentar la durabilitat dels productes, les administracions autonòmica i local, en l'àmbit de les seues competències, han de fomentar l'ecodisseny, la fabricació i l'ús de productes que siguen eficients en l'ús de recursos, duradors i fiables (també en termes de vida útil i absència d'obsolescència prematura), reparables, reutilitzables i actualitzables.

2. Les administracions públiques autonòmiques i locals de la Comunitat Valenciana han de fomentar, en l'àmbit de les seues competències, la creació i el desenvolupament d'un teixit comercial de venda de productes de segona mà, reutilitzats o reparats, d'un teixit empresarial de reparació i reutilització de productes, com també d'un teixit empresarial de producció d'envasos de begudes reutilitzables.

A tals efectes, en un termini de dotze mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el Consell ha de posar en marxa mesures d'incentiu i suport econòmic que poden finançar-se amb càrrec al Fons Ambiental de Residus i Economia Circular.

3. El Consell ha de posar en marxa línies d'ajuda i promoció de projectes de recerca, desenvolupament i innovació (R+D+I) i iniciatives d'interès social en relació amb:

a) l'ecodisseny.

b) l'obtenció i la utilització de materials no tòxics en la producció de béns i serveis.

c) l'obtenció i la utilització de matèries primeres renovables i de materials recuperats i reciclats.

d) la reutilització de productes.

e) la reparació de productes.

f) la simbiosi industrial.

g) les operacions de gestió de residus que minimitzen el seu impacte ambiental i climàtic.

h) l'aplicació dels criteris d'economia circular a les cadenes de valor de béns i serveis

i) la formació i l'educació ambiental per a la prevenció i gestió de residus.

4. A fi d'evitar l'obsolescència prematura de determinats productes, el Consell ha de col·laborar amb el ministeri amb competències de transició ecològica per a dur a terme estudis específics que analitzen la vida útil d'aquests, i que serveixen de base per a adoptar mesures encaminades a evitar aquesta obsolescència i ha d'informar sobre el desenvolupament i els resultats d'aquesta col·laboració interadministrativa a les Corts Valencianes en el termini de dos anys des de l'entrada en vigor d'aquesta llei.

5. El Consell, a través de les conselleries amb competències en matèria d'indústria, investigació i desenvolupament, innovació i medi ambient, ha de col·laborar amb l'administració general de l'Estat per tal d'establir les mesures per a potenciar la unificació de criteris en les universalitzacions de connectors elèctrics, carregadors de mòbils, bateries i piles recarregables, com també en la unificació de criteris per a la fabricació d'aparells electrònics desmuntables i amb bateries independents, que faciliten la reparació i la reposició de components.

*Article 37. Envasos reutilitzables de begudes*

1. Sense perjudici del que establisca la normativa estatal en matèria de responsabilitat ampliada del productor, els establiments minoristes d'alimentació de la Comunitat Valenciana han d'oferir als seus punts de venda:

a) A partir de l'1 de gener de 2026:

i. Almenys una referència de beguda en envàs reutilitzable, si l'establiment té una superfície comercial inferior a 120 m².

ii. Almenys tres referències de beguda en envàs reutilitzable, si l'establiment té una superfície comercial de 120 m² o superior i inferior a 300 m².

b) A partir de l'1 de gener de 2025:

i. Almenys quatre referències de beguda en envàs reutilitzable, si l'establiment té una superfície comercial de 300 m² o superior i inferior a 1.000 m².

ii. Almenys cinc referències de beguda en envàs reutilitzable, si l'establiment té una superfície comercial de 1.000 m² o superior i inferior a 2.500 m².

iii. Almenys set referències de beguda en envàs reutilitzable, si l'establiment té una superfície comercial de 2.500 m² o superior.

2. Prèvia petició de la persona titular de l'establiment de comercialització d'aliments, l'administració local pot autoritzar l'emplaçament d'emmagatzematge de caixes d'envasos de beguda usats en places de pàrquing de l'establiment comercial que no siguen utilitzades habitualment, sempre que es complisquen els requisits mínims d'aparcament establits per la legislació vigent en matèria de comerç i urbanisme per al tipus d'establiment comercial del qual es tracte. A aquests efectes, les administracions locals han d'adoptar les corresponents ordenances municipals en el termini màxim de dos anys des de l'entrada en vigor d'aquesta llei. Aquest espai per al servei de retorn i d'emmagatzematge d'envasos ha d'estar senyalitzat per a facilitar-ne la identificació.

3. El servei de retorn d'envasos reutilitzables de beguda usats s'ha de prestar almenys a través d'una de les portes d'accés de l'establiment.

4. L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular està facultada per desenvolupar els procediments necessaris per a obtenir, a través de les fonts d'informació d'àmbit estatal o bé directament dels productors d'envasos de begudes o sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor, les dades relatives a les quantitats introduïdes d'envasos reutilitzables en el mercat d'àmbit estatal i les corresponents al mercat de la Comunitat Valenciana, com també totes aquelles dades i informació necessàries per al control eficient de les obligacions i compliment d'objectius en matèria de reutilització d'envasos vinculats als sistemes de responsabilitat ampliada del productor.

5. Als efectes d'aquest article, resulta indiferent que els envasos reutilitzables de beguda siguen de vidre, plàstic o qualsevol altre material que puga sotmetre's a les operacions de reutilització per a la reintroducció en el mercat.

6. A tots els efectes, els envasos de begudes en tant estiguen dins del canal de reutilització, no constitueixen residus.

7. A la finalització de la vida útil de reutilització dels materials, els envasos reutilitzables de beguda han de ser gestionats com a residus a través del gestor autoritzat o sistema integrat de gestió o sistema col·lectiu de responsabilitat ampliada del productor corresponents.

8. La Generalitat Valenciana pot establir altres mecanismes d'incentiu econòmic en matèria de circulació d'envasos reutilitzables, siguen de begudes o no, que els agents econòmics puguen introduir al mercat a través dels sistemes ordinaris de distribució i comerç, per damunt dels objectius mínims fixats en aquesta normativa.

9. Des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, la conselleria competent en matèria de gestió de residus ha de realitzar un seguiment dels nivells d'assoliment dels objectius establits en aquest article.

10. En cas que es retorne un envàs reutilitzable sense comprar-ne un de nou, entre les referències de venda a l'establiment comercial, l'establiment comercial està obligat al retorn de l'import econòmic de la fiança del dipòsit prevista en la normativa estatal en la matèria o normativa que la substituïsca.

11. La interpretació de les prescripcions aplicables a envasos reutilitzables de begudes ha de fer-se de conformitat amb el que disposa la legislació bàsica de l'Estat i, en particular, el Reial decret 1055/2022, de 27 de desembre, d'envasos i residus d'envasos. **8**

12. Per als envasos emprats en la venda a distància facilitats per les empreses de missatgeria o paqueteria, són aquestes empreses les que, en nom dels productors de producte, han de complir amb les obligacions financeres i d'informació, com també organitzatives quan siga procedent, d'acord amb la normativa bàsica estatal.

D'igual forma, per als envasos emprats en la venda a distància per les plataformes de comerç electrònic, quan aquestes faciliten a un tercer la comercialització dels seus productes envasats, són aquestes plataformes les que, en nom dels productors de producte, han de complir amb les obligacions financeres i d'informació, com també organitzatives quan siga procedent, d'acord amb la normativa bàsica estatal.

TÍTOL V

Gestió de residus

CAPÍTOL I

Obligacions en la gestió de residus

*Article 38. Obligacions del productor inicial o un altre posseïdor relatives a la gestió dels seus residus*

1. El productor inicial o un altre posseïdor de residus està obligat a assegurar el tractament adequat dels seus residus, de conformitat amb els principis establits en l'article 6.1.a i 6.1.b. Per a això, disposa de les opcions següents:

a) Realitzar el tractament dels residus per si mateix, sempre que dispose de l'autorització corresponent per a dur a terme l'operació de tractament.

b) Encarregar el tractament dels seus residus a un negociant registrat o a un gestor de residus autoritzat que faça operacions de tractament.

c) Entregar els residus a una entitat pública o privada de recollida de residus, incloses les entitats d'economia social, per al seu tractament, sempre que estiguen registrades conforme al que s'estableix en aquesta llei.

Aquestes obligacions han d'acreditar-se documentalment.

2. Quan els residus s'entreguen des del productor inicial o posseïdor a alguna de les persones físiques o jurídiques esmentades en l'apartat anterior per al tractament intermedi o a un negociant, com a norma general no hi ha exempció de la responsabilitat de dur a terme una operació de tractament complet. La responsabilitat del productor inicial o posseïdor del residu conclou quan quede degudament documentat el tractament complet, a través dels corresponents documents de trasllat de residus, i quan siga necessari, mitjançant un certificat o declaració responsable de la instal·lació de tractament final, els quals poden ser sol·licitats pel productor inicial o posseïdor. Tot això sense perjudici de les possibles exempcions que es puguen establir en les normes a què es refereix la disposició final quarta, apartat 1.d de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

3. El productor inicial o un altre posseïdor de residus domèstics ha de separar en origen els seus residus i entregar-los en els termes que s'establisquen en les ordenances de les entitats locals, d'acord amb el que s'estableix en l'article 42.

El productor inicial o un altre posseïdor de residus comercials no perillosos ha de separar en origen i gestionar els residus de conformitat amb les obligacions establides en l'article 42, i acreditar documentalment la gestió correcta davant l'entitat local, o bé pot acollir-se al sistema públic de gestió d'aquests, quan n'hi haja, en els termes que establisquen les ordenances de les entitats locals. Si de la documentació es manifesta una gestió incorrecta o deficitària, aquesta ha de remeiar-se en el termini que establisca l'autoritat competent, en cas contrari el productor ha d'adherir-se al servei municipal de recollida. El productor inicial o un altre posseïdor de residus comercials no perillosos ha de reportar-ne la gestió a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular per a garantir la traçabilitat dels residus fins a la planta de tractament.

En cas d'incompliment de les obligacions de gestió de residus comercials no perillosos pel seu productor o un altre posseïdor, l'entitat local ha d'assumir subsidiàriament la gestió i pot repercutir-ne el cost real a l'obligat a realitzar-la. Tot això sense perjudici de les responsabilitats en què l'obligat haja pogut incórrer.

La responsabilitat dels productors inicials o altres posseïdors de residus domèstics i, si és el cas, comercials no perillosos, conclou quan els hagen entregats en els termes previstos en les ordenances de les entitats locals i en la resta de la normativa aplicable.

4. Per a facilitar la gestió dels seus residus, el productor inicial o un altre posseïdor de residus està obligat a:

a) Identificar els residus, abans de lliurar-los per a la seua gestió, conforme al que s'estableix en l'article 6 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i, en el cas que siguen residus perillosos, determinar les seues característiques de perillositat.

En el cas de residus entregats pels vaixells a instal·lacions portuàries receptores, la identificació dels residus per part del vaixell com a productor inicial s'ha de fer de conformitat amb el Conveni internacional per a prevenir la contaminació pels vaixells (Conveni Marpol), la normativa de la Unió Europea i el Reial decret 128/2022, de 15 de febrer, sobre instal·lacions portuàries receptores de deixalles de vaixells.

b) Subministrar a les empreses autoritzades per a dur a terme la gestió de residus la informació necessària per al seu tractament adequat, incloent-hi l'establida en l'apartat anterior.

c) Proporcionar a les entitats locals informació sobre els residus que els entreguen quan presenten característiques especials, que puguen produir trastorns en el transport, recollida, valorització o eliminació.

d) Informar immediatament la conselleria competent en matèria de medi ambient en cas de desaparició, pèrdua o fuita de residus perillosos o d'aquells que per la seua naturalesa o quantitat puguen danyar el medi ambient.

5. Les normes de cada flux de residus poden establir l'obligació del productor o un altre posseïdor de residus de separar-los per tipus de materials, en els termes i les condicions que reglamentàriament es determinen i sempre que aquesta obligació siga tècnicament, econòmicament i mediambientalment factible i adequada, per a complir els criteris de qualitat necessaris per als sectors de reciclatge corresponents.

6. El productor de residus perillosos està obligat a subscriure una assegurança o una altra garantia financera que cobrisca les responsabilitats a què puguen donar lloc les seues activitats atenent les seues característiques, perillositat i potencial de risc, i ha de complir amb el que es preveu en l'article 23.5.c de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular. Queden exempts d'aquesta obligació els productors de residus perillosos que generen menys de 10 tones a l'any.

*Article 39. Obligacions del productor inicial o un altre posseïdor relatives a l'emmagatzematge, barreja, l'envasament i l'etiquetatge de residus*

1. En relació amb l'emmagatzematge, la mescla, l'envasament i l'etiquetatge de residus en el lloc de producció, el productor inicial o un altre posseïdor de residus està obligat a:

a) Disposar d'una zona habilitada i identificada per a l'emmagatzematge correcte dels residus que reunisca les condicions adequades d'higiene i seguretat mentre es troben en el seu poder. En el cas d'emmagatzematge de residus perillosos, aquests han d'estar protegits de la intempèrie i amb sistemes de retenció d'abocaments i vessaments.

La duració màxima de l'emmagatzematge dels residus no perillosos en el lloc de producció ha de ser inferior a dos anys quan es destinen a valorització i a un any quan es destinen a eliminació.

En el cas dels residus perillosos, en tots dos supòsits la duració màxima és de sis mesos; en supòsits excepcionals, l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, per causes justificades degudament i sempre que es garantisca la protecció de la salut humana i el medi ambient, pot modificar aquest termini d'emmagatzematge que es duga a terme a la Comunitat Valenciana, ampliant-lo com a màxim altres sis mesos.

Els terminis esmentats començaran a computar des que s'inicie el depòsit de residus en el lloc d'emmagatzematge, i ha de constar la data d'inici en l'arxiu cronològic i també en el sistema d'emmagatzematge (gàbies, contenidors, prestatgeries, entre altres) d'aquests residus.

b) No mesclar residus no perillosos si això dificulta la seua valorització de conformitat amb l'article 6.1.b.

c) No mesclar ni diluir els residus perillosos amb altres categories de residus perillosos ni amb altres residus, substàncies o materials.

En cas que els residus perillosos s'hagen mesclat il·legalment, al marge de la responsabilitat en què haja incorregut el productor inicial o posseïdor per la infracció comesa, el productor inicial o un altre posseïdor tindran l'obligació d'entregar-los a un gestor autoritzat perquè duga a terme la separació, quan siga tècnicament viable i necessària, per a complir amb el que s'estableix en l'article 6. En el cas que aquesta separació no siga tècnicament viable ni necessària, el productor inicial o un altre posseïdor ho justificarà davant l'autoritat competent i haurà d'entregar-los per al seu tractament a una instal·lació que haja obtingut una autorització per a gestionar aquest tipus de mescla.

d) Envasar els residus perillosos de conformitat amb el que s'estableix en l'article 35 del Reglament (CE) núm. 1272/2008 del Parlament Europeu i del Consell, de 16 de desembre de 2008, sobre classificació, etiquetatge i envasament de substàncies i mescles, i pel qual es modifiquen i es deroguen les directives 67/548/CEE i 1999/45/CE i es modifica el Reglament (CE) núm. 1907/2006.

e) Els recipients o envasos que continguen residus perillosos han d'estar etiquetats complint els requisits establits en l'apartat e de l'article 21 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a l'economia circular.

2. De conformitat amb l'article 22 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a l'economia circular, les obligacions a què es refereix l'apartat 1 no són d'aplicació a les fraccions separades de residus domèstics perillosos fins que no hagen estat entregades per al seu tractament en els punts de recollida establits per les entitats locals d'acord amb el que disposen les seues ordenances en aplicació de l'obligació establida en l'article 42.2, ni són d'aplicació als residus domèstics mesclats.

*Article 40. Obligacions dels gestors dels residus*

1. Les entitats o empreses que realitzen activitats de recollida de residus amb caràcter professional han de:

a) Aplegar, classificar i emmagatzemar inicialment en una instal·lació autoritzada els residus en les condicions adequades conforme al que es preveu en la seua autorització i disposar d'acreditació documental d'aquestes operacions.

b) Envasar i etiquetar els residus conforme a la normativa vigent per al seu posterior transport, quan el productor inicial o posseïdor no tinga tals obligacions.

c) Entregar els residus per al seu tractament a entitats o empreses autoritzades, i disposar d'una acreditació documental d'aquest lliurament, de la qual n'han de donar trasllat al productor inicial o a un altre posseïdor dels residus, en compliment del que es disposa en els articles 38.1 i 38.2. Aquesta acreditació al productor inicial o a un altre posseïdor no és aplicable en el cas dels residus de competència local.

2. Les entitats o empreses que transporten residus amb caràcter professional han de:

a) Transportar, per encàrrec de l'operador del trasllat, els residus des del productor inicial o un altre posseïdor fins a la planta de tractament, complint les prescripcions de les normes de transports, les restants normes aplicables i les previsions contractuals i disposar d'una acreditació documental del lliurament.

b) Mantindre els residus separats i identificats durant el seu transport i, en el cas dels residus perillosos, envasats i etiquetatges conformement a la normativa vigent. En cap cas s'ha admetre la càrrega d'envasos que no es troben adequadament tancats, o que presenten defectes en el seu etiquetatge quan aquest siga preceptiu.

3. Les entitats o empreses que realitzen una activitat de tractament de residus han de:

a) Efectuar les comprovacions oportunes per a procedir a la recepció i, si és el cas, acceptació segons allò convingut en el contracte de tractament.

Per a això, l'entitat o empresa que realitze una activitat de tractament de residus ha de disposar d'un protocol d'acceptació dels residus, perillosos i no perillosos que els permeta efectuar un control qualitatiu i quantitatiu d'aquests, a fi de verificar la seua adequació al procés i a les condicions d'exercici autoritzats. Per a aplicar aquest protocol, ha d'estar capacitat per a realitzar aquelles proves, assajos o analítiques que resulten necessaris per a caracteritzar els residus que són objecte de tractament. Amb aquesta finalitat, ha de disposar d'un laboratori propi d'anàlisi fisicoquímica, amb equipament adequat i personal qualificat per a la seua gestió, o bé disposar d'un contracte amb una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental amb solvència tècnica i professional acreditades per l'Entitat Nacional d'Acreditació (Enac) a aquest efecte.

b) Dur a terme el tractament dels residus entregats conforme al que es preveu en la seua autorització i acreditar-ho documentalment; en el cas de les instal·lacions subjectes a autorització ambiental integrada, conforme a les millors tècniques disponibles.

Per a assegurar l'adequat funcionament de l'activitat de tractament, l'entitat o empresa ha de disposar d'un responsable tècnic qualificat encarregat de la supervisió de la correcta execució de les operacions de tractament autoritzades i del compliment de les obligacions derivades del seu exercici.

c) Prendre les mesures necessàries per a garantir en tot moment el funcionament tècnic òptim de les instal·lacions de tractament dels residus amb l'objectiu de reduir al màxim el fluxos de rebuig de residus destinats a abocador i de maximitzar la recuperació de materials i subproductes que deuran gestionar-se en gestors autoritzats de recuperació i reciclatge, independentment de les controvèrsies econòmiques que puguen existir, les quals han de resoldre's mitjançant acord o per via judicial.

d) Disposar d'una bàscula per a pesar els residus a l'entrada i eixida de la planta a fi de portar un control adequat del balanç de masses dels residus tractats.

e) Gestionar adequadament els residus que produïsquen a conseqüència de la seua activitat.

4. Els negociants i agents han de complir amb allò declarat en la seua comunicació d'activitats i amb les clàusules i condicions assumides contractualment.

Els negociants han de desenvolupar la seua activitat amb residus perillosos i no perillosos que tinguen valor positiu i han d'acreditar documentalment aquesta condició en la corresponent comunicació.

Els negociants estan obligats a assegurar que es du a terme una operació completa i adequada de tractament dels residus que adquirisquen i a acreditar-ho documentalment al productor inicial o un altre posseïdor d'aquests residus per mitjà del document d'identificació del trasllat.

5. Els gestors de residus estan obligats a:

a) Disposar d'una zona habilitada i identificada per al correcte emmagatzematge dels residus que reunisca les condicions que fixe la seua autorització. En el cas d'emmagatzematge de residus perillosos, aquests han d'estar protegits de la intempèrie i amb sistemes de retenció d'abocaments i vessaments. La duració màxima de l'emmagatzematge dels residus no perillosos serà inferior a dos anys quan es destinen a valorització i a un any quan es destinen a eliminació. En el cas dels residus perillosos, en tots dos supòsits, la duració màxima serà de sis mesos; en supòsits excepcionals, l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, per causes degudament justificades i sempre que es garantisca la protecció de la salut humana i el medi ambient, pot modificar aquest termini d'emmagatzematge que es duga a terme a la Comunitat Valenciana, ampliant-lo com a màxim sis mesos més.

Durant el seu emmagatzematge, els residus han de romandre identificats i, en el cas dels residus perillosos, a més han d'estar envasats i etiquetats conformement a la normativa vigent.

Els terminis esmentats comencen a computar des que s'inicia el depòsit de residus en el lloc d'emmagatzematge; ha de constar la data d'inici en l'arxiu cronològic i en el sistema d'emmagatzematge (gàbies, contenidors, prestatgeries, entre altres) d'aquests residus.

b) Constituir una fiança en el cas dels residus perillosos, i en la resta dels casos, quan així ho exigisquen les normes que regulen la gestió de residus específics o les que regulen operacions de gestió. Aquesta fiança té per objecte respondre enfront de l'administració del compliment de les obligacions que es deriven de l'exercici de l'activitat i de l'autorització o comunicació.

c) Subscriure una assegurança o constituir una garantia financera equivalent en el cas de tractar-se de negociants, transportistes i entitats o empreses que realitzen operacions de tractament de residus perillosos i, en la resta dels casos, quan així ho exigisquen les normes que regulen la gestió de residus específics o les que regulen operacions de gestió, per a cobrir les responsabilitats que es deriven de tals operacions. Aquesta garantia, en les condicions i amb la suma que es determinen reglamentàriament, ha de cobrir:

1.r Les indemnitzacions degudes per mort, lesions o malaltia de les persones.

2.n Les indemnitzacions degudes per danys en les coses.

3.r Els costos de reparació i recuperació del medi ambient alterat. Aquesta quantia s'ha de determinar conformement a les previsions de la legislació sobre responsabilitat mediambiental.

d) No mesclar residus perillosos amb altres categories de residus perillosos ni amb altres residus, substàncies o materials. La mescla inclou la dilució de substàncies perilloses.

La conselleria competent en matèria de residus pot permetre mescles només quan:

1.r L'operació de barreja siga efectuada per una empresa autoritzada;

2.n no augmenten els impactes adversos de la gestió dels residus sobre la salut humana i el medi ambient, i

3.r l'operació es faça conforme a les millors tècniques disponibles.

En cas que els residus perillosos s'hagen mesclat il·legalment, al marge de la responsabilitat en què s'haja incorregut per la infracció comesa, el gestor està obligat a dur a terme la separació, bé per si mateix o per un altre gestor, quan siga tècnicament viable i necessari, per a complir amb el que s'estableix en l'article 6.1.a. En cas que aquesta separació no siga tècnicament viable ni necessària, el gestor l'ha de justificar davant la conselleria competent en matèria de residus i entregar els residus perillosos per al seu tractament a una instal·lació que dispose d'autorització per a gestionar aquest tipus de mescles.

e) En cas que el gestor haja de procedir a l'envasament i etiquetatge de residus perillosos, ha de fer-ho de conformitat amb l'article 39.6.d i e).

CAPÍTOL II

Mesures i objectius en la gestió de residus

*Article 41. Preparació per a la reutilització, reciclatge i valorització de residus*

1. El Consell i les entitats locals, en l'àmbit de les seues competències, han d'adoptar les mesures necessàries per a assegurar que els residus es destinen a preparació per a la reutilització, reciclatge o altres operacions de valorització, de conformitat amb l'article 6 d'aquesta llei.

2. El Consell i les entitats locals, en l'àmbit de les seues competències, han de promoure les activitats de preparació per a la reutilització, en particular:

a) Fomentar l'establiment de xarxes de preparació per a la reutilització i de reparació i el suport a tals xarxes, especialment quan es tracte d'entitats d'economia social autoritzades per a gestionar residus.

b) Facilitar, quan siga compatible amb la correcta gestió dels residus, l'accés d'aquestes xarxes a residus que puguen ser preparats per a la reutilització i que estiguen en possessió d'instal·lacions de recollida, encara que aquests residus no estiguen originalment destinats a aquesta operació. Per a facilitar aquest accés es podran establir protocols necessaris per a la correcta recollida, transport i apilament amb la finalitat de mantindre el bon estat dels residus recollits destinats a preparació per a la reutilització.

c) Promoure la utilització d'instruments econòmics, criteris d'adjudicació, objectius quantitatius o altres mesures.

3. Per contribuir al compliment del que estableix la lletra b de l'apartat 2, els ecoparcs amb una superfície superior a 2000 m², i potestativament els ecoparcs amb una superfície inferior o igual a 2000 m², han de disposar, en un termini de divuit mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, d'una zona per a oferir a la ciutadania l'accés a productes i materials reutilitzables lliurats als ecoparcs i d'una zona per a realitzar operacions de preparació de la reutilització de mobles i aparells elèctrics i electrònics. Les entitats locals encarregades de la gestió dels ecoparcs han d'establir els protocols de funcionament d'aquestes zones per a la reutilització i la preparació per a la reutilització.

L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, els consorcis i les entitats locals encarregades de la gestió dels ecoparcs i les autoritats municipals han de difondre i promoure l'aprofitament i l'ús d'aquestes instal·lacions dels ecoparcs que en disposen.

4. El Consell i les entitats locals, en l'àmbit de les seues competències, han de promoure el reciclatge d'alta qualitat, de manera que s'obtinguen productes i materials amb qualitat suficient per a substituir les matèries primeres verges en processos industrials. En aquest sentit, el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana podrà establir limitacions als materials impropis presents en els fluxos de recollida separada, entre altres.

5. Els residus susceptibles de ser preparats per a reutilització o reciclats no poden destinar-se a incineració, amb o sense valorització energètica.

6. D'acord amb la normativa bàsica estatal i les disposicions de desplegament, la conselleria competent en matèria de residus ha d'establir les condicions en les quals puguen autoritzar-se les operacions de rebliment, de manera que es permeta la seua diferenciació de les operacions d'eliminació.

7. Com a contribució als objectius de desenvolupament sostenible de l'Agenda 2030, les entitats locals i els consorcis o entitats encarregades de la valorització i eliminació de residus poden establir mecanismes de col·laboració amb entitats sense ànim de lucre o empreses d'economia social que porten a terme iniciatives d'inclusió o inserció sociolaboral de persones amb diversitat funcional o de col·lectius en situació de vulnerabilitat, per a la recollida i valorització de fraccions específiques de residus, sense perjudici del que hi ha establit en la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

8. Els consorcis i entitats locals encarregades de la valorització i eliminació de residus domèstics i gestió d'ecoparcs, en l'àmbit de les seues competències, han de:

a) Col·laborar amb les administracions autonòmiques i locals per a l'establiment de mesures eficaces de reducció de la generació de residus.

b) Col·laborar amb l'administració autonòmica per a l'establiment de nous marcs de treball en matèria de reutilització, subproductes i fi de la condició de residus.

c) Promoure la millora contínua dels processos de valorització de residus per a reduir de manera contínua la fracció de residus destinats a operacions d'eliminació.

d) Promoure la recollida separada dels residus municipals, en particular dels bioresidus domèstics, mitjançant l'ús de mesures i instruments econòmics vinculats a la valorització de bioresidus.

e) Col·laborar amb les entitats locals encarregades de la recollida de residus municipals per facilitar la recollida separada dels residus a què es refereix l'article 42.2 per a la seua valorització.

f) Promoure nous processos de valorització dels residus domèstics que reduïsquen al mínim els residus destinats a operacions d'eliminació i que maximitzen la recuperació dels recursos continguts en els residus.

Com a contribució a l'aplicació de la mesura esmentada en la lletra d d'aquest apartat, els consorcis i entitats locals encarregats del tractament dels residus municipals han d'establir almenys dos preus de valorització de bioresidus, basant-se en els límits de residus impropis establits en la normativa bàsica estatal en matèria de residus i garantint l'equilibri econòmic financer del servei.

Com a contribució a l'aplicació de la mesura esmentada en la lletra e d'aquest apartat, al compliment del principi "qui contamina paga" pel que fa al pagament per generació i la fiscalitat separada orientada al foment de la reducció, reutilització i recollida separada de residus municipals, els consorcis i entitats locals encarregats del tractament dels residus municipals han de col·laborar amb els municipis del seu àmbit territorial per a aconseguir que, en un termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, les entitats locals de la Comunitat Valenciana compten amb un sistema informatitzat de les recollides separades de competència municipal, independentment del model de recollida separada triat en cada municipi, que incloga també la recollida de les fraccions de residus dels ecoparcs. Per a aquesta finalitat, el consorci o entitat local responsable del tractament de residus municipals adoptarà la modalitat de transferiment d'aquests costos als municipis als quals preste aquest servei, d'acord amb els seus estatuts.

9. Els productors d'envasos lleugers que introduïsquen aquests productes a la Comunitat Valenciana, abans de dotze mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, han d'aportar a l'Administració de la Generalitat, bé directament o bé a través dels sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor, una base de dades informàtica de caracterització de les seues referències d'envasos per a garantir la reciclabilitat real i efectiva dels envasos per mitjans manuals, mecànics, òptics, d'identificació d'imatges o automàtics en les plantes de classificació d'envasos, d'acord amb les millors tècniques disponibles de fabricació i disseny, que garantisca que l'envàs és, com a mínim, reciclable, independentment de la seua dimensió o composició. Aquesta base de dades informàtica haurà d'actualitzar-se i remetre's a l'Administració de la Generalitat Valenciana abans de la posada en el mercat de nous envasos lleugers. Els productors d'envasos lleugers i la Generalitat Valenciana han de col·laborar en la implantació de nous sistemes d'identificació d'envasos mitjançant nous sistemes i tintes amb base aquosa per a millorar els sistemes d'identificació i caracterització en continu dels envasos en els diversos processos de classificació i reciclatge.**9**

10. És obligatori a la Comunitat Valenciana, com a mínim, la classificació per al seu posterior reciclatge de tots els envasos i residus d'envasos, sotmesos a la responsabilitat ampliada del productor, independentment de la seua grandària o composició, dintre dels objectius globals de recuperació de cada material. Per tant, queda prohibida la falta de classificació d'envasos i residus d'envasos sotmesos a la responsabilitat ampliada del productor pel seu tamany, anomenats envasos monodosi, o per la seua composició, principalment anomenats de plàstic mix. Els sistemes de responsabilitat ampliada del productor i els sistemes integrats de gestió estan obligats a contribuir econòmicament en aquesta classificació. La Generalitat ha de col·laborar amb els diferents agents intervinents per a garantir, com a mínim, la reciclabilitat real i efectiva dels materials indicats en aquest apartat.

11. Els sistemes de responsabilitat ampliada del productor d'envasos lleugers i els sistemes integrats de gestió que actuen a la Comunitat Valenciana han de promoure, en les instal·lacions que indique a aquest efecte l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, proves a nivell industrial de classificació separativa d'envasos per al posterior reciclatge de polipropilè, de manera que aquest material quede exclòs de l'anomenat plastic mix, amb l'objectiu de millorar el reciclatge d'aquest material.

12. El sistema col·lectiu de responsabilitat ampliada del productor d'envasos de vidre està obligat a col·laborar en els termes establits en la normativa estatal de responsabilitat ampliada del productor amb els consorcis de residus i ens responsables dels serveis de valorització de residus domèstics, en la implantació d'una línia de recuperació i afinament de vidre a totes les plantes de tractament de residus domèstics de la Comunitat Valenciana.

13. Llevat que el govern de l'Estat ho regule específicament, els sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor i els sistemes integrats de gestió d'envasos lleugers tenen l'obligació d'acceptació de tots els residus i tipus de materials adherits al sistema que siguen classificats a la Comunitat Valenciana per les entitats locals i la Generalitat, amb independència que l'entitat local o la Generalitat dispose o no de conveni específic amb aquests sistemes per a tots els tipus de residus i materials adherits. Aquesta obligació no pot suposar un cost econòmic per a les administracions públiques, d'acord amb el que en cada moment establisca la normativa bàsica estatal. Les tones mètriques dels materials recuperats han d'incloure's en la comptabilitat de materials recuperats a través dels sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor i dels sistemes integrats de gestió d'envasos lleugers.

*Article 42. Recollida separada de residus per a la seua valorització*

1. Amb caràcter general i sense perjudici d'allò que s'estableix en els apartats 6 i 7 de l'article 25 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, els residus s'han de recollir per separat i no s'han de barrejar amb altres residus o altres materials amb propietats diferents i, en el cas dels residus perillosos, s'han de retirar, abans o durant la valorització, les substàncies, barreges i components perillosos que continguen aquests residus, amb la finalitat que siguen tractats de conformitat amb l'article 6 d'aquesta llei.

Es prohibeix la incineració, amb o sense valorització energètica, i el depòsit en abocador dels residus recollits de manera separada per a la seua preparació per a la reutilització i per al seu reciclatge, de conformitat amb l'article 41, a excepció dels residus generats en les operacions de preparació per a la reutilització i de reciclatge d'aquests residus recollits de manera separada, que han de destinar-se, de conformitat amb l'ordre de prioritat establit en l'article 6, a altres operacions de valorització disponibles i només poden destinar-se a incineració o depòsit en abocador, si aquestes últims destinacions ofereixen el millor resultat mediambiental.

2. Per a facilitar la preparació per a la reutilització i el reciclatge d'alta qualitat, de conformitat amb els articles 41.2 i 41.4, les entitats locals han d'establir la recollida separada d'almenys les fraccions de residus de competència local següents:

a) El paper, els metalls, el plàstic i el vidre.

b) Els bioresidus d'origen domèstic abans del 30 de juliol de 2022 per a les entitats locals amb població de dret superior a cinc mil habitants, i abans del 31 de desembre de 2023 per a la resta. S'entén també com a recollida separada de bioresidus la separació i el reciclatge en origen mitjançant compostatge domèstic o comunitari.

c) Els residus tèxtils abans del 31 de desembre de 2024.

d) Els olis de cuina usats abans del 31 de desembre de 2024.

e) Els residus domèstics perillosos abans del 31 de desembre de 2024, per a garantir que no contaminen altres fluxos de residus de competència local.

f) Els residus voluminosos (residus de mobles i estris) abans del 31 de desembre de 2024.

g) Altres fraccions de residus determinades reglamentàriament.

3. Entre els models de recollida de les fraccions de residus a què es refereix l'apartat 2 que establisquen les entitats locals, s'han de prioritzar els models de recollida que garantisquen les ràtios de recollida separada més elevades, com el porta a porta o l'ús de contenidors tancats o intel·ligents. Per a l'adopció del model de recollida ha de justificar-se, mitjançant una memòria tècnica i econòmica on es compare l'eficàcia dels diversos models de recollida, incloent-hi el porta a porta i l'ús de contenidors tancats o intel·ligents, que el model triat maximitza les ràtios de recollida separada tenint en compte les característiques del nucli de població del qual es tracte. Les entitats locals han de remetre a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular aquesta memòria tècnica i econòmica comparativa i les característiques del model de recollida separada adoptat per al compliment d'aquest apartat i dels objectius de la planificació autonòmica en matèria de residus, en el termini de trenta dies des de l'adopció del model de recollida. En tot cas, les entitats locals encarregades de la recollida separada de residus municipals han d'enviar la memòria esmentada a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular abans del 31 de desembre de 2023.

Les característiques del model de recollida separada, com també la documentació justificativa a què es refereix el paràgraf anterior ha d'incorporar-se a la planificació local de recollida separada i incloure's en les ordenances municipals que regulen la recollida separada de residus.

La implantació del model de recollida separada porta a porta no pot implicar la disposició d'elements addicionals de mobiliari urbà en la via pública.

4. Els objectius quantitatius de recollida separada de les diverses fraccions de residus establits en la planificació autonòmica en matèria de residus són exigibles a les entitats locals encarregades de les operacions de recollida separada de residus, sense perjudici dels objectius de recollida separada més exigents que puguen preveure en la seua planificació local de recollida separada.

5. En el cas dels residus comercials no gestionats per l'entitat local, o dels residus industrials, és també obligatòria la separació en origen i posterior recollida separada de les fraccions de residus esmentats en l'apartat anterior en els mateixos terminis assenyalats, tret de l'oli de cuina usat per al qual és obligatòria la recollida separada a partir del 30 de juny de 2022. En el cas de bioresidus comercials i industrials, tant gestionats per les entitats locals com de manera directa per gestors autoritzats, els productors d'aquests bioresidus han de separar-los en origen sense que es produïsca la barreja amb altres residus per al correcte reciclatge, abans del 30 de juny de 2022.

6. A l'efecte del compliment dels apartats 2, 3, 4 i 5, s'ha d'establir en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana el percentatge màxim d'impropis present en cadascuna de les fraccions anteriors per a la seua consideració com a recollida separada, d'acord amb la normativa bàsica i la planificació estatal en matèria de residus. En el cas dels bioresidus, el percentatge màxim d'impropis permès no pot superar el 20% des de 2022 i ni el 15% des de 2027, sense perjudici de les reduccions d'aquests percentatges que puga establir el Ministeri de Transició Ecològica i de Repte Demogràfic.

La superació d'aquest percentatge té el caràcter d'infracció administrativa i és sancionable per la conselleria competent en matèria de residus de conformitat amb el que es preveu en l'article 108 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular. Les entitats locals han d'establir mecanismes de control, mitjançant caracteritzacions periòdiques, i reducció d'impropis per a cada flux de recollida separada.

7. Per a 2035, el percentatge de residus municipals recollits separadament ha de ser com a mínim del 50% en pes del total de residus municipals generats, sense perjudici que el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana establisca objectius més exigents com a contribució de la comunitat autònoma als objectius globals estatals.

8. Com a contribució als objectius de desenvolupament sostenible de l'Agenda 2030, les entitats locals i els consorcis o entitats encarregades de la valorització i eliminació de residus poden establir mecanismes de col·laboració amb entitats sense ànim de lucre o empreses d'economia social que porten a terme iniciatives d'inclusió o inserció sociolaboral de persones amb diversitat funcional o de col·lectius en situació de vulnerabilitat, per a la recollida separada o valorització de fraccions específiques de residus, sense perjudici del que s'estableix en la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.

9. Amb la finalitat d'evitar el fem dispers i contribuir a la gestió adequada dels residus, en els esdeveniments de tota mena amb afluència de públic, els organitzadors, siguen de caràcter públic o privat, tenen l'obligació de garantir la disposició d'elements suficients per a la recollida separada de residus per a la seua valorització, almenys, per a les fraccions següents: bioresidus, paper i cartró, vidre, plàstics i/o envasos.

10. L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular ha de publicar, almenys cada dos anys, un informe amb l'anàlisi de l'eficàcia i els costos dels diversos sistemes de recollida separada de les fraccions de residus de competència municipal, implantats a la Comunitat Valenciana. Per a tal fi, les entitats locals competents han de remetre a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular anualment la informació necessària, en els termes que aquesta ho requerisca.

11. A partir de l'1 de gener de 2024, els ens locals responsables dels serveis de recollida separada que presenten un nivell de recollida separada en origen de les fraccions de residus a les que es refereixen les lletres a i b de l'apartat 2 inferior al 90% del nivell mitjà de recollida separada de residus en origen de la Comunitat Valenciana per a eixes fraccions i tipologia de municipi corresponent, han d'implantar obligatòriament un model de recollida separada porta a porta o equivalent que permeta aplicar polítiques de pagament per generació o incentiu econòmic directe a la ciutadania basades en la quantitat generada d'aquestes fraccions de residus. El càlcul del nivell mitjà de recollida separada a escala autonòmica s'ha de realitzar per a cadascuna de les fraccions de residus a les quals es refereix l'apartat 2 i per a cada tipus de municipi. A aquest efecte, es defineix la següent tipologia de municipis:

a) Municipis amb una població de dret inferior a 5.000 habitants.

b) Municipis amb una població de dret superior o igual a 5.000 habitants i inferior o igual a 50.000 habitants.

c) Municipis amb una població de dret superior a 50.000 habitants.

12. L'incompliment per part de les entitats locals dels objectius de recollida separada establits en la planificació autonòmica en matèria de residus durant almenys dos anys consecutius ocasiona la pèrdua de les aportacions econòmiques procedents del Fons Ambiental de Residus i d'Economia Circular, sense perjudici de la imposició de sancions, si s'escau.

13. En el termini de dotze mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, els municipis de més de 5.000 habitants de dret han de posar en marxa un model de recollida separada porta a porta de la fracció paper i cartró de residus comercials, sense perjudici de la gestió directa a través de gestor autoritzat d'aquesta fracció de residus comercials per part dels seus posseïdors. En cas de considerar-se necessari com a millor opció logística, els consorcis de residus i entitats locals responsables dels serveis de gestió dels ecoparcs de la Comunitat Valenciana han de posar a disposició dels municipis els ecoparcs fixos de la seua xarxa per a la descàrrega d'aquestes fraccions de residus.

14. Els ens locals responsables de la recollida separada de residus municipals han d'incloure en les ordenances que regulen la recollida de residus l'obligació de separació en origen dels residus d'envasos per part dels establiments d'hostaleria, restauració i càtering, a l'interior dels esmentats establiments o instal·lacions, de manera que l'entrega posterior per a la seua gestió mitjançant sistemes de recollida separada es realitze de manera directa i sense haver de realitzar cap altra separació posterior.

15. Els ens locals responsables de la recollida separada de residus municipals han d'incloure en les seues ordenances que regulen la recollida de residus l'obligació per a les persones consumidores d'entregar els residus domèstics i comercials no perillosos, d'acord amb les fraccions de recollida separada establides.

*Article 43. Sistemes complementaris de recollida selectiva als actuals sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor d'envasos lleugers***10**

1. Com a contribució als objectius estatals en matèria de recollida separada i evitació de fem dispers, i d'acord amb les previsions de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, a partir de l'1 de gener de 2023, la implantació de sistemes de devolució per incentiu econòmic, també denominats SDI, mitjançant equips automàtics o equipaments amb sistemes informàtics que permeten la identificació de l'usuari, com a mínim, per a botelles de plàstic de begudes amb una capacitat inferior a tres litres, incloent-hi les seues tapes i taps, és obligatòria a la Comunitat Valenciana, com a sistemes de recollida separada complementaris a l'implantat actualment pels sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor d'envasos lleugers. Addicionalment, es podran implantar amb caràcter voluntari sistemes de devolució per incentiu econòmic SDI per a altres envasos de plàstic de begudes independent-ment de la seua capacitat.

2. La implantació d'aquest sistema complementari obligatori en el territori es pot portar a terme de manera progressiva de manera que, en tot cas:

a) A 1 d'abril de 2023, almenys s'hagen instal·lat i estiguen en funcionament 1.000 equips automàtics receptors o equipaments amb sistemes informàtics que permeten la identificació de l'usuari.

b) A 31 de desembre de 2023, almenys s'hagen instal·lat i estiguen en funcionament 3.000 equips automàtics receptors o equipaments amb sistemes informàtics que permeten la identificació de l'usuari.

c) A 31 de desembre de 2024, almenys s'hagen instal·lat i estiguen en funcionament 10.000 equips automàtics receptors o equipaments amb sistemes informàtics que permeten la identificació de l'usuari.

Es poden fixar nous objectius d'implantació per a períodes temporals posteriors en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.

3. Les característiques tècniques i tecnològiques d'aquests equips o equipaments han de ser compatibles o permetre la seua adaptació a les requerides pels sistemes de depòsit, devolució i retorn, previstos en la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i la seua normativa de desenvolupament. Així mateix, els sistemes de devolució i retorn per incentiu econòmic (SDR) han de comptar amb sistemes de comptatge directes, indirectes o altres representatius, per tal de disposar de dades operatives sobre les ampolles de plàstic de begudes amb capacitat inferior a tres litres, i dels altres tipus d'envasos, en el cas que es gestionen per aquests sistemes, introduïts en el mercat de la Comunitat Valenciana.

4. En la mesura que el sistema esmentat en l'apartat 1 és complementari als sistemes de recollida separada d'envasos existents, els subjectes obligats a implantar-los són els productors de producte definits en l'article 2.t del Reial decret 1055/2022, de 27 de desembre, d'envasos i residus d'envasos, que comercialitzen envasos d'aquestes begudes al territori de la Comunitat Valenciana, a través dels sistemes individuals i col·lectius de responsabilitat ampliada del productor. Els productors de producte han d'establir els requeriments necessaris quant a contenització i equips automàtics receptors vinculats a l'SDIR o equipaments amb sistemes informàtics que permeten la identificació de l'usuari vinculats a l'SDI que siga econòmicament eficient i garantisca que el sistema de recollida separada d'envasos lleugers compleix els objectius de recollida i reciclatge d'aquesta fracció de residus establits en aquesta llei i en la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i el Reial decret 1055/2022, de 27 de desembre, d'envasos i residus d'envasos, com a contribució de la Comunitat Valenciana als objectius estatals de gestió d'aquesta fracció de residus. La Generalitat Valenciana i la resta d'administracions públiques de la Comunitat Valenciana poden col·laborar en el desenvolupament i l'execució del sistema complementari que s'implante.

5. L'incentiu econòmic mínim dels sistemes de devolució per incentiu econòmic mitjançant equips automàtics o equipaments amb sistemes informàtics que permeten la identificació dels usuaris es fixa en dos cèntims d'euro per unitat d'envàs. A partir de l'1 de gener de 2025, mitjançant una resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria de residus, amb un informe previ de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, es pot incrementar aquesta quantia amb la finalitat de millorar l'eficàcia dels sistemes de recollida separada dels envasos lleugers sotmesos a sistemes complementaris obligatoris a la Comunitat Valenciana, i aconseguir els objectius establits a escala autonòmica, així com contribuir a assolir els objectius estatals i europeus en aquesta matèria. Aquesta resolució té efectes l'endemà de publicar-se en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Aquest incentiu no té la consideració del depòsit que preveu la disposició addicional dessetena de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular

6. En tot cas, els incentius econòmics s'han d'aplicar com a descompte econòmic dels conceptes de caràcter variable de les taxes o prestacions patrimonials de caràcter públic no tributari de gestió de residus, sense perjudici de l'establiment d'altres incentius individuals o col·lectius que s'especifiquen en el corresponent conveni entre les parts.

7. D'acord amb el Decret llei 13/2020, de 7 d'agost, del Consell, de declaració de servei públic de titularitat autonòmica de les operacions de selecció i classificació d'envasos lleugers i residus d'envasos recollits selectivament, la Generalitat ha de realitzar el control i col·laborar en les operacions de selecció, classificació, i operacions relacionades necessàries, dels envasos lleugers sotmesos a aquests nous sistemes complementaris. Per a portar a terme les tasques de control, les instal·lacions de classificació d'envasos lleugers de la Comunitat Valenciana han d'implantar sistemes de comptatge, almenys, d'ampolles de plàstic de begudes amb capacitat inferior a tres litres.

8. En l'annex 2 de la present llei s'estableixen els requisits, els condicionants mínims de desplegament, el desenvolupament i la resta d'aspectes necessaris per a la implantació d'aquests sistemes.

9. Els titulars dels establiments comercials no estan obligats a situar en les seues dependències comercials, interiors o exteriors, els equips automàtics o els equipaments amb sistemes que permeten la identificació de l'usuari vinculats als sistemes de devolució per incentiu econòmic, sense perjudici dels acords als quals puguen arribar amb els operadors d'aquests sistemes per a la ubicació dels equips a l'interior dels seus establiments o aparcaments privatius, i si disposen d'aparcament privatiu exterior, a l'exterior dels establiments, d'acord amb la normativa urbanística i comercial aplicable.

10. En el marc de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, les administracions autonòmica i locals de la Comunitat Valenciana han de prestar tota la col·laboració necessària per a implantar els sistemes de depòsit, devolució i retorn, en cas que es determine l'obligatorietat de la seua posada en marxa, i facilitar una transició adequada des dels sistemes obligatoris de devolució per incentiu econòmic als sistemes de depòsit, devolució i retorn que s'establisquen. La conselleria competent en matèria de residus, en l'àmbit de les seues competències, ha de vetlar perquè la Comunitat Valenciana constituïsca un territori prioritari per a posar en marxa dels sistemes de depòsit, devolució i retorn que s'establisquen a escala estatal amb la finalitat de garantir una adequada contribució autonòmica als objectius estatals de recollida separada.

11. Les administracions autonòmica i local de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit de les seues competències i d'acord amb la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, han de col·laborar amb la resta d'agents, públics i privats, per al compliment d'aquest article.

12. L'Agència Valenciana de Residus, en coordinació amb l'administració general de l'Estat, ha de prendre les mesures necessàries per tal de garantir que els sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor d'envasos i sistemes integrats de gestió de residus d'envasos lleugers compleixen l'obligació de contribuir econòmicament al pagament dels costos necessaris i eficients dels nous sistemes addicionals i complementaris per tal d'assolir els objectius, de forma proporcional a les quantitats de producte que posen en el mercat i atenent els costos efectius de la seua gestió, de conformitat amb allò que dispose la Comissió de Coordinació de Residus i les disposicions de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, o norma que la substituïsca o desenvolupe, i tenint en compte els convenis entre els sistemes de responsabilitat ampliada del productor i les administracions autonòmica i locals de la Comunitat Valenciana.

13. L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular pot autoritzar la implantació voluntària d'altres sistemes de devolució per incentiu econòmic o sistemes de depòsit, devolució i retorn per a envasos lleugers.

*Article 44. Dotació de contenidors a la Comunitat Valenciana*

1. Els sistemes de responsabilitat ampliada del productor i els sistemes integrats de gestió d'envasos lleugers i d'envasos de vidre estan obligats a aprovar en un termini màxim de dotze mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, i a càrrec seu, un pla d'increment de la dotació de contenidors de les recollides selectives d'envasos lleugers i vidre, que preveja tant l'adquisició com la col·locació en la via pública dels contenidors corresponents, de manera que es garantisca que la ràtio de contenerització d'aquestes fraccions en termes de litres/habitant en la Comunitat Valenciana assoleix, almenys, la ràtio de contenerització d'aquestes fraccions en termes de litres/habitant a escala estatal. Aquest pla ha d'estar completament executat en un termini màxim de vint-i-quatre mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei.

2. A aquest efecte, els sistemes de responsabilitat ampliada del productor i els sistemes integrats de gestió d'envasos lleugers i d'envasos de vidre han de coordinar-se amb les entitats locals de la Comunitat Valenciana per a la seua ubicació adequada, en el cas d'entitats locals que opten pels sistemes de recollida mitjançant contenidors. En cas d'impossibilitat d'assolir les previsions de contenerització per part d'alguna entitat local, els sistemes han de posar els contenidors afectats a disposició de la Generalitat dins del territori de la Comunitat Valenciana.

3. Els establiments d'hostaleria, restauració i càtering de la Comunitat Valenciana situats en municipis amb una població de dret superior a 5.000 habitants han de tenir a la seua disposició un servei de proximitat de recollida selectiva d'envasos de vidre i d'envasos lleugers, amb càrrec als corresponents sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor i sistemes integrats de gestió d'envasos lleugers, d'acord amb les prescripcions reglamentàries a aquest respecte de la planificació autonòmica de gestió de residus de la Comunitat Valenciana.

4. Els sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor i els sistemes integrats de gestió d'envasos lleugers poden accedir als canals de recollida de residus no domèstics on es consumeixen materials adherits als seus sistemes, per tal d'incentivar la recollida separada i el reciclatge d'aquestes fraccions de residus.

5. Les previsions de contenerització d'aquest article poden alterar-se en el cas de models de recollida separada porta a porta. En aquests casos, pel que fa a la contenerització, els sistemes de responsabilitat ampliada del productor i els sistemes integrats de gestió d'envasos lleugers i d'envasos de vidre, han de col·laborar amb les entitats locals per tal que es dispose als habitatges dels elements necessaris per a una adequada separació en origen dels residus.

*Article 45. Noves recollides selectives en origen*

1. Es faculta la conselleria competent en matèria de residus per a la subscripció de convenis de col·laboració voluntaris amb els productors, gestors o agents de la cadena de valor dels residus de les noves recollides selectives o operacions de classificació i reciclatge, establides en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana vigent, bé directament, o a través del seu sector públic instrumental.

2. Sense perjudici d'allò que estableix la normativa bàsica estatal en matèria de residus, a aquest efecte els agents de la cadena de valor d'aquestes noves recollides selectives poden formalitzar davant el Consell, de manera voluntària, sistemes individuals o col·lectius de responsabilitat ampliada del productor o altres fórmules de col·laboració amb l'administració i el seu sector públic instrumental, a fi de posar en marxa aquestes noves recollides selectives o operacions de classificació i reciclatge i compensar per això a tots els agents implicats, especialment les entitats locals de la Comunitat Valenciana que s'adherisquen als convenis corresponents.

*Article 46. Objectius de preparació per a la reutilització, reciclatge i valorització*

1. La planificació autonòmica i local en matèria de residus ha d'establir les mesures necessàries per garantir l'assoliment, com a mínim, dels objectius següents amb relació a la preparació per a la reutilització i el reciclatge i la valorització de residus, com també dels que establisca reglamentàriament la normativa estatal:

a) La quantitat de residus domèstics i comercials destinats a la preparació per a la reutilització i el reciclatge per a les fraccions de paper, metalls, vidre, plàstic, bioresidus o altres fraccions reciclables ha d'assolir, en conjunt, com a mínim el 50% en pes.

b) La quantitat de residus no perillosos de construcció i demolició destinats a la preparació per a la reutilització, el reciclatge i una altra valorització de materials, incloent-hi les operacions de farciment, a exclusió dels materials en estat natural definits en la categoria 17 05 04 de la llista de residus, ha d'aconseguir com a mínim el 70% en pes dels produïts.

c) Per a 2025, s'ha d'augmentar la preparació per a la reutilització i el reciclatge de residus municipals fins a un mínim del 55% en pes; almenys un 5% en pes respecte del total ha de correspondre a la preparació per a la reutilització, fonamentalment de residus tèxtils, residus d'aparells elèctrics i electrònics, mobles i altres residus susceptibles de ser preparats per a la seua reutilització.

d) Per a 2030, s'ha d'augmentar la preparació per a la reutilització i el reciclatge de residus municipals fins a un mínim del 60% en pes; almenys un 10% en pes respecte del total ha de correspondre a la preparació per a la reutilització, fonamentalment de residus tèxtils, residus d'aparells elèctrics i electrònics, mobles i altres residus susceptibles de ser preparats per a la seua reutilització.

e) Per a 2035, s'ha d'augmentar la preparació per a la reutilització i el reciclatge de residus municipals fins a un mínim del 65% en pes; almenys un 15% en pes respecte del total ha de correspondre a la preparació per a la reutilització, fonamentalment de residus tèxtils, residus d'aparells elèctrics i electrònics, mobles i altres residus susceptibles de ser preparats per a la seua reutilització.

2. El Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana pot establir objectius més exigents als establits en l'apartat anterior com a contribució de la comunitat autònoma als objectius globals estatals. Els objectius establits en l'apartat anterior o, eventualment, els objectius més exigents que s'establisquen en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana són exigibles a les entitats locals encarregades de les operacions de gestió de residus a què es refereix aquest article, com a contribució de les entitats locals al compliment dels objectius de la planificació autonòmica i estatal en matèria de residus.

3. L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular ha d'aplicar la metodologia a què es refereix l'article 26.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular per a calcular el compliment d'aquests objectius en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.

4. El Consell, en col·laboració amb la resta d'administracions públiques, teixit empresarial i instituts i centres tecnològics, ha de promoure i col·laborar en els processos industrials de reciclatge i valorització material dels recursos que contenen els residus de matalassos per evitar que aquest flux es gestione mitjançant operacions d'eliminació, amb la finalitat de reduir l'entrada en abocador de residus de matalassos:

A partir del 31 de desembre de 2022, s'ha de reduir en un 50% el nombre d'unitats de matalassos destinades a abocador en l'àrea de gestió, prenent com a referència les destinades a abocador durant l'any 2021 en la mateixa àrea de gestió.

A partir del 31 de desembre de 2023, s'ha de reduir en un 75% el nombre d'unitats de matalassos destinades a abocador en l'àrea de gestió, prenent com a referència les destinades a abocador durant l'any 2021 en la mateixa àrea de gestió.

A partir del 31 de desembre de 2024, s'ha de reduir en un 90% el nombre d'unitats de matalassos destinades a abocador en l'àrea de gestió, prenent com a referència les destinades a abocador durant l'any 2021 en la mateixa àrea de gestió.

5. Per a complir els objectius globals de la normativa europea, estatal i autonòmica en matèria de gestió de residus, els consorcis de residus i altres entitats locals competents per a la valorització i l'eliminació de residus domèstics i gestió d'ecoparcs de la Comunitat Valenciana, en l'àmbit de les seues competències, deuen:

– Col·laborar amb la Generalitat Valenciana per a establir mesures eficaces tendents a reduir la generació de residus.

– Col·laborar amb la Generalitat Valenciana per a establir nous marcs de treball en matèria de reutilització, subproductes i fi de condició de residus.

– Promoure tots els expedients administratius per a millorar contínuament els processos de valorització de residus, i reduir gradualment de manera contínua el rebuig en abocador.

– Promoure els processos de recollida separada de bioresidus, bé directament o a través de les entitats locals consorciades, mitjançant l'establiment, entre altres, d'un preu públic, cànon o similar de valorització de bioresidus.

– Col·laborar amb les entitats locals responsables de la recollida de residus municipals, en les recollides separades d'envasos lleugers, paper-cartó i vidre.

– Promoure nous processos de valorització de residus, diferents de l'eliminació i la incineració de residus domèstics, amb l'objectiu d'incrementar al màxim les quantitats recuperades i valorades de recursos que contenen els residus.

*Article 47. Eliminació de residus*

1. Les administracions autonòmica i locals, en l'àmbit de les seues competències, han d'assegurar-se que, quan no es duga a terme la valorització segons el que disposa l'article 41, els residus siguen objecte d'operacions d'eliminació segures adoptant les mesures que garantisquen la protecció de la salut humana i el medi ambient.

Aquest article haurà d'interpretar-se i aplicar-se tenint en compte les prescripcions de l'article 27 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, en la redacció donada per la Llei 30/2022, de 23 de desembre, per la qual es regula el sistema de gestió de la política agrària comuna, posterior a l'aprovació de la norma autonòmica. **11**

2. Els residus han de ser sotmesos a tractament previ al seu depòsit en abocador conforme al que s'establisca en la normativa aplicable que regule aquest tractament.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient i agricultura ha de regular els criteris i les circumstàncies fitosanitàries, d'accessibilitat, de situació o de maneig de les parcel·les, amb la finalitat d'evitar la propagació de plagues o la prevenció d'incendis forestals, que s'han d'aplicar i concretar en els plans de cremes agrícoles, ordenances municipals o altres instruments d'ordenació en aquesta matèria, els quals s'han de mantenir actualitzats en els àmbits territorials respectius.

4. S'han de destinar a eliminació aquells residus que continguen o estiguen contaminats amb qualsevol substància inclosa en l'annex IV del Reglament europeu (UE) 2019/1021 del Parlament Europeu i del Consell, de 20 de juny de 2019, sobre contaminants orgànics persistents (COP), en concentracions superiors a les establides en aquest annex, quan no s'hagen pogut valoritzar mitjançant operacions de tractament que garantisquen la destrucció o transformació irreversible del contingut del COP, i no és possible el reciclatge d'aquests residus mentre continguen el COP.

*Article 48. Objectius de reducció del depòsit en abocador per als residus municipals*

1. Sense perjudici del que hi ha establit en la normativa bàsica estatal en matèria de residus, s'estableixen els objectius següents de reducció del depòsit en abocador per als residus municipals per a cadascuna de les àrees de gestió de la Comunitat Valenciana:

A partir de l'1 de gener de 2025, la quantitat total de residus municipals dipositada en abocador no pot superar el 28% en pes de la quantitat total de residus municipals generats.

A partir de l'1 de gener de 2030, la quantitat total de residus municipals dipositada en abocador no pot superar el 20% en pes de la quantitat total de residus municipals generats.

A partir de l'1 de gener de 2035, la quantitat total de residus municipals dipositada en abocador no pot superar el 10% en pes de la quantitat total de residus municipals generats.

2. Sense perjudici del que hi ha establit en la normativa bàsica estatal en matèria de residus, s'estableixen els objectius següents de reducció del depòsit en abocador per a la fracció resta dels residus domèstics i municipals per a cadascuna de les plantes de valorització de la Comunitat Valenciana:

A partir del 31 de desembre de 2022: la quantitat de la fracció resta dels residus destinada a depòsit en abocador no pot superar el 44% en pes de la fracció resta dels residus d'entrada en la planta de valorització.

A partir del 31 de desembre de 2025: la quantitat de la fracció resta dels residus destinada a depòsit en abocador no pot superar el 36% en pes de la fracció resta dels residus d'entrada en la planta de valorització.

A partir del 31 de desembre de 2028: la quantitat de la fracció resta dels residus destinada a depòsit en abocador no pot superar el 30% en pes de la fracció resta dels residus d'entrada en la planta de valorització.

A partir del 31 de desembre de 2030: la quantitat de la fracció resta dels residus destinada a depòsit en abocador no pot superar el 20% en pes de la fracció resta dels residus d'entrada en la planta de valorització.

A partir del 31 de desembre de 2035: la quantitat de la fracció resta dels residus destinada a depòsit en abocador no pot superar el 17% en pes de la fracció resta dels residus d'entrada en la planta de valorització.

Aquests objectius poden alterar-se només en el cas que les entitats locals responsables dels serveis de recollida separada en origen de residus municipals, per a l'àrea de gestió de la planta de tractament de què es tracte, assolisquen una recollida separada en origen superior al 60% respecte del total de residus produïts, i per tant, aquests residus no es destinen a les línies de triatge de la fracció resta o tot u en massa.

3. A partir de l'1 de gener de 2030, no es poden admetre en abocadors de la Comunitat Valenciana residus municipals aptes per a la reutilització, el reciclatge i la valorització material, excepte en aquells casos en què s'acredite fefaentment, mitjançant un estudi tècnic específic, que el depòsit en abocador d'aquest flux de residus ofereix el millor resultat mediambiental, o es tracte d'un flux de residus que per mandat legal estiga subjecte a operacions d'eliminació.

4. Els aprofitaments diferents de la reutilització, el reciclatge i la valorització material es consideren alternativa al depòsit en abocador quan acrediten millor resultat ambiental pel que fa a perillositat, afecció a la salut i emissions a l'atmosfera, al sòl i a l'aigua.

*Article 49. Sistema de control i traçabilitat dels residus municipals destinats a abocador*

1. L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular ha d'establir un sistema de control efectiu de qualitat i traçabilitat dels residus municipals generats a la Comunitat Valenciana destinats a depòsit en els abocadors dels plans zonals de residus.

2. En el termini màxim de dotze mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular ha de disposar d'un sistema de recollida de dades i d'indicadors que permeta la determinació objectiva de les quantitats de les diverses fraccions de residus municipals, així com la identificació quantitativa dels fluxos o les fraccions de residus aptes per a la reutilització, el reciclatge i la valorització, que es depositen en abocador. Aquest sistema ha de preveure les metodologies de càlcul establides per la legislació estatal i europea en matèria de residus.

*Article 50. Dels vehicles de recollida, transport i transferència de residus*

1. A partir de l'1 de gener de 2030, els vehicles de nova adquisició de recollida de tot tipus de residus domèstics i sanitaris que circulen a la Comunitat Valenciana, així com els vehicles de transport i transferència d'aquests residus, han de ser motoritzats per gas, sistemes híbrids o sistemes elèctrics, preferentment a partir de fonts d'energia renovables i netes.

2. Per al subministrament del gas, la Generalitat, junt amb els agents econòmics implicats, ha de desenvolupar projectes de producció de biometà procedent de residus, desgasificació d'abocadors o obtenció de gas de depuradores d'aigües residuals urbanes i industrials, així com a través de nous processos que apliquen les millors tecnologies disponibles reconegudes per la Unió Europea, com a contribució a l'assoliment dels objectius de descarbonització de l'economia.

3. Les administracions públiques de la Comunitat Valenciana han d'establir per a l'horitzó temporal 2025 objectius intermedis de renovació del parc de vehicles, en línia amb els indicats en l'apartat 1, en els contractes locals de recollida, transport i transferència de residus, com a mesura per a garantir l'assoliment dels objectius de descarbonització de la gestió de residus.

CAPÍTOL III

Mesures de gestió per a residus específics

*Article 51. Bioresidus*

1. Les entitats locals, per al compliment del que s'estableix en l'article 45, han d'adoptar les mesures necessàries per a la separació i el reciclatge en origen dels bioresidus mitjançant el seu compostatge domèstic i comunitari, especialment en entitats locals la població de dret de les quals siga inferior a 1.000 habitants, o la seua recollida separada i transport i tractament posteriors en instal·lacions específiques de reciclatge, prioritàriament de compostatge i digestió anaeròbia o una combinació d'ambdues, i que no es mesclen al llarg del tractament amb altres tipus de residus, diferents dels permesos en el Reglament (UE) núm. 2019/1009 del Parlament Europeu i del Consell, de 5 de juny de 2019, pel qual s'estableixen disposicions relatives a la posada a disposició en el mercat dels productes fertilitzants UE i es modifiquen els reglaments (CE) núm. 1069/2009 i (CE) núm. 1107/2009, i es deroga el Reglament (CE) núm. 2003/2003. En particular, no s'han de mesclar amb la fracció orgànica dels residus mesclats.

Les entitats locals, quan així ho establisquen les seues ordenances respectives, poden recollir, conjuntament amb els bioresidus, els residus d'envasos i altres residus de plàstic compostable que complisquen amb els requisits de la norma europea EN 13432:2000 "Envasos i embalatges. Requisits dels envasos i embalatges valoritzables mitjançant compostatge i biodegradació. Programa d'assaig i criteris d'avaluació per a l'acceptació final de l'envàs o embalatge", així com altres estàndards europeus i nacionals sobre compostabilitat de plàstics, i en les seues successives actualitzacions, sempre que les entitats locals puguen assegurar que la instal·lació de tractament biològic on són tractats aquests residus compleix amb les condicions assenyalades en les normes anteriors per a aconseguir el seu tractament adequat. En aquests casos, s'ha de mantenir informats els productors dels residus perquè puguen realitzar la separació correcta d'aquests.

Quan els bioresidus es destinen a compostatge domèstic i comunitari, només poden tractar-se, conjuntament amb aquests, els envasos i altres residus de plàstic compostable que complisquen amb els estàndards europeus o nacionals de biodegradació a través de compostatge domèstic i comunitari.

Els bioresidus s'han de recollir en bosses compostables que complisquen la norma europea EN 13432:2000 o altres estàndards europeus i nacionals sobre compostabilitat de plàstics.

2. Per a assegurar un elevat nivell de protecció ambiental i la qualitat dels materials obtinguts, les autoritzacions de les instal·lacions de tractament, especialment de compostatge i digestió anaeròbia, han d'incloure les prescripcions tècniques per al tractament correcte dels bioresidus, i, quan siga procedent, dels envasos i altres articles d'ús alimentari esmentats en l'apartat anterior.

A fi d'incentivar el compostatge domèstic i comunitari, reglamentàriament s'han d'establir les condicions en què el compostatge domèstic i comunitari estarà exempt d'autorització, d'acord amb l'article 34 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i les normes de desplegament. Aquesta normativa ha d'incloure, a més, els requisits d'informació necessaris per a calcular la contribució del compostatge domèstic i comunitari als objectius de preparació per a la reutilització i reciclatge, seguint la metodologia de la Unió Europea.

Les administracions públiques autonòmica i locals, en l'àmbit de les seues competències, han de promoure el compostatge domèstic i comunitari, d'acord amb l'Ordre 18/2018, de 15 de maig, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual es regulen les instal·lacions de compostatge comunitari a l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, o la norma que la substituïsca.

3. Els criteris de fi de la condició de residus del compost i del producte digerit són els establits en el Reglament (UE) núm. 2019/1009 del Parlament Europeu i del Consell, de 5 de juny de 2019. No poden establir-se criteris de fi de la condició de residu per a l'ús com a fertilitzant del material bioestabilitzat.

4. Les conselleries competents en matèria de medi ambient, agricultura, indústria i energia, l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular i les entitats locals, en l'àmbit de les seues competències, han de promoure l'ús del compost i del producte digerit que complisquen els criteris de l'apartat anterior en el sector agrícola, la jardineria o la regeneració d'àrees degradades en substitució d'altres esmenes orgàniques i com a contribució a l'estalvi de fertilitzants minerals, prioritzant en la mesura que siga possible l'ús del compost enfront de l'ús del producte digerit, i en el seu cas, l'ús del biogàs procedent de digestió anaeròbia amb finalitats energètiques, per a l'ús directe en les instal·lacions mateixes, com a combustible per a transport, com a matèria primera per a processos industrials, per a la injecció a la xarxa de gas natural en forma de biometà, sempre que siga tècnicament i econòmicament viable.

5. Addicionalment a la xarxa d'infraestructures de compostatge dependents dels consorcis de residus i dels ens locals competents en matèria de serveis de valorització de residus municipals, prevista en la planificació autonòmica en matèria de residus, les administracions públiques autonòmica i locals han de promoure i donar suport econòmic a la creació de noves plantes de compostatge de la fracció bioresidus de residus municipals recollida separadament en origen als municipis amb una població de dret inferior a 5.000 habitants. La creació d'aquestes noves plantes ha de disposar d'informe favorable de l'ajuntament en què es pretenga realitzar la instal·lació, com també informes que garantisquen l'adequació als períodes d'amortització de les plantes de tractament existents i el compliment dels criteris d'eficàcia i eficiència en les operacions de recollida i valorització d'aquestes fraccions de residus.

6. Les conselleries competents en matèria de residus i agricultura han d'impulsar el desenvolupament de projectes d'agrocompostatge de les restes agrícoles en col·laboració amb les entitats locals i els agents econòmics.

Les autoritats autonòmiques i locals competents en matèria de residus i agricultura han de desenvolupar mesures de coordinació, foment i suport per a promoure la reutilització i el compostatge de restes vegetals agràries i silvícoles, com també per a implantar mètodes alternatius de gestió dels residus vegetals de les activitats agràries i silvícoles que en permeten el reciclatge i la valorització.

*Article 52. Olis usats*

1. Sense perjudici de les obligacions sobre la gestió de residus perillosos establides en l'article 39, la gestió dels olis usats ha de complir les condicions següents:

a) S'han de recollir per separat, llevat que la recollida separada no siga tècnicament viable tenint en compte les bones pràctiques.

b) S'han de tractar donant prioritat a la regeneració o, de manera alternativa, a altres operacions de reciclatge amb un resultat mediambiental global equivalent o millor que la regeneració, de conformitat amb els articles 6.1.a i 6.1.b.

c) Els olis usats de diferents característiques no s'han de mesclar, ni els olis usats s'han de mesclar amb altres tipus de residus o substàncies, si aquesta mescla impedeix la seua regeneració o una altra operació de reciclatge amb la qual s'obtinga un resultat mediambiental global equivalent o millor que la regeneració.

2. Per al compliment del que s'estableix en l'apartat anterior, s'han d'establir les mesures necessàries d'acord amb la normativa bàsica estatal i el compliment dels requisits d'informació necessaris per a donar compliment a les obligacions de la Unió Europea d'informació en matèria d'olis i olis usats.

*Article 53. Residus de construcció, demolició i desmuntatge*

1. Sense perjudici de la normativa específica per a determinats residus, en les obres de demolició o desmuntatge han de retirar-se, i se'n prohibeix la mescla amb altres residus, i manejar-se de manera segura les substàncies perilloses, en particular, l'amiant.

2. Els residus de la construcció, la demolició i el desmuntatge no perillosos han de ser classificats en, almenys, les fraccions següents: fusta, fraccions de minerals (formigó, rajoles, taulells, ceràmica i pedra), metalls, vidre, plàstic i algeps. Així mateix, s'han de classificar aquells elements susceptibles de ser reutilitzats, com ara teules, sanitaris o elements estructurals. Aquesta classificació s'ha de realitzar de manera preferent en el lloc de generació dels residus i sense perjudici de la resta de residus que ja tenen establida una recollida separada obligatòria.

3. La demolició s'ha de dur a terme preferiblement de manera selectiva, i amb caràcter obligatori a partir de l'1 de gener de 2024, i s'ha de garantir la retirada, almenys, de les fraccions de materials indicades en l'apartat anterior, amb un estudi previ que identifique les quantitats que es preveu generar de cada fracció, quan no hi haja obligació de disposar d'un estudi de gestió de residus i preveja el tractament d'aquests segons la jerarquia establida en l'article 6.1.b.

4. L'administració autonòmica i les entitats locals, en l'àmbit de les seues competències, han de prendre les mesures necessàries per a aconseguir el màxim nivell de reutilització d'elements reutilitzables procedents de demolició i desmuntatge, com també el màxim nivell de reciclatge d'alta qualitat i utilització de materials valoritzats certificats procedents de residus de construcció, desmuntatge i demolició.

5. Es faculta la conselleria competent en matèria de residus, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria d'arquitectura i innovació en la construcció, a l'impuls i el foment a través del desenvolupament normatiu de les eines següents per a millorar la traçabilitat en l'ús de materials en l'àmbit de la construcció:

a) Passaport de materials d'edifici. S'han d'adoptar totes aquelles mesures que des de diferents àmbits legislatius s'apliquen sobre aquest tema i fomenten i afavorisquen la implantació del passaport de materials de l'edifici, ja que es tracta d'un mecanisme que permet la traçabilitat dels materials amb l'objectiu de millorar les condicions de vida i reduir l'impacte ambiental en tot el seu cicle.

b) Modelització d'informació de construcció (BIM). Metodologia de treball basada en la digitalització i en la col·laboració entre agents al llarg de tot el cicle de vida d'una edificació o infraestructura. Requereix el coneixement i la formació en tecnologies associades a les noves eines de disseny, i el seu objectiu és obtenir una major eficiència en la inversió en infraestructures i indústria en general, ja que aquesta metodologia pretén aconseguir una reducció de riscos i incerteses i un increment en la qualitat, tal com recull el Reial decret 1.515/2018, de 28 de desembre pel qual es crea la comissió interministerial per a la incorporació de la metodologia BIM en la contractació pública. L'administració de la Generalitat Valenciana ha d'atendre el que es disposa en el reial decret esmentat i ha de contribuir amb les seues polítiques a aconseguir els fins que es persegueixen per a impulsar i garantir la coordinació entre administracions i els seus organismes públics i entitats de dret públic vinculats o dependents, en la implantació de la metodologia BIM en la contractació pública.

c) Guia verda de mesures mediambientals en la contractació pública en l'àmbit de l'edificació de la Generalitat. L'administració pública, en el seu paper exemplaritzant, ha de promoure un canvi de paradigma en la construcció que es reflectisca en els processos de contractació pública. Per a això, la Guia verda de mesures mediambientals en la contractació pública en l'àmbit de l'edificació de la Generalitat, elaborada per la Direcció General d'Innovació Ecològica en la Construcció, de la Vicepresidència Segona i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica, ha de servir de referència en els processos de contractació pública de la Generalitat.

6. La conselleria competent en matèria de residus ha de realitzar, en un termini màxim de nou mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el desplegament normatiu de la legislació bàsica estatal que regula la producció i la gestió dels residus de construcció, demolició i desmuntatge.

*Article 54. Residus d'aparells elèctrics i electrònics*

1. L'adaptació dels ecoparcs o punts nets per al compliment de les condicions establides en el Reial decret 110/2015, de 20 de febrer, sobre residus d'aparells elèctrics i electrònics, ha de ser sufragada per part dels productors d'aparells elèctrics i electrònics, de conformitat amb la normativa bàsica estatal de residus en matèria de responsabilitat ampliada de productor del producte, i ha de comptar amb les mesures necessàries per a garantir la seguretat de les instal·lacions de recollida d'aquest tipus de residus.

2. Els productors d'aparells elèctrics i electrònics de tipus industrial han d'adoptar les mesures necessàries per a garantir el compliment d'objectius corresponents, implementant campanyes d'informació i conscienciació dirigides al sector, que s'han d'acordar en el si del conveni marc corresponent.

3. La Generalitat pot establir acords a través de convenis marc de col·laboració, amb els representants de les persones o entitats distribuïdores o comercialitzadores de productes elèctrics i electrònics, de manera que es promoga la prevenció en la generació de residus i el desenvolupament de sistemes de recollida selectiva que garantisquen la igualtat de condicions d'operació a tot el territori de la Comunitat Valenciana.

*Article 55. Residus de vehicles al final de la seua vida útil*

1. La conselleria competent en matèria de residus ha d'establir les mesures de coordinació amb l'administració competent en matèria de trànsit, per al control de les baixes temporals de vehicles, d'exportació i trànsit comunitari, com també qualsevol altra que es considere, a fi d'impulsar la lluita contra la gestió irregular de vehicles al final de la seua vida útil.

2. De manera obligatòria, en els centres autoritzats per al tractament dels vehicles al final de la seua vida útil s'han de fer les operacions de descontaminació del vehicle al final de la seua vida útil i altres operacions de tractament, de conformitat amb l'article 7 i l'annex IV del Reial decret 265/2021, de 13 d'abril, sobre els vehicles al final de la seua vida útil i pel qual es modifica el Reglament general de vehicles, aprovat pel Reial decret 2.822/1998, de 23 de desembre, per a la qual cosa s'ha de tenir en compte:

a) Sempre que no siga possible la reutilització en la mateixa instal·lació, en els seus equips o en la mateixa instal·lació de les operacions de preparació per a la reutilització de components que es comercialitzaran com a parts o peces de segona mà, s'ha de separar i entregar a un gestor autoritzat tots els materials i els components procedents de les operacions de tractament per a la seua correcta gestió, prioritzant vidres i gasos refrigerants. L'extracció dels gasos refrigerants s'ha d'efectuar per personal qualificat segons el Reial decret 115/2017, de 17 de febrer, pel qual es regula la comercialització i la manipulació de gasos fluorats i equips basats en aquests, com també la certificació dels professionals que els utilitzen i pel qual s'estableixen els requisits tècnics per a les instal·lacions que desenvolupen activitats que emeten gasos fluorats.

b) Fomentar la preparació per a la reutilització i el reciclatge, en aquest ordre, enfront de qualsevol forma de valorització, de determinats materials, especialment, l'efectiva retirada de gasos refrigerants, del vidre i dels grans components de plàstics.

3. Els fabricants de vehicles han de fomentar el seu ecodisseny, incidint especialment en la reutilització i en la reciclabilitat dels seus components, incloses les bateries, de conformitat amb la normativa sectorial aplicable.

*Article 56. Residus tèxtils*

1. La Generalitat, junt amb els agents del sector tèxtil, ha de promoure la recerca, el desenvolupament i la innovació de formes de disseny, maneres de producció i fabricació que prioritzen l'ús de recursos renovables, que reintroduïsquen subproductes tèxtils recuperats o incorporen un major percentatge de materials reciclats, sostenibles i de proximitat, com a matèria primera, i que obtinguen productes duradors, reutilitzables i reciclables. A aquest efecte, es poden desenvolupar mesures com ara premis a l'ecodisseny o la innovació, guies de bones pràctiques, campanyes d'informació per a la prevenció dels residus tèxtils i accions en favor de la venda de tèxtils de segona mà.

2. Les administracions autonòmica i locals, en l'àmbit de les seues competències, han d'impulsar i promocionar la recollida i la preparació per a la reutilització i la reparació de materials tèxtils, com també la recollida per al seu reciclatge. En aquests àmbits, les administracions públiques valencianes han de promoure, mitjançant els instruments administratius corresponents, la participació —principalment i en absència d'iniciatives de caràcter públic o participades per les administracions públiques— d'entitats sense ànim de lucre o d'entitats d'economia social per a la recollida separada, la preparació per a la reutilització, la reparació i el reciclatge de residus tèxtils.

3. La Generalitat ha de fomentar mesures encaminades a la minimització de l'ús dels recursos naturals i el seu ús eficient per a la producció tèxtil i, en particular:

a) L'anàlisi i la valoració dels criteris i tràmits administratius per a la declaració de fi de la condició de residu de determinats tèxtils i la utilització de tèxtil reciclat, tot garantint la protecció al medi ambient i la salut humana.

b) El disseny d'eines i controls de qualitat en totes les etapes de la prevenció, la recollida i el reciclatge dels residus tèxtils, que permeta certificar que aquests productes compleixen les condicions i les característiques perquè puguen ser incorporats al mercat com a materials.

*Article 57. Residus sòlids al medi marí*

1. Les administracions públiques autonòmica i locals de la Comunitat Valenciana i el seu sector públic instrumental, en l'exercici de les seues competències en matèria de pesca i ports, han de fomentar, facilitar i donar suport a les pràctiques de recollida de residus sòlids al medi marí —en particular, per part del sector pesquer— i el posterior tractament adequat.

En tot cas, les actuacions de recollida s'han de planificar de manera que es garantisca la no afecció a hàbitats ni espècies marines d'especial interès i s'han de sotmetre, si escau, als instruments d'avaluació ambiental que s'hi apliquen de conformitat amb la normativa vigent en la matèria.

2. En col·laboració amb tots els agents implicats en el sector pesquer, les administracions públiques autonòmica i locals han de desenvolupar programes de sensibilització i conscienciació per a la prevenció i la recollida de residus sòlids al medi marí, dirigits al públic en general, com també a col·lectius específics del sector pesquer. Així mateix, s'han d'impulsar campanyes de recollida de residus sòlids al medi marí, com també iniciatives participatives en aquesta matèria.

3. El currículum de les titulacions acadèmiques de la família professional marítim-pesquera ha d'incloure continguts referents a la prevenció, la recollida i la gestió de residus sòlids al medi marí, com també als impactes ambientals i sobre la salut humana d'aquest tipus de contaminació.

4. La conselleria competent en matèria de pesca ha de dur a terme activitats formatives i de conscienciació dirigides al sector pesquer, sobre l'efecte dels residus sòlids al medi marí per als ecosistemes marins, la biodiversitat i la salut humana, i la seua incidència en activitats com ara el turisme, la pesca i el transport marítim.

5. La conselleria amb competències en matèria de pesca ha de fomentar la recollida dels residus sòlids al medi marí, com ara arts de pesca perduts, plàstics i altres deixalles. Aquestes actuacions poden ser objecte de finançament a través del Fons Europeu Marítim i de Pesca, de conformitat amb l'article 40 del Reglament (UE) número 508/2014, del Parlament Europeu i del Consell, de 15 de maig de 2014, relatiu al Fons Europeu Marítim i de Pesca, i pel qual es deroguen els reglaments (CE) número 2.328/2003, (CE) número 861/2006, (CE) número 1.198/2006 i (CE) número 791/2007, del Consell, i el Reglament (UE) número 1.255/2011, del Parlament Europeu i del Consell.

CAPÍTOL IV

Sobre trasllat de residus

*Article 58. Trasllat de residus*

1. Les operacions de trasllat de residus que afecten la Comunitat Valenciana es regeixen per l'article 31 de la Llei 7/2022, de 8 de abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

2. A aquests efectes, l'autoritat competent de la Comunitat Valenciana és la conselleria competent en matèria de residus.

3. Sense perjudici de l'article 9 de la Llei 7/2022, de 8 de abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, la Generalitat Valenciana pot prohibir temporalment o restringir l'entrada de residus o rebuig de residus domèstics i municipals, procedents d'altres comunitats autònomes o altres estats membres de la Unió Europea, sempre que es demostre que aquestes entrades impedeixen el compliment de la normativa i la planificació autonòmiques en matèria de gestió de residus municipals, i que això pot implicar sancions de la Comissió Europea per mala gestió de residus municipals que afecten la Comunitat Valenciana.

En particular, s'aplica el paràgraf anterior al cas dels residus, rebuigs de residus i altres tipus de materials que es destinen a eliminació en abocador, valorització energètica, coincineració o incineració, així com valorització de material bioestabilitzat mitjançant l'operació de gestió R10 prevista en la normativa bàsica estatal, procedent d'aquelles comunitats autònomes o regions de la Unió Europea que tinguen un impost de penalització a l'abocament de residus o la incineració o valorització energètica superior al que s'aplica a la Comunitat Valenciana.

Per a aquestes situacions, la Generalitat Valenciana ha de tenir en consideració les aportacions sobre això del ministeri competent en matèria de residus.

4. La Comunitat Valenciana ha de col·laborar, en tot cas, en una gestió adequada i millor dels recursos que contenen els residus d'aquelles comunitats autònomes o regions de la Unió Europea que destinen els residus municipals a operacions de reciclatge, regeneració o valorització que no interferisquen en el funcionament normal de les instal·lacions de gestió de residus de la Comunitat Valenciana ni impedisquen el compliment dels objectius de la planificació autonòmica en matèria de residus.

CAPÍTOL V

Informació

*Article 59. Obligacions d'informació*

1. En els termes establits per l'article 64 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, les persones físiques i jurídiques obligades a disposar d'un arxiu cronològic electrònic han de guardar la informació de l'arxiu cronològic durant, almenys, cinc anys i la informació ha d'estar a disposició de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular als efectes d'inspecció i control.

2. En els termes establits per l'article 65.1 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, les persones físiques i jurídiques obligades han de trametre les memòries resum de les seues activitats que afecten la Comunitat Valenciana a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, i en el cas de residus de competència local, a més a més a les entitats locals corresponent. L'Agència Valenciana de Residus i Economia circular pot requerir informació addicional a les persones físiques o jurídiques previstes en aquest apartat per a disposar de la informació necessària per al desenvolupament de les seues funcions, així com per a donar compliment a altres requeriments d'informació derivats de l'aplicació dels actes d'execució aprovats per la Comissió Europea.

3. L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, amb la col·laboració de les entitats locals, ha de mantenir actualitzada la informació sobre la gestió dels residus en el seu àmbit competencial, en particular per als residus de competència local. Aquesta informació ha d'incloure les infraestructures disponibles i, en cadascuna d'elles, la quantificació i caracterització periòdica dels residus entrants i ixents, i els destins concrets de valorització o eliminació dels residus ixents. Per a realitzar aquestes caracteritzacions, l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular pot establir directrius harmonitzades sobre aquestes.

Per al cas dels residus de competència local, les entitats locals han de trametre anualment a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular un informe sobre la gestió d'aquests residus, el contingut dels quals serà determinat reglamentàriament.

4. L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular ha de comprovar les memòries exigides conformement a l'apartat 2 i les ha d'incorporar al sistema electrònic d'informació de residus del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, abans de l'1 de setembre de l'any posterior respecte al que s'hagen recollit les dades, per a complir amb les obligacions establides en la legislació estatal, de la Unió Europea i internacional, en particular les esmentades en l'article 65.6 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

En aquest mateix termini, L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular ha de trametre al Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic la informació necessària per a la verificació del compliment dels objectius previstos en l'article 17 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

5. L'Agència Valenciana de Residus ha d'informar el Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i del Programa de prevenció de residus de la Comunitat Valenciana una vegada adoptats, així com de qualsevol revisió substancial d'aquests.

*Article 60. Facultats de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular per a l'obtenció d'informació relativa a la responsabilitat ampliada del productor*

L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular està facultada per a desenvolupar els procediments necessaris per a obtenir, a través de les fonts d'informació d'àmbit estatal o bé directament dels productors o dels sistemes de responsabilitat ampliada del productor, les dades i la informació necessàries per al control eficient de les obligacions i el compliment d'objectius en matèria de residus vinculats als sistemes de responsabilitat ampliada del productor.

CAPÍTOL VI

Règim d'autorització i comunicació de les

activitats de producció i gestió de residus

*Article 61. Règim d'autorització i comunicació de les activitats de producció i gestió de residus*

1. Els procediments per a l'autorització de les operacions de recollida i tractament de residus, les excepcions dels requisits d'autorització, la comunicació prèvia a l'inici de les activitats de producció i gestió de residus i el restabliment de la legalitat ambiental s'han de realitzar d'acord amb el que hi ha establit en el capítol III del títol III de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

2. A aquests efectes, l'autoritat competent de la Comunitat Valenciana és la conselleria competent en matèria de residus.

*Article 62. Creació del Registre General de Gestors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana*

1. Es crea el Registre General de Gestors Autoritzats de Residus de la Comunitat Valenciana, adscrit a la conselleria competent en matèria de residus.

2. Sense perjudici del que hi ha establit en la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, en el registre han de constar, com a mínim, les dades següents:

a) Dades acreditatives de la identitat del gestor i del seu domicili social.

b) Activitat de gestió i tipus de residu gestionat autoritzats.

c) Denominació de les instal·lacions autoritzades i la seua localització.

d) Data i període de vigència de l'autorització i, en el seu cas, de les pròrrogues corresponents.

e) Aquelles dades addicionals que s'establisquen reglamentàriament.

3. L'Agència Valenciana de Residus, en coordinació amb l'administració general de l'Estat, portarà a terme els instruments de cooperació necessaris per a la interoperabilitat dels registres autonòmic i estatal.

*Article 63. Creació del Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana*

1. Sense perjudici dels registres autonòmics ja existents en matèria de producció de residus perillosos, es crea el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, adscrit a la conselleria competent en matèria de residus. Sense perjudici del que hi ha establit en la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, el registre es compon de dues seccions: la secció primera, en què s'han d'inscriure les persones físiques o jurídiques autoritzades per a la producció dels residus perillosos; i la secció segona, en què s'han d'inscriure les persones físiques o jurídiques autoritzades per a la producció dels residus no perillosos que plantegen dificultats excepcionals per a la seua gestió.

2. Les dades que ha de contenir aquest registre s'ha d'establir reglamentàriament.

3. L'Agència Valenciana de Residus, en coordinació amb l'administració general de l'Estat, portarà a terme els instruments de cooperació necessaris per a la interoperabilitat dels registres autonòmic i estatal.

TÍTOL VI

Sòls contaminats

*Article 64. Del règim dels sòls contaminats*

1. Amb caràcter general, la regulació de sòls contaminats de la Comunitat Valenciana es regeix pel que hi ha establit en el títol VIII de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

2. La tramesa d'informes per part de titulars de les activitats potencialment contaminants a què es refereix l'article 98 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, s'ha de fer a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient és l'encarregada de realitzar la declaració i la delimitació de sòls contaminats, d'acord amb els requisits i en els termes establits per l'article 99 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

4. La conselleria competent en matèria de medi ambient és l'autoritat competent d'àmbit autonòmic en matèria de recuperació voluntària de sòls contaminats, i ha de portar un registre administratiu de les descontaminacions produïdes per via voluntària, d'acord amb les determinacions de l'article 102 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, sense perjudici del desenvolupament reglamentari del seu contingut específic.

5. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'elaborar un inventari amb els sòls declarats contaminats i de descontaminacions voluntàries, d'acord amb l'article 103 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, sense perjudici del desenvolupament reglamentari del seu contingut específic.

6. En compliment del que es preveu en la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, d'eliminació de residus en abocador, respecte a les obligacions de les comunitats autònomes en matèria de previsió d'anàlisi dels llocs històricament contaminats per eliminació de residus i les mesures per a la seua rehabilitació, es faculta la conselleria competent en matèria de residus, així com a les entitats locals de la Comunitat Valenciana, per a la subscripció, de conformitat amb la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, de convenis de col·laboració interadministrativa per a l'execució dels treballs de segellament i manteniment postclausura d'aquests llocs, per un període de deu anys amb una possible pròrroga de deu anys addicionals, fins a un màxim total de vint anys, per a garantir l'eficàcia d'aquests treballs.

*Article 65. Llista de prioritats d'actuació en matèria de descontaminació de sòls*

1. D'acord amb les previsions que l'article 103.3 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, es crea la llista de prioritats d'actuació en matèria de descontaminació de sòls en funció del risc que supose la contaminació per a la salut humana i el medi ambient a la Comunitat Valenciana, segons la següent:

– Descontaminació de sòls en entorns urbans o urbanitzats.

– Descontaminació de sòls en entorns rústics d'alt valor ambiental, zones amb alguna de les catalogacions normatives de protecció ambiental, o similars.

– Descontaminació de sòls en zones industrials en activitat.

– Adequació i millora d'una descontaminació de sòls ja practicada conforme a la normativa anterior a 2011.

2. La llista de prioritats d'actuació en matèria de descontaminació de sòls pot modificar-se o actualitzar-se mitjançant decret de la conselleria competent en matèria de medi ambient.

TÍTOL VII

Responsabilitat, vigilància, inspecció i control

*Article 66. Responsabilitat, vigilància, inspecció i control*

1. Els residus han de tenir sempre un responsable del compliment de les obligacions que deriven de la seua producció i gestió, qualitat que correspon al productor inicial o a un altre posseïdor o al gestor de residus, en els termes previstos en aquesta llei i en les seues normes de desenvolupament i en la normativa bàsica estatal en matèria de residus.

2. Els subjectes responsables podran exercir accions de repetició quan els costos en què hagen incorregut deriven dels incompliments legals o contractuals d'altres persones físiques o jurídiques.

3. En l'àmbit de les competències autonòmiques, les funcions de vigilància, inspecció i control del compliment correcte d'aquesta llei i les seues normes de desenvolupament i la normativa bàsica estatal en matèria de residus les exerceixen les conselleries competents en matèria de vigilància de posada en el mercat, de residus i de seguretat ciutadana, en el marc de les seues competències respectives, d'acord amb el que hi ha establit en els articles 105 i 106 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

*Article 67. Règim sancionador*

1. El règim sancionador en matèria de residus i sòls contaminats de la Comunitat Valenciana es regeix pel que hi ha establit en el capítol II del títol IX de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

2. Addicionalment a les infraccions regulades en l'article 108.2 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, es consideren:

Infraccions greus:

a) La reincidència en actuacions que suposen la no devolució a l'operador del sistema de gestió de l'envàs reutilitzable o residu d'envàs domèstic, per a preparar-lo per a la reutilització o el reciclatge, així com la reiteració en la possessió d'aquests per tercers no autoritzats per l'operador del sistema.

b) La reincidència en actuacions que suposen la no devolució a l'operador del sistema de gestió de l'envàs reutilitzable o residu d'envàs comercial, per a preparar-lo per a la reutilització o el reciclatge, així com la reiteració en la possessió d'aquests per tercers no autoritzats per l'operador del sistema.

c) La reincidència en actuacions que suposen la no devolució a l'operador del sistema de gestió de l'envàs reutilitzable o residu d'envàs industrial, per a preparar-lo per a la reutilització o el reciclatge, així com la reiteració en la possessió d'aquests per tercers no autoritzats per l'operador del sistema.

Infraccions lleus:

d) Qualsevol actuació que supose la no devolució a l'operador del sistema de gestió de l'envàs reutilitzable o residu d'envàs domèstic per a la preparació per a la reutilització o el reciclatge, i la possessió d'aquests per tercers no autoritzats per l'operador del sistema.

e) Qualsevol actuació que supose la no devolució a l'operador del sistema de gestió de l'envàs reutilitzable o residu d'envàs comercial per a la preparació per a la reutilització o el reciclatge, i la possessió d'aquests per tercers no autoritzats per l'operador del sistema.

f) Qualsevol actuació que supose la no devolució a l'operador del sistema de gestió de l'envàs reutilitzable o residu d'envàs industrial per a la preparació per a la reutilització o el reciclatge, i la possessió d'aquests per tercers no autoritzats per l'operador del sistema.

En la graduació de les infraccions tipificades a les lletres d, e i f s'ha de tenir en consideració la devolució immediata de l'envàs reutilitzable a l'operador dels sistemes de gestió d'envasos reutilitzables per part de l'infractor, i s'imposarà la sanció que corresponga al seu tram inferior.

2. En els casos en què la potestat sancionadora correspon a les autoritats competents d'àmbit autonòmic, d'acord amb l'article 12 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i l'article 7 d'aquesta llei, la potestat sancionadora ha de ser exercida per:

La persona titular de la direcció general competent en matèria de residus, en els supòsits d'infraccions lleus.

La persona titular de la conselleria competent en matèria de residus, en els supòsits d'infraccions greus.

El Consell de la Generalitat, en els supòsits d'infraccions molt greus.

La iniciació dels procediments sancionadors corresponents és competència de la persona titular de la direcció general competent en matèria de residus.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Primera. Convenis de col·laboració preexistents amb els sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor i sistemes integrats de gestió de residus d'envasos lleugers*

1. S'autoritza la conselleria competent en matèria de residus i els ens locals per a celebrar els convenis de col·laboració subscrits amb els sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor i sistemes integrats de gestió de residus d'envasos lleugers a què es refereix l'article 44 de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, en els termes previstos en aquest article i en la normativa estatal reguladora de la responsabilitat ampliada del productor per a cada flux de residu en allò que afecten, limiten o impossibiliten l'aplicació d'aquesta llei o de la normativa bàsica estatal, a fi de garantir l'eficàcia de la recollida separada dels residus d'envasos i que els sistemes de responsabilitat ampliada del productor assumisquen els costos necessaris i eficients dels serveis inclosos en la normativa bàsica, d'acord el principi "qui contamina paga". La prestació dels serveis específics objecte De modificació del conveni amb les entitats locals de la Comunitat Valenciana ha de garantir un nivell de prestació de serveis igual o superior al nivell de prestació dels serveis preexistent a l'entrada en vigor d'aquesta llei.

2. En el termini establit en la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i la seua normativa de desenvolupament, els sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor en col·laboració amb els productors i els sistemes integrats de gestió de residus d'envasos lleugers han de finançar les operacions de classificació i reciclatge dels envasos lleugers monodosi adherits als seus sistemes, amb capacitat inferior a 33 centilitres o les seues fraccions, a fi de garantir l'eficàcia de la recollida, classificació i reciclatge dels residus d'envasos i la prevenció de l'eliminació d'aquests residus en abocador. Aquests operadors, juntament amb les administracions públiques, han de garantir el correcte desenvolupament de les esmentades operacions per a tots els materials adherits al sistema de responsabilitat ampliada del productor, prioritàriament, materials d'alumini, acer o plàstics, així com d'aquells materials compatibles amb aquests, d'acord amb la normativa estatal en matèria de residus i en aplicació de la planificació estatal i autonòmica en matèria de residus.

*Disposició addicional segona. Material bioestabilitzat***12**

La utilització com a esmena orgànica del material bioestabilitzat obtingut en les plantes de tractament mecànic de residus mesclats d'origen domèstic podrà considerar-se una operació de valorització, i no una operació d'eliminació de residus a l'abocador, quan es complisquen els requisits següents:

a) Que aquest material complisca els requisits aplicables als productes fertilitzants elaborats amb residus establits en la normativa bàsica en matèria de productes fertilitzants i afins. Quant al paràmetre de materials pesants, el material bioestabilitzat haurà de complir els valors màxims corresponents en les classes A o B.

Aquesta disposició haurà d'interpretar-se i aplicar-se en els termes que estableix l'article 14, apartat 2, de l'esmentat Reial decret 1051/2022, de 27 de desembre, pel qual s'estableixen les normes per a la nutrició sostenible de sòls agraris, i l'annex VIII a què es remet, i s'aplicarà exclusivament en el que no s'opose a la norma bàsica quan es referisca a sòls agraris.

b) Que l'operació d'aplicació de l'esmena la faça un gestor de residus sotmés a autorització administrativa de valorització de residus.

c) Que el tractament dels sòls produïsca un benefici a l'agricultura o una millora ecològica.

d) Que la instal·lació que produïsca el material bioestabilitzat dispose d'un sistema d'afinament de partícules fines.

e) No s'exigirà autorització de gestor de residus per a l'ús de l'esmena orgànica obtinguda a partir del tractament biològic aerobi i termòfil de residus biodegradables recollits separadament que no tinga la qualificació jurídica de residu i que complisca els requisits tècnics i legals exigibles per a la seua inscripció en el registre de productes fertilitzants i afins.

*Tercera. Adopció de les millors tècniques disponibles per al tractament de residus municipals*

1. D'acord amb el que hi ha establit en la disposició addicional onzena de la Llei 7/2022, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, sobre la necessitat d'adaptació dels contractes i els negocis jurídics existents a l'entrada en vigor de la llei, amb la finalitat de donar compliment al mandat d'aplicació de la millor tècnica disponible en les operacions de gestió de residus municipals, com també dels principis d'autosuficiència i proximitat, i amb independència de les previsions del capítol V del títol II de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, els projectes de gestió de residus aprovats o en tramitació a l'entrada en vigor d'aquesta llei poden modificar les determinacions dels plans zonals de residus quan el seu propòsit siga adaptar-se a les determinacions d'aquesta llei i la seua normativa de desenvolupament, o a les determinacions de la normativa bàsica estatal en matèria de residus i les disposicions que la desenvolupen.

2. A aquest efecte, les administracions públiques valencianes amb competència per a tramitar, aprovar o adjudicar els projectes de gestió de residus han d'adoptar les mesures necessàries, ja siguen tècniques, econòmiques o jurídiques, per a adaptar els instruments de planificació i gestió dels residus a la normativa vigent i a l'aplicació de la millor tècnica disponible en cada moment.

3. Les mesures que s'adopten en compliment dels apartats 1 i 2 anteriors han de tractar de conservar els negocis jurídics preexistents d'acord amb la normativa que els siga d'aplicació. En cas d'impossibilitat, s'ha de procedir a la rescissió o la revisió a la baixa del negoci jurídic afectat, i poden licitar-se nous contractes addicionals als anteriors per a l'execució de les actuacions que complisquen les determinacions de les normatives autonòmica i estatal de manera que viabilitze la continuïtat i la millora contínua del servei públic afectat. A aquests efectes, és compatible que dins de l'àmbit d'un pla zonal treballen diversos operadors de gestió de residus en aquelles matèries i unitats tècniques que siguen explotables de manera independent.

4. L'aplicació de les millors tècniques disponibles per a les operacions de valorització de residus és obligatòria des del moment en què aquestes millores tècniques disponibles són aprovades per la Unió Europea mitjançant normativa d'aplicació directa.

*Quarta. Del subministrament d'informació dels ens locals a la Generalitat en matèria de recollida d'envasos lleugers i vidre*

1. En un termini màxim de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, la conselleria competent en matèria de residus requerirà als ens locals responsables dels serveis de recollida de residus domèstics un informe de desglossament detallat dels diversos elements de cost de la recollida separada de residus d'envasos que en desenvolupen. El lliurament d'aquest informe té caràcter obligatori per a les entitats locals associatives de recollida de residus i en el cas dels municipis amb població de dret superior a 5.000 habitants, i és potestatiu per als municipis amb una població de dret inferior o igual a 5.000 habitants.

2. Les dades a què es refereix l'apartat anterior i aquelles subministrades en compliment del que hi ha establit en la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, i la normativa de desenvolupament, poden ser emprades per l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular per a determinar les retribucions econòmiques o en dotació d'equipaments complementaris a favor de les entitats locals de la Comunitat Valenciana, així com per al desenvolupament d'un nou model de retribució del cost total d'acord amb el que hi ha establit en la normativa bàsica estatal en matèria de residus, al efecte que es puga tenir en consideració en la implementació de la normativa estatal i autonòmica.

*Cinquena. Restriccions a la posada en el mercat de productes no reciclables*

El Consell pot regular, en coordinació amb els ministeris competents i amb la participació dels agents econòmics i socials implicats, la restricció o la prohibició d'altres productes d'un sol ús o de materials que, com a residus, presenten o puguen presentar dificultats per a la seua gestió adequada, ja siga per grandària o composició, amb la finalitat de garantir l'assoliment dels objectius de reciclatge i abocament establits en la planificació estatal i autonòmica en aquesta matèria.

*Sisena. Declaració d'utilitat pública*

L'aprovació del Pla integral de residus, dels plans zonals de residus i dels projectes de gestió porta aparellada la declaració d'utilitat pública i interès social, a l'efecte d'expropiació forçosa i imposició de servituds, per a l'establiment o l'ampliació d'instal·lacions d'emmagatzematge, valorització o eliminació de residus.

*Setena. Aplicació de criteris de ruralitat*

Les administracions públiques autonòmica i local, en l'àmbit de les seues competències, han de tenir en compte i aplicar criteris de ruralitat en el disseny i la implementació de les mesures establides en aquesta llei, en particular pel que fa a la simplificació tècnica i administrativa per als municipis de menys de 1.000 habitants de dret, així com respecte al suport tècnic, organitzatiu i econòmic per a complir els objectius d'aquesta llei.

*Vuitena. Coordinació amb la normativa estatal bàsica en matèria de responsabilitat ampliada del productor d'envasos de begudes*

En cas que el govern de l'Estat aprove una norma d'àmbit estatal més estricta que aquesta llei, pel que fa als objectius i els processos de gestió de residus d'envasos de begudes per a evitar el seu abandonament i eliminació a través d'abocador, en particular sobre els sistemes addicionals i complementaris previstos en la normativa bàsica estatal en matèria de residus, a l'efecte de la responsabilitat ampliada del productor d'envasos de begudes, aplicarà aquesta normativa estatal a la Comunitat Valenciana a partir de l'entrada en vigor de la nova normativa estatal indicada.

En la resta de casos, quan no represente una vulneració d'una competència estatal, serà aplicable a la Comunitat Valenciana allò que estableix aquesta llei en aquesta matèria.

*Disposició addicional novena***13**

D'acord amb les previsions de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, el contribuent de l'impost podrà traslladar la càrrega tributària de l'impost estatal a l'abocament i la incineració de residus domèstics i municipals a les entitats locals responsables dels servicis de recollida o als consorcis o a les entitats locals responsables del servici de valorització, eliminació de residus i gestió d'ecoparcs d'àrea o àrees de gestió de què es tracte. Tot això, amb l'acord previ de l'assemblea, ple o màxim òrgan participatiu del consorci o entitat competent per als servicis de tractament i eliminació, i mitjançant els mecanismes de repartiment, pressupostaris, financers, jurídics o contractuals que s'habiliten entre les parts.

*Disposició addicional \_\_* [*sic*] **14**

[Derogada]

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

*Primera. L'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular*

Fins a la seua posada en funcionament, les competències, atribucions i funcions de l'Agència Valenciana de Residus regulades en aquesta llei han de ser exercides per la direcció general competent en matèria de residus.

*Segona. Compensació a les administracions públiques valencianes cap a una economia circular*

1. Els sistemes de responsabilitat ampliada del productor de residus d'envasos lleugers i de vidre i els sistemes integrats de gestió de tot tipus de residus, com els residus d'aparells elèctrics i electrònics RAEE, que operen a la Comunitat Valenciana, i sempre que la transposició de la Directiva europea 852/2018, de 30 de maig, a l'ordenament jurídic espanyol així ho arreplegue, han de compensar les administracions públiques de la Comunitat Valenciana per la totalitat dels costos econòmics eficients de recollida selectiva en origen de residus d'envasos lleugers i d'envasos de vidre, d'acord amb la normativa bàsica en la matèria. No obstant això, aquests sistemes poden establir sistemes de compensació complementaris addicionals equivalents o plans autonòmics complementaris de compensació.

2. A partir del moment en què siga exigible en l'ordenament jurídic espanyol el compliment de les disposicions establertes en la Directiva 852/2018, de 30 de maig, els convenis signats entre l'administració autonòmica, els ens locals i els operadors dels sistemes de responsabilitat ampliada del productor han de detallar, de forma clara i concisa, la totalitat dels costos referits, que els ha d'assumir íntegrament el productor.

Tercera. Desenvolupament de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular

1. En el termini de dotze mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, el Consell ha de promoure la posada en funcionament de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, d'acord amb el títol II, capítol I d'aquesta llei.

2. Transitòriament, des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, l'esmentada agència pot nodrir-se de personal funcionari de carrera o interí de la Generalitat Valenciana, especialment dels serveis competents en matèria de gestió de residus, com també de personal laboral amb tasques tècniques de l'actual empresa pública Vaersa, dedicats a la gestió de residus, sense perjudici dels drets laborals individuals de cada persona treballadora.

DISPOSICIONS DEROGATÒRIES

*Primera. Derogació normativa*

Resten derogades aquelles disposicions que s'oposen, contradiguen o resulten incompatibles amb el que hi ha disposat en aquesta llei, i en particular queda derogada la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.

*Segona. Derogació normativa*

Amb efectes des de l'entrada en vigor d'aquesta llei i vigència indefinida es deroga el punt setze de l'article 9 de la Llei 21/2017, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, relatiu al fons autonòmic per a la millora de la gestió de residus.

DISPOSICIONS FINALS

*Disposició final primera. Desenvolupament de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular***15**

El Consell aprovarà mitjançant un decret els estatuts de l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular i prendrà les mesures necessàries per a posar-la en funcionament.

*Segona. Modificació del Decret llei 1/2022, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna*

1. L'apartat 13 de l'article 1 del Decret llei 1/2022, de 22 d'abril, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna, queda redactat en els termes següents:

13. Es modifica la disposició transitòria cinquena del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, que queda redactada de la manera següent:

"Disposició transitòria cinquena. Pèrdua de vigència i cessament en la producció d'efectes de les memòries ambientals

Les memòries ambientals emeses a l'empara de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, abans de l'1 de gener de 2021, perdran la seua vigència i cessaran en la producció dels efectes que els són propis si no s'ha aprovat definitivament el pla en el termini de dos anys des de l'entrada en vigor d'aquesta norma.

Les memòries ambientals que puguen emetre's a l'empara d'aquella llei a partir de l'1 de gener de 2021 perden la vigència i cessen en la producció dels efectes que els són propis si, una vegada notificades al promotor, no s'ha aprovat definitivament el pla en el termini màxim de dos anys.

No obstant això, les memòries ambientals també perden la seua vigència i cessen en la producció dels efectes que els són propis si el seu contingut entra en conflicte amb alguna norma ambiental o territorial que puga aprovar-se durant la seua vigència i no siga possible un mer ajust."

2. L'apartat 1 de l'article 10 del Decret llei 1/2022, de 22 d'abril, del Consell, de mesures urgents en resposta a l'emergència energètica i econòmica originada a la Comunitat Valenciana per la guerra a Ucraïna, queda redactat en els termes següents:

1. Es modifica l'encapçalament i s'afegeixen dos nous apartats 5 i 6 A l'antic article 3 del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell, de mesures per a accelerar la implantació d'instal·lacions per a l'aprofitament de les energies renovables per l'emergència climàtica i la necessitat de la reactivació econòmica urgent, amb la redacció següent:

"Article 3. Inversions d'interès estratègic per a la Comunitat Valenciana i actuacions declarades de prioritat energètica per raons d'emergència energètica o climàtica

[...]

5. Sense perjudici del que s'estableix amb caràcter general en els apartats anteriors, el conseller o consellera competent en matèria de territori i urbanisme pot declarar un determinat àmbit territorial o un projecte concret, situat en sòl no urbanitzable comú, com a prioritari energètic.

Aquesta declaració es realitza a proposta de la conselleria competent en matèria d'energia o canvi climàtic, en la qual se'n justifique la necessitat i l'oportunitat per raons d'emergència energètica o climàtica.

Qualsevol d'aquestes declaracions implica la tramitació d'urgència dels projectes de construcció de les instal·lacions, la compatibilitat territorial i urbanística i l'exempció de l'ocupació del territori prevista en l'article 7.7 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge. Són necessaris per a l'autorització els informes sectorials ambientals i agrològics i l'informe d'ordenació del territori i el paisatge favorables respecte a inundacions, sobre riscos naturals o induïts en el territori, sobre l'afecció als connectors territorials definits en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i sobre paisatges de rellevància regional o unitats de paisatge a què se'ls haja reconegut prèviament un valor alt o molt alt.

6. Les declaracions d'àmbit territorial o projecte prioritari energètic comporten l'obligació de compensació als municipis en els termes establits en l'article 38 d'aquest decret llei. Els ajuntaments, mitjançant un acord plenari, poden incrementar la compensació en un 50%."

*Tercera. Títols competencials*

Aquesta llei es dicta d'acord a les competències de la Generalitat Valenciana en matèria de protecció del medi ambient, com també de les competències en matèria de protecció addicional del territori, d'acord als articles 50 i 61.3d de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana.

Així mateix, aquesta llei es dicta en virtut del desenvolupament de les competències pròpies en matèria de residus d'acord amb allò establit en la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular i la seua normativa bàsica de desenvolupament.

*Quarta. Habilitació per al desenvolupament reglamentari*

1. Es faculta el Consell i la persona consellera competent en matèria de residus per a dictar, en l'àmbit de les seues competències, les disposicions reglamentàries necessàries per al desenvolupament i aplicació d'aquesta llei.

2. Es faculta la persona titular de la conselleria competent en matèria de residus per a modificar els annexos I, II i III de la present llei mitjançant ordre.

Per tant, ordene que tots els ciutadans i totes les ciutadanes, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir esta llei.

València, 29 de novembre de 2022

El president de la Generalitat

Ximo Puig i Ferrer

ANNEX I

Llistat no exhaustiu de possibles actuacions de despesa

o inversions finançables amb càrrec al fons ambiental

de política de residus i economia circular

1. Inversió i adquisicions en equipaments per al compostatge domèstic i comunitari de matèria orgànica d'origen domèstic o assimilable.

2. Inversió i adquisicions en equipaments per prevenir la generació de residus, en particular aplicant els criteris de l'economia circular.

3. Inversions i despeses per a crear i desenvolupar un teixit comercial de venda de productes de segona mà, reutilitzats o reparats, com també un teixit empresarial de reparació i reutilització de productes.

4. Inversió i adquisicions per a instal·lacions i equipaments de preparació per a la reutilització de residus.

5. Inversió i despesa de funcionament per a creació de noves xarxes de preparació per a la reutilització de productes.

6. Inversió i despesa en matèria d'ecodisseny.

7. Inversió i adquisicions de sistemes per incrementar les quantitats de materials sotmesos a la preparació per a la reutilització i d'utensilis, bosses compostables i altres estris per millorar la reciclabilitat real i efectiva dels recursos que contenen els residus.

8. Inversions per a sistemes de foment de la reutilització a esdeveniments festius, culturals i de concentració de població a la Comunitat Valenciana.

9. Inversions per a sistemes de foment de les recollides separades a esdeveniments festius, culturals i de concentració de població a la Comunitat Valenciana.

10. Mesures de despesa de funcionament i inversió per fomentar el compostatge domèstic, comunitari i l'agrocompostatge.

11. Despesa per adquisició de nous productes reutilitzables per tal de substituir productes d'un sol ús.

12. Inversions i adquisicions en sistemes de recollida selectiva de bioresidus d'elevada eficiència, com el sistema de recollida porta a porta o amb contenidors tancats o informatitzats.

13. Inversió i adquisicions en sistemes de contenidors sobre camió de posar i llevar.

14. Inversió i adquisicions en noves plantes de compostatge de bioresidus.

15. Inversió i adquisicions en millora d'instal·lacions de tractament de residus mesclats.

16. Inversió en obres i adquisicions per a transformació de plantes actuals de residus mesclats a noves plantes de classificació de materials selectius procedents de la recollida separada en origen.

17. Inversions de millora de la gestió del lixiviats en abocadors.

18. Despesa econòmica anual de mesures compensatòries per la disposició d'abocadors de rebuig de residus als municipis de la Comunitat Valenciana.

19. Inversions i adquisicions en nova maquinària per a tractament de residus de construcció i demolició.

20. Inversions i adquisicions en nous equipaments per garantir el reciclatge de matalassos, o mobles i estris.

21. Despesa en incentius econòmics per al foment de la reducció de residus.

22. Despesa en incentius econòmics per al foment de les recollides separades en origen.

23. Despesa en campanyes d'informació i conscienciació en relació als residus i l'economia circular.

24. Despesa en digitalització de processos per garantir els objectius de la normativa de residus i economia circular relacionada.

25. Despesa en formació i educació ambiental en matèria de residus i economia circular.

26. Despesa en investigació en matèria de nous processos industrials per tal d'obtenir nous productes d'alt valor afegit de entre els residus, amb tècniques diferents de la R01 i del depòsit en abocador.

27. Despesa per incentivar els acords voluntaris entre administracions i sector privat per millorar la reciclabilitat real efectiva de determinats productes no sotmesos per obligació legal a una responsabilitat ampliada del productor.

28. Acords econòmics de despesa amb sectors econòmics estratègics de la Comunitat Valenciana, com el sector primari o el sector de l'hostaleria i restauració, entre d'altres, per tal de fomentar la reducció en la generació de residus i la reutilització de productes.

29. Mesures de despesa i inversió destinades a la reducció del malbaratament alimentari.

30. Mesures per fomentar la venda de productes a granel.

31. Inversions en matèria de descontaminació de sòls.

32. Inversions en matèria de segellat i condicionament d'antics espais degradats per la gestió de residus.

33. Despesa de manteniment postclausura de les obres de segellat i condicionament d'antics espais degradats per la gestió de residus.

34. Inversions en la implantació d'energies renovables a les instal·lacions de prevenció, preparació per a la reutilització i gestió de residus.

35. Inversions i despeses per incentivar la simbiosi industrial que genere reducció en la generació de residus, tant dintre dels residus domèstics com dels residus industrials.

36. Altres inversions i despeses que contribuisquen als objectius de la normativa de gestió de residus i economia circular dels recursos que contenen els residus d'entre els permisos per la normativa autonòmica en la matèria.

ANNEX II

SDR i SDDR

Sistema d'incentiu econòmic autonòmic obligatori SDR, o bé sistema de depòsit, devolució i retorn d'envasos de begudes d'un sol ús d'acord amb la normativa bàsica estatal, com a mesura addicional i complementària i com a contribució de la Comunitat Valenciana per al compliment dels objectius estatals en matèria de recollida separada d'envasos d'ampolles de begudes plàstic i altres envasos d'un sol ús

1. Objecte

Aquest annex té per finalitat la regulació dels sistemes de devolució i retorn amb incentiu econòmic (SDR) obligatoris a la Comunitat Valenciana d'acord amb l'article 43 d'aquesta llei.

Així mateix, també regula les especificacions aplicables al cas de la Comunitat Valenciana en cas que s'establira la implantació a escala estatal d'un sistema de depòsit, devolució i retorn d'envasos de plàstic de begudes d'un sol ús, d'acord amb les previsions de la llei 7/2022, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, en línia amb l'article 43.10 d'aquesta llei.

Els sistemes indicats anteriorment seran per a envasos susceptibles d'abandonament que es comercialitzen en el territori de la Comunitat Valenciana, començant per les ampolles de plàstic de begudes juntament amb els seus taps i tapes a què es refereix la present llei, en les condicions d'implantació establides en ella, i que poden ampliar-se voluntàriament a envasos d'altres productes igualment susceptibles d'abandonament, quan respecte a aquests últims la conselleria competent en matèria de residus o la normativa bàsica estatal n'acredite objectivament l'abandonament.

2. El sistema obligatori d'incentiu econòmic SDR o bé de depòsit, voluntari autonòmic o obligatori d'acord amb la normativa bàsica estatal en matèria de residus, ha d'aplicar-se als envasos dels productes afectats que es comercialitzen en el territori de la Comunitat Valenciana, independentment que es comercialitzen en la indústria, comerç, administració, negocis, sector de serveis, hostaleria, o en qualsevol altre lloc.

3. El sistema d'incentiu econòmic SDR autonòmic o bé el sistema de depòsit conforme a la normativa bàsica estatal en matèria de residus, d'acord amb les previsions anteriors, que s'implante, ha de garantir la devolució de les quantitats depositades o bé l'incentiu econòmic, així com el retorn de l'envàs per al seu tractament, en aplicació de la responsabilitat ampliada del productor de l'envàs i amb la finalitat de promoure la prevenció i millorar la reutilització, el reciclatge d'alta qualitat i la valorització material dels residus d'envasos.

2. Obligats pel sistema

a) Als envasadors i als agents econòmics de fora de la Comunitat Valenciana que facen la primera posada en el mercat valencià dels productes envasats a què es refereix aquesta llei, els són aplicables les mateixes obligacions i exempcions previstes en aquesta llei per a la resta de productors.

b) Les obligacions inherents al sistema que amb aquesta llei s'implanta, s'imposen a tots aquells agents que comercialitzen en el territori de la Comunitat Valenciana productes els envasos dels quals siguen susceptibles d'abandonament d'entre les botelles de plàstic amb una capacitat inferior a tres litres juntament amb les seues tapes i taps, entenent-se per tals envasadors, importadors, distribuïdors majoristes, responsables de la primera posada en el mercat quan no siga possible identificar els anteriors, intermediaris, distribuïdors minoristes, comerciants, establiments d'hostaleria, i qualsevol altre agent que faça la primera posada en el territori de la Comunitat Valenciana.

c) Els agents obligats conforme a l'apartat b anterior, queden exempts de les aportacions econòmiques als actuals sistemes de gestió autoritzats o sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor en el cas d'optar pel sistema de depòsit, devolució i retorn previst en aquesta llei per a envasos d'un sol ús, d'acord amb la normativa bàsica estatal, per la qual cosa es troben exempts de contribuir al cost del punt verd que determinen els sistemes de gestió autoritzats, a fi d'evitar una doble imposició. Amb tot, caldrà que abonen al sistema de gestió del nou model de gestió els costos proporcionals d'aquest.

d) Els agents obligats conforme a l'apartat b anterior, han de realitzar les aportacions econòmiques als actuals sistemes de gestió autoritzats o sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor en el cas que decidisquen complir la seua obligació a través del sistema col·lectiu per a la implantació del sistema d'incentiu econòmic SDR. Addicionalment a l'anterior, es poden establir sistemes d'incentiu individuals, per a residus d'envasos en circuit tancat o marques registrades el retorn i/o incentiu de les quals puga realitzar-se de manera clara i indubtable.

3. Gestió del sistema

a) En el cas del sistema de depòsit d'envasos d'un sol ús segons les previsions d'aquesta llei i de la normativa bàsica estatal, la gestió del sistema correspon a un o diversos gestors autoritzats a l'efecte per la conselleria competent en matèria de residus. El gestor o gestors autoritzats són responsables, entre altres, de liquidar els depòsits, de cobrar als agents econòmics les aportacions per l'administració del sistema de depòsit; de compensar els agents econòmics que intervenen com a punt de devolució d'envasos; de recollir els envasos de begudes retornats des dels punts de devolució d'envasos registrats en el sistema; de donar publicitat al sistema a les persones consumidores i d'informar la conselleria competent en matèria de residus sobre els resultats anuals de reciclatge o reutilització. Tot això, sense menyscapte de la implantació de sistemes de depòsit, devolució i retorn individuals, amb canals clars i traçables de devolució i retorn del material.

b) En el cas del sistema d'incentiu econòmic SDR, la gestió del sistema la pot realitzar el mateix establiment comercial, o bé a través d'un sistema col·lectiu de responsabilitat ampliada del productor o sistema integrat de gestió, operador autoritzat en la Comunitat Valenciana. L'operador autoritzat és responsable, entre d'altres, de liquidar els incentius, de cobrar als agents econòmics les aportacions per l'administració del sistema d'incentiu; de compensar als agents econòmics que intervenen com a punt de devolució d'envasos; de recollir els envasos de begudes retornats des dels punts de devolució d'envasos registrats en el sistema; de donar publicitat al sistema a les persones consumidores i d'informar la conselleria competent en matèria de residus sobre els resultats anuals de reciclatge. Tot això, sense menyscapte de la implantació de sistemes d'incentiu econòmic individuals, amb canals clars i traçables de devolució i retorn del material.

c) El gestor autoritzat del sistema, tant d'incentiu econòmic com de depòsit segons les previsions d'aquesta llei i de la normativa bàsica estatal, si és el cas, ha d'elaborar una guia de pràctiques correctes d'higiene (GPCH) que contemple les condicions higièniques i sanitàries de les zones de recepció i emmagatzematge dels envasos retornats, aplicant la metodologia d'anàlisi de perills i punts de control crítics APPCC, la qual ha d'estar validada per la conselleria amb competències en matèria de seguretat alimentària.

d) Els productors obligats pel sistema han de pagar al gestor autoritzat del sistema l'aportació econòmica pel servei i informar-lo de manera detallada, a través d'una declaració mínima trimestral d'envasos, d'aquells introduïts en la Comunitat Valenciana. O en tot cas, el que especifique la normativa bàsica estatal en el cas que s'establisca com a obligatori un SDDR.

4. Obligacions del sistema, addicionals a les establides en l'article 43 d'aquesta llei, per als sistemes d'incentiu econòmic SDR o depòsit i devolució d'envasos SDDR

a) Els establiments afectats que realitzen vendes a les persones consumidores finals, estan obligats a informar-les de manera clara i visible sobre l'incentiu, sobre la possibilitat de retornar els envasos i recuperar l'incentiu, mitjançant avisos clarament identificables i llegibles.

El sistema no pot suposar un etiquetatge específic que no siga voluntari per la marca o obligat d'acord amb aquesta llei.

b) La devolució i recepció dels envasos ha de ser mecànica. Els incentius no s'han de reemborsar sense la devolució de l'envàs.

c) Se supedita la recepció d'envasos al compliment de determinades condicions de conservació i neteja que ha de fixar el gestor del sistema i que, en tot cas, han de contemplar que l'envàs ha d'estar buit i amb codi de barres visible i llegible, sense perjudici del compliment de les condicions higièniques i sanitàries que exigeix la llei.

El gestor ha d'informar i donar una àmplia difusió a totes les persones consumidores en els punts de venda tant d'aquestes condicions com de l'import de cada depòsit.

d) L'obligació d'acceptar envasos en els punts de venda afecta els comerços i establiments adherits al sistema atenent exclusivament aquells envasos dels mateixos materials que comercialitzen.

En el cas de xicotets comerços, l'obligació d'acceptar envasos es pot limitar a envasos de la grandària i material que comercialitzen. Queden exempts de l'obligació d'acceptar envasos els bars, restaurants, cafeteries i quioscos, llevat que l'empresari de l'hostaleria voluntàriament els accepte. Igualment, queden exempts els establiments mixtos del xicotet comerç, de venda de begudes i altres productes d'aliments peribles, llevat que l'empresari voluntàriament els accepte.

En el cas d'establiments inferiors a 200 metres quadrats de superfície que acrediten no poder adherir-se a la sistemàtica de recollida establida en els paràgrafs anteriors, no serà necessària en cap cas la recepció d'envasos.

En qualsevol cas, l'obligació dels establiments comercials, amb aquest sistema podrà suplir-se amb una recepció amb equips automàtics, preferentment autònoms energèticament, situats a la via pública, del tipus contenidor groc informatitzat o similar.

Els obligats a l'acceptació d'envasos, establiran per conveni de manera addicional a allò indicat en el paràgraf anterior, amb les entitats locals i altres administracions públiques i les seues entitats dependents a la Comunitat Valenciana, amb l'informe previ favorable del servei de gestió de residus de la Generalitat Valenciana, la ubicació d'equips automàtics d'incentiu automàtic a què estiguen obligats, en espais o edificis públics, sempre que es considere que el servei de devolució d'envasos es preste de manera equivalent. Els obligats a la recepció d'envasos de la present llei estan obligats a fer-se càrrec dels costos associats d'aquestes ubicacions alternatives.

e) Els comerços i establiments afectats que estiguen en possessió dels envasos retornats, han de posar-los a disposició del gestor del servei per a la seua recollida i gestió, el qual és el gestor dels residus d'envasos a l'efecte de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, o norma que la desenvolupe o substituïsca.

f) El que s'estableix en aquest annex és també aplicable als envasos comercialitzats mitjançant màquines expenedores automàtiques, bé siguen de depòsit devolució i retorn o d'incentiu econòmic. A aquest efecte, en el cas dels sistemes de depòsit, devolució i retorn, les màquines expenedores de productes envasats mitjançant venda automàtica han de disposar d'un mecanisme, incorporat o annex, de devolució de l'envàs i lliurament del depòsit, o hauran de contindre la indicació d'un establiment, situat a una distància raonable, on els usuaris de les màquines esmentades puguen fer complir les obligacions d'acceptació de l'envàs i devolució de l'import del depòsit.

La indicació contemplada en el paràgraf anterior ha de fer-se igualment en els supòsits de venda a distància, explicitant-la bé en els catàlegs o fullets, bé en el mateix enviament dels productes envasats. En tot cas, els catàlegs o fullets han d'expressar l'import i la naturalesa del depòsit.

g) A fi d'afavorir la gestió diària del sistema, tots els equips de recollida automàtica de depòsit o incentiu, poden admetre igualment els materials dels envasos que vagen erròniament identificats, sempre que no suposen una pèrdua de la qualitat del material recuperat; l'import del material queda a favor de l'operador del sistema.

5. Condicions higièniques i sanitàries

a) Condicions higièniques i sanitàries per a la recepció manual en el cas de sistema de depòsit, d'acord amb aquesta llei:

i) La zona de recepció i emmagatzematge ha de ser independent o estar tan allunyada com siga possible de les àrees on es tracten, exposen o emmagatzemen aliments.

ii. Els envasos usats que es retornen, només s'han d'acceptar amb avaluació prèvia del seu estat, contingut i netedat. En aquest sentit, el gestor del sistema ha d'elaborar uns criteris higiènics i sanitaris per a l'avaluació de cada tipus d'envasos abans d'acceptar-los.

iii. Els envasos acceptats han d'introduir-se en bosses o caixes que puguen tancar-se, i emmagatzemar-se en àrees ben ventilades i aïllades.

iv. En cap cas han d'emmagatzemar-se grans quantitats de bosses amb envasos, per la qual cosa la freqüència de recollida pel gestor de residus ha de ser adequada i proporcional a les dimensions de l'establiment (a la quantitat d'envasos que es retornen diàriament).

b) Condicions higièniques i sanitàries per a la recepció mitjançant màquines automàtiques:

i) Les màquines automàtiques s'han de situar en zones allunyades de les zones de tractament, exposició i emmagatzematge d'aliments.

ii. No es poden introduir envasos que no complisquen els requisits higiènics i sanitaris establits per a la seua devolució.

iii. Els envasos han d'eixir de les màquines en embalatges adequats, que en cas necessari s'han d'emmagatzemar en zones que complisquen els requisits establits en la lletra anterior.

iv. La freqüència de recollida dels envasos ha de ser adequada i proporcional a les dimensions de l'establiment.

c) Condicions higièniques i sanitàries per al transport o la logística inversa:

i) Els vehicles de repartiment utilitzats també per a recollir els envasos retornats en cada establiment, han de tindre receptacles de vehicles o contenidors que garantisquen que no existeix possibilitat de contaminació de productes alimentaris, de conformitat amb el que es disposa en el capítol VI de l'annex II del Reglament 852/2004, relatiu a la higiene dels productes alimentaris.

Amb independència de les condicions que establisquen les habilitacions administratives de la Direcció General de Salut Pública preceptives, en la logística inversa del sistema s'ha d'exigir la separació efectiva dels productes, la neteja eficaç de les càrregues per a evitar el risc de contaminació dels aliments, i cal col·locar i protegir aquests de manera que es reduïsca al mínim el risc de contaminació.

ii. En cap cas la logística inversa pot interferir en el manteniment de la cadena de fred per als aliments que ho requerisquen. Aquest sistema no pot utilitzar-se en vehicles que transporten carns sense embalar o altres productes frescos sense envasar.

iii. La conselleria competent en matèria de sanitat modificarà els manuals de bones pràctiques en matèria de manipulació d'aliments per a aquelles tipologies d'establiments necessaris.

iv. L'ús de la logística inversa per al transport dels envasos retornats als punts intermedis de gestió, requerirà el compliment dels requisits assenyalats amb anterioritat i l'autorització prèvia de les autoritats sanitàries.

6. En el cas d'optar pel sistema de depòsit voluntari per a envasos d'un sol ús SDDR segons les previsions d'aquesta llei, com a plataforma d'experiència territorial de les previsions de la normativa bàsica estatal respecte de la potencial implantació a nivell estatal del sistema, aplicaran les següents previsions

a) En la Comunitat Valenciana, els obligats d'acord amb aquesta llei i, quan no siga possible identificar els anteriors, els responsables de la primera posada en el mercat dels productes referits, estan obligats a cobrar als seus clients, i així fins al consumidor final, un depòsit per envàs que siga objecte de transacció. Aquesta quantitat monetària no tindrà la consideració de preu ni estarà subjecta, per tant, a cap tributació i haurà de cobrar-se dintre del preu del producte.

b) El productor obligat que realitze la primera posada en el mercat dins del territori de la Comunitat Valenciana ha de cobrar per primera vegada els corresponents depòsits als seus clients, i ha de remetre aquestes quantitats monetàries de manera immediata al gestor del servei.

c) Els establiments afectats que realitzen vendes a persones consumidores finals, estan obligats a informar-les de manera clara i visible sobre el depòsit, perfectament diferenciat del preu del producte, sobre la possibilitat de retornar els envasos i recuperar el depòsit, mitjançant avisos clarament identificables i llegibles.

El sistema no pot suposar un etiquetatge específic que no siga voluntari per la marca o obligat d'acord amb aquesta llei.

d) El depòsit ha de ser reemborsat en el punt de venda a la persona consumidora final en efectiu o mitjançant val bescanviable en caixa en el mateix establiment. En cap cas el receptor de l'envàs pot cobrar per l'acceptació d'aquest. La devolució i recepció dels envasos pot ser manual o mecànica. Els depòsits no són reemborsats sense la devolució de l'envàs.

No es poden retornar a un mateix comerciant o establiment, per a la seua recepció manual, més de vint envasos per persona i dia.

e) Es supedita la recepció d'envasos al compliment de determinades condicions de conservació i neteja que ha de fixar el gestor del sistema i que, en tot cas, han d'incloure que l'envàs ha d'estar buit i amb el codi de barres visible i llegible, sense perjudici del compliment de les condicions higièniques i sanitàries que exigeix la llei.

El gestor ha d'informar i donar una àmplia difusió a totes les persones consumidores en els punts de venda tant d'aquestes condicions com de l'import de cada depòsit.

f) L'obligació d'acceptar envasos en els punts de venda afecta els comerços i establiments adherits al sistema atenent exclusivament aquells envasos dels mateixos materials que comercialitzen.

En el cas de xicotets comerços, l'obligació d'acceptar envasos es pot limitar a envasos de la grandària i material que comercialitzen. Queden exempts de l'obligació d'acceptar envasos els bars, restaurants, cafeteries i quioscos, llevat que l'empresari de l'hostaleria voluntàriament els accepte. Igualment, queden exempts els establiments mixtos del xicotet comerç, de venda de begudes i altres productes d'aliments peribles, llevat que l'empresari voluntàriament els accepte.

La conselleria competent en matèria de residus pot concedir una excepció a l'obligació de recepció d'envasos, amb l'informe previ favorable del servei de gestió de residus, en el cas d'establiments amb una superfície comercial inferior a 200 metres quadrats que acrediten no poder adherir-se a la sistemàtica de recollida establida en els paràgrafs anteriors.

Els obligats a l'acceptació d'envasos, poden establir per conveni amb les entitats locals i altres administracions públiques i les seues entitats dependents a la Comunitat Valenciana, amb l'informe previ favorable del servei de gestió de residus de la Comunitat Valenciana, la ubicació d'equips automàtics a què estiguen obligats, en espais o edificis públics, sempre que es considere que el servei de devolució d'envasos es preste de manera equivalent. Els obligats a la recepció d'envasos de la present llei estan obligats a fer-se càrrec dels costos associats d'aquestes ubicacions alternatives.

g) Els comerços i establiments afectats que estiguen en possessió dels envasos, han de posar-los a disposició del gestor del servei per a la seua recollida i gestió, el qual és el gestor dels residus d'envasos a l'efecte de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular, o norma que la substituïsca.

h) El que s'estableix en aquest annex és també aplicable als envasos comercialitzats mitjançant màquines expenedores automàtiques. A aquest efecte, les màquines expenedores de productes envasats mitjançant venda automàtica han de disposar d'un mecanisme, incorporat o annex, de devolució de l'envàs i lliurament del depòsit, o han de contindre la indicació d'un establiment, situat a una distància raonable, on les persones usuàries de les màquines esmentades puguen fer complir les obligacions d'acceptació de l'envàs i devolució de l'import del depòsit.

Els equips de recollida automàtica poden habilitar mecanismes que permeten la donació del depòsit a les entitats sense ànim de lucre de caràcter social o ambiental, com entitats d'inserció social, custòdia del territori, bancs d'aliments, entre d'altres, que determine la conselleria competent en matèria de residus.

La indicació contemplada en el paràgraf anterior ha de fer-se igualment en els supòsits de venda a distància, explicitant-la bé en els catàlegs o fullets, bé en el mateix enviament dels productes envasats. En tot cas, els catàlegs o fullets han d'expressar l'import i la naturalesa del depòsit.

i) A fi d'afavorir la labor i gestió diària del sistema, tots els equips de recollida automàtica de depòsit han de poder admetre igualment els materials dels envasos que vagen erròniament identificats, i l'import del material queda a favor de l'operador del sistema.

Les previsions del present seran vàlides per a la posada en marxa del sistema SDDR, en cas que els envasadors i operadors del sistema ho decidiren voluntàriament, en la Comunitat Valenciana, abans de l'obligació temporal de la normativa bàsica estatal, en cas que s'active aquesta previsió normativa de la Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

7. Traçabilitat d'envasos i registre administratiu en el cas de sistema de depòsit, previst en aquesta llei

a) A fi de garantir la traçabilitat dels envasos afectats per la implantació del sistema de depòsit previst en aquesta llei i en la normativa bàsica estatal, es crea un registre de productors que operen en la Comunitat Valenciana, on s'han d'inscriure els envasadors, distribuïdors, comerciants, i altres productors responsables de la primera posada en el mercat o establiments afectats per aquesta llei.

b) D'igual manera i amb la mateixa finalitat s'ha de portar un registre d'envasos on tots els envasos de begudes s'han d'inscriure i s'han d'identificar per les seues característiques, amb una antelació de sis setmanes a la seua posada en el territori de la Comunitat Valenciana. En els casos procedents s'actuarà conforme a la normativa bàsica estatal.

c) No obstant això, i amb independència de la declaració mínima trimestral d'envasos, tots els productors a què es refereix la llei estan obligats a facilitar al gestor o gestors autoritzats del sistema la informació relativa a la seua activitat que siga rellevant per a comprovar-ne l'eficàcia i realitzar l'avaluació periòdica del sistema de depòsit, devolució i retorn d'envasos.

d) La gestió dels registres i de la informació correspon al gestor autoritzat del servei, sense perjudici de les potestats de revisió i inspecció de la conselleria competent en matèria de residus.

Les previsions del present seran vàlides per a la posada en marxa del sistema SDDR, en cas que els envasadors i operadors del sistema ho decidiren voluntàriament, en la Comunitat Valenciana, abans de l'obligació temporal de la normativa bàsica estatal, en cas que s'active aquesta previsió normativa de la llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sòls contaminats per a una economia circular.

8. Objectius de retorn

a) Els obligats pel nou sistema en compliment de la seua responsabilitat ampliada del productor han de complir els objectius mínims de recollida separada establits en la normativa estatal i europea en la matèria, com a contribució de la Comunitat Valenciana als objectius d'escala estatal.

b) El gestor o gestors autoritzats del sistema han d'informar anualment la conselleria competent en matèria de residus respecte a l'assoliment dels objectius assenyalats en l'apartat a anterior.

9. Venda del material recuperat mitjançat els sistemes d'incentiu o altres previstos a aquesta llei

El gestor o gestors autoritzats del sistema poden vendre el material dels residus d'envasos que obtinguen en els termes i condicions que fixe la conselleria competent en matèria de residus, especialment en els casos d'inversions públiques en el sistema. Els ingressos que el gestor o gestors obtinguen de la venda d'aquests materials tenen la consideració de part de la seua retribució per la gestió.

10. Posada en funcionament dels nous serveis relacionats amb els sistemes d'incentiu econòmic i altres relacionats previstos en aquesta llei a la Comunitat Valenciana

a) Una vegada transcorregut el període de transició i en cas que no s'implante com a mínim l'SDR autonòmic d'incentiu econòmic previst en aquesta llei, la Generalitat pot declarar la gestió d'aquest sistema com a servei públic, bé de gestió directa, indirecta o mitjançant ambdues fórmules per als diversos serveis a prestar per tal de dur a terme la implantació del sistema, i traslladar el cost del sistema a l'operador de la responsabilitat ampliada del productor respectiu, d'acord amb la normativa bàsica estatal.

b) La conselleria competent en matèria de residus ha de tutelar el procés fins a l'efectiva implantació del sistema, així com la incorporació dels productors i establiments obligats a això.

ANNEX III

Sistemes de gestió d'envasos

reutilitzables industrials i comercials

1. La Comunitat Valenciana ha de fomentar sistemes de gestió d'envasos reutilitzables industrials i comercials, ja siguen primaris, secundaris o terciaris, en els termes previstos en l'article 32.8 d'aquesta llei, abans que la seva constitució siga obligatòria, de conformitat amb les directives de la Unió Europea.

2. Els propietaris i proveïdors de serveis d'envasos reutilitzables industrials i comercials, ja siguen primaris, secundaris o terciaris, es consideren operadors de la preparació per a la reutilització i es poden constituir com a sistemes de gestió d'envasos reutilitzables.

3. Els sistemes de gestió d'envasos reutilitzables estan obligats a comunicar a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular, la quantitat d'envasos reutilitzables que es comercialitzen per primera vegada a l'any, el pes i el nombre de rotacions que efectua el envàs per cada any.

4. L'operador del sistema de gestió d'envasos reutilitzables, ja siga col·lectiu o individual, és el responsable de lliurar els envasos industrials i comercials reutilitzables als envasadors, distribuïdors i comerciants, recollir-los als punts de distribució comercial i, finalment, reparar-los, preparar-los per reutilitzar-los i reintroduir-los al circuit de distribució de mercaderies.

5. S'ha de crear un registre públic dels sistemes de gestió d'aquest tipus d'envasos reutilitzables industrials i comercials reutilitzables, on es registren els operadors, els quals estan obligats a comunicar amb antelació l'inici de les activitats.

6. Els sistemes han d'informar l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular del nombre d'envasos industrials i comercials reutilitzables en circulació a la Comunitat Valenciana que siguen de la seua propietat o hi estiguen acollits, els nous envasos introduïts al mercat, i el nombre mitjà de rotacions anuals i la quantitat de pes estimat de material recuperat per a la seua preparació per a la reutilització, a l'efecte del càlcul estadístic i complir els objectius en termes de jerarquia de residus.

7. Cada sistema de gestió d'envasos reutilitzables està obligat a marcar els envasos industrials i comercials reutilitzables amb els seus signes distintius que acrediten la pertinença a aquest i el seu títol legal, i poden ser la marca o signe distintiu del propietari i proveïdor de l'envàs. És preceptiva la comunicació a l'Agència Valenciana de Residus i Economia Circular.

8. Els propietaris i proveïdors de serveis d'envasos reutilitzables industrials i comercials, ja siguen primaris, secundaris o terciaris, com a operadors de la preparació per a la reutilització que són, una vegada s'integren o es constitueixen en sistemes de gestió d'envasos reutilitzables, estan exempts de contribucions econòmiques a sistemes col·lectius de responsabilitat ampliada del productor respecte d'aquests envasos industrials i comercials reutilitzables.

9. La constitució de sistemes de gestió d'envasos reutilitzables industrials i comercials ha de garantir un període transitori perquè sigui adequada, oberta, transparent i no discriminatòria la seua implantació i n'assegure la competència i l'acceptació per part dels agents econòmics involucrats.

--------------------

1   La lletra u de l’article 2 es modifica per l’article 115 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

2   La lletra ag de l’article 2 es modifica per l’article 115 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

3   L’apartat 3 de l’article 3 es modifica per l’article 116 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

4   El subapartat 2 de la lletra b de l’apartat 1 de l’article 6 es modifica per l’article 117 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

5   Els apartats 3 i 4 de l’article 32 es modifiquen per l’article 118 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

6   L’apartat 3 de l’article 33 es modifica per l’article 119 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

7   Els apartats 2, 3 i 4 de l’article 35 es modifiquen, l’apartat 5 se suprimeix i l’apartat 6 es renumera, per l’article 120 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

8   L’apartat 11 de l’article 37 es modifica per l’article 121 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

9   L’apartat 9 de l’article 41 es modifica per l’article 122 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

10   Els apartats 1, 4, 5, 9 10 i 13 de l’article 43 es modifiquen per l’article 123 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

11   L’apartat 1 de l’article 47 es modifica per l’article 124 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

12   La disposició addicional segona es modifica per l’article 125 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

13   La disposició addicional que passa ser la disposició addicional novena es modifica per l’article 2 del[**Decret Llei 17/2024, de 23 de desembre, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2024/12/23/17/dof/vci/html), de mesures urgents per a la millora de la fiscalitat verda i el desplegament de l’activitat econòmica a la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 10011 de 23.12.2024).

14   La disposició addicional [sic] afegida per l’article 188 de la Llei 8/2022, de 29 de desembre es deroga per disposició derogatòria única de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

15   La disposició final primera es modifica per l’article 126 de la[**Llei 7/2023, de 26 de desembre**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9482, del 01-12-2022 (2022/11439)

LEY 5/2022, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de residuos y suelos contaminados para el fomento de la economía circular en la Comunitat Valenciana
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2022/11/29/5**

### Versiones

 24/12/2024 - Actualidad  01/01/2024 - 23/12/2024  01/01/2023 - 31/12/2023  Texto inicial: 22/12/2022 - 31/12/2022 

### Datos del documento

Número DOGV
:   9482

Fecha DOGV
:   01-12-2022

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2022/11439

CVE


Fecha del documento
:   29-11-2022

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [reciclaje de residuos](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [gestión de residuos](javascript:void(0))
    * [política de medio ambiente](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

*Versión vigente: 24.12.2024*

Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos y todas las ciudadanas que Les Corts han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del rey, promulgo la siguiente Ley:

**ÍNDICE**

**Preámbulo**

**Título I. Disposiciones y principios generales, competencias y financiación**

**Capítulo I. Disposiciones generales**

**Capítulo II. Principios de la política de residuos y competencias administrativas**

**Título II. Organización y recursos**

**Capítulo I. Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular**

**Capítulo II. Recursos económicos**

**Título III. Instrumentos de la política de residuos**

**Título IV. Prevención de residuos**

**Título V. Gestión de residuos**

**Capítulo I. Obligaciones en la gestión de los residuos**

**Capítulo II. Medidas y objetivos en la gestión de residuos**

**Capítulo III. Medidas de gestión para residuos específicos**

**Capítulo IV. Sobre traslado de residuos**

**Capítulo V. Información**

**Capítulo VI. Régimen de autorización y comunicación de las actividades de producción y gestión de residuos**

**Título VI. Suelos contaminados**

**Título VII. Responsabilidad, vigilancia, inspección y control**

**Disposiciones adicionales**

**Disposiciones transitorias**

**Disposiciones derogatorias**

**Disposiciones finales**

**ANEXO I. Listado no exhaustivo de posibles actuaciones de gasto o inversiones financiables con cargo al fondo ambiental de política de residuos y economía circular**

**ANEXO II. SDR y SDDR**

**ANEXO III. Sistemas de gestión de envases reutilizables industriales y comerciales**

PREÁMBULO

I

A lo largo de los últimos años se ha hecho patente la creciente preocupación científica, social e institucional, a todos los niveles de gobierno, por los impactos negativos que el actual modelo de producción y consumo prevalente en las sociedades industrializadas está teniendo tanto sobre el funcionamiento del clima como sobre la estructura y el funcionamiento de los ecosistemas terrestres, acuáticos y marinos, tanto a escala local como global.

En esta línea, desde las instancias científicas y tecnológicas, la sociedad civil y las instituciones se ha abogado por una transformación del modelo económico que evite el derroche de materiales, incremente la eficiencia en el uso de los recursos y la energía, transite hacia el uso generalizado de fuentes de energía renovables, proteja el medio ambiente, restaure la biodiversidad y los servicios ecosistémicos de los que se beneficia el conjunto de la sociedad y permita una transición ecológica que reduzca la vulnerabilidad social, económica y ambiental de las personas ante los efectos del cambio climático y prevenga sus causas. Todos estos criterios conforman el nuevo paradigma de la economía circular.

Resulta evidente que, en la transición hacia un nuevo modelo económico basado en los criterios de la economía circular, la prevención y la correcta gestión de los residuos que desarrollen en toda su extensión los principios de reducción, reutilización y reciclaje de los residuos son elementos claves para conseguirlo.

En el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con el artículo 50.6 del Estatuto de autonomía, corresponde a la Generalitat, en el marco de la legislación básica del Estado, el desarrollo legislativo y la ejecución en materia de protección del medio ambiente, sin perjuicio de las facultades de la Generalitat para establecer normas adicionales de protección. Esta competencia incluye, en todo caso, la regulación de la prevención de residuos de envases y embalajes, desde que se generan hasta que pasan a ser residuos en la Comunitat Valenciana, su gestión eficaz, su traslado y su disposición final. En estas materias la Generalitat puede establecer políticas propias más exigentes, y concretar y desarrollar, a través de una ley, aquellas previsiones básicas que, en materia de medio ambiente, se traducen en la habilitación legislativa a las Corts Valencianes para dictar normas adicionales de protección. En virtud de este precepto estatutario se aprobó la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos y suelos contaminados de la Comunitat Valenciana, mediante la cual se establece el marco regulador de la política autonómica de residuos y sus instrumentos de planificación autonómica en materia de residuos, como el actualmente vigente Decreto 55/2019, de 5 de abril, del Consell, por el que se aprueba la revisión del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana.

Así mismo, de acuerdo con el artículo 61.3.d, la Comunitat Valenciana, como región de la Unión Europea, sin perjuicio de la legislación del Estado, ostenta la competencia exclusiva para el desarrollo y ejecución de las normas y disposiciones europeas en el ámbito de sus competencias.

A pesar de la existencia de las mencionadas normas autonómicas en materia de residuos, es significativo el desarrollo normativo europeo y estatal en materia de residuos y economía circular desde la aprobación de la Ley 10/2000, y la necesidad, por lo tanto, de adaptar la legislación autonómica a la legislación básica estatal en materia de residuos y medio ambiente, así como al desarrollo de los principios y objetivos de la legislación europea en materia de residuos, medio ambiente y economía circular.

En el ámbito europeo, tiene especial relevancia la llamada Directiva marco de residuos, Directiva 2008/98/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 19 de noviembre de 2008, sobre los residuos y por la que se derogan varias directivas. Esta norma establece la política europea en materia de residuos, las medidas de prevención y obligaciones de reciclaje, la jerarquía en materia de gestión de residuos y los principios del sexto programa comunitario en materia de medio ambiente.

Así mismo, más recientemente, las instituciones europeas aprobaron un conjunto de directivas europeas que conforman el llamado paquete legislativo de economía circular, mediante las cuales se modifican varias directivas con incidencia relevante en la política de residuos, para adaptarlas a los objetivos, requerimientos, criterios, y principios estratégicos de la Unión Europea en materia de economía circular:

– Directiva (UE) 2018/849 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de mayo de 2018, por la que se modifican la Directiva 2000/53/CE relativa a los vehículos al final de su vida útil, la Directiva 2006/66/CE relativa a las pilas y acumuladores y a los residuos de pilas y acumuladores y la Directiva 2012/19/UE sobre residuos de aparatos eléctricos y electrónicos.

– Directiva (UE) 2018/850 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de mayo de 2018, por la que se modifica la Directiva 1999/31/CE relativa al vertido de residuos.

– Directiva (UE) 2018/851 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de mayo de 2018, por la que se modifica la Directiva 2008/98/CE sobre los residuos.

– Directiva (UE) 2018/852 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de mayo de 2018, por la que se modifica la Directiva 94/62/CE relativa a los envases y residuos de envases.

Así mismo, la Resolución del Parlamento Europeo, de 13 de junio de 2018, sobre política de cohesión y economía circular, y la Resolución del Parlamento Europeo, de 31 de mayo de 2018, sobre la aplicación de la directiva sobre diseño ecológico, son claras directrices sobre objetivos de economía circular que la Unión Europea marca a los estados miembro como medidas urgentes y necesarias para la recuperación medioambiental y para garantizar un futuro sostenible de la sociedad europea en el contexto de la lucha contra el cambio climático, el cual requiere políticas globales y transversales urgentes.

Posteriormente, y en la misma línea, las instituciones de la Unión Europea aprobaron la Directiva (UE) 2019/904 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 5 de junio de 2019, relativa a la reducción del impacto de determinados productos de plástico en el medio ambiente.

Desde la entrada en vigor de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos y suelos contaminados de la Comunitat Valenciana, también se han sucedido novedades normativas en el ordenamiento jurídico español. Destacan, por su relevancia, la Ley 20/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, mediante la cual se traspone al ordenamiento jurídico español la Directiva 2008/98/CE y se establece la legislación estatal básica en estas materias, y más recientemente, el Real decreto 646/2020, de 7 de julio, sobre la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero, que traspone la Directiva 2018/850. Así mismo, en 2016 el gobierno español aprobó el Plan estatal marco de residuos 2016-2022, mediante el cual se establecen los objetivos operativos de cumplimiento de la Ley 20/2011 y se establece la estructura de los planes autonómicos en materia de residuos y la contribución de las comunidades autónomas al logro de los objetivos estatales en materia de residuos. Más recientemente, en junio de 2020, el Consejo de Ministros aprobó la nueva Estrategia española sobre economía circular, España Circular 2030. Finalmente, la aprobación de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, completa el marco normativo básico en cuanto a la materia que es objeto de esta ley.

También hay que mencionar los recientes desarrollos legislativos autonómicos en esta materia realizados en las Islas Baleares, con la Ley 8/2019, de 19 de febrero, de residuos y suelos contaminados de las Islas Baleares, y en la Comunidad Foral de Navarra, con la Ley 14/2018, de residuos y su fiscalidad, de Navarra.

En este sentido, esta legislación autonómica proporciona un referente de seguridad jurídica a los preceptos regulados en esta ley, dado que la Ley 14/2018, de residuos y su fiscalidad, de Navarra, fue recurrida, en parte, por el Gobierno de España ante el Tribunal Constitucional. Actualmente se dispone de la Sentencia 100/2020, de 22 de julio de 2020, del Tribunal Constitucional, que da la razón al Gobierno de Navarra en relación con la norma aprobada. A este respecto, hay que indicar que no se recurrieron por inconstitucionales, por el Gobierno de España, los mecanismos previstos en la ley navarra de implantación de medidas complementarias en materia de gestión de envases ligeros.

Aun así, no consta recurso de inconstitucionalidad contra la Ley 8/2019, de 19 de febrero, de residuos y suelos contaminados de las Islas Baleares, por parte del Gobierno de España, a la vista de la sentencia del Tribunal Constitucional 100/2020, de 22 de julio, en relación con la mencionada ley de residuos de Navarra. Sobre todo en todo lo relativo a los objetivos de reutilización de envases y sobre la posible implantación de sistemas adicionales y complementarios de recogidas selectivas de envases desechables respecto de los actuales sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor de envases ligeros (SCRAP).

Constan varias sentencias recientes del Tribunal Supremo en relación con la competencia estatal en materia de regulación de la responsabilidad ampliada del productor. Por lo tanto, a este respecto, se regula solo la necesaria reducción de rechazos de residuos a vertedero de residuos domésticos, competencia claramente local y autonómica en la Comunitat Valenciana, que hay que lograr con un nivel de eficiencia alta de los respectivos SCRAP de envases ligeros, así como de protección adicional del territorio para evitar el abandono de estos tipos de residuos. A este respecto, se regula la obligación de implantación, como mínimo, de un sistema de devolución y retorno por incentivo económico para las botellas de plástico de bebidas con capacidad inferior a tres litros —principal flujo de envases que se encuentran en la basura dispersa—, sistema que no viene regulado específicamente en la normativa básica estatal. Esta ley aborda también las dotaciones de contenerización y servicios ordinarios necesarios para que la Comunitat Valenciana pueda hacer una adecuada contribución a los objetivos de escala estatal de gestión de estos flujos.

Finalmente, hay que indicar que todas las referencias contenidas en esta ley a la responsabilidad ampliada del productor de envases ligeros o a los sistemas integrados de gestión de envases ligeros, son de aquellos que operan en la Comunitat Valenciana relacionados con envases de origen doméstico o comercial procedentes de la alimentación o distribución alimentaria. En ningún caso, sobre sistemas relacionados con los envases de materiales fitosanitarios.

Por lo tanto, teniendo en cuenta la necesidad de garantizar un elevado grado de protección del medio ambiente y de adaptación de nuestro modelo económico al contexto de lucha contra el cambio climático para garantizar un uso más racional y eficiente de los recursos naturales y los ecosistemas, así como la necesidad de adaptar el marco jurídico valenciano para dar cumplimiento a la legislación y a los objetivos estratégicos tanto europeos como estatales en materia de residuos y economía circular, es oportuno y necesario adoptar una nueva legislación autonómica en materia de residuos y economía circular que sustituya a la Ley 10/2000, actualmente muy superada por el marco jurídico estatal y europeo vigente y la realidad socioeconómica y ambiental, al tiempo que se garantiza la seguridad jurídica de todos los agentes, públicos y privados, implicados y se potencia la eficacia de las políticas públicas en estas materias.

En este contexto competencial y de necesidad se inserta esta ley dirigida a fomentar la economía circular en la Comunitat Valenciana e incorporar los criterios de economía circular en materia de política de residuos, así como a impulsar la prevención y reducción de la generación de residuos, la preparación de los residuos para la reutilización y el reciclaje, la reutilización y el reciclaje de los residuos, con particular atención a los residuos domésticos y comerciales, cuya competencia de recogida y tratamiento recae fundamentalmente en las administraciones públicas locales, así como a la reutilización de envases y gestión de sus residuos. En este sentido, esta ley dedica una parte mayoritaria de sus disposiciones a aspectos vinculados a la prevención y adecuada gestión de los residuos domésticos y comerciales, así como de los residuos de envases ligeros, especialmente de bebidas. Estos flujos de residuos centran las metas cuantificadas para mesurar el logro de los objetivos de prevención y gestión en materia de residuos de las normativas y planificaciones europeas, estatales y autonómicas.

Esta ley se articula en siete títulos, ocho disposiciones adicionales, tres disposiciones transitorias, dos disposiciones derogatorias, cuatro disposiciones finales y tres anexos.

II

En el título I, capítulo I, se establecen las disposiciones generales para delimitar el objeto, finalidad y objetivos de la ley. Se incluye un artículo de definiciones para aclarar conceptos empleados en la norma, y se especifica el ámbito de aplicación de la ley. A los efectos de la consideración, tramitación, aprobación y otros aspectos relevantes en materia de subproductos y de fin de la consideración de residuo, se adopta la legislación básica estatal en estas materias.

En el capítulo II se establecen los principios jurídicos de la política de residuos, en el ejercicio de las competencias autonómicas en el marco de la normativa básica estatal en materia ambiental y de residuos y en aplicación de los principios de la política europea en materia ambiental, de residuos y de economía circular establecida por la normativa comunitaria. Se detalla la jerarquía de residuos y los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión de residuos, y se regula el derecho de acceso a la información, la participación y acceso a la justicia de la ciudadanía en materia de residuos y la aplicación del principio "quien contamina, paga".

También se delimitan las competencias de las varias administraciones y autoridades competentes autonómicas y locales, y se dota de carácter obligatorio a las disposiciones y objetivos de la planificación autonómica en estas materias, como contribución de la Comunitat Valenciana al logro de los objetivos de la planificación estatal en materia de residuos y para lograr un elevado grado de protección ambiental en el territorio valenciano.

III

El título II está organizado en dos capítulos. El capítulo I establece instrumentos organizativos y de financiación necesarios para garantizar una adecuada implementación de la política valenciana en materia de residuos y economía circular y, en concreto, de las medidas establecidas en esta ley. Como novedad, se crea la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular como entidad de derecho público, integrada en el sector público administrativo de la Generalitat de las previstas en el artículo 3.1.c y 155.1 y 4 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, facultada para ejercer potestades administrativas y para realizar actividades técnicas, prestacionales y de fomento en materia de residuos. Se detalla su objeto, su adscripción y sus funciones, así como su estructura interna, que incluye sus órganos de gobierno y dirección, el Consejo de Participación y una oficina de prevención de residuos, cuyo objetivo es impulsar medidas de prevención en base a la difusión y el asesoramiento a las entidades locales, al tejido empresarial y a la ciudadanía en general.

En el capítulo II de este título se crea el Fondo Ambiental de Residuos y Economía Circular, adscrito a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, como fondo finalista para la financiación de las actuaciones de la Generalitat para implementar la política autonómica en materia de residuos y economía circular y fomentar la implantación de las medidas previstas en esta ley por parte otras administraciones públicas y agentes económicos implicados en la prevención y gestión de residuos.

IV

El título III regula los instrumentos de planificación de la política de residuos para dar cumplimiento a los objetivos marcados por la política de residuos estatal y europea que afecta al ámbito territorial de la Comunitat Valenciana: los programas de prevención de residuos de ámbito autonómico y local, el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana (en adelante, PIRCV), los instrumentos de planificación y ejecución de la política de residuos de escala supramunicipal que desarrollan la planificación autonómica y supramunicipal (planes zonales de gestión de residuos y proyectos de gestión de las áreas de gestión, respectivamente) y los planes locales de recogida de residuos domésticos y municipales para el cumplimiento de la legislación y planificación autonómica y estatal en esta materia.

Así mismo, se regula el establecimiento por parte de las administraciones autonómica y locales de la Comunitat Valenciana de medidas económicas y fiscales, de contratación pública y de educación ambiental para el cumplimiento de los objetivos y principios de la política de residuos regulados en esta ley, así como para el fomento de la economía circular en el territorio valenciano. En primer lugar, se establecen medidas fiscales para fomentar la prevención de los residuos, su reutilización y reparación, la recogida separada y el impulso y fortalecimiento de los mercados de productos procedentes de la preparación para la reutilización y el reciclaje como instrumento de mitigación de las emisiones de gases de efecto invernadero. En segundo lugar, se establece que todas las administraciones públicas de la Comunitat Valenciana, en el ámbito de sus competencias, deben incluir en el marco de la contratación de las compras públicas productos de alta durabilidad, reutilizables, reparables o fácilmente reciclables, por lo cual se fomentará la adquisición de productos con etiqueta ecológica según se recoge en la reglamentación de la Unión Europea específica en este tema, sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.

En cuanto a las medidas de educación ambiental, uno de los pilares fundamentales de la presente ley, se detallan las acciones que las administraciones locales y autonómica, en el marco de sus competencias, deben llevar a cabo para la consecución de los objetivos establecidos en esta norma. Así, tanto la información de las consecuencias negativas sobre el medio ambiente que tiene el uso incorrecto de productos como la prevención de estas forman parte de este muestrario de actuaciones necesarias. También se promueve la participación activa de la ciudadanía, empresas, y entidades sin ánimo de lucro para conseguir la reducción en la producción de residuos y su peligrosidad, y se hace particular énfasis en las acciones de sensibilización para evitar el abandono de residuos tanto en espacios naturales continentales terrestres como acuáticos y de ecosistemas marinos.

Otra novedad aportada por esta norma es la obligación de destinar el 1 % del importe en la licitación de contratos de recogida y/o tratamiento de residuos a medidas de educación ambiental, formación y sensibilización, así como a la formación en materia de prevención y gestión de residuos para el personal de la administración, especialmente dirigida al personal funcionario que deba actuar en el ámbito de la vigilancia y la inspección de residuos.

Además, incorpora como líneas de trabajo dentro de la actuación en materia de educación ambiental la concienciación sobre la erradicación del hambre en el mundo, la reducción del desperdicio de alimentos, la gestión eficiente de los recursos naturales, la prevención en la producción de residuos no biodegradables, la reducción de las emisiones de gases de efecto invernadero y la conservación y protección de la biodiversidad.

Así mismo, la norma prevé la adaptación de los planes locales y los proyectos de gestión aprobados con anterioridad a la entrada en vigor de esta ley para incorporar estas medidas en un plazo máximo de quince meses. También se hace referencia a la necesidad de la colaboración económica de las diputaciones provinciales para desarrollar estas actuaciones en materia de educación ambiental. Finalmente, se establece que a partir de 2024 los entes locales y los entes encargados de la valorización y eliminación de residuos tendrán que disponer, individual o agrupadamente, de un programa de actuación de educación ambiental para acceder a las líneas de ayuda que promueva la Generalitat Valenciana en materia de prevención, reutilización y gestión de residuos.

V

El título IV trata con amplitud la prevención de residuos y establece los objetivos mínimos en términos de reducción en peso de los residuos generados, en aplicación del artículo 17.1 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular. Así el Programa de prevención de residuos de la Comunitat Valenciana, incluido en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana, puede establecer objetivos de prevención de residuos más exigentes que los establecidos en la normativa básica estatal y específicamente respecto a la prevención y/o reutilización para determinados productos, en especial para los aparatos electrónicos, pilas, acumuladores, textiles, muebles, envases, materiales y productos de construcción, de acuerdo con las particularidades y necesidades de la Comunitat Valenciana y, en todo caso, sin perjuicio de lo establecido en el artículo 17.2 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

En cuanto a medidas de prevención, hay que destacar la promoción de modelos de producción y consumo sostenibles y circulares, fomento del diseño y fabricación de productos eficientes, de la reutilización, reparación, reducción de la generación de residuos alimentarios y fomento de la donación de alimentos, así como la adopción de las medidas adecuadas para prevenir y reducir la basura dispersa tanto en el entorno natural, agrario, periurbano y marino.

Otras medidas al respecto son el fomento de la venta de productos a granel y venta y uso de envases o dispositivos reutilizables. Expresamente queda prohibida la destrucción o eliminación mediante depósito en vertedero de excedentes no vendidos de productos no perecederos como los textiles, juguetes o aparatos eléctricos, entre otros, destinándolos a los canales de reutilización.

A fin de reducir el consumo de envases desechables y garantizar el derecho humano de acceso al agua potable, las administraciones públicas, autonómica y locales, de la Comunitat Valenciana en el marco de las respectivas competencias dispondrán de fuentes de agua potable gratuita en edificios y espacios públicos, especialmente aquellas conectadas a la red municipal de agua potable, así como implementar campañas de promoción del uso del agua del grifo. También se reconoce el derecho de las personas consumidoras a disponer de agua potable del grifo gratuitamente en los establecimientos de hostelería, restauración y cáterin. Con estas medidas se pretende, por un lado, reducir la generación de residuos de envases de bebidas y los impactos en términos de consumo de materiales y de energía y generación de contaminación a lo largo del ciclo de vida de los envases, en particular en cuanto al agua potable, puesto que está generalizada la disposición por parte de la población de servicios públicos esenciales de abastecimiento de agua potable a través de las redes municipales de abastecimiento, financiados a través de recursos públicos. Así mismo, se pretende avanzar en garantizar el ejercicio a toda la ciudadanía del derecho humano esencial de acceso al agua potable, reconocido como tal por la Asamblea General de Naciones Unidas desde 2010.

Esta ley también trata de incentivar la venta y uso de envases de bebidas reutilizables. La crisis derivada de la pandemia de covid-19 ha mostrado la fragilidad del sistema de comercialización de envases reutilizables, dado que solo se comercializan prácticamente, en la actualidad, a través del canal horeca (hostelería, restauración y cáterin). El cierre y reducción drástica de las capacidades de venta del canal horeca durante la pandemia evidencia que 2020 ha sido un año con un incremento exponencial de la venta de bebidas a través de envases desechables, frente a los envases reutilizables, que ofrecen las mismas garantías sanitarias de uso y comercialización, como consecuencia de este único canal de comercialización de bebidas en envases reutilizables. Por lo tanto, de acuerdo con los principios de la economía circular, la estrategia nacional de economía circular aprobada por el Gobierno de España y los objetivos estatales y autonómicos de reducción de emisiones de gases de efecto invernadero, y para reducir la producción de residuos y la incidencia del abandono de residuos de envases, se introducen medidas y objetivos concretos para incrementar la disponibilidad de referencias de bebidas en envases reutilizables en los establecimientos de comercialización de alimentos, teniendo en cuenta su tamaño como referencia de proporcionalidad de esta medida, así como en relación con los mecanismos de reutilización para garantizar la condición de no residuos de los envases utilizados. Estos requerimientos se extienden a la venta en línea, para favorecer la libertad de elección de las personas consumidoras de la Comunitat Valenciana y mejorar su acceso a estos tipos de envases, ya sea a través del comercio físico o por medios electrónicos.

Una cuestión nueva es el tratamiento que se hace para alcanzar la reducción de residuos alimentarios. Este objetivo se debe incorporar en el Programa de prevención de residuos de la Comunitat Valenciana de acuerdo con las orientaciones establecidas en el Programa estatal de prevención de residuos, de forma que el Consell llevará a cabo todas las actuaciones que estén dentro del ámbito de sus competencias dirigidas a la prevención y reducción de las pérdidas y del desperdicio alimentarios en la producción primaria, la transformación y fabricación, distribución mayorista y minorista de alimentos, y los servicios de hostelería y restauración y los hogares. Así mismo, también se fijan las obligaciones de las administraciones públicas en esta materia dirigidas al fomento en la reducción del desperdicio alimentario.

Es importante la referencia que se hace en el artículo 19.2 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, en la cual las empresas de la producción primaria, las industrias alimentarias y las empresas de distribución y de restauración colectiva deben priorizar:

a) la donación de alimentos y otros tipos de redistribución para consumo humano, o la transformación de los productos que no se han vendido pero que continúan siendo aptos para el consumo;

b) la alimentación animal y la fabricación de piensos;

c) su uso como subproductos en otra industria, y

d) en última instancia, ya como residuos, al reciclaje y, en particular, a la obtención de compost y digerido de máxima calidad para su uso en los suelos con el objetivo de producir un beneficio a estos y, cuando no sea posible lo anterior, a la obtención de combustibles.

También se hace referencia a la práctica del espigueo como actividad complementaria sin ánimo de lucro y mediante acuerdos con los productores.

Así mismo, también se regulan los derechos de las personas consumidoras en cuanto al reconocimiento del derecho a recibir información de las administraciones públicas y empresas alimentarias respecto a la prevención de las pérdidas y el desperdicio alimentarios, llevarse alimentos no consumidos de los establecimientos de restauración previamente contratados, así como incluir en los planes educativos elementos de concienciación al respeto e impulsar proyectos cívicos que tengan como finalidad sensibilizar y promocionar prácticas para prevenir las pérdidas y el desperdicio alimentarios, entre otros.

Respecto a la contratación pública sostenible para la reducción de residuos y la economía circular, se hace hincapié en marcar un plazo temporal para aprobar un plan de contratación sostenible por parte del Consell con el objetivo de conseguir reducir residuos alimentarios, adquisición de productos respetuosos con el medio ambiente, suministro de energía de fuentes renovables, así como la adquisición y uso de productos de diseño ecológico.

También en este capítulo se regula el uso de film no envase y embalajes no reutilizables y difícilmente o no reciclables, los cuales reducen la eficacia de los sistemas de gestión de residuos e incrementan la eliminación de estos materiales a través de depósito en vertedero o bien el abandono en el medio. Así queda prohibido en la Comunitat Valenciana el etiquetado de bolsas de plástico y film que legalmente no esté considerado como envase por la normativa básica estatal, así como embalajes legalmente considerados envases pero que no sean reciclables por las tecnologías disponibles, que contengan la expresión "envases", "envase" o similar, mientras estos materiales no estén adheridos a los sistemas de responsabilidad ampliada del productor o los sistemas integrados de gestión.

Además, se enumeran y concretan una serie condiciones a la comercialización, tanto temporales como referidas a su composición, de paquetes de latas o botellas de bebidas, así como de los recipientes desechables, de acuerdo con la normativa básica estatal.

También se prevé la realización de estudios específicos y la colaboración con el ministerio con competencias en transición ecológica para el fomento de la durabilidad de los productos y la prevención de la obsolescencia prematura.

Finalmente, este título IV finaliza tratando medidas de prevención de envases desechables y, de acuerdo con la promoción los envases reutilizables de bebidas, dispone de una serie de condicionantes a la venta de envases a los comercios minoristas en función de la superficie de los establecimientos, de conformidad con la normativa estatal en la materia.

VI

El título V regula la gestión de los residuos y se organiza en seis capítulos. En el capítulo I, se regulan las obligaciones de los productores iniciales u otros poseedores de residuos, relativas a la gestión de sus residuos, así como las relativas al almacenamiento, mezcla, envasado y etiquetado de sus residuos.

Los capítulos II y III establecen los objetivos y medidas en la gestión de los residuos, con particular atención al fomento de la preparación para la reutilización y el reciclaje. Se fija un calendario de implantación de recogidas separadas para los residuos municipales: biorresiduos, textiles, aceites de cocina usados, residuos domésticos peligrosos y residuos voluminosos. Esta recogida separada puede realizarse mediante recogida en contenedores, puerta a puerta, sistemas de entrega y recepción y otras modalidades de recogida siempre que se garantice que la eficacia y eficiencia del sistema elegido es equivalente al sistema más eficiente de recogida separada. Si bien la regla general es la obligatoriedad de la recogida separada, se establece la posibilidad de que se puedan aplicar excepciones en casos debidamente justificados. También se regula la implantación de sistemas complementarios de recogida selectiva a los actuales sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor de envases ligeros, de carácter obligatorio para los envases botellas de plástico de bebida con una capacidad inferior a tres litros que facilite la trazabilidad y recuperación de este material y la colaboración ciudadana en el proceso, en línea con la literalidad de la Directiva (UE) 2019/904 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 5 de junio de 2019, relativa a la reducción del impacto de determinados productos de plástico en el medio ambiente. Y dado que se trata de un sistema que no está específicamente regulado en la normativa básica estatal, queda, por lo tanto, dentro de la competencia de la Comunitat Valenciana. Para el resto de envases de bebidas, la aplicación de estos nuevos sistemas queda como un sistema voluntario que pueden aplicar los productores de manera voluntaria, sin que ninguna actuación pueda impedir la aplicación de estas medidas por parte de agentes económicos individuales que así lo consideren. La regulación de estos sistemas en esta ley queda parecida a las actualmente vigentes en las comunidades autónomas de Illes Balears y Foral de Navarra, relativas a estos tipos de regulación sobre los sistemas de incentivo económico, para alcanzar los objetivos europeos de recogida separada, las cuales se ajustan al marco constitucional español.

Así mismo se establece una dotación mínima necesaria de contenedores para que la Comunitat Valenciana alcance los datos de la media nacional en materia de l/hab de contenedores de envases ligeros y vidrio. A este respeto, a fecha de 31 de diciembre de 2019, la Comunitat Valenciana continúa siendo la penúltima comunidad autónoma en contenerización de envases ligeros de España. La ratio de contenerización de la Comunitat Valenciana es de 13,1 l/hab, claramente inferior a la media estatal situada en 14,6 l/hab. En cuanto a la aportación de la contenerización, en el caso valenciano se sitúa en 12,3 kg/hab/año, claramente inferior a la media estatal situada en 17,1 kg/hab/año. A pesar de la mejora de estos indicadores en los últimos años, el ritmo de mejora es significativamente insuficiente para alcanzar los niveles medios a escala estatal. Partiendo de una situación en que la Comunitat Valenciana se situaba en 2015 en el último lugar respecto al resto de las comunidades autónomas en cuanto a la aportación de los sistemas de responsabilidad ampliada de los productores de envases ligeros y la dotación de contenedores de recogida selectiva de estos, y después de los años transcurridos en los que los productores de envases se comprometieron a mejorar los resultados del sistema actual, sin implantar sistemas adicionales y complementarios, los resultados alcanzados son muy limitados e insuficientes. Todo ello, a pesar de las importantes inversiones de las entidades locales de la Comunitat Valenciana en nueva contenerización durante este periodo. Todo esto justifica la necesidad y proporcionalidad de las medidas establecidas en esta ley en relación con la reutilización y reciclaje de envases de bebidas para cumplir con la normativa europea en materia de medio ambiente, economía circular y plásticos desechables. Así mismo, es necesario mejorar los niveles de logro de los objetivos autonómicos de gestión de envases ligeros puesto que son importantes por su contribución a los objetivos de la planificación estatal en materia de recogida separada, puesto que la Comunitat Valenciana, junto con Andalucía y Galicia, se encuentra por debajo de los niveles medios estatales.

Así mismo, se establecen objetivos específicos de preparación para la reutilización y el reciclaje de residuos domésticos y comerciales, y para residuos municipales para el medio y largo plazo, y de preparación para la reutilización, el reciclaje y la valorización material para los residuos de construcción y demolición. Se establece que la eliminación de los residuos tendrá que llevarse a cabo de manera segura y, en el caso del depósito en vertedero, después de haber sido sometidos los residuos a un tratamiento previo. Así mismo se aclara en este artículo la consideración de la quema de residuos vegetales generados en el entorno agrario. También se hace referencia expresa a diferentes flujos de residuos, como son los biorresiduos, para los cuales se tendrán que adoptar medidas específicas para posibilitar su separación y reciclaje mediante tratamiento biológico, incluido el tratamiento en origen mediante compostaje doméstico o comunitario, y la obtención de enmiendas orgánicas de calidad. También se establecen disposiciones específicas para la recogida y el tratamiento de los aceites usados. Finalmente, los residuos de construcción y demolición tendrán que clasificarse en diferentes fracciones, preferentemente en el lugar de generación, y las obras de demolición se llevarán a cabo de manera selectiva, a partir de enero de 2024.

El capítulo IV aborda el traslado de residuos, entendido como el transporte de residuos destinados a la eliminación y la valorización. Las operaciones de traslado de residuos que afecten a la Comunitat Valenciana se rigen por el artículo 31 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular. A estos efectos, la autoridad competente de la Comunitat Valenciana es la conselleria competente en materia de residuos.

En el capítulo V se regulan las obligaciones de información de acuerdo con lo establecido en los artículos 64 y 65 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, siendo la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular el órgano competente de ámbito autonómico en esta materia. Así mismo, establece que esta agencia es la encargada de suministrar la información relativa a los planes de residuos y programas de prevención de residuos requerida al ministerio competente en materia de residuos, y la faculta para obtener la información relativa a la responsabilidad ampliada del productor que considere necesaria para el cumplimiento de la ley y de los objetivos de planificación en materia de residuos.

En cuanto al capítulo VI, se establece que el régimen de autorización y comunicación de las actividades de producción y gestión de residuos debe llevarse a cabo de acuerdo con lo establecido en el capítulo III del título III de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y prevé la creación del Registro General de Gestores Autorizados de Residuos de la Comunitat Valenciana, así como del Registro de Productores de Residuos de la Comunitat Valenciana.

VII

Sobre el título VI, de suelos contaminados, a todos los efectos, la regulación de suelos contaminados de la Comunitat Valenciana se rige por lo establecido en el título VIII de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, en virtud de la cual las comunidades autónomas declararán y delimitarán mediante resolución expresa los suelos contaminados, así como la creación de un inventario con los suelos declarados contaminados y de descontaminación voluntaria. Consiguientemente, y de acuerdo con la Ley 7/2022, de 8 de abril de residuos y suelos contaminados para una economía circular, se crea la lista de prioridades de actuación en materia de descontaminación.

VIII

Sobre el título VII, responsabilidad, vigilancia, inspección y control, en el ámbito de las competencias autonómicas, las funciones de vigilancia, inspección y control del correcto cumplimiento de esta ley y sus normas de desarrollo y la normativa básica estatal en materia de residuos las ejercen las consellerias competentes en materia de vigilancia de puesta en el mercado, de residuos y de seguridad ciudadana, en el marco de sus respectivas competencias, de acuerdo con lo establecido en los artículos 105 y 106 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

Respecto al régimen sancionador en materia de residuos y suelos contaminados de la Comunitat Valenciana, se rige por lo establecido en el capítulo II del título IX de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, a pesar de que la presente ley adiciona varios supuestos de infracciones graves y leves relativas a la reincidencia de actuaciones consistentes en la no devolución al operador del sistema de gestión del envase reutilizable o residuos de envases domésticos para su posterior preparación para su reutilización o reciclaje. Así mismo, la potestad sancionadora corresponderá a las autoridades competentes de ámbito autonómico de acuerdo con el artículo 12 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y el artículo 7 de esta ley.

IX

Finalmente esta ley cuenta con ocho disposiciones adicionales, tres disposiciones transitorias, dos disposiciones derogatorias, cuatro disposiciones finales y tres anexos.

La disposición adicional primera, relativa a los convenios de colaboración preexistentes con los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor y sistemas integrados de gestión de residuos de envases ligeros, responde a la necesidad, proporcionalidad y oportunidad de modificar y adaptar de manera rápida y automática los convenios existentes a la entrada en vigor de la ley, para que las entidades locales de la Comunitat Valenciana dispongan de mayor cantidad de recursos económicos y materiales para contribuir adecuadamente a los objetivos estatales en la materia.

La disposición adicional segunda establece la consideración de la operación de valorización para la utilización como enmienda orgánica del material bioestabilizado, obtenido en las plantas de tratamiento mecánico de residuos mezclados de origen doméstico.

La disposición adicional tercera trata, de acuerdo con lo establecido en la disposición adicional undécima de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, de la adaptación de los contratos y negocios jurídicos existentes para la adopción de las mejores técnicas disponibles para el tratamiento de residuos municipales.

La disposición adicional cuarta fija el plazo para requerir la información de los entes locales a la Generalitat en materia de recogida de envases ligeros y vidrio.

La disposición adicional quinta, sobre restricciones a la puesta en el mercado de productos no reciclables, hace referencia a la posibilidad de restricciones sobre materiales o embalajes nuevos no reciclables que puedan aparecer en el mercado de la Unión Europea en un futuro.

La disposición adicional sexta fija la declaración de utilidad pública y de interés a efectos de expropiación forzosa e imposición de servidumbres del Plan integral de residuos, de los planes zonales y de los proyectos de gestión de residuos.

La disposición adicional séptima prevé la aplicación de criterios de ruralidad en el diseño y la implementación de las medidas establecidas en esta ley.

La disposición adicional octava aborda la coordinación a la hora de aplicar la normativa básica estatal en materia de responsabilidad ampliada del productor de envases de bebidas siempre que sea más restrictiva que la presente ley.

La disposición transitoria primera establece que las competencias y funciones asignadas por esta ley a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular serán desarrolladas por la dirección general competente en materia de residuos en tanto la Agencia no se encuentre en funcionamiento.

La disposición transitoria segunda establece la compensación por parte de los sistemas de responsabilidad ampliada del productor a las administraciones públicas valencianas en tanto se traspone al ordenamiento jurídico español la Directiva 852/2018 de 30 de mayo.

La disposición transitoria tercera prevé el desarrollo y puesta en funcionamiento de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular.

La disposición derogatoria primera deroga aquellas disposiciones que se opongan, contradigan o resulten incompatibles con lo dispuesto en esta ley, y, en particular, deroga la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana.

La disposición derogatoria segunda deroga el punto dieciséis del artículo 9 de la Ley 21/2017, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, relativo al fondo autonómico para la mejora de la gestión de residuos.

La disposición final primera establece el plazo de desarrollo de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular en doce meses desde la entrada en vigor de la ley.

La disposición final segunda establece la modificación en dos disposiciones del Decreto ley 1/2022, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunitat Valenciana por la guerra en Ucrania, para garantizar la seguridad jurídica.

La disposición final tercera establece los títulos competenciales y la disposición final cuarta regula la habilitación normativa para el desarrollo de la presente ley.

Este texto legal se cierra con tres anexos. El anexo I presenta una lista no exhaustiva de posibles actuaciones de gasto o inversiones financiables con cargo al Fondo Ambiental de Política de Residuos y Economía Circular.

El anexo II establece los condicionantes y requisitos para los sistemas de incentivo económico autonómico obligatorio SDR, o bien para los sistemas de depósito, devolución y retorno de envases de bebidas desechables de acuerdo con la normativa básica estatal, como medida adicional y complementaria y como contribución de la Comunitat Valenciana para el cumplimiento de los objetivos estatales en materia de recogida separada de envases de botellas de bebidas plástico y otros desechables.

El anexo III establece los condicionantes y requisitos para los sistemas de gestión de envases reutilizables industriales y comerciales.

TÍTULO I

Disposiciones y principios generales, competencias y financiación

CAPÍTULO I

Disposiciones generales

*Artículo 1. Objeto, finalidad y objetivos*

1. Esta ley tiene por objeto, en el marco de las competencias de la Generalitat, establecer el régimen jurídico de la prevención, producción y gestión de residuos y el régimen jurídico aplicable a los suelos contaminados, así como desarrollar instrumentos para fomentar la transición hacia una economía circular.

2. Esta ley tiene por finalidad la prevención y la reducción de la generación de residuos y de los impactos adversos de su generación y gestión, así como la reducción del impacto global del uso de los recursos naturales y mejorar la eficiencia de su uso. Todo ello para conseguir, en última instancia, lograr un nivel elevado de protección del medio ambiente y de la salud humana, contribuir a la implantación de un modelo económico circular y de bajas emisiones contaminantes a través de prácticas empresariales, de materiales y de productos innovadores y sostenibles, y llevar a cabo una transición ecológica efectiva y socialmente justa en la Comunitat Valenciana.

3. Los objetivos generales de esta ley son:

a) Priorizar la reducción de la generación de residuos, la reutilización de materiales y productos y el reciclaje de los residuos para el uso posterior de los materiales recuperados, o en última instancia, su valorización.

b) Minimizar la eliminación de los residuos.

c) Garantizar una gestión eficaz de los residuos en la Comunitat Valenciana que prevenga y minimice los impactos adversos sobre el medio ambiente, proteja la salud humana y mejore la calidad de vida de las personas.

d) Desarrollar instrumentos de coordinación interadministrativa, planificación, inspección y control que garanticen la eficacia, autosuficiencia, proximidad, seguridad y eficiencia de las operaciones de prevención de la generación y gestión de residuos, de acuerdo con la jerarquía de residuos y los criterios de la economía circular.

e) Garantizar los derechos de acceso a la información, a la justicia y a la participación de la ciudadanía en materia de prevención y gestión de los residuos, fomentando la corresponsabilidad ambiental en el comportamiento diario de las personas consumidoras, empresas y administraciones en materia de residuos y economía circular.

f) Fomentar y promover la aplicación de los criterios de la economía circular en los procesos de producción, consumo y posconsumo al ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, y especialmente a la implantación de la simbiosis industrial.

g) Contribuir a los objetivos autonómicos, estatales y europeos de mitigación de las causas del cambio climático, así como a la adaptación a sus efectos en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.

h) Contribuir al cumplimiento de los objetivos de desarrollo sostenible y Agenda 2030 de las Naciones Unidas, así como al nuevo Plan de acción para la economía circular por una Europa más limpia y competitiva.

i) Contribuir a la regeneración de espacios degradados, a la descontaminación de los suelos y del medio acuático.

*Artículo 2. Definiciones*

A efectos de esta ley se entiende por:

a) Agente: toda persona física o jurídica que organice la valorización o la eliminación de residuos por encargo de terceros, incluidas aquellas que no tomen posesión física de los residuos.

b) Alimento o producto alimentario: cualquier sustancia o producto destinado a ser ingerido por los seres humanos o con probabilidad razonable de serlo, tanto si ha sido transformado total o parcialmente como si no, incluidos el agua y el resto de bebidas y los chicles; y excluidos los piensos, los animales vivos, salvo que estén preparados para ser comercializados para consumo humano, las plantas antes de la cosecha, los medicamentos, los cosméticos, el tabaco y los productos del tabaco, las sustancias estupefacientes o psicotrópicas y los residuos y contaminantes.

c) Área de aportación: instalación de almacenamiento fija con una superficie inferior a 300 m², con posibilidad de construirse a una sola cota, para el almacenamiento en el ámbito de la recogida en espera de tratamiento, exclusiva de residuos domésticos no peligrosos por parte del consorcio o entidad local de los servicios de valorización y eliminación competente, de acuerdo con el proyecto correspondiente de gestión de ecoparques y áreas de aportación. A efectos de autorización, las áreas de aportación se rigen por lo dispuesto en la Ley 6/2014, de la Generalitat Valenciana. Esta instalación requiere, como mínimo, disponer de vallado perimetral, puerta de acceso, solera de hormigón adecuada y dos contenedores de un mínimo de 15 m³ cada cual, al menos para residuos de construcción y demolición y muebles y enseres. La vigilancia de esta instalación puede compartirse con otras unidades similares o realizarse por la autoridad local del lugar donde esté ubicada.

d) Arte de pesca: todo artículo o componente de un equipo que se utiliza en la pesca o la acuicultura para atraer, capturar o criar recursos biológicos marinos y de aguas continentales o que flota en la superficie y se despliega con el objetivo de atraer, capturar o criar tales recursos biológicos marinos y de aguas continentales.

e) Autoridad competente: aquella encargada de ejercer los cometidos previstos en la ley, que designan, en su ámbito respectivo de competencias, el gobierno y las administraciones públicas: la administración general del Estado, la administración autonómica, las entidades locales, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 12 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

f) Biorresiduo: residuo biodegradable vegetal de hogares, jardines, parques y del sector servicios, así como residuos alimentarios y de cocina procedentes de hogares, oficinas, restaurantes, mayoristas, comedores, servicios de restauración colectiva y establecimientos de consumo al por menor, entre otros, y residuos comparables procedentes de plantas de transformación de alimentos.

g) Cadena alimentaria: el conjunto de actividades que llevan a cabo los agentes a los que les es aplicable esta ley que intervienen en la producción, la transformación, la distribución y el consumo de alimentos.

h) Comercialización: todo suministro de un producto para su distribución, consumo o utilización en el mercado nacional en el transcurso de una actividad comercial, ya sea con pago previo o a título gratuito.

i) Compost: materia orgánica higienizada y estabilizada obtenida a partir del tratamiento controlado biológico aerobio y termófilo de residuos biodegradables recogidos separadamente. No se considera compost el material bioestabilizado.

j) Consumo responsable o consumo sostenible: según la Comisión Europea, el consumo sostenible o responsable y su fomento están relacionados con elementos clave, como por ejemplo la vida útil y la durabilidad óptimas de los productos y la facilidad de reparación, actualización, desmontaje y reciclaje de estos. También está vinculado a dar una segunda vida a los productos vendiéndolos en el mercado de segunda mano. Así mismo, este tipo de consumo está relacionado con la tarea de concienciación, a través del suministro de información clara, creíble y pertinente a los consumidores para que puedan tomar decisiones de compra con conocimiento de causa y contribuir a esta transición.

k) Fecha de consumo preferente: la fecha hasta la cual un alimento conserva sus propiedades específicas si se almacena correctamente.

l) Fecha de caducidad: la fecha a partir de la cual la ingesta de un alimento puede comportar un peligro inmediato para la salud humana, utilizada en el caso de alimentos microbiológicamente muy perecederos, de acuerdo con la normativa de seguridad alimentaria.

m) Digerido: material orgánico obtenido a partir del tratamiento biológico anaerobio de residuos biodegradables recogidos separadamente. No se considera digerido el material bioestabilizado.

n) Economía circular: sistema económico en el cual el valor de los productos, materiales y otros recursos de la economía dura el mayor tiempo posible, potenciando su uso eficiente en la producción y el consumo, reduciendo de este modo el impacto medioambiental de su uso, y reduciendo al mínimo los residuos y la liberación de sustancias peligrosas en todas las fases del ciclo de vida, en su caso, mediante la aplicación de la jerarquía de residuos. Contrasta con el modelo económico lineal tradicional, basado principalmente en el concepto "usar y tirar", que requiere grandes cantidades de materiales y energía baratos y de fácil acceso.

o) Ecoparque o punto limpio: instalación de almacenamiento en el ámbito de la recogida de una entidad local, donde se recogen de forma separada los residuos domésticos.

Hasta la entrada en vigor de la normativa básica estatal que regule los sistemas de responsabilidad ampliada del productor para residuos agrarios de plástico no envase y para los residuos de gomas de goteo, las entidades locales encargadas de la gestión de los ecoparques pueden acordar la recogida separada de estos flujos de residuos para el tratamiento posterior por un gestor autorizado de estos tipos de residuos. El coste de la recogida separada y el tratamiento de los flujos de residuos a que se refiere este párrafo puede ser repercutido a los productores de estos residuos.

p) Ecoparque móvil: instalación móvil de almacenamiento en el ámbito de la recogida de una entidad local, donde se recogen de forma separada los residuos domésticos.

q) Eliminación: cualquier operación que no sea la valorización, incluso cuando la operación tenga como consecuencia secundaria el aprovechamiento de sustancias o materiales, siempre que estos no superen el 50 % en peso del residuo tratado, o el aprovechamiento de energía. El anexo III de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular recoge una lista no exhaustiva de operaciones de eliminación.

r) Empresa alimentaria: la empresa pública o privada que, con o sin ánimo de lucro, lleva a cabo una actividad relacionada con cualquiera de las etapas de la producción, la transformación y la distribución de alimentos.

s) Envase: todo producto fabricado con materiales de cualquier naturaleza y que se utilice para contener, proteger, manipular, distribuir y presentar mercancías, desde materias primas hasta artículos acabados, en cualquier fase de la cadena de fabricación, distribución y consumo. Se consideran también envases todos los artículos desechables utilizados con este mismo fin. Dentro de este concepto se incluyen los envases de venta o primarios, los envases colectivos o secundarios y los envases de transporte o terciarios. Se consideran envases los artículos que se ajusten a la definición mencionada anteriormente, sin perjuicio de otras funciones que el envase también pueda ejercer, salvo que el artículo forme parte integrante de un producto y sea necesario para contener, sustentar o preservar este producto durante toda su vida útil, y todos sus elementos estén destinados a ser usados, consumidos o eliminados conjuntamente. También se consideran envases los artículos diseñados y destinados a ser llenados en el punto de venta y los artículos desechables vendidos llenos o diseñados y destinados al llenado en el punto de venta, a condición de que ejerzan la función de envase. Los elementos del envase y elementos auxiliares integrados en este se consideran parte del envase al cual van unidos; los elementos auxiliares directamente colgados del producto o ligados a este y que ejerzan la función de envase se consideran envases, salvo que formen parte integrante del producto y todos sus elementos estén destinados a ser consumidos o eliminados conjuntamente.

t) Envase colectivo o envase secundario: todo envase diseñado para constituir en el punto de venta una agrupación de un número determinado de unidades de venta, tanto si es vendido como tal al usuario o consumidor final, como si se utiliza únicamente como medio para reaprovisionar los estantes en el punto citado, y puede separarse del producto sin afectar las características de este.

u) Envase comercial: envase que, sin tener la consideración de doméstico, está destinado al uso y al consumo propio del ejercicio de la actividad comercial, al por mayor y al por menor, de los servicios de restauración y bares, de las oficinas y de los mercados, así como del resto del sector servicios.**1**

v) Envase compuesto: envase hecho con dos o más capas de materiales diferentes que no pueden separarse a mano y forman una única unidad integral que consta de un recipiente interior y una carcasa exterior, que se rellena, almacena, transporta y vacía como tal.

w) Envase de venta o envase primario: todo envase diseñado para constituir en el punto de venta una unidad de venta destinada al consumidor o usuario final, que recubra el producto completa o solo parcialmente, pero de tal forma que no pueda modificarse su contenido sin abrir o modificar este envase.

x) Envase doméstico: envase de productos destinados al uso o consumo por particulares, independientemente de su carácter primario, secundario o terciario, siempre que sean susceptibles de ser adquiridos por el consumidor en los comercios, con independencia del lugar de venta o consumo.

y) Envase industrial: envase destinado al uso y al consumo propio del ejercicio de la actividad económica de las industrias, explotaciones agrícolas, ganaderas, forestales o acuícolas, salvo los que tengan la consideración de comerciales y domésticos.

z) Envase reutilizable: todo envase que ha sido concebido, diseñado y comercializado para realizar múltiples circuitos o rotaciones a lo largo de su ciclo de vida, y es rellenado o reutilizado con el mismo fin para el que fue concebido.

aa) Entidades de iniciativa social: las fundaciones, asociaciones, cooperativas, organizaciones de voluntariado y las otras entidades e instituciones de carácter privado sin ánimo de lucro que tienen entre sus finalidades actividades de carácter social, asistencial, inclusivo o de inserción sociolaboral.

ab) Espigueo: la recolección de los alimentos que han quedado en el campo después de la cosecha principal o de las cosechas sembradas no recogidas, previa autorización del titular de la explotación.

ac) Relleno: toda operación de valorización en la que se utilizan residuos no peligrosos aptos para fines de regeneración en zonas excavadas o para obras de ingeniería paisajística. Los residuos empleados para relleno tienen que sustituir materiales que no sean residuos y ser aptos para los fines anteriormente mencionados y estar limitados a la cantidad estrictamente necesaria para lograr estos fines. En el supuesto de que las operaciones de relleno vayan encaminadas a la regeneración de zonas excavadas, estas operaciones tienen que estar justificadas por la necesidad de restituir la topografía original del terreno.

ad) Basura dispersa: residuos no depositados en los lugares designados para ello y que acaban abandonados en espacios naturales, agrarios o urbanos, y que requieren una operación de limpieza ordinaria o extraordinaria para restablecer su situación inicial.

ae) Gestión de residuos: la recogida, el transporte, la valorización y la eliminación de los residuos, incluidas la clasificación y otras operaciones previas; así como la vigilancia de estas operaciones y el mantenimiento posterior al cierre de los vertederos. Se incluyen también las actuaciones realizadas en calidad de negociante o agente.

af) Gestor de residuos: la persona física o jurídica, pública o privada, registrada mediante autorización o comunicación que realice cualquiera de las operaciones que componen la gestión de los residuos, sea o no el productor de estos.

ag) Instalaciones portuarias receptoras: las instalaciones portuarias receptoras, tal como se definen en el artículo 2.q del Real decreto 128/2022, de 15 de febrero, sobre instalaciones portuarias receptoras de desechos de buques. **2**

ah) Introducción en el mercado: primera comercialización de un producto en el mercado nacional.

ai) Lácteo: los productos lácteos o derivados de la leche son considerados alimentos en cualquiera de sus formas, y no bebidas, por sus propiedades biológicas y nutricionales, tal y como indica la OMS.

aj) Despilfarro alimentario: los alimentos destinados al consumo humano, en un estado apto para ser ingeridos, que se retiran de la cadena de producción o de suministro para ser descartados en las fases de la producción primaria, la transformación, la fabricación, el transporte, el almacenamiento, la distribución y el consumidor final, con la excepción de las pérdidas de la producción primaria.

ak) Material bioestabilizado: material con contenido orgánico obtenido de las plantas de tratamiento mecánico biológico de residuos mezclados.

al) Mejores técnicas disponibles: las mejores técnicas disponibles, tal como se definen en el artículo 3.12 del texto refundido de la Ley de prevención y control integrados de la contaminación, aprobado por el Real decreto legislativo 1/2016, de 16 de diciembre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de prevención y control integrados de la contaminación.

am) Negociante: toda persona física o jurídica que actúe por cuenta propia en la compra y posterior venta de residuos, incluidas aquellas que no tomen posesión física de los residuos.

an) Norma armonizada: una norma armonizada con arreglo a la definición del artículo 2.1.c del Reglamento (UE) número 1.025/2012 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 25 de octubre de 2012, sobre la normalización europea, por el que se modifican las directivas 89/686/CEE y 93/15/CEE del Consejo y las directivas 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE y 2009/105/CE del Parlamento Europeo y del Consejo y por el que se deroga la Decisión 87/95/CEE del Consejo y la Decisión número 1.673/2006/CE del Parlamento Europeo y del Consejo.

ao) Aceite de cocina usado: residuo de grasas de origen vegetal y animal que se genera después de ser utilizado en el cocinado de alimentos en el ámbito doméstico, centros e instituciones, hostelería, restauración y análogos.

ap) Aceites usados: todos los aceites industriales o de lubricación, de origen mineral, natural o sintético, que hayan dejado de ser aptos para el uso originalmente previsto, como los aceites usados de motores de combustión y los aceites de cajas de cambios, los aceites lubricantes, los aceites para turbinas y los aceites hidráulicos, excluidos los aceites de cocina usados.

aq) Operadores de la preparación para la reutilización: a los efectos de esta ley, se entiende por operador de la preparación para la reutilización los propietarios y proveedores de servicios de envases reutilizables industriales y comerciales, ya sean primarios, secundarios o terciarios, que se constituyan a tal efecto como operadores de sistemas de gestión de envases reutilizables.

ar) Pérdidas de la producción primaria: las partes comestibles de los alimentos que quedan en la propia explotación, ya sean reincorporadas al suelo o utilizadas para hacer compostaje in situ.

as) Persona consumidora: La persona física que, en el marco de la cadena alimentaria, en una prestación de servicios o en el suministro de bienes actúa como destinatario final con un propósito ajeno a su actividad comercial, empresa, oficio o profesión.

at) Plástico: el material compuesto por un polímero, tal como se define en el artículo 3.5 del Reglamento (CE) número 1.907/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 18 de diciembre de 2006, relativo al registro, la evaluación, la autorización y la restricción de las sustancias y preparados químicos (REACH), por el que se crea la Agencia Europea de Sustancias y Preparados Químicos, se modifica la Directiva 1.999/45/CE y se derogan el Reglamento (CEE) número 793/93 del Consejo y el Reglamento (CE) número 1.488/94 de la Comisión, así como la Directiva 76/769/CEE del Consejo y las directivas 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE y 2000/21/CE de la Comisión, al cual pueden haberse añadido aditivos u otras sustancias, y que puede funcionar como principal componente estructural de los productos finales, con la excepción de los polímeros naturales que no han sido modificados químicamente. Las pinturas, tintas y pegatinas que sean materiales poliméricos no están incluidos.

au) Plástico biodegradable: un plástico capaz de sufrir descomposición física o biológica, de forma que, en último término, se descompone en dióxido de carbono (CO), biomasa y agua, y que, de conformidad con las normas europeas en materia de envases, es valorizable mediante compostaje y digestión anaerobia.

av) Plástico oxodegradable: materiales plásticos que incluyen aditivos que, mediante oxidación, provocan la fragmentación del material plástico en microfragmentos o su descomposición química.

aw) Poseedor de residuos: el productor de residuos u otra persona física o jurídica que esté en posesión de residuos. Se considera poseedor de residuos el titular catastral de la parcela en la que se localizan residuos abandonados o basura dispersa, y es responsable administrativo de estos residuos, excepto en aquellos casos en los cuales sea posible identificar al autor material del abandono o poseedor anterior.

ax) Preparación para la reutilización: la operación de valorización consistente en la comprobación, limpieza o reparación, mediante la cual productos o componentes de productos que se hayan convertido en residuos se preparan para que puedan reutilizarse sin ninguna otra transformación previa y dejan de ser considerados residuos si cumplen las normas de producto aplicables de tipo técnico y de consumo.

ay) Prevención: conjunto de medidas adoptadas en la fase de concepción y diseño, de producción, de distribución y de consumo de una sustancia, material o producto, para reducir:

1.º La cantidad de residuo, incluso mediante la reutilización de los productos o el alargamiento de la vida útil de los productos.

2.º Los impactos adversos sobre el medio ambiente y la salud humana de los residuos generados, incluido el ahorro en el uso de materiales o energía.

3.º El contenido de sustancias peligrosas en materiales y productos.

az) Producto de plástico desechable: un producto fabricado total o parcialmente con plástico y que no ha sido concebido, diseñado o introducido en el mercado para completar, dentro de su periodo de vida, múltiples circuitos o rotaciones mediante su devolución a un productor para ser rellenado o reutilizado con la misma finalidad para la que fue concebido.

ba) Productor de residuos: cualquier persona física o jurídica cuya actividad produzca residuos (productor inicial de residuos) o cualquier persona que efectúe operaciones de tratamiento previo, de mezcla o de otro tipo, que ocasionen un cambio de naturaleza o de composición de aquellos residuos. En el caso de las mercancías retiradas por los servicios de control e inspección en las instalaciones fronterizas, se considera productor de residuos el titular de la mercancía o bien el importador o exportador de esta, según se define en la legislación aduanera. En el caso de las mercancías retiradas por las autoridades policiales en actas de decomisos o confiscaciones efectuadas bajo mandato judicial, se considera productor de residuos el titular de la mercancía.

bb) Productor del producto: cualquier persona física o jurídica que desarrolle, fabrique, procese, trate, llene, venda o importe productos de manera profesional, con independencia de la técnica de venta utilizada en su introducción en el mercado nacional. Se incluye en este concepto tanto los que estén establecidos en el territorio nacional e introduzcan productos en el mercado nacional, como los que estén en otro Estado miembro o tercer país y vendan directamente a hogares u otros usuarios diferentes de los hogares privados mediante contratos a distancia, entendidos como los contratos en el marco de un sistema organizado de venta o prestación de servicios a distancia, sin la presencia física simultánea de las partes del contrato, y en el cual se hayan utilizado exclusivamente una o más técnicas de comunicación a distancia, como por ejemplo correo postal, internet, teléfono o fax, hasta el momento de la celebración del contrato y en la propia celebración de este.

A efectos de las obligaciones financieras y organizativas, las plataformas de comercio electrónico tienen la consideración de productor del producto en el supuesto de que algún productor, comprendido en la definición del párrafo anterior y que esté establecido en otro Estado miembro o tercer país, actúe a través de estas y no esté inscrito en los registros existentes sobre responsabilidad ampliada del productor ni dé cumplimiento al resto de obligaciones derivadas de los regímenes de responsabilidad ampliada del productor.

A estos efectos, la plataforma de comercio electrónico puede llevar a cabo una inscripción única respecto a todos los productos afectados para los que asuma la condición de productor del producto, y ha de conservar un registro de dichos productos.

bc) Productos del tabaco: los productos del tabaco, tal como se definen en el artículo 3.ac del Real decreto 579/2017, de 9 de junio, por el que se regulan determinados aspectos relativos a la fabricación, presentación y comercialización de los productos del tabaco y los productos relacionados.

bd) Reciclado: toda operación de valorización mediante la cual los materiales de residuos son transformados de nuevo en productos, materiales o sustancias, tanto si es con la finalidad original como con cualquier otra finalidad. Incluye la transformación del material orgánico, pero no la valorización energética ni la transformación en materiales que se tengan que usar como combustibles o para operaciones de relleno.

be) Recogida: operación consistente en el acopio, la clasificación y el almacenamiento iniciales de residuos, de manera profesional, a fin de transportarlos posteriormente a una instalación de tratamiento.

bf) Recogida separada: la recogida en la que un flujo de residuos se mantiene por separado, según el tipo y naturaleza, para facilitar un tratamiento específico.

bg) Regeneración de aceites usados: cualquier operación de reciclaje que permita producir aceites de base mediante el refinado de aceites usados, en particular mediante la retirada de los contaminantes, los productos de la oxidación y los aditivos que contengan estos aceites.

bh) Régimen de responsabilidad ampliada del productor: el conjunto de medidas adoptadas para garantizar que los productores de productos asuman la responsabilidad financiera o bien la responsabilidad financiera y organizativa de la gestión de la fase de residuo del ciclo de vida de un producto.

bi) Residuo: cualquier sustancia u objeto que el poseedor tire o tenga la intención o la obligación de tirar.

bj) Residuo de artes de pesca: cualquier arte de pesca que se ajuste a la definición de residuo, incluidos todos los componentes separados, sustancias o materiales que formaban parte del arte de pesca o estaban unidos cuando se descartó. Se incluyen también las artes de pesca y sus componentes abandonados o perdidos.

bk) Residuo no peligroso: residuo que no está cubierto por el apartado al de este artículo.

bl) Residuo peligroso: residuo que presenta una o diversas de las características de peligrosidad enumeradas en el anexo I de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular y aquel que sea calificado como residuo peligroso por el gobierno del Estado, de conformidad con lo establecido en la normativa de la Unión Europea o en los convenios internacionales de los que España sea parte.

bm) Residuos agrarios y silvícolas: residuos generados por las actividades agrícolas, ganaderas y silvícolas.

bn) Residuos alimentarios: todos los alimentos, tal como se definen en el artículo 2 del Reglamento (CE) número 178/2002 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 28 de enero de 2002, por el cual se establecen los principios y los requisitos generales de la legislación alimentaria, se crea la Autoridad Europea de Seguridad Alimentaria y se fijan procedimientos relativos a la seguridad alimentaria, que se han convertido en residuos.

bo) Residuos comerciales: residuos generados por la actividad propia del comercio, al por mayor y al por menor, de los servicios de restauración y bares de las oficinas y de los mercados, así como del resto del sector servicios.

bp) Residuos de competencia local: residuos gestionados por las entidades locales, de acuerdo con lo establecido en el artículo 12.5 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

bq) Residuos de construcción, demolición y desmontaje: se entienden como tales los residuos de construcción y demolición a que se refiere la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular y normativa básica estatal en materia de residuos de construcción y demolición. Son los residuos generados por las actividades de construcción, deconstrucción, demolición y desmontaje de edificaciones.

br) Residuos domésticos: residuos peligrosos o no peligrosos generados en los hogares a consecuencia de las actividades domésticas. Se consideran también residuos domésticos los similares en composición y cantidad a los anteriores generados en servicios e industrias, que no se generen a consecuencia de la actividad propia del servicio o industria. Se incluyen también en esta categoría los residuos que se generan en los hogares, entre otros, aceites de cocina usados, aparatos eléctricos y electrónicos, textil, pilas, acumuladores, muebles, enseres y colchones, así como los residuos y escombros procedentes de obras menores de construcción y reparación domiciliaria.

Tienen la consideración de residuos domésticos, los residuos procedentes de la limpieza de vías públicas, zonas verdes, áreas recreativas y playas, los animales domésticos muertos y los vehículos abandonados.

bs) Residuos industriales: residuos resultantes de los procesos de producción, fabricación, transformación, utilización, consumo, limpieza o mantenimiento generados por la actividad industrial a consecuencia de su actividad principal.

bt) Residuos municipales:

1.º Los residuos mezclados y los residuos recogidos de manera separada de origen doméstico, incluidos papel y cartón, vidrio, metales, plásticos, biorresiduos, madera, textiles, envases, residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, residuos de pilas y acumuladores, residuos peligrosos del hogar y residuos voluminosos, incluidos los colchones y los muebles,

2.º Los residuos mezclados y los residuos recogidos de manera separada procedentes otras fuentes, cuando aquellos residuos sean similares en naturaleza y composición a los residuos de origen doméstico.

Los residuos municipales no comprenden los residuos procedentes de la producción, la agricultura, la silvicultura, la pesca, las fosas sépticas y la red de alcantarillado y plantas de tratamiento de aguas residuales, incluidos los lodos de depuradora, los vehículos al final de su vida útil ni los residuos de construcción y demolición.

Esta definición se introduce a efectos de determinar el ámbito de aplicación de los objetivos en materia de preparación para la reutilización y de reciclaje y sus normas de cálculo establecidos en esta ley y se entiende sin perjuicio de la distribución de responsabilidades para la gestión de residuos entre los agentes públicos y privados a la luz de la distribución de competencias establecida en el artículo 12.5 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

bu) Residuos voluminosos: Los residuos voluminosos son aquellos de gran volumen que por sus dimensiones pueden distorsionar la gestión ordinaria de los residuos de origen doméstico.

bv) Reutilización: cualquier operación mediante la cual productos o componentes de productos que no sean residuos se utilizan de nuevo con la misma finalidad para la que fueron concebidos.

bw) Segunda mano: actividad de compraventa de objetos que han sido utilizados por una o más personas y mediante la cual se alarga la vida útil de los productos, se evita la generación de residuos y agentes contaminantes, se fomenta el consumo responsable y se facilita oportunidades económicas a las personas.

bx) Suelo contaminado: aquel cuyas características han sido alteradas negativamente por la presencia de componentes químicos de carácter peligroso procedentes de la actividad humana en concentración tal que comporte un riesgo inaceptable para la salud humana o el medio ambiente, de acuerdo con los criterios y estándares que se determinan por el gobierno del Estado, y en su caso, por la conselleria competente en materia de protección del medio ambiente y de la salud humana.

by) Transporte de residuos: operación de gestión consistente en el movimiento de residuos de manera profesional por encargo de terceros, llevada a cabo por una persona física o jurídica en el marco de su actividad profesional, sea o no su actividad principal.

bz) Tratamiento: las operaciones de valorización o eliminación, incluida la preparación anterior en la valorización o eliminación.

ca) Tratamiento intermedio: las operaciones de valorización R12 y R13 y las operaciones de eliminación D8, D9, D13, D14 y D15, de conformidad con los anexos II y III de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

cb) Valorización: cualquier operación cuyo resultado principal sea que el residuo sirva a una finalidad útil al sustituir a otros materiales, que de otro modo se habrían utilizado para cumplir una función particular o que el residuo sea preparado para cumplir esta función en la instalación o en la economía en general. En el anexo II de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, se recoge una lista no exhaustiva de operaciones de valorización.

cc) Valorización de materiales: toda operación de valorización diferente de la valorización energética y de la transformación en materiales que se tengan que usar como combustibles u otros medios de generar energía. Incluye, entre otras operaciones, la preparación para la reutilización, el reciclaje y el relleno.

*Artículo 3. Ámbito de aplicación*

1. En conformidad con lo que dispone con carácter básico la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, esta ley es de aplicación a:

a) Todo tipo de residuos que se originen o se gestionen en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, excepto los enumerados en el apartado 2 del artículo 3 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular. En concreto, esta ley no es de aplicación a la paja, rastrojos y otro material natural, agrícola o silvícola, no peligroso, que se utilice en la silvicultura o en explotaciones agrícolas o ganaderas para acolchado o incorporación al suelo, compostaje, alimento o camas para animales, u otros usos agrarios, o bien para la producción de energía a partir de biomasa, siempre que se empleen procedimientos o métodos que no pongan en peligro la salud humana o dañen el medio ambiente.

b) Los productos plásticos desechables enumerados en el anexo IV de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, todo producto fabricado con plástico oxodegradable y las artes de pesca que contengan plásticos. Cuando las medidas que se establecen por estos productos de plástico puedan entrar en conflicto con el resto de previsiones que se establecen en esta ley o en la normativa específica de envases, prevalecerán las medidas establecidas en esta ley para los citados productos de plástico.

c) Los suelos contaminados, que se rigen por el título V.

2. De conformidad con lo que dispone con carácter básico la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, esta ley es de aplicación a los residuos que se originan o se gestionan en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana enumerados en el apartado 3 del artículo 3 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, en aquellos aspectos no regulados por otra norma sectorial o específica de la Unión Europea, o norma estatal o autonómica que incorpore normas de la Unión Europea al ordenamiento jurídico interno. No obstante, los subproductos animales y sus productos derivados, que se originen o se gestionen en el ámbito de la Comunitat Valenciana, cuando se destinen a la incineración, a los vertederos o sean utilizados en una planta de digestión anaerobia, de compostaje o de obtención de combustibles, o se destinen a tratamientos intermedios previos a las operaciones anteriores, se regulan por esta ley.

3. Sin perjuicio de las obligaciones impuestas en virtud de la normativa específica aplicable, se excluyen del ámbito de aplicación de esta ley aquellos sedimentos, que se originan o gestionan en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, que se demuestre que no son peligrosos en conformidad, exclusivamente, con las directrices que apruebe la Administración general del Estado, teniendo en cuenta además lo dispuesto en la Ley 41/2010, de 29 de diciembre, de protección del medio marino, y sean reubicados en el interior de las aguas superficiales, con las siguientes finalidades: a efectos de gestión de las aguas y las vías de navegación, creación de nuevas superficies de terreno, prevención de inundaciones o atenuación de los efectos de las inundaciones y las sequías. **3**

*Artículo 4. Subproductos*

A los efectos de la consideración, tramitación, evaluación, aprobación y otros aspectos relevantes para los subproductos en la Comunitat Valenciana, se estará a lo que prevé el artículo 4 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y su normativa de desarrollo aplicable. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular es el ente encargado de desarrollar en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana las competencias autonómicas atribuidas por la Ley 7/2022 en materia de subproductos.

*Artículo 5. Fin de la condición de residuo*

A los efectos de la consideración, tramitación, evaluación, aprobación y otros aspectos relevantes para el fin de la condición de residuo en la Comunitat Valenciana, se estará a lo que prevé el artículo 5 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular básica estatal, y su normativa de desarrollo aplicable. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular es el ente encargado de desarrollar en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana las competencias autonómicas atribuidas por la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, en materia de fin de la condición de residuo.

CAPÍTULO II

Principios de la política de residuos y competencias administrativas

*Artículo 6. Principios de la política de residuos*

1. La política de residuos se rige por los siguientes principios:

a) Protección de la salud humana y el medio ambiente

Las autoridades competentes deben adoptar las medidas necesarias para asegurar que la gestión de los residuos se realice sin poner en peligro la salud humana y sin dañar al medio ambiente y, en particular:

1. No genere riesgos para el agua, el aire, el suelo o el clima, ni genere riesgos para la biodiversidad, la fauna y la flora.

2. No cause incomodidades por ruido, olores o humos.

3. No afecte negativamente a paisajes, espacios naturales, espacios agrarios ni a lugares de especial interés legalmente protegidos.

b) Jerarquía de residuos

Para conseguir el mejor resultado medioambiental global, las autoridades competentes deben aplicar en el desarrollo de las políticas y de la legislación en materia de prevención y gestión de residuos la jerarquía de residuos por el siguiente orden de prioridad:

1. Prevención

2. Preparación para la reutilización.**4**

3. Reciclado

4. Otro tipo de valorización, incluida la valorización energética

5. Eliminación

Aun así, si para conseguir el mejor resultado medioambiental global en determinados flujos de residuos fuera necesario apartarse de esta jerarquía, se podrá adoptar un orden distinto de prioridades previa justificación por un enfoque de ciclo de vida sobre los impactos de la generación y gestión de esos residuos, teniendo en cuenta los principios generales de precaución y sostenibilidad en el ámbito de la protección medioambiental, la viabilidad técnica y económica, la protección de los recursos naturales y la biodiversidad, así como el conjunto de los impactos medioambientales sobre la salud humana, económicos y sociales, de acuerdo con el artículo 1 y el apartado 1.a del artículo 6 de esta ley.

Así mismo, las autoridades competentes deben utilizar instrumentos económicos y otras medidas incentivadoras, como las enumeradas en el anexo V de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, para la aplicación de la jerarquía de residuos.

c) Autosuficiencia y proximidad

Sin perjuicio de la aplicación de la jerarquía de residuos en su gestión, las autoridades competentes autonómicas y locales deben observar prioritariamente los principios de proximidad a los lugares de generación y autosuficiencia en cuanto a la disposición de instalaciones de eliminación de residuos y de instalaciones para la valorización de residuos domésticos mezclados (fracción resto), aunque la recogida también comprenda residuos similares procedentes otros productores, teniendo en cuenta las mejores técnicas disponibles. Todo ello sin perjuicio de la colaboración y uso por parte de la Generalitat Valenciana en relación con la red estatal integrada de instalaciones de eliminación y de instalaciones para la valorización de residuos, en los términos regulados por la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

Así mismo, para la valorización del resto de residuos diferentes de los contemplados en el párrafo anterior, se debe favorecer su tratamiento en instalaciones tan próximas como sea posible a su punto de generación, mediante la utilización de las tecnologías y los métodos más adecuados para asegurar un nivel elevado de protección del medio ambiente y de la salud pública, dadas las exigencias de eficiencia y de protección del medio ambiente en la gestión de los residuos.

d) Acceso a la información y a la justicia, y participación en materia de residuos

En los términos previstos en la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos de acceso a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente, las autoridades públicas relacionadas en su artículo 2.4 deben garantizar los derechos de acceso a la información y de participación pública en materia de residuos.

La acción para exigir ante los órganos administrativos y los tribunales la observancia de lo que se establece esta ley y en las disposiciones que se dicten para su desarrollo y aplicación, será pública.

La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular debe elaborar y publicar, como mínimo con una periodicidad anual, un informe de coyuntura sobre la situación de la producción y gestión de los residuos en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana. En este informe se debe incluir, como mínimo, los datos de recogida y tratamiento desglosados por fracciones y procedencia, y destino de los materiales obtenidos, así como los costes económicos asociados, y una evaluación del grado de cumplimiento de los objetivos de prevención y gestión de los residuos establecidos en esta ley y en la planificación autonómica en materia de prevención y gestión de los residuos, desglosados por fracciones de residuos y por áreas de gestión. Esta información se debe poner a disposición del público en general de manera inteligible, y los datos e indicadores correspondientes, en formato de datos abiertos o reutilizables.

En el caso de los residuos de competencia local, las entidades locales encargadas de las operaciones de recogida, transporte y tratamiento de residuos deben publicar en su página web, como mínimo anualmente, el detalle de las operaciones de gestión de residuos que llevan a cabo, así como los costes asociados a dichas operaciones, tanto directas como indirectas, incluyendo los señalados en el párrafo segundo del ítem e de este apartado. También, las entidades locales deben publicar en su página web el detalle de ingresos obtenidos para sufragar los costes de las operaciones de las que se encargan.

Las autoridades públicas, las personas interesadas y la ciudadanía en general pueden participar en la elaboración de los planes y programas contemplados a la presente ley y como desarrollo del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana, así como en la evaluación de los efectos de estos planes y programas en el medio ambiente en conformidad con la normativa básica estatal en materia de evaluación ambiental y la normativa autonómica en materia de evaluación ambiental y territorial estratégica. Estos planes y programas tienen carácter público y las autoridades competentes deben hacerlos públicos de modo accesible en sus páginas web.

A tal efecto, las autoridades competentes en materia de residuos, en el ámbito de sus competencias, deben habilitar los espacios necesarios para hacer efectiva la participación a la que se refiere el párrafo anterior.

e) Principio "quien contamina paga"

De acuerdo con el principio "quien contamina paga", los costes relativos a la gestión de los residuos, incluidos los costes correspondientes en la infraestructura necesaria y a su funcionamiento, así como los costes relativos a los impactos medioambientales y, en particular, los costes de las emisiones de gases de efecto invernadero, deben ser sufragados por el productor inicial de residuos, por el poseedor actual o por el anterior poseedor de residuos de acuerdo con el alcance de la responsabilidad en materia de residuos, regulado por el artículo 104 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

En el caso de los costes de gestión de los residuos de competencia local, de acuerdo con lo que dispone el texto refundido de la Ley reguladora de las haciendas locales, aprobado por el Real decreto legislativo 2/2004, de 5 de marzo, las entidades locales deben establecer, en el plazo máximo de tres años desde la entrada en vigor de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, una tasa o, si procede, una prestación patrimonial de carácter público no tributaria, específica, diferenciada y no deficitaria, que permita implantar sistemas de pago por generación y que refleje el coste real, directo e indirecto, de las operaciones de recogida, transporte y tratamiento de los residuos, incluidos la vigilancia posterior de estas operaciones y el mantenimiento y vigilancia posterior al cierre de los vertederos, las campañas de concienciación y comunicación, así como los ingresos derivados de la aplicación de la responsabilidad ampliada del productor, de la venta de materiales y de energía.

En caso de que las mencionadas operaciones de recogida, transporte y tratamiento no estén llevándose a cabo por la misma entidad local, cada entidad local debe delimitar claramente cuáles son las operaciones llevadas a cabo por cada una de ellas, y los costes, directos e indirectos, asociados a las operaciones bajo su competencia. En cumplimiento de lo que establece el párrafo anterior, cada entidad local debe establecer, en el plazo máximo de tres años a contar desde la entrada en vigor de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, una tasa o prestación patrimonial de carácter público no tributaria por las operaciones de gestión de residuos que efectivamente lleve a cabo, de carácter específico, diferenciado y no deficitaria, que permita implantar sistemas de pago por generación y que refleje el coste real, directo o indirecto, de las operaciones correspondientes, incluyendo todos los conceptos especificados en el párrafo anterior que resultan de aplicación.

Las tasas o prestaciones patrimoniales de carácter público no tributario pueden tener en cuenta, entre otras, las siguientes particularidades:

1.º La inclusión de sistemas para incentivar la recogida separada en viviendas de alquiler vacacional y similar.

2.º La diferenciación o reducción en el supuesto de prácticas de compostaje doméstico o comunitario, o de separación y recogida separada de materia orgánica compostable.

3.º La diferenciación o reducción en el supuesto de participación en recogidas separadas para la posterior preparación para la reutilización y reciclaje, por ejemplo en ecoparques (fijos o móviles) o en puntos de entrega alternativos acordados por la entidad local.

4.º La diferenciación o reducción para las personas y las unidades familiares en situación de riesgo de exclusión social.

Las entidades locales deben comunicar estas tasas o prestaciones patrimoniales de carácter público no tributario, así como los cálculos utilizados para su confección, a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular.

*Artículo 7. Competencias y órganos competentes*

1. Corresponde al Consell:

a) Aprobar los programas autonómicos de prevención de residuos y los planes autonómicos de gestión de residuos.

b) Aprobar la estrategia autonómica en materia de economía circular.

c) Aprobar la estrategia autonómica de suelos contaminados.

2. Corresponde a la conselleria competente en materia de residuos y protección medioambiental:

a) Ejercer la potestad de autorización, vigilancia, inspección y sanción de las actividades de producción y gestión de residuos y de las competencias establecidas en el título V sobre suelos contaminados.

b) Establecer los objetivos vinculantes a conseguir a escala autonómica en materia de residuos para cumplir con la planificación estatal y europea en esta materia, y coordinar, mediante la elaboración y aplicación de los programas autonómicos de prevención de residuos y los planes autonómicos de gestión de residuos, las actuaciones que se desarrollen en materia de residuos en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.

c) Declarar servicio público de titularidad autonómica o local, mediante norma con rango de ley, todas o algunas de las operaciones de gestión de determinados residuos o flujos de residuos siempre que se demuestre que continuadamente en el tiempo de dos años los residuos no se gestionan correctamente, y de esta situación se pueda derivar un riesgo significativo para la salud humana y el medio ambiente.

d) Colaborar con las entidades locales para el ejercicio de sus competencias en materia de prevención y gestión de residuos en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, en particular, en cuanto a apoyo técnico para la elaboración de estudios y proyectos.

e) Velar por la adecuada prestación de los servicios municipales obligatorios en materia de residuos respetando, en todo caso, las competencias locales en la materia.

f) Subscribir los correspondientes convenios de colaboración para la implementación de inversiones o gastos de la Generalitat en relación con los servicios de prevención y gestión de residuos de las entidades locales, si procede, para garantizar el logro de los objetivos autonómicos, estatales y europeos en materia de prevención y gestión de residuos.

g) Grabar la información en materia de prevención de residuos y de producción y gestión, pública y privada, de residuos en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.

h) Autorizar los traslados de residuos desde o hacia países de la Unión Europea, regulados en el Reglamento (CE) n.º 1013/2006, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 14 de junio de 2006, relativo al traslado de residuos, así como los traslados en el interior del Estado y la vigilancia, inspección y, si procede, sanción derivada de los citados regímenes de traslados.

i) Ejercer la potestad de autorización, vigilancia, inspección y sanción de los sistemas de responsabilidad ampliada del productor.

j) Ejercer la potestad de vigilancia e inspección y la potestad sancionadora en el ámbito de sus competencias.

k) En los términos previstos a tal efecto en la legislación de régimen local, si las entidades locales o consorcios no prestaran los servicios obligatorios de valorización o eliminación de residuos de su competencia o incumplieran lo dispuesto en la ley o en los planes autonómicos en materia de residuos, la conselleria competente en materia de residuos podrá requerirlos para su cumplimiento o para que presten estos servicios. A tal efecto se les concederá el plazo que fuera necesario, en todo caso, no inferior en un mes. Si, transcurrido este plazo, el incumplimiento persistiera, la Generalitat adoptará las medidas necesarias para el cumplimiento de la obligación de prestación de estos servicios a costa y en sustitución del consorcio o entidad local competente.

En particular, si en el ámbito territorial de algún plan zonal se asistiera puntual y temporalmente a una carencia o falta de capacidad de sus instalaciones de valorización o eliminación, la conselleria competente en materia de residuos podrá acordar la sustitución inmediata del consorcio o entidad local competente, e informará al Consell del acuerdo adoptado. Esta sustitución tendrá lugar por el tiempo estrictamente imprescindible y a expensas de la entidad local o consorcio sustituido, incluyendo los costes de transferencia y transporte de los residuos, valorización, eliminación y otras operaciones de gestión de residuos que pudieron ser necesarias, si hubiera, hasta el lugar designado para su valorización o eliminación.

l) Prestar los servicios de valorización o eliminación de residuos de competencia municipal en los supuestos previstos en la letra k del apartado 2 de este artículo o en los casos de dispensa de la obligación de prestar el servicio conforme al ítem 5.º de la letra e del apartado 3 de este artículo.

m) Ejercer cualquier otra competencia en materia de residuos no incluida en los apartados 1, 2, 3 y 5 del artículo 12 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, ni en los apartados 3 y 4 de esta ley.

3. Corresponde a las entidades locales:

a) Como servicio obligatorio, en todo su ámbito territorial, la recogida, el transporte y el tratamiento de los residuos domésticos en la forma en que lo establezcan sus respectivas ordenanzas, en conformidad con el marco jurídico establecido por la Ley 7/2022, de 8 de abril de residuos y suelos contaminados para una economía circular; por esta ley; por las disposiciones y objetivos establecidos en los instrumentos de planificación para la prevención y gestión de los residuos previstos en ella, y por la normativa sectorial en materia de responsabilidad ampliada del productor. A estos efectos, los municipios deben disponer de una red de recogida suficiente que debe incluir ecoparques o puntos limpios, fijos o móviles, o, si procede, puntos alternativos de recogida separada de residuos que hayan sido acordados por la entidad local para la retirada gratuita de los residuos. Las entidades locales están obligadas a implantar sistemas de recogida separada de residuos municipales. La prestación de estos servicios está sometida, en todo caso, a la planificación y al régimen de autorización previstos en esta ley.

La prestación de este servicio corresponde a los municipios, los cuales pueden llevarla a cabo de forma independiente o asociada, conforme al que establece la Ley 7/1985, de 2 de abril, reguladora de las bases del régimen local, así como mediante la constitución de consorcios entre las entidades locales y la Generalitat Valenciana.

b) Aprobar la planificación de gestión de residuos para las entidades locales en conformidad con los planes autonómicos y estatales de gestión de residuos.

c) Recopilar, elaborar y actualizar la información necesaria para el cumplimiento de las obligaciones derivadas de la legislación en materia de residuos y suministrarla a la Agencia Valenciana de Residuos; en particular, la información relativa a los modelos de recogida, a los instrumentos de gestión y a las cantidades recogidas y tratadas, especificando el destino de cada fracción, incluyendo la información acreditada por los productores de residuos comerciales no peligrosos, cuando estos residuos no sean gestionados por la entidad local.

d) Ejercer la potestad de vigilancia e inspección y la potestad sancionadora en el ámbito de sus competencias.

e) Las autoridades locales competentes podrán:

1.º Elaborar estrategias de economía circular y programas de prevención.

2.º Gestionar los residuos comerciales no peligrosos en los términos que establezcan sus respectivas ordenanzas, sin perjuicio de que los productores de estos residuos puedan gestionarlos por sí mismos en los términos previstos en el artículo 20.3. de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular. Cuando la entidad local establezca su propio sistema de gestión, podrá imponer, de manera motivada y basándose en criterios de mayor eficiencia y eficacia en términos económicos y ambientales en la gestión de los residuos, la incorporación obligatoria de los productores de residuos a este sistema en determinados supuestos.

3.º A través de sus ordenanzas, obligar al productor o a otro poseedor de residuos peligrosos domésticos o de residuos cuyas características dificulten su gestión para que adopten medidas para eliminar o reducir tales características o para que los depositen en la forma y el lugar adecuados.

4.º Realizar sus actividades de gestión de residuos directamente o mediante cualquier otra forma de gestión prevista en la legislación sobre régimen local. Estas actividades pueden llevarse a cabo por cada entidad local de manera independiente, mediante la asociación de varias entidades locales o a través de la constitución de consorcios entre las entidades locales y la Generalitat Valenciana.

5.º Solicitar a la conselleria competente en materia de residuos la dispensa de la obligación de prestar los servicios que les corresponda según se dispone en el apartado 3 de este artículo y en la legislación local.

4. Las diputaciones provinciales, en sus respectivos ámbitos territoriales:

a) Deben adoptar las medidas necesarias para asegurar la prestación integral y adecuada de los servicios obligatorios atribuidos a los municipios en materia de gestión de residuos según sus competencias como diputación provincial, y deben incluir estos servicios clasificándolos como de carácter preferente en la planificación provincial de actuaciones.

b) En colaboración con la Agencia Valenciana de Residuos, que se crea en esta ley, y los municipios afectados, deben contribuir a la ejecución de las instalaciones supramunicipales de gestión de residuos de competencia municipal contemplados en el Plan integral de residuos y, en su caso, en los respectivos planes zonales, bien directamente o por su participación en los diferentes consorcios zonales de residuos de la planificación autonómica en materia de gestión de residuos domésticos.

5. Las autoridades competentes se deben dotar de los medios humanos y materiales suficientes para dar cumplimiento a las obligaciones establecidas en esta ley y en la normativa básica estatal en materia de residuos, en particular, las obligaciones relativas a la autorización, vigilancia, inspección, sanción e información.

A tales efectos, se establece como indicador de referencia de suficiencia en materia de personal de la administración pública autonómica y su sector público instrumental una ratio mínima de una persona trabajadora por cada 75.000 habitantes de derecho de la Comunitat Valenciana.

TÍTULO II

Organización y recursos

CAPÍTULO I

Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular

*Artículo 8. Naturaleza jurídica*

1. Se crea la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular (de ahora en adelante la Agencia), como entidad de derecho público, integrada en el sector público administrativo de la Generalitat, de las previstas en el artículo 3.1.c y 155.1 y 4 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, facultada para ejercer potestades administrativas y para realizar actividades técnicas, prestacionales y de fomento, en materia de residuos.

2. La Agencia se rige por el derecho privado excepto en la formación de la voluntad de sus órganos, el ejercicio de las potestades administrativas atribuidas y en lo específicamente regulado esta ley, sus estatutos y la legislación presupuestaria.

3. El Consell aprobará, mediante decreto, los estatutos de la Agencia en los que se desarrollará su estructura administrativa, competencias y funciones, así como el régimen jurídico de funcionamiento previsto en esta ley.

*Artículo 9. Objeto*

La Agencia tiene como objeto la ejecución de medidas, en el ámbito de las competencias autonómicas, para la implementación y cumplimiento de la política de residuos de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo establecido en esta ley y las disposiciones que la desarrollen, y la normativa básica estatal en materia de residuos, siguiendo las directrices de política general del Consejo y siempre que no sean la gestión directa de un servicio público.

*Artículo 10. Personalidad y adscripción*

1. La Agencia tiene personalidad jurídica pública diferenciada, patrimonio y tesorería propios, así como autonomía de gestión y plena capacidad jurídica y de obrar, y, dentro de su ámbito competencial, le corresponden las potestades administrativas precisas para el cumplimiento de sus fines.

2. La Agencia queda adscrita a la conselleria competente en materia de medio ambiente.

*Artículo 11. Funciones*

Son funciones de la Agencia las relativas a la ejecución de medidas para la implementación de la política de residuos en la Comunitat Valenciana, entre otras, las siguientes:

a) Elaborar los instrumentos de planificación de ámbito autonómico en materia de prevención y gestión de residuos establecidos por esta ley así como de los programas sectoriales en materia de residuos, así como realizar el seguimiento y la evaluación de la planificación y la política de residuos de la Comunitat Valenciana.

b) Representar a la Generalitat Valenciana ante los consorcios de residuos y el resto de entes supramunicipales competentes de gestión de residuos, bajo las directrices de la conselleria competente en materia de residuos.

c) Representar a la Generalitat Valenciana ante la Comisión de coordinación estatal en materia de residuos, bajo las directrices de la conselleria competente en materia de residuos.

d) Obtener, gestionar y difundir los datos, los indicadores, la información y los informes requeridos para garantizar la eficacia de la política de residuos en la Comunitat Valenciana, en particular, en cuanto a la caracterización de los varios flujos de residuos, el cálculo de los objetivos de prevención y gestión de estos y los costes asociados a las operaciones de prevención y gestión de residuos.

e) Controlar del cumplimiento de las disposiciones de esta ley y de la normativa de su desarrollo.

f) Realizar las comprobaciones que correspondan, derivadas de las denuncias por incumplimientos de la normativa vigente en materia de residuos, y gestionar, si procede, el correspondiente procedimiento sancionador.

g) Iniciar de oficio el procedimiento sancionador que corresponda por las irregularidades que constate en el ejercicio de sus funciones que supongan incumplimientos de la normativa vigente en materia de residuos y, después de la correspondiente instrucción, proponer a la autoridad competente la resolución que proceda.

h) Fomentar la cooperación con las entidades locales para integrar o apoyar los servicios de gestión de residuos de competencia local, así como apoyar la creación de consorcios o mancomunidades municipales de gestión de residuos municipales en desarrollo de las previsiones y la planificación en materia de residuos, con especial relevancia en relación con la recogida selectiva de biorresiduos y determinados flujos de residuos.

i) Elaborar y aprobar encomiendas de gestión o contratos programa para la construcción o explotación de instalaciones públicas supramunicipales de gestión de residuos, de acuerdo con las previsiones de la planificación autonómica en materia de residuos y su desarrollo territorializado.

j) Promover la participación de la ciudadanía y de los agentes y entidades económicas, sociales y ambientales para fomentar la aplicación de la perspectiva de economía circular y de los principios de la política de residuos establecidos en el artículo 6 de esta ley.

k) Impulsar, desarrollar y colaborar en programas de educación y formación ambiental, información, sensibilización y concienciación social en el ámbito de la política de residuos.

l) Fomentar programas y proyectos de investigación y desarrollo (I+D) que tengan por objeto el desarrollo de tecnologías limpias en los procesos productivos y de gestión.

m) Incentivar las inversiones que tengan por objeto reducir la generación de residuos y promover su recuperación y reutilización.

n) Impulsar e incentivar el consumo de materias y sustancias recuperadas o transformadas como materias primas, energía o combustible.

o) Elaborar programas específicos para reutilizar y eliminar aceites usados y para eliminar policlorobifenilos y policloroterfenilos.

p) Colaborar con las administraciones locales y entidades públicas y privadas para fomentar la consecución de las finalidades de esta ley y los objetivos de la planificación autonómica en materia de residuos, de acuerdo con los principios de la política de residuos establecidos en el artículo 6 de esta ley.

q) Ejecutar las funciones y encargos de gestión que le encomiende la conselleria competente en materia de residuos.

r) Realizar actividades o prestación de servicios vinculados a la prevención y gestión de residuos en virtud de contratos, convenios y, en general, negocios jurídicos acordados con otras entidades, de acuerdo con el que dispone el texto refundido de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.

s) Cualquier otra que le asigne normativamente el Consell en desarrollo de esta ley.

3. Cuando la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular detecte residuos especiales generados por industrias determinadas que por su volumen o características permitan y hagan aconsejable su tratamiento en origen, y siempre que no haya otras empresas que no puedan tratarlos, debe remitir informe vinculante a la conselleria competente en materia de residuos para que imponga tal tratamiento en origen.

*Artículo 12. Órganos de la Agencia*

1. Son órganos de la Agencia:

a) La Presidencia, que corresponde a la persona titular de la conselleria competente en materia de medio ambiente.

b) El Consejo de Dirección, que estará constituido por la presidencia, la vicepresidencia y la vicepresidencia segunda de la Agencia y los vocales que se designen en la forma que establezcan los estatutos de la Agencia.

c) La Vicepresidencia, que corresponde a la persona titular de la secretaría autonómica con competencias en materia medio ambiente.

d) El director o directora será nombrada y cesada por el Consejo, a propuesta del presidente o de la presidenta.

e) El secretario o secretaria general técnica, bajo la dependencia directa del director o directora, constituye el máximo órgano de nivel administrativo de la Agencia.

f) El Consejo de Participación en Materia de Residuos y Economía Circular.

g) La Oficina de Prevención de Residuos.

2. Se procurará una representación equilibrada de hombres y mujeres.

*Artículo 13. La Presidencia*

1. El presidente o presidenta es la autoridad superior de la Agencia, y le corresponde:

a) Ostentar la alta representación de la Agencia.

b) Fijar las estrategias y las políticas relativas a las funciones de la Agencia.

c) Ejercer la dirección, iniciativa e inspección de todos los servicios de la Agencia.

d) Aprobar el anteproyecto de presupuesto anual de gastos e ingresos de la Agencia.

e) Presidir el Consejo de Dirección y ejercer las competencias propias derivadas de su condición, especialmente las de convocar sus sesiones, fijar el correspondiente orden del día, presidir sus reuniones, dirigir las deliberaciones, levantar las sesiones y visar las actas y certificaciones de los acuerdos del Consejo de Dirección.

f) Resolver los recursos que se interponen contra las resoluciones de los órganos que estén bajo su dependencia y cuyos actos no agotan la vía administrativa.

2. La presidencia podrá delegar, con carácter permanente o temporal, el ejercicio de sus funciones en otros órganos, en los términos establecidos en la legislación en materia de régimen jurídico del sector público.

*Artículo 14. El Consejo de Dirección*

1. El Consejo de Dirección es el órgano de gobierno de la Agencia y le corresponden las funciones siguientes:

a) Proponer las líneas de actuación que regirán el funcionamiento ordinario de la Agencia, de acuerdo con las directrices de la Presidencia.

b) El seguimiento y evaluación de los programas de actuación de la Agencia.

c) Proponer las medidas que se estimen necesarias para el mejor cumplimiento de los fines de la Agencia.

d) Informar sobre cualquier asunto que, en el ámbito de las competencias de la Agencia, le solicite el Consejo o la presidencia de la Agencia.

e) Cuantas otras atribuciones le puedan ser conferidas en conformidad con la legislación vigente.

2. La vocalía del Consejo de Dirección está formada por 13 personas con la siguiente composición:

a) El director o directora de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular

b) Ocho persones representantes de departamentos del Consell con competencias en residuos, calidad ambiental, medio natural, hacienda, sector público instrumental, función pública, agricultura e industria.

c) Una persona en representación de la Federación Valenciana de Municipios y Provincias

d) Tres personas en representación las diputaciones provinciales, una por cada diputación.

e) La persona gerente de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunitat Valenciana

3. Ejercerá la Secretaría del Consejo de Dirección, la Secretaría General Técnica de la Agencia.

*Artículo 15. La Vicepresidencia*

La Vicepresidencia es el órgano de impulso y coordinación de la Agencia y la vicepresidencia del Consejo de Dirección, y le corresponden las funciones siguientes:

a) Controlar y supervisar el cumplimiento de los objetivos que fijan la Presidencia y el Consejo de Dirección de la Agencia.

b) Impulsar y coordinar la consecución de los objetivos y la ejecución de los proyectos la vicepresidencia segunda.

c) Resolver los recursos que se interpongan contra las resoluciones de los órganos que estén bajo su dependencia y cuyos actos no agoten la vía administrativa.

d) Ejercer cuantas otras funciones le sean expresamente encomendadas o delegadas por norma legal o reglamentaria.

*Artículo 16. El director o directora y el secretario o secretaria general técnica*

1. El director o directora es el órgano ejecutivo de la Agencia y tiene las siguientes funciones:

a) Ostentar la dirección y representación de la Agencia, y la vicepresidencia segunda del Consejo de Dirección de la Agencia.

b) Ejercer las facultades inherentes en el ejercicio de las competencias atribuidas por esta ley de acuerdo con los estatutos de la Agencia.

c) Programar, dirigir y coordinar las actividades de la Agencia.

d) La jefatura de personal, en los términos previstos en las disposiciones vigentes.

e) La convocatoria de becas, ayudas y subvenciones, así como la celebración de contratos y convenios con entidades públicas y privadas, que sean precisos para el cumplimiento de sus fines.

f) La rendición de la cuenta del organismo.

g) Ejercer cuantas otras funciones le sean expresamente encomendadas o delegadas por los estatutos de la Agencia, el Consejo de Dirección o por norma legal o reglamentaria.

2. Son funciones del secretario o secretaria general técnica secundar directamente al director o directora, y atender todos los servicios generales de la Agencia.

*Artículo 17. El Consejo de Participación en Materia de Residuos y Economía Circular*

1. El Consejo de Participación en Materia de Residuos y Economía Circular es el órgano de asesoramiento y de participación ciudadana del Consejo de Dirección en cuanto a las acciones de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular en materia de prevención y gestión de los residuos bajo criterios de economía circular.

2. La composición, estructura y funciones del Consejo de Participación en Materia de Residuos y Economía Circular se determinará en los estatutos de la Agencia. No obstante, en todo caso, su composición debe contemplar, al menos, la representación de las entidades locales y de los departamentos de la administración autonómica afectados por la política de residuos y economía circular; de la sociedad civil organizada en los ámbitos ambiental, empresarial, sindical, agrario, de economía social vinculada a la gestión de residuos, defensa de las personas consumidoras y usuarias, asociaciones vecinales, universidades y centros de investigación, así como personas expertas en materia de residuos y economía circular.

3. El Consejo de Participación en Materia de Residuos y Economía Circular se debe reunir, al menos, dos veces en el año.

4. El Consejo de Participación en Materia de Residuos y Economía Circular tiene, al menos, las siguientes funciones:

a) Asesorar y formular propuestas de actuación en materia de prevención y de gestión de residuos bajo criterios de economía circular.

b) Emitir informes sobre planes y programas en materia de residuos.

c) Emitir informes previos sobre disposiciones de carácter general en materia de política de residuos.

d) Conocer la memoria anual presupuestaria y de actividades de la Agencia

e) Promover procesos participativos en materia de residuos.

f) Todas aquellas que le atribuyan los estatutos de la Agencia

5. Los informes a los que se refiere el apartado anterior no tienen carácter vinculante.

6. El director o directora de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular debe velar porque el Consejo de Participación en Materia de Residuos y Economía Circular cuente con la información necesaria con una antelación suficiente para el ejercicio de sus funciones.

*Artículo 18. Oficina de Prevención de Residuos*

Dentro de su estructura organizativa, la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular debe contar con un departamento específico denominado Oficina de Prevención de Residuos cuyas finalidades son:

1. Impulsar las medidas de prevención de residuos establecidas en esta ley, en particular, en cuanto a la difusión y asesoramiento en esta materia a las entidades locales, el tejido empresarial y la ciudadanía en general.

2. Difundir los datos, indicadores, información e informes vinculados a la política de residuos de la Comunitat Valenciana y al logro de los objetivos establecidos en la planificación autonómica de residuos, en particular, dirigida a las entidades locales, el tejido empresarial y la ciudadanía en general.

3. Aquellas otras que le asignen los estatutos de la Agencia.

*Artículo 19. Estructura y personal*

1. La estructura orgánica y funcional de la agencia se determinará en los estatutos de la Agencia.

2. El personal funcionario o laboral de la Agencia se regirá por la normativa sobre la función pública y legislación laboral.

*Artículo 20. Régimen patrimonial*

1. Los bienes y recursos económicos de la Agencia son los siguientes:

a) Las transferencias y subvenciones que anualmente se consignen en los presupuestos de la Generalitat o en los otros organismos públicos.

b) Los recursos económicos del Fondo Ambiental de Política de Residuos y Economía Circular de la Comunitat Valenciana.

c) Los bienes y valores que constituyan su patrimonio, así como los productos y rentas de este.

d) Los ingresos de derecho público o privado que le correspondan y, en particular, los que proceden del desarrollo de las actividades relacionadas con los fines de la entidad.

e) Las subvenciones y aportaciones voluntarias o donaciones que se otorguen en su favor por personas o entidades privadas.

f) Cualesquiera otros recursos económicos, ordinarios o extraordinarios que esté legalmente autorizada a percibir.

2. El patrimonio de la Agencia estará integrado por los bienes y derechos que le sean adscritos por la Generalitat, así como por los que adquiera y los que le sean incorporados y adscritos en el futuro por cualquier entidad o persona o por cualquier título.

*Artículo 21. Régimen económico-financiero*

1. El régimen presupuestario, económico-financiero, de intervención, control financiero y contabilidad será el establecido en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, para las entidades de derecho público integradas en el sector público administrativo.

2. El régimen jurídico aplicable a la contratación será el establecido en la legislación de contratos de las administraciones públicas en los términos establecidos en esta para este tipo de entidad.

CAPÍTULO II

Recursos económicos

*Artículo 22. Recursos económicos*

La política de residuos podrá financiarse mediante los siguientes recursos:

a) Los tributos por la producción y gestión de residuos recaudados por las administraciones municipal y autonómica, así como los tributos de ámbito estatal por la producción y gestión de residuos cuya recaudación se encuentre cedida a las administraciones municipal o autonómica.

b) Las prestaciones patrimoniales de carácter público no tributarias obtenidas por la prestación de servicios de gestión de residuos.

c) Las subvenciones asignadas en los presupuestos generales de las administraciones públicas para la política de residuos.

d) Los ingresos procedentes de la recaudación por las sanciones como consecuencia de infracciones a la normativa que regula la política sobre gestión de residuos, una vez deducidos los gastos de gestión.

e) Los fondos europeos y estatales dirigidos a la prevención y la gestión de residuos y a la aplicación de criterios de economía circular en la política de residuos.

f) Los precios privados obtenidos por las empresas legalmente autorizadas para intervenir en la gestión, especialmente de los residuos de gestión privada.

g) Los ingresos procedentes de la venta de los subproductos y materiales recuperados en la gestión global de los residuos, que correspondan a las administraciones públicas.

h) Los ingresos para las administraciones públicas procedentes de las responsabilidades ampliadas de los productores de productos.

i) Cualquier otro tributo que pueda establecerse para la financiación de la política de residuos.

*Artículo 23. Fondo Ambiental de Política de Residuos y Economía Circular de la Comunitat Valenciana*

1. Se crea el Fondo Ambiental de Política de Residuos y Economía Circular de la Comunitat Valenciana adscrito a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular.

2. Este fondo está destinado a financiar proyectos, procesos, actuaciones, infraestructuras e instalaciones con el objetivo de la prevención de la generación de residuos y para el fomento de la economía circular en materia de residuos y recursos. En el anexo se recoge una lista no exhaustiva de orientaciones y ejemplos de actuaciones susceptibles de financiación con este fondo.

3. Queda expresamente prohibida la financiación de instalaciones y de operaciones de eliminación contempladas en el anexo III de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y de instalaciones y de operaciones de valorización bajo el epígrafe R01 del anexo II de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, con la excepción de la utilización de biomasa como combustible, así como de los flujos de residuos que legalmente están obligados a ser tratados mediante operaciones de eliminación.

4. Los recursos que nutren el Fondo Ambiental de Política de Residuos y Economía Circular de la Comunitat Valenciana provienen de:

a) Las aportaciones de los presupuestos de la Generalitat.

b) Los ingresos derivados de tributos autonómicos o estatales, cedidos a la Generalitat Valenciana, sobre operaciones de gestión de residuos en la Comunitat Valenciana, recaudados por la Agencia Tributaria Valenciana, una vez deducidas los gastos de gestión.

c) Los remanentes procedentes de ahorros en la contratación, las revocaciones o las renuncias en los procedimientos de partidas o subvenciones procedentes del propio fondo.

d) Los ingresos procedentes de la recaudación por las sanciones impuestas por la administración autonómica a consecuencia de infracciones a la normativa que regula la política de residuos, una vez deducidas los gastos de gestión.

e) Los ingresos provenientes de rendimientos patrimoniales de la Agencia Valenciana de Residuos y de Economía Circular.

5. Antes del 31 de diciembre de 2022, el Consell debe aprobar la regulación específica del Fondo Ambiental de Residuos y Economía Circular de la Comunitat Valenciana y ponerlo en funcionamiento.

TÍTULO III

Instrumentos de la política de residuos

*Artículo 24. Programas de prevención*

1. De acuerdo con los artículos 1, 6.b y 7, la conselleria competente en materia de residuos debe disponer de un programa de prevención de residuos de la Comunitat Valenciana, de ámbito autonómico. Las autoridades competentes de las entidades locales, potestativamente, también dispondrán de programas de prevención de residuos, en el ámbito de sus competencias.

2. Los programas de prevención de residuos deben contener las medidas de prevención de residuos establecidas conforme al antiguo artículo 18.1 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, así como los programas específicos de prevención de residuos alimentarios y las medidas de reducción del consumo de plásticos desechables previstas en el artículo 55 de la Ley 7/2022, de 8 de abril.

3. En concreto, estos programas de prevención deben incluir:

a) Una descripción de la situación de partida, las medidas y objetivos de prevención existentes y su contribución a la prevención de residuos.

b) Una descripción, cuando proceda, de la contribución de los instrumentos y medidas del anexo V de la Ley 7/2022, de 8 de abril.

c) Una evaluación de la utilidad de los ejemplos de medidas que se indican en el anexo VI de la Ley 7/2022, u otras medidas adecuadas.

d) Los objetivos de prevención generales y específicos para los diferentes flujos de residuos indicando los horizontes temporales para el logro de estos, e indicadores para el seguimiento y evaluación del logro de los objetivos.

e) Las medidas de prevención de residuos y su calendario de aplicación durante la vigencia del programa, especificando de manera diferenciada las medidas para la prevención de residuos alimentarios y de reducción del consumo de plásticos desechables.

f) Un sistema de indicadores para el seguimiento de la aplicación y eficacia de las medidas y de logro de los objetivos, generales y específicos, de prevención de residuos.

4. El programa de prevención de residuos de la Comunitat Valenciana se integra dentro del Pla integral de residuos de la Comunitat Valenciana, de forma que las medidas de prevención y su calendario de aplicación sean claramente distinguibles del resto de medidas y plazos incluidas en el plan integral. El programa de prevención y el plan integral tendrán el mismo plazo de vigencia y horizonte temporal.

Los programas de prevención de residuos que potestativamente lleven a cabo las autoridades de las entidades locales podrán aprobarse de manera independiente o integrarse en los planes y programas sobre gestión de residuos u otros planes ambientales. Cuando los programas de prevención se integren en otros planes y programas, las medidas de prevención y su calendario de aplicación tendrán que distinguirse claramente.

5. La evaluación de los programas de prevención de residuos se llevará a cabo como mínimo cada seis años, incluirá un análisis de la eficacia de las medidas adoptadas y sus resultados tendrán que estar accesibles al público. Para ello, se utilizarán indicadores y objetivos cualitativos o cuantitativos adecuados, sobre todo respecto a la cantidad de residuos generados.

La supervisión y la evaluación de la aplicación de las medidas de prevención, en particular sobre la reutilización y sobre la prevención de residuos alimentarios, se llevará a cabo conforme a la metodología común adoptada a nivel de la Unión Europea. A tal efecto, así como para dar cumplimiento a las obligaciones de información en materia de prevención de residuos, la conselleria competente en materia de residuos establecerá mediante una orden los procedimientos de obtención de la información necesaria.

*Artículo 25. Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCV)*

1. El Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana es el instrumento de planificación y coordinación de todas las actuaciones que se realicen en la Comunitat Valenciana en materia de prevención y gestión de residuos, y tiene como finalidad garantizar el cumplimiento de los objetivos y principios de la política de residuos establecidos en esta ley y los objetivos en materia de residuos establecidos por la normativa y los instrumentos de planificación política de residuos de ámbito estatal y europeo que afecten al ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.

2. La elaboración, formulación, tramitación y aprobación del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana se debe ajustar a lo establecido en el texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, para los planes de acción territorial de carácter sectorial.

3. La elaboración y formulación del plan corresponde a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, su tramitación corresponde a la conselleria competente en materia de medio ambiente y su aprobación corresponde al Consell de la Generalitat Valenciana mediante decreto.

4. El Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana se debe elaborar, previa consulta a las entidades locales, de conformidad con esta ley, la normativa básica estatal en materia de residuos y medio ambiente y los objetivos y orientaciones del Plan estatal marco de residuos.

5. El ámbito del Plan integral de residuos comprende la totalidad del territorio de la Comunitat Valenciana, que será dividido en zonas a fin de conseguir una mayor operatividad en la gestión de los residuos.

6. El Plan integral de residuos puede ejecutarse directamente o a través del correspondiente plan zonal y proyecto de gestión. La ejecución de las previsiones contenidas en el Plan integral de residuos y relativas a los residuos municipales de esta ley requiere en todo caso el correspondiente plan zonal y proyecto de gestión.

7. El Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana debe contener todos los elementos que se señalan en el anexo VII Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, así como:

a) Un análisis y diagnóstico actualizados de la situación de la gestión de residuos en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.

b) La cuantificación de los objetivos, para cada tipo de residuos y flujo de material, de recogida separada, preparación para la reutilización, reciclaje, valorización y eliminación para la Comunitat Valenciana y los correspondientes horizontes temporales de consecución dentro del periodo de vigencia del plan, así como la estimación de su contribución a la consecución de los objetivos establecidos en esta ley, y en la normativa básica estatal en materia de residuos, así como en las demás normas y planes en materia de residuos y en otras normas ambientales.

c) Las medidas para la preparación para la reutilización, reciclaje, valorización y eliminación de cada tipo de residuos y flujo de material, y el calendario de aplicación durante la vigencia del plan.

d) Un sistema de indicadores para el seguimiento de la aplicación y eficacia de las medidas y de consecución de los objetivos, generales y específicos, en materia de gestión de residuos.

e) Las siguientes determinaciones:

I. Análisis y diagnóstico de la situación existente en la gestión de residuos.

II. Definición de los objetivos a alcanzar de acuerdo con la evaluación territorializada de las necesidades en materia de gestión de residuos en la Comunitat Valenciana.

III. Las directrices y los criterios que, de acuerdo con esta ley, deben regir la gestión de los residuos en la Comunitat Valenciana.

IV. Inventario de los tipos, cantidad y origen de los residuos que previsiblemente serán objeto de producción o gestión en la Comunitat Valenciana durante la vigencia del plan.

V. Las medidas a adoptar para el fomento de la reducción, prevención de su generación y valorización.

VI. Prescripciones técnicas generales para las operaciones de gestión de residuos.

VII. Justificación y definición del esquema general de las infraestructuras, obras e instalaciones que se contemplen, de acuerdo con el principio de autosuficiencia en la gestión de los recursos generados en la Comunitat Valenciana.

VIII. Criterios que deben considerarse para la localización de infraestructuras de gestión de residuos.

IX. Las disposiciones especiales sobre residuos particulares que se entiendan necesarias.

X. La estimación de los costes para la ejecución del plan y los medios de financiación para su ejecución.

XI. Criterios para el desarrollo otros planes, distinguiendo el contenido no vinculante del plan de aquel que tiene carácter normativo y vinculando no modificable por los planes zonales de residuos.

XII. Previsiones de coordinación con otras administraciones sectoriales.

XIII. La estimación de las necesidades de ocupación y su previsible calificación.

XIV. Programas de divulgación, información y participación ciudadana, y programas de educación ambiental.

XV. Plazo de vigencia.

f) El Programa de prevención de residuos de la Comunitat Valenciana, regulado por el artículo 24 de esta ley.

8. Los objetivos y medidas incluidos en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana, incluido el Programa valenciano de prevención de residuos, son vinculantes y de obligado cumplimiento para toda persona física o jurídica, pública o privada, que intervenga en la producción, posesión, prevención o gestión de los residuos en la Comunitat Valenciana.

9. El contenido del plan integral de residuos vincula los diferentes instrumentos de ordenación urbanística.

10. La autorización de las instalaciones de gestión de residuos se debe adecuar a lo establecido en el plan estatal marco de residuos, en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana y en sus planes zonales de desarrollo.

11. Es obligatorio respetar el carácter supramunicipal de las instalaciones de gestión de residuos domésticos o municipales calificadas como tales en el plan integral de residuos y sus planes zonales de desarrollo, así como el ámbito de actuación previsto en los diferentes instrumentos de planificación de residuos.

12. Las revisiones del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana pueden revisar o actualizar las prescripciones de los respectivos planes zonales de residuos de la Comunitat Valenciana, en caso de considerarse necesario. Estas modificaciones son vinculantes para los proyectos de gestión de residuos domésticos en vigor, que se deben adaptar al ser aprobadas.

*Artículo 26. Planes zonales de residuos*

1. Los planes zonales tienen por objeto desarrollar y mejorar las previsiones del plan integral de residuos en aquellos casos en los que se establece en esta ley, por tratarse de un servicio público o cuando la administración autonómica justificadamente así lo establezca.

2. La elaboración y formulación de los planes zonales corresponde a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular en colaboración con los municipios de la zona afectada. Una vez formulado el documento y, en su caso, admitido a trámite por la persona consellera competente en materia de medio ambiente, lo debe someter a información pública por un plazo mínimo de treinta días hábiles, mediante sendos anuncios publicados en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*  y en uno de los periódicos de información general de mayor circulación en la Comunitat Valenciana, así como mediante su difusión a través de los sitios web y las redes sociales de la conselleria competente en materia de medio ambiente y de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, de los municipios afectados y, en su caso, del consorcio o entidad local correspondiente responsable del servicio de valorización y eliminación de residuos domésticos así como la red de ecoparques fijos y móviles.

Toda la documentación formulada correspondiente al plan zonal debe estar a disposición del público en el sitio web de la conselleria competente en materia de medio ambiente y en el sitio web de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular. Durante el periodo de información pública se pueden presentar alegaciones y sugerencias dirigidas a la persona directora de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular.

Simultáneamente se deben solicitar los informes de los ayuntamientos de los municipios incluidos en la zona y de aquellas administraciones sectoriales que pudieran resultar afectadas por el plan.

3. Los planes zonales se deben someter al correspondiente procedimiento de evaluación ambiental en aplicación de la normativa estatal y autonómica en materia de evaluación ambiental de planes y programas.

4. Finalizado el plazo de exposición pública, contestadas las alegaciones y sugerencias recibidas y emitidos en plazo los informes solicitados, la persona directora de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular debe formular, en su caso, propuesta de resolución aprobatoria del plan zonal a la persona consellera competente en medio ambiente.

5. La persona consellera competente en medio ambiente debe aprobar el plan zonal mediante una orden.

6. El plazo para resolver sobre la aprobación del plan zonal es de seis meses desde la fecha del acuerdo de sometimiento a información pública. Este plazo queda suspendido hasta que se haya resuelto el procedimiento de evaluación ambiental correspondiente. A falta de resolución expresa, el plan zonal debe entenderse denegado.

7. Aprobado el plan zonal, se debe publicar en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*, en el sitio web de la conselleria competente en materia de medio ambiente, la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, los municipios afectados y el consorcio o entidad local responsable del servicio de valorización, eliminación y gestión de ecoparques del área o áreas de gestión de que se trate.

8. El plan zonal entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

9. Los planes zonales deben establecer, respecto de la zona y los residuos que constituyen su objeto:

a) El ámbito territorial sobre el que se aplica, teniendo en cuenta en todo caso la demarcación territorial de las entidades locales.

b) La categoría o tipo de residuo cuya gestión ordena.

c) La cantidad de estos residuos producidos y las previsiones de los residuos a gestionar, que deben incluir, con carácter temporal y justificado, la posibilidad de gestionar los residuos provenientes otras zonas.

d) Definición de los objetivos territorializados de gestión de residuos para cumplir los objetivos establecidos en el Plan integral de residuos.

e) Medidas para la consecución de los objetivos marcados.

f) Infraestructuras para la gestión: número y tipo de instalaciones así como sus características generales.

g) Identificación de las zonas aptas para la implantación de las diferentes infraestructuras así como medidas de ahorro, eficiencia y aprovechamiento de energías renovables y condiciones territoriales y ambientales para esta implantación, estableciendo las afecciones por razón del territorio: aptitud geológica, espacios protegidos, infraestructuras, suelos urbanos, masas de agua, biodiversidad y otros elementos que por su importancia resulten afectados.

h) Plazo de ejecución.

i) Criterios de compensación a favor del municipio o municipios en los que la gestión de residuos les afecta a sus condiciones ambientales o territoriales.

j) En caso de residuos de competencia municipal, las condiciones que garanticen la eficacia de actuación de las mancomunidades, consorcios u otras fórmulas de asociación entre sí o con otras administraciones reconocidas en la normativa sobre régimen local, para el desarrollo de las operaciones de gestión de estos residuos. En todo caso debe incluirse que:

I. Representen al menos más del 50 por 100 de la población de los municipios incluidos en la zona.

II. Quede abierta la incorporación de cualquiera de los municipios de la zona en cualquier momento.

III. Tengan capacidad económica y técnica para desarrollar las previsiones del plan zonal.

El plan zonal debe establecer el plazo máximo en el que pueden formalizarse estas uniones, agrupaciones o asociaciones necesarias para su ejecución.

k) Criterios para el desarrollo, en su caso, para los proyectos de gestión.

l) Otras determinaciones que se estimen necesarias o convenientes por las características del residuo a gestionar o del ámbito territorial sobre el que se aplica.

10. Los objetivos, medidas y determinaciones incluidos en los planes zonales son vinculantes y de obligado cumplimiento para toda persona física o jurídica, pública o privada, que intervenga en la producción, posesión, prevención o gestión de los residuos en la Comunitat Valenciana.

11. Los contenidos de los planes zonales vinculan a los distintos instrumentos de ordenación urbanística.

12. La autorización de las instalaciones de gestión de residuos se debe adecuar a lo establecido en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana y sus planes zonales de desarrollo. Es obligado respetar el carácter supramunicipal de las instalaciones de gestión de residuos domésticos o municipales calificadas como tales en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana y en los planes zonales, así como el ámbito de actuación previsto por estas en los instrumentos de planificación indicados.

*Artículo 27. Planes locales de recogida de residuos domésticos y municipales*

1. El plan local de recogida de residuos domésticos y municipales es el instrumento de planificación de la operación de recogida de residuos correspondiente a los municipios y a las entidades locales encargadas de la recogida de residuos domésticos y municipales, de acuerdo con los objetivos y prescripciones establecidos en esta materia en esta ley, en la Ley 7/2022, en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana y en los planes zonales que lo desarrollan y en el plan estatal marco de gestión de residuos.

2. El contenido del plan local de recogida de residuos domésticos y municipales debe contener los objetivos y medidas de gestión de la recogida de los residuos para su ámbito territorial requeridos por esta ley, la planificación autonómica en materia de residuos y la normativa básica estatal en materia de residuos. En todo caso deben contener:

a) Un diagnóstico de la situación de partida de la recogida de residuos en el ámbito territorial objeto del plan.

b) Los objetivos cuantitativos y cualitativos de recogida separada para las distintas fracciones de residuos de competencia municipal que se deben alcanzar en el periodo de vigencia del plan.

c) La descripción del modelo de recogida separada de residuos, incluida la memoria técnica y económica correspondiente.

d) Las medidas y prescripciones para la implementación del modelo de recogida separada de residuos, así como las medidas adicionales para la mejora de los resultados cuantitativos y cualitativos de la recogida separada en origen. Como mínimo se deben fijar: los circuitos de recogida, su periodicidad, la regulación y ubicación de los elementos para la recogida separada, y los equipamientos, instalaciones y prescripciones para la adecuada prestación del servicio.

e) El programa de educación ambiental de ámbito local en materia de residuos.

f) Las medidas para evitar la basura dispersa.

g) El programa de prevención de residuos en caso de ser obligatorio de acuerdo con esta ley, o disponerse potestativamente. En todo caso, se deben incluir medidas para favorecer la prevención de los residuos, al menos en cuanto a la prevención de biorresiduos y residuos de envases, y en particular, las medidas relativas para reducir los residuos alimentarios y las pérdidas alimentarias.

h) Medidas para favorecer la reutilización de envases en eventos organizados, financiados o patrocinados por la entidad local.

i) Los medios materiales, económicos y humanos necesarios para la aplicación del plan.

j) El ámbito territorial de abastecimiento del plan y su periodo de vigencia.

k) Un sistema de indicadores que permita el seguimiento adecuado del cumplimiento de los objetivos del plan y su adecuación con la planificación autonómica y estatal en esta materia.

l) Las actuaciones de información y participación públicas llevadas a cabo durante el proceso de elaboración del plan.

3. Los planes locales de recogida de residuos domésticos y municipales deben revisarse al menos cada seis años, sin perjuicio de que la planificación autonómica de residuos establezca un periodo inferior para garantizar su adaptación en los requerimientos que esta establezca para cumplir los objetivos autonómicos y estatales en materia de recogida de residuos de competencia municipal.

4. Los planes locales de recogida de residuos domésticos y municipales y sus revisiones se aprueban mediante ordenanza. Mientras no incluyan actuaciones sujetas a evaluación de impacto ambiental, estos planes y sus revisiones están exentos de evaluación ambiental estratégica de planes y programas.

5. En un periodo de quince meses desde la entrada en vigor de esta ley, los planes locales aprobados con anterioridad a esta ley deben adaptarse a las prescripciones de esta ley.

*Artículo 28. Proyectos de gestión de residuos de los consorcios de residuos y entidades locales competentes de la valorización y eliminación de residuos y gestión de ecoparques en la Comunitat Valenciana*

1. El proyecto de gestión de residuos es el instrumento ejecutivo de implementación del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana, y de sus planes zonales de desarrollo, del cual deben disponer los consorcios y las entidades locales encargadas de los servicios de valorización de residuos domésticos y municipales, gestión de ecoparques fijos y móviles, gestión de instalaciones de transferencia y valorización de residuos y gestión de las operaciones de eliminación de los rechazos de residuos, en su respectivo ámbito territorial.

2. El proyecto de gestión debe tener un nivel de detalle al menos de anteproyecto y debe formar parte del expediente de contratación de los servicios, que se debe formalizar de acuerdo con la normativa de contratos de las administraciones públicas, Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.

3. El proyecto de gestión no puede modificar las prescripciones del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana ni las prescripciones del plan zonal de residuos de desarrollo de la planificación autonómica.

4. Los proyectos de gestión deben contener, al menos, las siguientes determinaciones relativas a:

a) La planificación de las operaciones de gestión de los residuos:

i. La delimitación del ámbito territorial y las fracciones de residuos que constituyen su objeto, de acuerdo con lo establecido en el plan zonal correspondiente. Esta delimitación territorial no puede excluir de su ámbito de actuación áreas que dentro de la zona establecida por el plan zonal no tengan entidad suficiente para constituir un ámbito de gestión propio de las fracciones de residuos objeto del proyecto de gestión.

ii. La localización, tamaño y características de las infraestructuras, obras e instalaciones contempladas en el proyecto de gestión con un nivel de detalle al menos de anteproyecto, así como los estudios de impacto ambiental de los proyectos correspondientes a infraestructuras, obras o instalaciones que lo requieran, de acuerdo con la normativa aplicable en materia de evaluación ambiental.

iii. El calendario de ejecución y puesta en funcionamiento de las infraestructuras, obras, instalaciones y servicios contemplados en el proyecto de gestión.

iv. La inclusión, en su caso, de plantas de transferencia consorciadas a la zona.

v. El periodo de duración de la prestación del servicio de gestión de residuos.

vi. Aquellas otras establecidas en el plan zonal correspondiente.

vii. La gestión de las operaciones de gestión de residuos:

viii. Las técnicas de valorización y eliminación de residuos. La recogida y transporte pueden ser realizados por cada municipio o adjudicados de manera independiente.

ix. La justificación del cumplimiento de los objetivos de preparación para la reutilización y el reciclaje, valorización y eliminación de acuerdo con lo establecido en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana y el plan zonal correspondiente.

x. Los compromisos de gestión asumidos de carácter obligatorio y los de carácter complementario.

xi. La forma de prestación del servicio público de gestión de residuos.

xii. Los estudios económico-financieros de las actuaciones contempladas en el proyecto de gestión así como las previsiones de las fuentes de financiación de estas. En todo caso, los costes de construcción y gestión de las infraestructuras, obras, instalaciones son a cargo del adjudicatario, en su caso, del proyecto de gestión.

xiii. El plazo, forma y condiciones en que, en su caso, las infraestructuras, obras, instalaciones o terrenos revierten a favor de la administración.

xiv. Aquellas otras establecidas en el plan zonal correspondiente.

b) El programa de educación ambiental en materia de gestión de residuos.

c) La documentación necesaria para cumplir los requisitos de contratación pública establecidos por la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.

2. Los consorcios y entidades locales encargadas de la valorización y eliminación de residuos y gestión de ecoparques de la Comunitat Valenciana son los entes encargados de la elaboración, bien mediante medios propios o bien mediante la contratación de asistencias técnicas, de los proyectos de gestión de residuos, de acuerdo con lo establecido en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público. En el caso de la concesión de obras se poden aplicar los artículos 247 y 248 de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.

3. Los proyectos de gestión de residuos se deben tramitar de acuerdo con lo establecido en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.

4. En cuanto al procedimiento y criterios de aprobación y adjudicación del proyecto de gestión de residuos se debe aplicar lo establecido en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público. Sin perjuicio de ello, los criterios de adjudicación deben tener en cuenta, como mínimo, las siguientes consideraciones:

a) El mayor ámbito territorial de la actuación.

b) El mayor consenso obtenido por parte de los ayuntamientos que forman parte de la zona correspondiente.

c) El mejor cumplimiento de los objetivos de preparación para la reutilización, reciclaje, valorización y eliminación establecidos en el plan zonal.

d) El mayor número de población atendida

e) La adecuación de las técnicas de actuación y de las características de las instalaciones e infraestructuras para llevar a cabo la gestión de manera eficaz y eficiente.

f) La aplicación de las mejores técnicas disponibles a los procesos.

g) El cumplimiento de los objetivos de preparación para la reutilización, reciclaje y valorización de los residuos más allá de los niveles obligatorios.

h) El nivel de prestación del servicio en la zona.

i) El mayor consenso de los propietarios del suelo que facilite la ejecución de las infraestructuras, obras e instalaciones contempladas.

j) Minimizar las afecciones ambientales y sobre espacios naturales o de interés paisajístico o cultural.

k) El mayor nivel de aceptabilidad social por parte de la población afectada.

5. De conformidad con la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público, la administración actuante en la adjudicación del proyecto de gestión de residuos puede:

a) Adjudicar el proyecto de gestión.

b) Adjudicar el proyecto de gestión introduciendo las modificaciones que justificadamente considere convenientes para una mejor gestión de los servicios.

c) Declarar la gestión de los residuos de gestión directa, asumiendo alguno de los proyectos presentados. En este caso se debe indemnizar al promotor del proyecto por los gastos del proyecto realizado.

d) Declarar desierto el concurso, por considerar que ninguno de los proyectos presentados garantiza la gestión adecuada de los residuos en los términos establecidos por esta ley o por los planes que desarrolla.

*Artículo 29. Medidas e instrumentos económicos*

1. Las administraciones autonómica y locales de la Comunitat Valenciana, en el ámbito de sus competencias, establecerán medidas económicas, financieras y fiscales para fomentar la prevención de la generación de residuos, la reutilización y reparación, implantar la recogida separada, mejorar la gestión de los residuos, impulsar y fortalecer los mercados de productos procedentes de la preparación para la reutilización y el reciclaje, así como para que el sector de los residuos contribuya a la mitigación de las emisiones de gases de efecto invernadero.

2. Las administraciones autonómica y locales de la Comunitat Valenciana, en el ámbito de sus competencias, incluirán, en el marco de contratación de las compras públicas, el uso de productos de alta durabilidad, reutilizables, reparables o de materiales fácilmente reciclables, así como de productos fabricados con materiales procedentes de residuos, o subproductos, cuya calidad cumpla con las especificaciones técnicas requeridas. En este sentido, se fomentará la compra de productos con la etiqueta ecológica de la Unión Europea según el Reglamento (CE) n.º 66/2010 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 25 de noviembre de 2009, relativo la etiqueta ecológica de la Unión Europea. Este apartado se entiende sin perjuicio de lo que se dispone en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público, por la que se trasponen al ordenamiento jurídico español las directivas del Parlamento Europeo y del Consejo 2014/23/UE y 2014/24/UE, de 26 de febrero de 2014.

3. En el objeto de los contratos de recogida y tratamiento de residuos que celebren las entidades pertenecientes al sector público se debe incluir la ejecución por el contratista de medidas de formación y sensibilización dirigidas a la población a la que se presta el servicio, en relación con la prevención de residuos y su peligrosidad, la reutilización, la recogida separada, la preparación para la reutilización y el reciclaje, y las consecuencias de la gestión indebida de los residuos y del abandono de basura dispersa.

4. Respecto a los residuos susceptibles de ser reciclados, las administraciones autonómica y locales de la Comunitat Valenciana, en el ámbito de sus competencias, podrán articular con carácter temporal mecanismos que prioricen su reciclaje dentro de la Unión Europea, cuando esté justificado por razones medioambientales.

5. La conselleria competente en materia de residuos promoverá mecanismos para incentivar el aprovechamiento de los materiales procedentes de las instalaciones de tratamiento de residuos y, especialmente, los procedentes de los residuos de construcción y demolición (RCD), mediante la reutilización, reciclaje, fin de la condición de residuo y subproducto.

6. Los consorcios de residuos y las entidades locales competentes de valorización y eliminación de residuos domésticos y municipales realizarán todos los trámites pertinentes para aprovechar las ayudas y subvenciones provenientes de la Generalitat Valenciana y otras administraciones públicas para reducir las cantidades de rechazo a vertedero y mejorar la gestión global de los residuos municipales. A tales efectos, podrán modificar a la baja los contratos de que dispongan, de acuerdo con la normativa básica estatal de contratos de las administraciones públicas; incluir nueva maquinaria de su parte a los servicios públicos, o reducir las tasas de tratamiento o cánones de valorización y eliminación como consecuencia de la internalización de las subvenciones o ayudas recibidas, respetando en todo caso las reglas generales de equilibrio financiero y económico de la contratación pública. En este sentido, será indiferente que los contratos de gestión sean nuevos o estén ya en funcionamiento. En todo caso, en la Comunitat Valenciana debe realizarse una gestión de los residuos municipales basada en la mejora continua.

*Artículo 30. Medidas de educación ambiental*

1. Las administraciones, en el marco de sus competencias, tendrán que llevar a cabo las acciones siguientes para lograr los objetivos establecidos en esta ley:

a) Informar de las consecuencias negativas para el medio ambiente y los recursos naturales derivadas del uso incorrecto de productos que generan residuos peligrosos y del aumento de la producción de residuos, e informar de los beneficios derivados de un consumo responsable.

b) Mejorar la información a disposición de la ciudadanía sobre prevención en la generación de residuos, su separación correcta en origen, así como de las posibilidades de reutilización y de reciclaje.

c) Promover la participación activa de la ciudadanía, las empresas, las personas trabajadoras y las entidades sin ánimo de lucro en las acciones de reducción de la producción de residuos y su peligrosidad, en las acciones de reutilización y en la implementación de la recogida selectiva.

d) Promover acciones de sensibilización para evitar el abandono de residuos y evitar la degradación de espacios naturales continentales (terrestres y acuáticos) y de ecosistemas marinos, así como urbanos o agrarios, para garantizar la conservación de los suelos, agua y biodiversidad y promover la regeneración.

e) Promover acciones de sensibilización y formación para fomentar medidas para la prevención y la preparación para la reutilización de los residuos.

f) Promover actuaciones para la recogida del material de interés histórico o cultural, como libros o archivos, incluyendo acciones de concienciación ciudadana, para evitar que se puedan acabar gestionando como residuos.

g) En los contratos de recogida y/o tratamiento de residuos motivo de licitación pública, destinar al menos un 1 % del importe de licitación (sin IVA) a medidas de educación ambiental, formación y sensibilización en relación con las letras a a f de este apartado, que tendrá que ejecutar el adjudicatario.

h) Promover cursos de formación y especialización en prevención de los residuos y gestión de los residuos de acuerdo con la jerarquía de residuos y los criterios de economía circular, tanto para el personal de la administración, especialmente para el personal funcionario que tenga que actuar en el ámbito de la vigilancia y la inspección, como para el de las empresas productoras y los gestores profesionales de residuos.

2. Los planes locales de residuos municipales y los proyectos de gestión de desarrollo de los planes zonales de residuos municipales tendrán que incorporar programas de actuación de educación ambiental en materia de prevención de los residuos, recogida separada y gestión de los residuos de acuerdo con la jerarquía de residuos y los criterios de economía circular, y contar con el personal necesario para su ejecución, de acuerdo con los requisitos establecidos en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana.

Estos programas de actuación de educación ambiental tendrán que tener la ciudadanía como principal destinatario de sus líneas de trabajo con el objetivo de mejorar las actitudes, los hábitos y las acciones individuales de reducción de residuos, incluyendo los alimentarios, y mejora de la reutilización, recogida separada, preparación para la reutilización y reciclaje de calidad. Estos programas locales de educación ambiental tendrán que integrar un componente de educación para la sostenibilidad que garantice la concienciación sobre la importancia de conseguir los objetivos siguientes:

a) La erradicación del hambre en el mundo.

b) La reducción del desperdicio de alimentos.

c) La gestión eficiente de los recursos naturales.

d) La prevención de la producción de residuos biodegradables.

e) La reducción de las emisiones de gases de efecto invernadero.

f) La conservación y protección de la biodiversidad.

Los planes locales y los proyectos de gestión aprobados con anterioridad a la entrada en vigor de esta ley que no incluyan estos programas de actuación de educación ambiental tendrán que adaptarse a estas prescripciones en el periodo máximo de quince meses desde la entrada en vigor de esta ley.

3. A partir de la entrada en vigor de esta ley, la conselleria competente en materia de residuos tendrá que destinar anualmente una línea presupuestaria de ayuda específica para promover las actuaciones de educación ambiental a la que se refiere el apartado 2 anterior.

4. Las diputaciones provinciales, en el ámbito de sus competencias, tendrán que colaborar económicamente con los municipios y las mancomunidades para el desarrollo de las actuaciones de educación ambiental local, de acuerdo con el que ha establecido en la Ley 27/2013, de 27 de diciembre, de racionalización y sostenibilidad de la administración local, o la norma que la sustituya.

5. A partir del 1 de enero de 2024, los ayuntamientos, las mancomunidades, los consorcios o las entidades locales encargadas de la valorización y eliminación de residuos tendrán que disponer, individualmente o agrupadamente, del plan local de residuos y del proyecto de gestión de residuos del área de gestión, según corresponda, que incluya el programa de actuación de educación ambiental al que se refiere el apartado 2 anterior, para poder acceder a las líneas de ayuda que promueva la Generalitat Valenciana en materia de prevención de residuos, reutilización y gestión de residuos.

TÍTULO IV

Prevención de residuos

*Artículo 31. Objetivos de la prevención de residuos*

1. De acuerdo con lo establecido en el artículo 17.1 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, esta ley establece como objetivo mínimo a conseguir en la Comunitat Valenciana en términos de reducción en peso de los residuos generados, con arreglo al siguiente calendario:

a) El 2025, un 13 % respecto a los generados en 2010.

b) El 2030, un 15 % respecto a los generados en 2010.

2. El Programa de prevención de residuos de la Comunitat Valenciana, incluido en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana:

a) Puede establecer objetivos de prevención de residuos más exigentes que los establecidos en el apartado 1 de este artículo.

b) Puede incluir objetivos específicos de prevención y/o reutilización para determinados productos, en especial para los aparatos eléctricos y electrónicos, pilas y acumuladores, textiles y muebles, envases y materiales y productos de construcción, de acuerdo con las particularidades y las necesidades de la Comunitat Valenciana, y en todo caso, sin perjuicio de lo establecido en el artículo 17.2 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

3. Los objetivos generales y específicos de prevención de residuos o reutilización de productos establecidos en esta ley y en el Programa de prevención de residuos de la Comunitat Valenciana serán vinculantes para todos los agentes públicos y privados, así como para los instrumentos de planificación de prevención y gestión de residuos de ámbito territorial inferior al ámbito autonómico.

*Artículo 32. Medidas de prevención***5**

1. A todos los efectos, las autoridades autonómicas y locales competentes tendrán que adoptar medidas en el ámbito de sus respectivas competencias cuyas finalidades, al menos, sean las siguientes:

a) Promover y apoyar a los modelos de producción y de consumo sostenibles y circulares.

b) Fomentar el diseño, la fabricación y el uso de productos que sean eficientes en el uso de recursos, duraderos y fiables (también en términos de vida útil y ausencia de obsolescencia prematura), reparables, reutilizables y actualizables.

c) Identificar los productos que contengan materias primas fundamentales definidas por la Comisión Europea, a fin de prevenir que estas se conviertan en residuos mediante la aplicación otras medidas contempladas en este apartado.

d) Fomentar la reutilización de los productos y componentes de productos, entre otros, mediante donación, y la implantación de sistemas que promuevan actividades de reparación, reutilización y actualización, en particular para los aparatos eléctricos y electrónicos, pilas y acumuladores, textiles y muebles, envases y materiales y productos de construcción.

e) Fomentar, cuando sea necesario y sin perjuicio de los derechos de propiedad intelectual e industrial, la disponibilidad de piezas de repuesto y herramientas necesarias, manuales de instrucciones, información técnica u otros instrumentos, equipos o programas informáticos que permiten reparar, reutilizar y actualizar productos sin poner en peligro su calidad y seguridad, habiendo de tenerse en cuenta las obligaciones establecidas en el ámbito de la Unión Europea o estatal sobre piezas de repuesto disponibles para determinados productos.

f) Reducir la generación de residuos en la producción industrial, en la fabricación, en la extracción de minerales y en la construcción y demolición, tomando en consideración las mejores técnicas disponibles y las buenas prácticas ambientales.

g) Reducir la generación de residuos alimentarios en la producción primaria, en la transformación y la fabricación, en la venta minorista y otros tipos de distribución de alimentos, en restaurantes y servicios de comidas, así como en los hogares, de forma que se consiga una reducción del 50 % de los residuos alimentarios per cápita en el ámbito de la venta minorista y de los consumidores y una reducción del 20 % de las pérdidas de alimentos a lo largo de las cadenas de producción y suministro para 2030, respecto a 2020, como contribución a los objetivos de desarrollo sostenible de Naciones Unidas.

h) Fomentar la donación de alimentos y otros tipos de redistribución para consumo humano, priorizándolo frente a la alimentación animal y a la transformación en productos no alimenticios.

i) Fomentar la reducción del contenido de sustancias peligrosas en materiales y productos de acuerdo con los requisitos legales armonizados relativos a estos materiales y productos establecidos a escala de la Unión Europea, evitando, especialmente, la presencia de sustancias incluidas en el anexo XIV del Reglamento Reach o sustancias restringidas recogidas en su anexo XVII, y de los alteradores endocrinos. En particular, y de conformidad con lo previsto en estas normas, está prohibida la utilización de ftalatos y bisfenol A en envases.

j) Reducir la generación de residuos, particularmente de los residuos que no son aptos para su preparación para reutilización o para su reciclaje.

k) Identificar los productos que constituyen las principales fuentes de basura dispersa, especialmente en el entorno natural, agrario, periurbano y marino, mediante las metodologías acordadas existentes en España, y adoptar las medidas adecuadas para prevenir y reducir la basura dispersa procedente de estos productos. Cuando estas medidas impliquen restricciones de mercado, tendrán que proponerse al ministerio competente en materia de residuos para su adopción de acuerdo con lo establecido en el artículo 18.1.k de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

l) Frenar la generación de basura dispersa en el medio marino como contribución al objetivo de desarrollo sostenible de Naciones Unidas consistente en prevenir y reducir considerablemente la contaminación marina de todo tipo. A tal efecto, a partir de la entrada en vigor de esta norma, los ayuntamientos pueden regular las limitaciones de liberar globos de manera intencionada y de fumar en las playas, que se pueden sancionar en las ordenanzas municipales con arreglo al régimen de infracciones y sanciones de esta ley.

m) Desarrollar y apoyar campañas informativas de sensibilización y programas de educación ambiental sobre la prevención de residuos y el abandono de basura dispersa.

n) Promover y facilitar la reincorporación en las cadenas de valor de subproductos o de materias, sustancias u objetos para los que se ha declarado el fin de la condición de residuo.

o) Fomentar la reducción de la generación de residuos en el ámbito del comercio mediante la venta de productos a granel, la venta y el uso de envases o dispositivos reutilizables, entre otros.

p) Fomentar actuaciones como la implantación de medidas de compra pública sostenible en materia de los recursos que contienen los residuos, acciones de divulgación y promoción de un nuevo modelo de producción y consumo basado en la transición ecológica bajo criterios de economía circular, la creación de mercados de materias primas secundarias y la generación de iniciativas de simbiosis industrial, entre otros.

q) Promover en la actividad agrícola el uso de polímeros biodegradables, tanto en acolchados, según la norma UNE-EN 17033:2018, como en otras aplicaciones difíciles de gestionar al final del cultivo, como los clips e hilos usados en invernaderos, según la norma UNE-EN 13432, y la sustitución de los plásticos agrícolas convencionales como medida de prevención de generación de residuos.

r) Las medidas necesarias en el ámbito de las competencias de las autoridades autonómicas y locales de la Comunitat Valenciana para contribuir al cumplimiento de los objetivos y prescripciones establecidas en el título V de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, relativo a la reducción del impacto de determinados productos de plástico sobre el medio ambiente.

Las medidas previstas en este apartado pueden ser establecidas y desarrolladas reglamentariamente por las administraciones locales y autonómicas, en el marco de sus competencias.

2. Queda prohibida la destrucción o la eliminación mediante depósito en vertedero de excedentes no vendidos de productos no perecederos como por ejemplo textiles, juguetes o aparatos eléctricos, entre otros, salvo que estos productos tengan que destruirse conforme a otra normativa o por protección del consumidor y seguridad. Estos excedentes se tendrán que destinar, en primer lugar, a canales de reutilización, incluyendo su donación, y cuando esto no sea posible, en la preparación para la reutilización o a las siguientes opciones de la jerarquía de residuos, respetando el orden establecido en el artículo 6.1.b.

3. A fin de reducir el consumo de envases desechables y garantizar el derecho humano de acceso al agua potable:

a) Las administraciones públicas autonómicas y locales de la Comunitat Valenciana y el sector público instrumental, con independencia de su modalidad de gestión, en el marco de sus respectivas competencias, tendrán que:

I. Fomentar el consumo de agua potable y gratuita en sus dependencias y los espacios públicos, mediante el uso de fuentes, preferentemente de aquellas conectadas en la red de suministro de agua potable del mismo edificio, en condiciones que garanticen la higiene y la seguridad alimentaria, o el uso de envases reutilizables, entre otros, sin perjuicio que en los centros sanitarios se permita la comercialización en envases desechables.

II. Promover el suministro de envases o vasos reutilizables o bien garantizar que los vasos desechables suministrados sean de papel reciclable y que hay depósito de recogida selectiva de estos vasos una vez utilizados para garantizar una correcta gestión de estos residuos.

III. Promover la instalación y el mantenimiento correcto de fuentes públicas y gratuitas de agua potable en los espacios públicos abiertos, en condiciones que garanticen las condiciones higiénicas y de seguridad alimentaria.

IV. Desarrollar campañas periódicas informativas y de promoción de consumo del agua potable del grifo, procedente de la red municipal de abastecimiento de agua potable. Mediante estas campañas, se tendrá que suministrar a la ciudadanía información actualizada y periódica sobre la calidad y las garantías sanitarias, la seguridad alimentaria y las propiedades organolépticas del agua potable suministrada a través de las redes municipales de abastecimiento, así como el coste por litro del agua del grifo y su contribución para garantizar el derecho humano al agua potable, a los objetivos de prevención de residuos y de basura dispersa así como a los objetivos de lucha contra el cambio climático y los objetivos de desarrollo sostenible de la Agenda 2030.

V. Garantizar que se implanten alternativas a la venta y la distribución de bebidas envasadas y de vasos desechables y, en todo caso, garantizar el acceso a agua potable no envasada o bien envasada en envases reutilizables o con una recogida selectiva específica, en todos los acontecimientos y actos públicos, incluidos los deportivos, que tengan apoyo de las administraciones públicas valencianas, autonómica o local, sea en concepto de patrocinio, organización o cualquier otra fórmula. Así mismo, garantizar mediante las ordenanzas municipales que se implante un sistema de afianzamiento o de cualquier otro tipo para la recogida separada de envases y vasos para evitar el abandono a la vía pública o en espacios públicos o privados y la gestión incorrecta, de acuerdo con la normativa básica estatal.

b) En los establecimientos del sector de la hostelería y restauración se tendrá que ofrecer siempre a las personas consumidoras, clientas o usuarias de sus servicios, la posibilidad de consumo de agua potable no envasada de manera gratuita y complementaria a la oferta del mismo establecimiento.

4. Con el fin de promover la prevención de envases desechables, a partir del 1 de enero de 2023, los comercios minoristas de alimentación que vendan a granel alimentos y/o bebidas cuya superficie sea igual o superior a 400 metros cuadrados tendrán que destinar al menos el 20 % de su área de ventas a la oferta de productos presentados sin embalaje primario, incluida la venta a granel o mediante envases reutilizables.

Todos los establecimientos de alimentación que vendan a granel alimentos y/o bebidas tendrán que aceptar el uso de recipientes reutilizables (bolsas, fiambreras, botellas, entre otros) adecuados para la naturaleza del producto y debidamente higienizados, siendo las personas consumidoras las responsables de su acondicionamiento. Tales recipientes podrán ser rechazados por el comerciante para el servicio si están manifiestamente sucios o no son adecuados. A tal fin, el punto de venta tendrá que informar a las personas consumidoras finales sobre las condiciones de limpieza e idoneidad de los recipientes reutilizables.

En los establecimientos del sector de la hostelería y restauración, las personas consumidoras, clientas o usuarias de sus servicios tendrán que tener a su disposición la posibilidad de llevarse, bajo su responsabilidad, los restos de alimentos no consumidos en envases que cumplan lo establecido en el artículo 35.4 de esta ley. Quedan excluidos de esta obligación los establecimientos que ofrecen alimentos servidos que no hayan sido contratados directamente por las personas consumidoras.

5. Para dar cumplimiento a las obligaciones de información en materia de prevención de residuos, la conselleria competente en materia de residuos podrá establecer los procedimientos de obtención de la información que considere necesarios, en especial en materia de residuo alimentario y reutilización, sin perjuicio de la normativa estatal en esta materia.

6. Cuando el centro productor de residuos peligrosos esté ubicado en la Comunitat Valenciana, el plan de minimización de residuos peligrosos al cual se refiere el artículo 18.7 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular tendrá que estar a disposición de las autoridades competentes y la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, y los productores tendrán que informar de los resultados cada cuatro años a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular.

7. Los productores de residuos no peligrosos podrán elaborar planes de prevención que tengan en cuenta las medidas recogidas en el apartado 1, sin perjuicio que estos programas sean obligatorios en conformidad con la normativa de desarrollo para determinados flujos de residuos.

8. En el plazo máximo de doce meses desde la entrada en vigor de esta ley, el Consell tendrá que impulsar, en colaboración con los consorcios de residuos y entes locales competentes de la Comunitat Valenciana en materia de valorización de residuos domésticos, tejido empresarial y universidad y centros de investigación, la investigación, desarrollo e innovación sobre el residuo cero, con objetivos de análisis, visibilización, difusión y reducción en continuo de las fracciones resto de los varios procesos de clasificación y reciclaje de residuos domésticos y municipales en la Comunitat Valenciana.

Estas actividades pueden financiarse, total o parcialmente, con cargo al Fondo Ambiental de Residuos y Economía Circular, sin perjuicio de su financiación mediante los presupuestos generales de la Generalitat o la obtención de fondos específicos de carácter público o privado.

Los resultados de estas actividades de investigación, desarrollo e innovación tendrán que incorporarse progresivamente en el funcionamiento de las instalaciones y procesos de gestión de residuos de la Comunitat Valenciana y se tendrán que tener en consideración en la elaboración de los instrumentos de planificación en materia de residuos así como en los procesos de contratación pública.

9. Con el fin de prevenir la generación de residuos de envases industriales y comerciales y promover la implantación de los envases reutilizables en la actividad económica, los propietarios y proveedores de servicios de envases reutilizables industriales y comerciales, sean primarios, secundarios o terciarios, son a efectos de esta ley los operadores de la preparación para la reutilización y pueden constituirse a tal efecto como sistemas de gestión de envases reutilizables. Una vez constituidos, están obligados a comunicar a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular la cantidad de envases reutilizables puestos en el mercado cada año y el número de retornos para la preparación para su reutilización.

Los envases industriales y comerciales, primarios secundarios o terciarios, gestionados por un sistema de gestión de envases reutilizables, una vez usados, tendrán que devolverse por el poseedor al operador responsable con el fin de prepararlos para su reutilización. Los sistemas de gestión de envases industriales y comerciales reutilizables se tendrán que organizar de acuerdo con el que establece el anexo 3 de esta ley.

La Generalitat Valenciana en el ejercicio de sus competencias y potestades velará por la defensa de la propiedad intelectual e industrial de los envases reutilizables industriales y comerciales primarios, secundarios o terciarios, puestos al mercado por los operadores de sistemas de gestión de envases reutilizables, así como el reconocimiento de la propiedad de aquellos en el mercado para garantizar su recuperación, preparación para la reutilización y gestión como residuo, una vez agotado su ciclo de vida.

*Artículo 33. Reducción de los residuos alimentarios*

1. El Programa de prevención de residuos de la Comunitat Valenciana tendrá que contener un apartado específico sobre reducción de los residuos alimentarios, en el cual se tendrán que especificar las actuaciones a llevar a cabo por parte de la administración autonómica en esta materia, de acuerdo con las orientaciones, actuaciones y líneas de trabajo establecidas en el Programa estatal de prevención de residuos, con el fin de cumplir los objetivos establecidos en las letras g y h del apartado 1 del artículo 32 de esta ley.

2. El Consell tendrá que llevar a cabo todas las actuaciones que estén dentro del ámbito de sus competencias dirigidas a la prevención y la reducción de las pérdidas y del despilfarro alimentarios en la producción primaria, la transformación y la fabricación, la distribución mayorista y minorista de alimentos, los servicios de hostelería y restauración y los hogares. En este sentido, al menos, tendrá que:

a) Realizar un diagnóstico sobre las pérdidas y el despilfarro alimentarios en la Comunitat Valenciana y elaborar una estrategia valenciana de prevención y reducción del despilfarro y de las pérdidas alimentarios con el horizonte 2030.

b) Desarrollar una regulación, mediante los instrumentos jurídicos adecuados, dirigida a la disminución del despilfarro y de la pérdida alimentarios que, como mínimo:

I. Evite la eliminación como residuos de los alimentos en buen estado a los establecimientos mayoristas y minoristas que comercializan alimentos.

II. Informe y conciencie a las personas consumidoras respecto al impacto ambiental, social y económico del despilfarro y de la pérdida de alimentos, tanto a escala de unidad familiar y local como del conjunto de la sociedad, el territorio y el medio ambiente.

III. Establezca las condiciones de seguridad alimentaria y sanitaria para posibilitar la entrega segura a comedores sociales y particulares que lo necesiten, de comer cocinado excedente de comedores colectivos públicos o privados y de establecimientos de alimentación, hostelería y restauración.

IV. Contemple el espigueo como actividad complementaria y sin ánimo de lucro para la prevención de las pérdidas alimentarias.

3. De acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, las empresas de la producción primaria, las industrias alimentarias, y las empresas de distribución y de restauración colectiva tendrán que priorizar por este orden:

a) La donación de alimentos y otros tipos de redistribución para consumo humano, o la transformación de los productos que no se han vendido, pero que continúan siendo aptos para el consumo.

b) La alimentación animal y la fabricación de piensos.

c) Su uso como subproductos en otra industria.

d) En última instancia, ya como residuos, al reciclaje y, en particular, a la obtención de compost y digerido de máxima calidad (de conformidad con el artículo 14, apartado 2 del Real decreto 1051/2022, de 27 de diciembre, por el que se establecen las normas para la nutrición sostenible de suelos agrarios y el anexo VIII a que se remite) para su uso en los suelos con el objetivo de producir un beneficio a estos y, cuando no sea posible lo anterior, a la obtención de combustibles. **6**

4. Las entidades que cumplan los requisitos establecidos en la Ley orgánica 1/2002, de 22 de marzo, reguladora del derecho de asociación, y los indicados en los artículos 2 y 3 de la Ley 49/2002, de 23 de diciembre, de régimen fiscal de las entidades sin fines lucrativos y de los incentivos fiscales al mecenazgo, para ser reconocidas como entidades sin fines lucrativos, y que tengan en sus estatutos como fines y actividades sociales, los asistenciales o benéficos, tendrán que tener la consideración, a efectos fiscales, de consumidores finales, tal como estos se definen en la Ley 17/2011, de 5 de julio, de seguridad alimentaria y nutrición, respecto a los donantes de alimentos, pero tendrán que mantener las obligaciones como operadores alimentarios respecto a sus beneficiarios, en los términos que establece dicha ley.

5. Las entidades locales pueden establecer también medidas para favorecer la reducción de los residuos alimentarios, si procede, en colaboración con los establecimientos de restauración y distribución de alimentos, y teniendo en cuenta lo establecido en los programas estatal y autonómico.

6. En cuanto a la reducción del residuo alimentario en las empresas de distribución alimentaria y de restauración, las entidades locales pueden establecer en las correspondientes ordenanzas sobre la financiación de los servicios de recogida de residuos, bonificaciones en las tasas o, si es procedente, en las prestaciones patrimoniales de carácter público no tributario que graban la prestación de estos servicios de recogida, en los términos previstos en la disposición final primera de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

7. Obligaciones de la administración pública:

a) La administración pública y el resto de entidades del sector público tienen las obligaciones siguientes:

I) Incorporar, en los contratos públicos y los convenios de gestión de servicios relacionados con la gestión de alimentos, cláusulas para prevenir las pérdidas y el despilfarro y las pérdidas alimentarias.

II) Facilitar la creación de espacios y de sistemas para la distribución de los excedentes alimentarios.

III) Dotar de incentivos económicos los proyectos que incluyan la reducción del despilfarro y de la pérdida alimentarios y que generan el empleo de colectivos desfavorecidos.

IV) Elaborar un directorio de referencia con la información de las pérdidas y el despilfarro alimentarios de las empresas y entidades, desglosada por territorios, que facilite a los agentes de la cadena alimentaria el destino de los alimentos a diferentes usos de acuerdo con la jerarquía de prioridades establecida por la administración.

V) Velar para que la publicidad institucional, especialmente la que va dirigida a los menores, fomente el consumo responsable de alimentos.

VI) Elaborar el Plan estratégico de prevención de las pérdidas y el despilfarro alimentarios, que se tendrá que desarrollar por reglamento.

VII) Facilitar guías para la elaboración de los planes propios o colectivos de prevención de las pérdidas y el despilfarro alimentarios.

VIII) Incluir en los programas de alimentación en las escuelas medidas educativas para prevenir las pérdidas y el despilfarro alimentarios.

IX) Habilitar al departamento de la administración autonómica con competencias respecto a la reducción del despilfarro de alimentos a la creación de un sello de buenas prácticas al aprovechamiento alimentario.

8. Derechos de las personas consumidoras:

a) Recibir información por parte de la administración pública y de las empresas alimentarias sobre programas de prevención de las pérdidas y el despilfarro alimentarios.

b) Obtener información veraz y suficiente sobre el estado de los alimentos que reciben como donación.

c) Llevarse de los establecimientos de restauración los alimentos que no hayan consumido.

d) Quedan excluidos de la facultad establecida por la letra c del apartado 1 los alimentos servidos procedentes de los servicios que no hayan sido contratados directamente por el consumidor.

9. La administración pública tendrá que llevar a cabo las acciones siguientes:

a) Sensibilizar, formar y capacitar a todos los agentes de la cadena alimentaria sobre la necesidad de prevenir las pérdidas y el despilfarro alimentarios, recuperar el valor de los alimentos y promover el aprovechamiento, y especialmente sobre la diferencia entre la fecha de consumo preferente y la fecha de caducidad.

b) Incluir, dentro de los planes educativos, elementos de concienciación, información y educación sobre las pérdidas y el despilfarro alimentarios.

c) Promover la investigación y la innovación para explorar nuevas vías de prevención de las pérdidas y el despilfarro alimentarios y de aprovechamiento de los alimentos, incentivando la tarea de las universidades y de los institutos de investigación tecnológica alimentaria.

d) Promocionar instrumentos económicos y financieros e incorporar la prevención de las pérdidas y el despilfarro alimentarios y el aprovechamiento de los alimentos como criterios para valorar en las acciones de fomento de las actividades empresariales, en el marco del desarrollo de la economía circular y la bioeconomía y la mitigación del cambio climático.

e) Incorporar la prevención de las pérdidas y el despilfarro alimentarios entre los requisitos de los distintivos de calidad ambiental, los sistemas de gestión ambiental y otros instrumentos equivalentes.

f) Incentivar la adopción de acuerdos o convenios de colaboración entre los agentes de la cadena alimentaria y las entidades de iniciativa social.

g) Impulsar proyectos cívicos, comunitarios, de participación ciudadana y de voluntariado que tengan la finalidad de sensibilizar y promocionar las prácticas para prevenir las pérdidas y el despilfarro alimentarios, preferentemente los proyectos de inserción sociolaboral o de atención de colectivos vulnerables.

*Artículo 34. Contratación pública sostenible para la reducción de residuos y la economía circular*

1. En el plazo de doce meses desde la entrada en vigor de esta ley, el Consejo tendrá que aprobar un plan de contratación pública sostenible con los objetivos de prevenir los residuos e impulsar la economía circular. En este plan se tendrán que establecer los criterios a aplicar en el ámbito de la contratación y compra públicas de la administración pública valenciana y de su sector público instrumental. Al menos se tendrán que desarrollar los criterios para la contratación y compra públicas respecto a los aspectos siguientes:

a) En los comedores colectivos dependientes de la administración pública valenciana y su sector público instrumental, o bien sostenidos con fondos públicos autonómicos, reducción de los residuos alimentarios, fomento de la adquisición de alimentos bajo criterios de dieta mediterránea, producción de proximidad y de temporada, gestión ambiental sostenible de la producción de alimentos y contribución a la biodiversidad agraria y marina.

b) Priorización de la adquisición de productos y materiales reutilizables, reutilizados, reparados, biodegradables, reciclables y reciclados.

c) En los pliegos de condiciones técnicas de contratación pública de proyectos y ejecución de obras, inclusión de criterios de diseño bioclimático, autoconsumo a partir de energías renovables, suministro de energía procedente de fuentes de energía renovable, soluciones basadas en la naturaleza y objetivos cuantitativos respecto a la utilización de materiales reutilizables, biodegradables, reciclables y reciclados, de elevada durabilidad, de proximidad o de bajo impacto ambiental conforme el análisis de ciclo de vida, de acuerdo con el tipo de obra de que se trate.

d) Priorización de la adquisición y el uso de productos de diseño ecológico, ajustados a los criterios de la Resolución del Parlamento Europeo, de 31 de mayo de 2018, sobre la aplicación de la Directiva 2009/125/CE, sobre diseño ecológico.

e) Priorización de la adquisición y uso de productos con etiqueta ecológica europea (EU Ecolabel), de acuerdo con el Reglamento (CE) número 66/2010 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 25 de noviembre de 2009, relativo a la etiqueta ecológica de la Unión Europea, y el Real decreto 234/2013, de 5 de abril, por el que se establecen normas para la aplicación del Reglamento (CE) número 66/2010, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 25 de noviembre de 2009, relativo a la etiqueta ecológica de la Unión Europea.

f) Priorización de la adquisición de productos y servicios registrados en sistemas con declaraciones ambientales de producto (environmental product declarations, EPD), conforme a la norma internacional ISO 14025, basada en el análisis de ciclo de vida.

*Artículo 35. Film no envase y embalajes no reutilizables y difícilmente o no reciclables***7**

1. Queda prohibido en la Comunitat Valenciana el etiquetado de bolsas de plástico y film que legalmente no estén considerados como envases por la normativa básica estatal, así como de embalajes legalmente considerados envases pero que no sean reciclables por las tecnologías disponibles, que contengan la expresión "envases", "envase" o similar, en tanto estos materiales no estén adheridos a los sistemas de responsabilidad ampliada del productor o los sistemas integrados de gestión.

2. En relación a la comercialización de paquetes de latas de bebidas o botellas de bebidas mediante envases secundarios, se estará a lo dispuesto en el artículo 37 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular y su real decreto de desarrollo. A este respecto, y en aplicación de lo previsto en el artículo 8.2 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, la Generalitat Valenciana podrá aplicar sistemas de incentivo fiscal autonómicos a los fabricantes y productores implantados en la Comunitat Valenciana, según las siguientes especificaciones:

Para los envases secundarios de plástico film que contengan al menos un 50 % de plástico reciclado y no fragmentable, según la norma UNE-EN 15343:2008, a partir del 1 de enero de 2024, debiendo ser del 70 % a partir del 1 de enero de 2025.

Para los envases secundarios de plástico film que contengan al menos un 50 % de plástico de origen biológico, certificado mediante la norma UNE-CEN/TS 16137:2012, a partir del 1 de enero de 2024, debiendo ser del 70 % a partir del 1 de enero de 2025.

Para los envases secundarios de plástico film que contengan al menos un 50 % de materias primas renovables, bioplásticos o materiales provenientes del reciclaje químico de plásticos, certificado mediante un esquema de certificación basado en la trazabilidad y el balance de masas como la certificación ISCC Plus u otras relacionadas, a partir del 1 de enero de 2024, debiendo ser del 70 % a partir del 1 de enero de 2025.

3. En relación a la comercialización de envases mediante anillas de plástico, y al objeto de avanzar en lo previsto en el artículo 55.4 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, se fomentará su eliminación o sustitución gradual por otros tipos de elementos:

Antes del 31 de diciembre de 2024, eliminar o sustituir el 50 % de las anillas de plástico que se pongan en el mercado en la Comunitat Valenciana.

Antes del 31 de diciembre de 2025, eliminar o sustituir el 70 % de las anillas de plástico que se pongan en el mercado en la Comunitat Valenciana.

Antes del 31 de diciembre de 2026, eliminar o sustituir el 90% de las anillas de plástico que se pongan en el mercado en la Comunitat Valenciana.

4. Asimismo, se fomentará la eliminación gradual del embalaje de comidas cocinadas mediante envases:

a) que no sean reutilizables,

b) que no sean compostables según la norma UNE EN 13.432: 2000

c) que no sean de aluminio, cartón, madera o de cualquier otro material fácilmente reciclable, tanto en el envase del alimento como en el film de recubrimiento, en caso de tenerlo.

En caso de tratarse de recipientes desechables, deberán estar adheridos a un sistema de responsabilidad ampliada del productor o un sistema integrado de gestión de acuerdo con la normativa básica estatal.

La conselleria competente en materia de residuos, en uso del mejor conocimiento disponible, establecerá y publicará periódicamente una relación de materiales considerados fácilmente reciclables, que se actualizará teniendo en cuenta la evolución del mercado y de las técnicas disponibles de separación, clasificación y reciclaje de materiales.

5. En los establecimientos de hostelería, restauración y cáterin, se procurará evitar el uso de productos alimentarios en envases monodosis que no sean como mínimo reciclables, a excepción de aquellas restricciones establecidas por el Real decreto 895/2013. En aplicación de lo dispuesto en el artículo 56.a de la Ley 7/2022, de 8 de abril, no se proporcionarán utensilios desechables para el consumo de alimentos y bebidas en el mismo local, a excepción de los consumibles de celulosa.

*Artículo 36. Fomento de la durabilidad de los productos*

1. Para fomentar la durabilidad de los productos, las administraciones autonómica y local, en el ámbito de sus competencias, tendrán que fomentar el ecodiseño, la fabricación y el uso de productos que sean eficientes en el uso de recursos, duraderos y fiables (también en términos de vida útil y ausencia de obsolescencia prematura), reparables, reutilizables y actualizables.

2. Las administraciones públicas autonómicas y locales de la Comunitat Valenciana tendrán que fomentar, en el ámbito de sus competencias, la creación y el desarrollo de un tejido comercial de venta de productos de segunda mano, reutilizados o reparados, de un tejido empresarial de reparación y reutilización de productos, así como de un tejido empresarial de producción de envases de bebidas reutilizables.

A tales efectos, en un plazo de doce meses desde la entrada en vigor de esta ley, el Consell tendrá que poner en marcha medidas de incentivo y apoyo económico que pueden financiarse con cargo al Fondo Ambiental de Residuos y Economía Circular.

3. El Consell tendrá que poner en marcha líneas de ayuda y promoción de proyectos de investigación, desarrollo e innovación (I+D+I) e iniciativas de interés social en relación con:

a) el ecodiseño.

b) la obtención y utilización de materiales no tóxicos en la producción de bienes y servicios.

c) la obtención y utilización de materias primas. renovables y de materiales recuperados y reciclados.

d) la reutilización de productos.

e) la reparación de productos.

f) la simbiosis industrial.

g) las operaciones de gestión de residuos que minimizan su impacto ambiental y climático.

h) la aplicación de los criterios de economía circular a las cadenas de valor de bienes y servicios.

i) la formación y la educación ambiental para la prevención y gestión de residuos.

4. A fin de evitar la obsolescencia prematura de determinados productos, el Consell tendrá que colaborar con el ministerio con competencias de transición ecológica para llevar a cabo estudios específicos que analicen la vida útil de estos, y que sirven de base para adoptar medidas encaminadas a evitar esta obsolescencia y tendrá que informar sobre el desarrollo y resultados de esta colaboración interadministrativa a las Corts Valencianes en el plazo de dos años desde la entrada en vigor de esta ley.

5. El Consell, a través de las consellerias con competencias en materia de industria, investigación y desarrollo, innovación y medio ambiente, tendrá que colaborar con la administración general del Estado para establecer las medidas para potenciar la unificación de criterios en las universalizaciones de conectores eléctricos, cargadores de móviles, baterías y pilas recargables, así como en la unificación de criterios para la fabricación de aparatos electrónicos desmontables y con baterías independientes, que faciliten la reparación y la reposición de componentes.

*Artículo 37. Envases reutilizables de bebidas*

1. Sin perjuicio de lo establecido en la normativa estatal en materia de responsabilidad ampliada del productor, los establecimientos minoristas de alimentación de la Comunitat Valenciana tendrán que ofrecer en sus puntos de venta:

a) A partir del 1 de enero de 2026:

I. Al menos una referencia de bebida en envase reutilizable, si el establecimiento tiene una superficie comercial inferior a 120 m².

II. Al menos tres referencias de bebida en envase reutilizable, si el establecimiento tiene una superficie comercial de 120 m² o superior e inferior a 300 m².

b) A partir del 1 de enero de 2025:

I. Al menos cuatro referencias de bebida en envase reutilizable, si el establecimiento tiene una superficie comercial de 300 m² o superior e inferior a 1.000 m².

II. Al menos cinco referencias de bebida en envase reutilizable, si el establecimiento tiene una superficie comercial de 1.000 m² o superior e inferior a 2.500 m².

III. Al menos siete referencias de bebida en envase reutilizable, si el establecimiento tiene una superficie comercial de 2.500 m² o superior.

2. Previa petición de la persona titular del establecimiento de comercialización de alimentos, la administración local puede autorizar el emplazamiento de almacenamiento de cajas de envases de bebida usados en plazas de parking del establecimiento comercial que no sean utilizadas habitualmente, siempre que se cumplan los requisitos mínimos de aparcamiento establecidos por la legislación vigente en materia de comercio y urbanismo para el tipo de establecimiento comercial del cual se trate. A estos efectos, las administraciones locales tendrán que adoptar las correspondientes ordenanzas municipales en el plazo máximo de dos años desde la entrada en vigor de esta ley. Este espacio para el servicio de retorno y de almacenamiento de envases tendrá que estar señalizado para facilitar la identificación.

3. El servicio de retorno de envases reutilizables de bebida usados se tendrá que prestar al menos a través de una de las puertas de acceso del establecimiento.

4. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular está facultada para desarrollar los procedimientos necesarios para obtener, a través de las fuentes de información de ámbito estatal o bien directamente de los productores de envases de bebidas o sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor, los datos relativos a las cantidades introducidas de envases reutilizables en el mercado de ámbito estatal y las correspondientes al mercado de la Comunitat Valenciana, así como todos aquellos datos e información necesarias para el control eficiente de las obligaciones y cumplimiento de objetivos en materia de reutilización de envases vinculados a los sistemas de responsabilidad ampliada del productor.

5. A los efectos de este artículo, resulta indiferente que los envases reutilizables de bebida sean de vidrio, plástico o cualquier otro material que pueda someterse a las operaciones de reutilización para la reintroducción en el mercado.

6. A todos los efectos, los envases de bebidas en tanto estén dentro del canal de reutilización, no constituyen residuos.

7. A la finalización de la vida útil de reutilización de los materiales, los envases reutilizables de bebida tendrán que ser gestionados como residuos a través del gestor autorizado o sistema integrado de gestión o sistema colectivo de responsabilidad ampliada del productor correspondientes.

8. La Generalitat Valenciana puede establecer otros mecanismos de incentivo económico en materia de circulación de envases reutilizables, sean de bebidas o no, que los agentes económicos puedan introducir al mercado a través de los sistemas ordinarios de distribución y comercio, por encima de los objetivos mínimos fijados en esta normativa.

9. Desde la entrada en vigor de esta ley, la conselleria competente en materia de gestión de residuos tendrá que realizar un seguimiento de los niveles de logro de los objetivos establecidos en este artículo.

10. En caso de que se devuelva un envase reutilizable sin comprar uno nuevo, entre las referencias de venta al establecimiento comercial, el establecimiento comercial está obligado al retorno del importe económico de la fianza del depósito prevista en la normativa estatal en la materia o normativa que la sustituya.

11. La interpretación de las prescripciones aplicables a envases reutilizables de bebidas debe hacerse de conformidad con lo dispuesto en la legislación básica del Estado y, en particular, en el Real decreto 1055/2022, de 27 de diciembre, de envases y residuos de envases. **8**

12. Para los envases empleados en la venta a distancia facilitados por las empresas de mensajería o paquetería, son estas empresas las que, en nombre de los productores de producto, tendrán que cumplir con las obligaciones financieras y de información, así como organizativas cuando proceda, de acuerdo con la normativa básica estatal.

De igual forma, para los envases empleados en la venta a distancia por las plataformas de comercio electrónico, cuando estas faciliten a un tercero la comercialización de sus productos envasados, son estas plataformas las que, en nombre de los productores de producto, tendrán que cumplir con las obligaciones financieras y de información, así como organizativas cuando proceda, de acuerdo con la normativa básica estatal.

TÍTULO V

Gestión de residuos

CAPÍTULO I

Obligaciones en la gestión de residuos

*Artículo 38. Obligaciones del productor inicial u otro poseedor relativas a la gestión de sus residuos*

1. El productor inicial u otro poseedor de residuos está obligado a asegurar el tratamiento adecuado de sus residuos, en conformidad con los principios establecidos en el artículo 6.1.a y 6.1.b. Para lo cual, dispone de las siguientes opciones:

a) Realizar el tratamiento de los residuos por sí mismo, siempre que disponga de la correspondiente autorización para llevar a cabo la operación de tratamiento.

b) Encargar el tratamiento de sus residuos a un negociante registrado o a un gestor de residuos autorizado que haga operaciones de tratamiento.

c) Entregar los residuos a una entidad pública o privada de recogida de residuos, incluidas las entidades de economía social, para su tratamiento, siempre que estén registradas conforme al que se establece en esta ley.

Estas obligaciones deben acreditarse documentalmente.

2. Cuando los residuos se entregan desde el productor inicial o poseedor a alguna de las personas físicas o jurídicas mencionadas en el apartado anterior para el tratamiento intermedio o a un negociante, como norma general no hay exención de la responsabilidad de llevar a cabo una operación de tratamiento completo. La responsabilidad del productor inicial o poseedor del residuo concluye cuando quede debidamente documentado el tratamiento completo, a través de los correspondientes documentos de traslado de residuos, y cuando sea necesario, mediante un certificado o declaración responsable de la instalación de tratamiento final, los cuales pueden ser solicitados por el productor inicial o poseedor. Todo ello sin perjuicio de las posibles exenciones que se puedan establecer en las normas a las que se refiere la disposición final cuarta, apartado 1.d de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

3. El productor inicial u otro poseedor de residuos domésticos debe separar en origen sus residuos y entregarlos en los términos que se establezcan en las ordenanzas de las entidades locales, de acuerdo con lo establecido en el artículo 42.

El productor inicial u otro poseedor de residuos comerciales no peligrosos debe separar en origen y gestionar los residuos en conformidad con las obligaciones establecidas en el artículo 42, y acreditar documentalmente la correcta gestión ante la entidad local, o bien puede acogerse al sistema público de gestión de estos, cuando exista, en los términos que establezcan las ordenanzas de las entidades locales. Si de la documentación se manifiesta una gestión incorrecta o deficitaria, esta debe remediarse en el plazo que establezca la autoridad competente, en caso contrario el productor debe adherirse al servicio municipal de recogida. El productor inicial u otro poseedor de residuos comerciales no peligrosos debe reportar la gestión de los mismos a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular para garantizar la trazabilidad de los residuos hasta la planta de tratamiento.

En caso de incumplimiento de las obligaciones de gestión de residuos comerciales no peligrosos por su productor u otro poseedor, la entidad local debe asumir subsidiariamente la gestión y puede repercutir el coste real de esta al obligado a realizarla. Todo ello sin perjuicio de las responsabilidades en que el obligado hubiera podido incurrir.

La responsabilidad de los productores iniciales u otros poseedores de residuos domésticos y, si procede, comerciales no peligrosos, concluye cuando los hayan entregado en los términos previstos en las ordenanzas de las entidades locales y en el resto de la normativa aplicable.

4. Para facilitar la gestión de sus residuos, el productor inicial u otro poseedor de residuos estará obligado a:

a) Identificar los residuos, antes de la entrega para su gestión, conforme a lo que se establece en el artículo 6 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y, en el supuesto de que sean residuos peligrosos, determinar sus características de peligrosidad.

En el caso de residuos entregados por los barcos a instalaciones portuarias receptoras, la identificación de los residuos por parte del barco como productor inicial se debe hacer en conformidad con el Convenio internacional para prevenir la contaminación por los barcos (Convenio Marpol), la normativa de la Unión Europea y el Real decreto 128/2022, de 15 de febrero, sobre instalaciones portuarias receptoras de desechos de barcos.

b) Suministrar a las empresas autorizadas para llevar a cabo la gestión de residuos la información necesaria para su adecuado tratamiento, incluyendo la establecida en el apartado anterior.

c) Proporcionar a las entidades locales información sobre los residuos que les entregan cuando presentan características especiales, que puedan producir trastornos en el transporte, recogida, valorización o eliminación.

d) Informar inmediatamente a la conselleria competente en materia de medio ambiente en caso de desaparición, pérdida o escape de residuos peligrosos o de aquellos que por su naturaleza o cantidad puedan dañar el medio ambiente.

5. Las normas de cada flujo de residuos pueden establecer la obligación del productor u otro poseedor de residuos de separarlos por tipos de materiales, en los términos y condiciones que reglamentariamente se determinen y siempre que esta obligación sea técnica, económica y medioambientalmente factible y adecuada, para cumplir los criterios de calidad necesarios para los sectores de reciclaje correspondientes.

6. El productor de residuos peligrosos está obligado a subscribir un seguro u otra garantía financiera que cubra las responsabilidades a que puedan dar lugar sus actividades atendiendo a sus características, peligrosidad y potencial de riesgo, debiendo cumplir con lo previsto en el artículo 23.5.c de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular. Quedan exentos de esta obligación los productores de residuos peligrosos que generen menos de 10 toneladas en el año.

*Artículo 39. Obligaciones del productor inicial u otro poseedor relativas al*  almacenamiento, la mezcla, el envasado y el etiquetado de residuos

1. En relación con el almacenamiento, la mezcla, el envasado y el etiquetado de residuos en el lugar de producción, el productor inicial u otro poseedor de residuos está obligado a:

a) Disponer de una zona habilitada e identificada para el correcto almacenamiento de los residuos que reúna las condiciones adecuadas de higiene y seguridad mientras se encuentran en su poder. En el caso de almacenamiento de residuos peligrosos, estos deben estar protegidos de la intemperie y con sistemas de retención de vertidos y derrames.

La duración máxima del almacenamiento de los residuos no peligrosos en el lugar de producción debe ser inferior a dos años cuando se destinen a valorización y a un año cuando se destinen a eliminación.

En el caso de los residuos peligrosos, en ambos supuestos la duración máxima es de seis meses; en supuestos excepcionales, la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, por causas debidamente justificadas y siempre que se garantice la protección de la salud humana y el medio ambiente, puede modificar este plazo de almacenamiento que se lleve a cabo en la Comunitat Valenciana, ampliándolo como máximo otros seis meses.

Los plazos mencionados empezarán a computar desde que se inicie el depósito de residuos en el lugar de almacenamiento, debiendo constar la fecha de inicio en el archivo cronológico y también en el sistema de almacenamiento (jaulas, contenedores, estanterías, entre otras) de esos residuos.

b) No mezclar residuos no peligrosos si ello dificulta su valorización en conformidad con el artículo 6.1.b.

c) No mezclar ni diluir los residuos peligrosos con otras categorías de residuos peligrosos ni con otros residuos, sustancias o materiales.

En caso de que los residuos peligrosos se hayan mezclado ilegalmente, al margen de la responsabilidad en la que haya incurrido el productor inicial o poseedor por la infracción cometida, el productor inicial u otro poseedor tendrán la obligación de entregárselos a un gestor autorizado para que lleve a cabo la separación, cuando sea técnicamente viable y necesaria, para cumplir con lo establecido en el artículo 6. En el supuesto de que esta separación no sea técnicamente viable ni necesaria, el productor inicial u otro poseedor lo justificará ante la autoridad competente y tendrá que entregarlos para su tratamiento a una instalación que haya obtenido una autorización para gestionar este tipo de mezcla.

d) Envasar los residuos peligrosos en conformidad con lo establecido en el artículo 35 del Reglamento (CE) n.º 1272/2008 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 16 de diciembre de 2008, sobre clasificación, etiquetado y envasado de sustancias y mezclas, y por el cual se modifican y derogan las directivas 67/548/CEE y 1999/45/CE y se modifica el Reglamento (CE) n.º 1907/2006.

e) Los recipientes o envases que contengan residuos peligrosos deben estar etiquetados cumpliendo los requisitos establecidos el apartado e del artículo 21 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para la economía circular.

2. En conformidad con el artículo 22 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para la economía circular, las obligaciones a las que se refiere el apartado 1 no son de aplicación a las fracciones separadas de residuos domésticos peligrosos hasta que no hayan sido entregadas para su tratamiento en los puntos de recogida establecidos por las entidades locales de acuerdo con lo que disponen sus ordenanzas en aplicación de la obligación establecida en el artículo 42.2, ni son de aplicación a los residuos domésticos mezclados.

*Artículo 40. Obligaciones de los gestores de los residuos*

1. Las entidades o empresas que realicen actividades de recogida de residuos con carácter profesional tienen que:

a) Acopiar, clasificar y almacenar inicialmente en una instalación autorizada los residuos en las condiciones adecuadas conforme a lo que se prevé en su autorización y disponer de acreditación documental de estas operaciones.

b) Envasar y etiquetar los residuos conforme a la normativa vigente para su posterior transporte, cuando el productor inicial o poseedor no tenga tales obligaciones.

c) Entregar los residuos para su tratamiento a entidades o empresas autorizadas, y disponer de una acreditación documental de esta entrega, de la cual deben dar traslado al productor inicial o a otro poseedor de los residuos, en cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 38.1 y 38.2. Esta acreditación al productor inicial o a otro poseedor no es aplicable en el caso de los residuos de competencia local.

2. Las entidades o empresas que transportan residuos con carácter profesional tienen que:

a) Transportar, por encargo del operador del traslado, los residuos desde el productor inicial u otro poseedor hasta la planta de tratamiento, cumpliendo las prescripciones de las normas de transportes, las restantes normas aplicables y las previsiones contractuales y disponer de una acreditación documental de la entrega.

b) Mantener los residuos separados e identificados durante su transporte y, en el caso de los residuos peligrosos, envasados y etiquetados con arreglo a la normativa vigente. En ningún caso se ha admitir la carga de envases que no se encuentren adecuadamente cerrados, o que presenten defectos en su etiquetado cuando este sea preceptivo.

3. Las entidades o empresas que realicen una actividad de tratamiento de residuos deben:

a) Efectuar las comprobaciones oportunas para proceder a la recepción y, en su caso, aceptación según lo convenido en el contrato de tratamiento.

Para lo cual, la entidad o empresa que realice una actividad de tratamiento de residuos debe disponer de un protocolo de aceptación de los residuos, peligrosos y no peligrosos que les permita efectuar un control cualitativo y cuantitativo de estos, a fin de verificar su adecuación al proceso y a las condiciones de ejercicio autorizados. Para aplicar este protocolo, debe estar capacitado para realizar aquellas pruebas, ensayos o analíticas que resulten necesarios para caracterizar los residuos que son objeto de tratamiento. Con esta finalidad, debe disponer de un laboratorio propio de análisis fisicoquímico, con equipamiento adecuado y personal cualificado para su gestión, o bien disponer de un contrato con una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental con solvencia técnica y profesional acreditadas por la Entidad Nacional de Acreditación (Enac) a tal efecto.

b) Llevar a cabo el tratamiento de los residuos entregados conforme a lo previsto en su autorización y acreditarlo documentalmente; en el caso de las instalaciones sujetas a autorización ambiental integrada, conforme a las mejores técnicas disponibles.

Para asegurar el adecuado funcionamiento de la actividad de tratamiento, la entidad o empresa debe disponer de un responsable técnico cualificado encargado de la supervisión de la correcta ejecución de las operaciones de tratamiento autorizadas y del cumplimiento de las obligaciones derivadas de su ejercicio.

c) Tomar las medidas necesarias para garantizar en todo momento el funcionamiento técnico óptimo de las instalaciones de tratamiento de los residuos con el objetivo de reducir al máximo los flujos de rechazo de residuos destinados a vertedero y de maximizar la recuperación de materiales y subproductos que deberán gestionarse en gestores autorizados de recuperación y reciclaje, independientemente de las controversias económicas que puedan existir, las cuales deben resolverse mediante acuerdo o por vía judicial.

d) Disponer de una báscula para pesar los residuos en la entrada y salida de la planta a fin de llevar un control adecuado del balance de masas de los residuos tratados.

e) Gestionar adecuadamente los residuos que produzcan a consecuencia de su actividad.

4. Los negociantes y agentes deben cumplir con lo declarado en su comunicación de actividades y con las cláusulas y condiciones asumidas contractualmente.

Los negociantes deben desarrollar su actividad con residuos peligrosos y no peligrosos que tengan valor positivo y deben acreditar documentalmente esta condición en la correspondiente comunicación.

Los negociantes están obligados a asegurar que se lleva a cabo una operación completa y adecuada de tratamiento de los residuos que adquieran y a acreditarlo documentalmente al productor inicial u otro poseedor de estos residuos por medio del documento de identificación del traslado.

5. Los gestores de residuos están obligados a:

a) Disponer de una zona habilitada e identificada para el correcto almacenamiento de los residuos que reúna las condiciones que fije su autorización. En el caso de almacenamiento de residuos peligrosos, estos deben estar protegidos de la intemperie y con sistemas de retención de vertidos y derrames. La duración máxima del almacenamiento de los residuos no peligrosos será inferior a dos años cuando se destinen a valorización y en un año cuando se destinen a eliminación. En el caso de los residuos peligrosos, en ambos supuestos, la duración máxima será de seis meses; en supuestos excepcionales, la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, por causas debidamente justificadas y siempre que se garantice la protección de la salud humana y el medio ambiente, puede modificar este plazo de almacenamiento que se lleve a cabo en la Comunitat Valenciana, ampliándolo como máximo seis meses más.

Durante su almacenamiento, los residuos deben permanecer identificados y, en el caso de los residuos peligrosos, además deben estar envasados y etiquetados con arreglo a la normativa vigente.

Los plazos mencionados empiezan a computar desde que se inicia el depósito de residuos en el lugar de almacenamiento; debe constar la fecha de inicio en el archivo cronológico y en el sistema de almacenamiento (jaulas, contenedores, estanterías, entre otros) de estos residuos.

b) Constituir una fianza en el caso de los residuos peligrosos, y en el resto de los casos, cuando así lo exijan las normas que regulen la gestión de residuos específicos o las que regulan operaciones de gestión. Esta fianza tiene por objeto responder frente a la administración del cumplimiento de las obligaciones que se deriven del ejercicio de la actividad y de la autorización o comunicación.

c) Subscribir un seguro o constituir una garantía financiera equivalente en el caso de tratarse de negociantes, transportistas y entidades o empresas que realicen operaciones de tratamiento de residuos peligrosos y, en el resto de los casos, cuando así lo exijan las normas que regulen la gestión de residuos específicos o las que regulen operaciones de gestión, para cubrir las responsabilidades que se deriven de tales operaciones. Esta garantía, en las condiciones y con la suma que se determinen reglamentariamente, debe cubrir:

1.º Las indemnizaciones debidas por muerte, lesiones o enfermedad de las personas.

2.º Las indemnizaciones debidas por daños en las cosas.

3.º Los costes de reparación y recuperación del medio ambiente alterado. Esta cuantía se debe determinar con arreglo a las previsiones de la legislación sobre responsabilidad medioambiental.

d) No mezclar residuos peligrosos con otras categorías de residuos peligrosos ni con otros residuos, sustancias o materiales. La mezcla incluye la dilución de sustancias peligrosas.

La conselleria competente en materia de residuos puede permitir mezclas solo cuando:

1.º La operación de mezclado sea efectuada por una empresa autorizada;

2.º no aumenten los impactos adversos de la gestión de los residuos sobre la salud humana y el medio ambiente, y

3.º la operación se haga conforme a las mejores técnicas disponibles.

En caso de que los residuos peligrosos se hayan mezclado ilegalmente, al margen de la responsabilidad en que se haya incurrido por la infracción cometida, el gestor está obligado a llevar a cabo la separación, bien por sí mismo o por otro gestor, cuando sea técnicamente viable y necesario, para cumplir con lo que se establece en el artículo 6.1.a. En caso de que esta separación no sea técnicamente viable ni necesaria, el gestor lo debe justificar ante la conselleria competente en materia de residuos y entregar los residuos peligrosos para su tratamiento a una instalación que disponga de autorización para gestionar este tipo de mezclas.

e) En caso de que el gestor deba proceder al envasado y etiquetado de residuos peligrosos, debe hacerlo en conformidad con el artículo 39.6.d) y e).

CAPÍTULO II

Medidas y objetivos en la gestión de residuos

*Artículo 41. Preparación para la reutilización, reciclaje y valorización de residuos*

1. El Consell y las entidades locales, en el ámbito de sus competencias, deben adoptar las medidas necesarias para asegurar que los residuos se destinen a preparación para la reutilización, reciclaje u otras operaciones de valorización, en conformidad con el artículo 6 de esta ley.

2. El Consell y las entidades locales, en el ámbito de sus competencias, deben promover las actividades de preparación para la reutilización, en particular:

a) Fomentar el establecimiento de redes de preparación para la reutilización y de reparación y el apoyo a tales redes, especialmente cuando se trate de entidades de economía social autorizadas para gestionar residuos.

b) Facilitar, cuando sea compatible con la correcta gestión de los residuos, el acceso de estas redes a residuos que puedan ser preparados para la reutilización y que estén en posesión de instalaciones de recogida, aunque estos residuos no estén originalmente destinados a esta operación. Para facilitar este acceso se podrán establecer protocolos necesarios para la correcta recogida, transporte y apilamiento con el fin de mantener el buen estado de los residuos recogidos destinados a preparación para la reutilización.

c) Promover la utilización de instrumentos económicos, criterios de adjudicación, objetivos cuantitativos u otras medidas.

3. Para contribuir al cumplimiento de lo establecido en la letra b del apartado 2, los ecoparques con una superficie superior a 2000 m2, y potestativamente los ecoparques con una superficie inferior o igual a 2000 m2, deben disponer, en un plazo de dieciocho meses desde la entrada en vigor de esta ley, de una zona para ofrecer a la ciudadanía el acceso a productos y materiales reutilizables entregados a los ecoparques y de una zona para realizar operaciones de preparación de la reutilización de muebles y aparatos eléctricos y electrónicos. Las entidades locales encargadas de la gestión de los ecoparques deben establecer los protocolos de funcionamiento de estas zonas para la reutilización y la preparación para la reutilización.

La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, los consorcios y las entidades locales encargadas de la gestión de los ecoparques y las autoridades municipales deben difundir y promover el aprovechamiento y el uso de estas instalaciones de los ecoparques que dispongan de ellas.

4. El Consell y las entidades locales, en el ámbito de sus competencias, deben promover el reciclaje de alta calidad, de forma que se obtengan productos y materiales con calidad suficiente para sustituir las materias primas vírgenes en procesos industriales. En este sentido, el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana podrá establecer limitaciones en los materiales impropios presentes en los flujos de recogida separada, entre otras.

5. Los residuos susceptibles de ser preparados para reutilización o reciclados no pueden destinarse a incineración, con o sin valorización energética.

6. De acuerdo con la normativa básica estatal y sus disposiciones de desarrollo, la conselleria competente en materia de residuos debe establecer las condiciones en que puedan autorizarse las operaciones de colmatación, de forma que se permita su diferenciación de las operaciones de eliminación.

7. Como contribución a los objetivos de desarrollo sostenible de la Agenda 2030, las entidades locales y los consorcios o entidades encargadas de la valorización y eliminación de residuos pueden establecer mecanismos de colaboración con entidades sin ánimo de lucro o empresas de economía social que lleven a cabo iniciativas de inclusión o inserción sociolaboral de personas con diversidad funcional o de colectivos en situación de vulnerabilidad, para la recogida y valorización de fracciones específicas de residuos, sin perjuicio de lo establecido en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.

8. Los consorcios y entidades locales encargadas de la valorización y eliminación de residuos domésticos y gestión de ecoparques, en el ámbito de sus competencias, tiene que:

a) Colaborar con las administraciones autonómicas y locales para el establecimiento de medidas eficaces de reducción de la generación de residuos.

b) Colaborar con la administración autonómica para el establecimiento de nuevos marcos de trabajo en materia de reutilización, subproductos y fin de la condición de residuos.

c) Promover la mejora continua de los procesos de valorización de residuos para reducir de manera continua la fracción de residuos destinados a operaciones de eliminación.

d) Promover la recogida separada de los residuos municipales, en particular de los biorresiduos domésticos, mediante el uso de medidas e instrumentos económicos vinculados a la valorización de biorresiduos.

e) Colaborar con las entidades locales encargadas de la recogida de residuos municipales para facilitar la recogida separada de los residuos a que se refiere el artículo 42.2 para su valorización.

f) Promover nuevos procesos de valorización de los residuos domésticos que reduzcan al mínimo los residuos destinados a operaciones de eliminación y que maximicen la recuperación de los recursos contenidos en los residuos.

Como contribución a la aplicación de la medida mencionada en la letra d de este apartado, los consorcios y entidades locales encargados del tratamiento de los residuos municipales deben establecer al menos dos precios de valorización de biorresiduos, basándose en los límites de residuos impropios establecidos en la normativa básica estatal en materia de residuos y garantizando el equilibrio económico financiero del servicio.

Como contribución a la aplicación de la medida mencionada en la letra e de este apartado, al cumplimiento del principio "quien contamina paga" en cuanto al pago por generación y la fiscalidad separada orientada al fomento de la reducción, reutilización y recogida separada de residuos municipales, los consorcios y entidades locales encargados del tratamiento de los residuos municipales deben colaborar con los municipios de su ámbito territorial para conseguir que, en un plazo de seis meses desde la entrada en vigor de esta ley, las entidades locales de la Comunitat Valenciana cuenten con un sistema informatizado de las recogidas separadas de competencia municipal, independientemente del modelo de recogida separada elegido en cada municipio, que incluya también la recogida de las fracciones de residuos del ecoparques. Para esta finalidad, el consorcio o entidad local responsable del tratamiento de residuos municipales adoptará la modalidad de repercusión de estos costes en los municipios a los cuales preste este servicio, de acuerdo con sus estatutos.

9. Los productores de envases ligeros que introduzcan estos productos en la Comunitat Valenciana, antes de doce meses desde la entrada en vigor de esta ley, deben aportar a la Administración de la Generalitat, bien directamente o bien a través de los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor, una base de datos informática de caracterización de sus referencias de envases para garantizar la reciclabilidad real y efectiva de los envases por medios manuales, mecánicos, ópticos, de identificación de imágenes o automáticos en las plantas de clasificación de envases, de acuerdo con las mejores técnicas disponibles de fabricación y diseño, que garantice que el envase es, como mínimo, reciclable, independientemente de su dimensión o composición. Esta base de datos informática deberá actualizarse y remitirse a la Administración de la Generalitat Valenciana antes de la puesta en el mercado de nuevos envases ligeros. Los productores de envases ligeros y la Generalitat Valenciana deben colaborar en la implantación de nuevos sistemas de identificación de envases mediante nuevos sistemas y tintas con base acuosa para mejorar los sistemas de identificación y caracterización en continuo de los envases en los diversos procesos de clasificación y reciclaje.**9**

10. Es obligatorio en la Comunitat Valenciana, como mínimo, la clasificación para su posterior reciclaje de todos los envases y residuos de envases, sometidos a la responsabilidad ampliada del productor, independientemente de su tamaño o composición, dentro de los objetivos globales de recuperación de cada material. Por lo tanto, queda prohibida la falta de clasificación de envases y residuos de envases sometidos a la responsabilidad ampliada del productor por su tamaño, llamados envases monodosis, o por su composición, principalmente denominados de plastic mix. Los sistemas de responsabilidad ampliada del productor y los sistemas integrados de gestión están obligados a contribuir económicamente en esta clasificación. La Generalitat debe colaborar con los diferentes agentes intervinientes para garantizar, como mínimo, la reciclabilidad real y efectiva de los materiales indicados en este apartado.

11. Los sistemas de responsabilidad ampliada del productor de envases ligeros y los sistemas integrados de gestión que actúen en la Comunitat Valenciana deben promover, en las instalaciones que indique con este fin la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, pruebas a nivel industrial de clasificación separativa de envases para el posterior reciclaje de polipropileno, de forma que este material quede excluido del llamado plastic mix, con el objetivo de mejorar el reciclaje de este material.

12. El sistema colectivo de responsabilidad ampliada del productor de envases de vidrio está obligado a colaborar en los términos establecidos en la normativa estatal de responsabilidad ampliada del productor con los consorcios de residuos y entes responsables de los servicios de valorización de residuos domésticos, en la implantación de una línea de recuperación y afino de vidrio en todas las plantas de tratamiento de residuos domésticos de la Comunitat Valenciana.

13. Salvo que el gobierno del Estado lo regule específicamente, los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor y los sistemas integrados de gestión de envases ligeros tienen la obligación de aceptación de todos los residuos y tipos de materiales adheridos al sistema que sean clasificados en la Comunitat Valenciana por las entidades locales y la Generalitat, con independencia de que la entidad local o la Generalitat disponga o no de convenio específico con estos sistemas para todos los tipos de residuos y materiales adheridos. Esta obligación no puede suponer un coste económico para las administraciones públicas, de acuerdo con lo que en cada momento establezca la normativa básica estatal. Las toneladas métricas de los materiales recuperados deben incluirse en la contabilidad de materiales recuperados a través de los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor y de los sistemas integrados de gestión de envases ligeros.

*Artículo 42. Recogida separada de residuos para su valorización*

1. A todos los efectos y sin perjuicio de lo establecido en los apartados 6 y 7 del artículo 25 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, los residuos se han de recoger por separado y no se han de mezclar con otros residuos u otros materiales con propiedades diferentes y, en el caso de los residuos peligrosos, se han de retirar, antes o durante la valorización, las sustancias, mezclas y componentes peligrosos que contengan estos residuos, con el fin de que sean tratados conforme al antiguo artículo 6 de esta ley.

Se prohíbe la incineración, con o sin valorización energética, y el depósito en vertedero de los residuos recogidos de manera separada para su preparación para la reutilización y para su reciclaje, de conformidad con el artículo 41, a excepción de los residuos generados en las operaciones de preparación para la reutilización y de reciclaje de estos residuos recogidos de manera separada, que han de destinarse, de conformidad con el orden de prioridad establecido en el artículo 6, a otras operaciones de valorización disponibles y solo pueden destinarse a incineración o depósito en vertedero, si estos últimos destinos ofrecen el mejor resultado medioambiental.

2. Para facilitar la preparación para la reutilización y el reciclaje de alta calidad, de conformidad con los artículos 41.2 y 41.4, las entidades locales deben establecer la recogida separada de al menos las siguientes fracciones de residuos de competencia local:

a) El papel, los metales, el plástico y el vidrio.

b) Los biorresiduos de origen doméstico antes del 30 de julio de 2022 para las entidades locales con población de derecho superior a cinco mil habitantes, y antes del 31 de diciembre de 2023 para el resto. Se entiende también como recogida separada de biorresiduos la separación y el reciclaje en origen mediante compostaje doméstico o comunitario.

c) Los residuos textiles antes del 31 de diciembre de 2024.

d) Los aceites de cocina usados antes del 31 de diciembre de 2024.

e) Los residuos domésticos peligrosos antes del 31 de diciembre de 2024, para garantizar que no contaminan otros flujos de residuos de competencia local.

f) Los residuos voluminosos (residuos de muebles y enseres) antes del 31 de diciembre de 2024.

g) Otras fracciones de residuos determinadas reglamentariamente.

3. Entre los modelos de recogida de las fracciones de residuos a que se refiere el apartado 2 que establezcan las entidades locales, se han de priorizar los modelos de recogida que garanticen las ratios de recogida separada más elevadas, como el puerta a puerta o el uso de contenedores cerrados o inteligentes. Para la adopción del modelo de recogida ha de justificarse, mediante una memoria técnica y económica donde se compare la eficacia de los varios modelos de recogida, incluidos el puerta a puerta y el uso de contenedores cerrados o inteligentes, que el modelo elegido maximiza las ratios de recogida separada teniendo en cuenta las características del núcleo de población del que se trate. Las entidades locales deben remitir a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular esta memoria técnica y económica comparativa y las características del modelo de recogida separada adoptado para el cumplimiento de este apartado y de los objetivos de la planificación autonómica en materia de residuos, en el plazo de treinta días desde la adopción del modelo de recogida. En todo caso, las entidades locales encargadas de la recogida separada de residuos municipales han de enviar dicha memoria a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular antes del 31 de diciembre de 2023.

Las características del modelo de recogida separada, así como la documentación justificativa a que se refiere el párrafo anterior debe incorporarse a la planificación local de recogida separada e incluirse en las ordenanzas municipales que regulan la recogida separada de residuos.

La implantación del modelo de recogida separada puerta a puerta no puede implicar la disposición de elementos adicionales de mobiliario urbano en la vía pública.

4. Los objetivos cuantitativos de recogida separada de las diversas fracciones de residuos establecidos en la planificación autonómica en materia de residuos son exigibles a las entidades locales encargadas de las operaciones de recogida separada de residuos, sin perjuicio de los objetivos de recogida separada más exigentes que puedan prever en su planificación local de recogida separada.

5. En el caso de los residuos comerciales no gestionados por la entidad local, o de los residuos industriales, es también obligatoria la separación en origen y posterior recogida separada de las fracciones de residuos mencionados en el apartado anterior en los mismos plazos señalados, salvo el aceite de cocina usado para el que es obligatoria la recogida separada a partir del 30 de junio de 2022. En el caso de biorresiduos comerciales e industriales, tanto gestionados por las entidades locales como de manera directa por gestores autorizados, los productores de estos biorresiduos tienen que separarlos en origen sin que se produzca la mezcla con otros residuos para el correcto reciclaje, antes del 30 de junio de 2022.

6. A efectos del cumplimiento de los apartados 2, 3, 4 y 5, se ha de establecer en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana el porcentaje máximo de impropios presente en cada una de las fracciones anteriores para su consideración como recogida separada, de acuerdo con la normativa básica y la planificación estatal en materia de residuos. En el caso de los biorresiduos, el porcentaje máximo de impropios permitido no puede superar el 20 % desde 2022 y ni el 15 % desde 2027, sin perjuicio de las reducciones de estos porcentajes que pueda establecer el Ministerio de Transición Ecológica y de Reto Demográfico.

La superación de este porcentaje tiene el carácter de infracción administrativa y es sancionable por la conselleria competente en materia de residuos en conformidad con lo previsto en el artículo 108 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular. Las entidades locales han de establecer mecanismos de control, mediante caracterizaciones periódicas, y reducción de impropios para cada flujo de recogida separada.

7. Para 2035, el porcentaje de residuos municipales recogidos separadamente tiene que ser como mínimo del 50 % en peso del total de residuos municipales generados, sin perjuicio de que el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana establezca objetivos más exigentes como contribución de la comunidad autónoma a los objetivos globales estatales.

8. Como contribución a los objetivos de desarrollo sostenible de la Agenda 2030, las entidades locales y los consorcios o entidades encargadas de la valorización y eliminación de residuos pueden establecer mecanismos de colaboración con entidades sin ánimo de lucro o empresas de economía social que lleven a cabo iniciativas de inclusión o inserción sociolaboral de personas con diversidad funcional o de colectivos en situación de vulnerabilidad, para la recogida separada o valorización de fracciones específicas de residuos, sin perjuicio de lo establecido en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público.

9. Con el fin de evitar la basura dispersa y contribuir a la gestión adecuada de los residuos, en los acontecimientos de todo tipo con afluencia de público, los organizadores, sean de carácter público o privado, tienen la obligación de garantizar la disposición de elementos suficientes para la recogida separada de residuos para su valorización, al menos, para las siguientes fracciones: biorresiduos, papel y cartón, vidrio, plásticos y/o envases.

10. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular debe publicar, al menos cada dos años, un informe con el análisis de la eficacia y los costes de los diversos sistemas de recogida separada de las fracciones de residuos de competencia municipal, implantados en la Comunitat Valenciana. Para tal fin, las entidades locales competentes han de remitir a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular anualmente la información necesaria, en los términos que esta lo requiera.

11. A partir del 1 de enero de 2024, los entes locales responsables de los servicios de recogida separada que presenten un nivel de recogida separada en origen de las fracciones de residuos a las que se refieren las letras a y b del apartado 2 inferior al 90 % del nivel medio de recogida separada de residuos en origen de la Comunitat Valenciana para esas fracciones y tipología de municipio correspondiente, deben implantar obligatoriamente un modelo de recogida separada puerta a puerta o equivalente que permita aplicar políticas de pago por generación o incentivo económico directo a la ciudadanía basadas en la cantidad generada de estas fracciones de residuos. El cálculo del nivel medio de recogida separada a escala autonómica se ha de realizar para cada una de las fracciones de residuos a las que se refiere el apartado 2 y para cada tipo de municipio. A tal efecto, se define la siguiente tipología de municipios:

a) Municipios con una población de derecho inferior a 5.000 habitantes.

b) Municipios con una población de derecho superior o igual a 5.000 habitantes e inferior o igual a 50.000 habitantes.

c) Municipios con una población de derecho superior a 50.000 habitantes.

12. El incumplimiento por parte de las entidades locales de los objetivos de recogida separada establecidos en la planificación autonómica en materia de residuos durante al menos dos años consecutivos ocasiona la pérdida de las aportaciones económicas procedentes del Fondo Ambiental de Residuos y de Economía Circular, sin perjuicio de la imposición de sanciones, si se tercia.

13. En el plazo de doce meses desde la entrada en vigor de esta ley, los municipios de más de 5.000 habitantes de derecho han de poner en marcha un modelo de recogida separada puerta a puerta de la fracción papel y cartón de residuos comerciales, sin perjuicio de la gestión directa a través de gestor autorizado de esta fracción de residuos comerciales por parte de sus poseedores. En caso de considerarse necesario como mejor opción logística, los consorcios de residuos y entidades locales responsables de los servicios de gestión de los ecoparques de la Comunitat Valenciana tienen que poner a disposición de los municipios los ecoparques fijos de su red para la descarga de estas fracciones de residuos.

14. Los entes locales responsables de la recogida separada de residuos municipales han de incluir en las ordenanzas que regulan la recogida de residuos la obligación de separación en origen de los residuos de envases por parte de los establecimientos de hostelería, restauración y cáterin, en el interior de dichos establecimientos o instalaciones, de forma que la entrega posterior para su gestión mediante sistemas de recogida separada se realice de manera directa y sin tener que realizar ninguna otra separación posterior.

15. Los entes locales responsables de la recogida separada de residuos municipales deben incluir en sus ordenanzas que regulan la recogida de residuos la obligación para las personas consumidoras de entregar los residuos domésticos y comerciales no peligrosos, de acuerdo con las fracciones de recogida separada establecidas.

*Artículo 43. Sistemas complementarios de recogida selectiva a los actuales sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor de envases ligeros***10**

1. Como contribución a los objetivos estatales en materia de recogida separada y evitación de basura dispersa, y de acuerdo con las previsiones de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, a partir del 1 de enero de 2023, la implantación de sistemas de devolución por incentivo económico, también denominados SDI, mediante equipos automáticos o equipamientos con sistemas informáticos que permitan la identificación del usuario, como mínimo, para botellas de plástico de bebidas con una capacidad inferior a tres litros, incluidas sus tapas y tapones, es obligatoria en la Comunitat Valenciana, como sistemas de recogida separada complementarios al actualmente implantado por los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor de envases ligeros. Adicionalmente, se podrán implantar con carácter voluntario sistemas de devolución por incentivo económico SDI para otros envases de plástico de bebidas independientemente de su capacidad.

2. La implantación de este sistema complementario obligatorio en el territorio se puede llevar a cabo de manera progresiva de forma que, en todo caso:

a) A 1 de abril de 2023, al menos se hayan instalado y estén en funcionamiento 1.000 equipos automáticos receptores o equipamientos con sistemas informáticos que permitan la identificación del usuario.

b) A 31 de diciembre de 2023, al menos se hayan instalado y estén en funcionamiento 3.000 equipos automáticos receptores o equipamientos con sistemas informáticos que permitan la identificación del usuario.

c) A 31 de diciembre de 2024, al menos se hayan instalado y estén en funcionamiento 10.000 equipos automáticos receptores o equipamientos con sistemas informáticos que permitan la identificación del usuario.

Se pueden fijar nuevos objetivos de implantación para periodos temporales posteriores en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana.

3. Las características técnicas y tecnológicas de estos equipos o equipamientos deben ser compatibles o permitir su adaptación a las requeridas por los sistemas de depósito, devolución y retorno, previstos en la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y su normativa de desarrollo. Así mismo, los sistemas de devolución y retorno por incentivo económico (SDR) deben contar con sistemas de conteo directos, indirectos u otros representativos, para disponer de datos operativos sobre las botellas de plástico de bebidas con capacidad inferior a tres litros, y de los otros tipos de envases, en el supuesto de que se gestionen por estos sistemas, introducidos en el mercado de la Comunitat Valenciana.

4. En la medida en que el sistema mencionado en el apartado 1 es complementario a los sistemas de recogida separada de envases existentes, los sujetos obligados a su implantación son los productores de producto definidos en el artículo 2.t del Real decreto 1055/2022, de 27 de diciembre, de envases y residuos de envases, que comercialicen envases de estas bebidas en el territorio de la Comunitat Valenciana, a través de los sistemas individuales y colectivos de responsabilidad ampliada del productor. Los productores de producto deben establecer los requerimientos necesarios en cuanto a contenerización y equipos automáticos receptores vinculados al SDIR o equipamientos con sistemas informáticos que permitan la identificación del usuario vinculados al SDI que sea económicamente eficiente y garantice que el sistema de recogida separada de envases ligeros cumple los objetivos de recogida y reciclaje de esta fracción de residuos establecidos en esta ley y en la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular y el Real decreto 1055/2022, de 27 de diciembre, de envases y residuos de envases, como contribución de la Comunitat Valenciana a los objetivos estatales de gestión de esta fracción de residuos. La Generalitat Valenciana y el resto de administraciones públicas de la Comunitat Valenciana pueden colaborar en el desarrollo y ejecución del sistema complementario que se implante.

5. El incentivo económico mínimo de los sistemas de devolución por incentivo económico mediante equipos automáticos o equipamientos con sistemas informáticos que permitan la identificación de los usuarios se fija en dos céntimos de euro por unidad de envase. A partir del 1 de enero de 2025, mediante una resolución de la persona titular de la conselleria competente en materia de residuos, previo informe de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, se puede incrementar esta cuantía con el fin de mejorar la eficacia de los sistemas de recogida separada de los envases ligeros sometidos a sistemas complementarios obligatorios en la Comunitat Valenciana, y lograr los objetivos establecidos a escala autonómica así como contribuir al logro de los objetivos estatales y europeos en esta materia. Esta resolución tiene efectos al día siguiente de su publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

Tal incentivo no tiene la consideración del depósito contemplado en la disposición adicional decimoséptima de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

6. En todo caso, los incentivos económicos se deben aplicar como descuento económico de los conceptos de carácter variable de las tasas o prestaciones patrimoniales de carácter público no tributario de gestión de residuos, sin perjuicio del establecimiento de otros incentivos individuales o colectivos que se especifiquen en el correspondiente convenio entre las partes.

7. De acuerdo con el Decreto ley 13/2020, de 7 de agosto, del Consell, de declaración de servicio público de titularidad autonómica de las operaciones de selección y clasificación de envases ligeros y residuos de envases recogidos selectivamente, la Generalitat debe realizar el control y colaborar en las operaciones de selección, clasificación, y operaciones relacionadas necesarias, de los envases ligeros sometidos a estos nuevos sistemas complementarios. Para llevar a cabo las tareas de control, las instalaciones de clasificación de envases ligeros de la Comunitat Valenciana deben implantar sistemas de conteo, al menos, de botellas de plástico de bebidas con capacidad inferior a tres litros.

8. En el anexo 2 de la presente ley se establecen los requisitos, los condicionantes mínimos de despliegue, el desarrollo y el resto de aspectos necesarios para la implantación de estos sistemas.

9. Los titulares de los establecimientos comerciales no están obligados a ubicar en sus dependencias comerciales, interiores o exteriores, los equipos automáticos o equipamientos con sistemas que permitan la identificación del usuario vinculados a los sistemas de devolución por incentivo económico, sin perjuicio de los acuerdos a los cuales puedan llegar con los operadores de estos sistemas para la ubicación de los equipos en el interior de sus establecimientos o aparcamientos privativos, y si disponen de aparcamiento privativo exterior, al exterior de los establecimientos, de acuerdo con la normativa urbanística y comercial aplicable.

10. En el marco de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, las administraciones autonómica y locales de la Comunitat Valenciana deben prestar toda la colaboración necesaria para la implantación de los sistemas de depósito, devolución y retorno, en caso de que se determine la obligatoriedad de su puesta en marcha, y facilitar una adecuada transición desde los sistemas obligatorios de devolución por incentivo económico a los sistemas de depósito, devolución y retorno que se establezcan. La conselleria competente en materia de residuos, en el ámbito de sus competencias, debe velar porque la Comunitat Valenciana constituya un territorio prioritario para la puesta en marcha de los sistemas de depósito, devolución y retorno que se establezcan a escala estatal con el fin de garantizar una adecuada contribución autonómica a los objetivos estatales de recogida separada.

11. Las administraciones autonómica y local de la Comunitat Valenciana, en el ámbito de sus competencias y de acuerdo con la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, deben colaborar con el resto de agentes, públicos y privados, para el cumplimiento de este artículo.

12. La Agencia Valenciana de Residuos, en coordinación con la administración general del Estado, debe tomar las medidas necesarias para garantizar que los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor de envases y sistemas integrados de gestión de residuos de envases ligeros cumplan la obligación de contribuir económicamente al pago de los costes necesarios y eficientes de los nuevos sistemas adicionales y complementarios para lograr los objetivos, de forma proporcional a las cantidades de producto que pongan en el mercado y atendiendo a los costes efectivos de su gestión, en conformidad con lo que disponga la Comisión de Coordinación de Residuos y las disposiciones de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, o norma que la sustituya o desarrolle, y teniendo en cuenta los convenios entre los sistemas de responsabilidad ampliada del productor y las administraciones autonómica y locales de la Comunitat Valenciana.

13. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular puede autorizar la implantación voluntaria de otros sistemas de devolución por incentivo económico o sistemas de depósito, devolución y retorno para envases ligeros.

*Artículo 44. Dotación de contenedores en la Comunitat Valenciana*

1. Los sistemas de responsabilidad ampliada del productor y los sistemas integrados de gestión de envases ligeros y de envases de vidrio están obligados a aprobar en un plazo máximo de doce meses desde la entrada en vigor de esta ley, y a su cargo, un plan de incremento de la dotación de contenedores de las recogidas selectivas de envases ligeros y vidrio, que prevea tanto la adquisición como la colocación en la vía pública de los contenedores correspondientes, de forma que se garantice que la ratio de contenerización de estas fracciones en términos de litros/habitante en la Comunitat Valenciana alcance, al menos, la ratio de contenerización de estas fracciones en términos de litros/habitante a escala estatal. Este plan debe estar completamente ejecutado en un plazo máximo de veinticuatro meses desde la entrada en vigor de esta ley.

2. A tal efecto, los sistemas de responsabilidad ampliada del productor y los sistemas integrados de gestión de envases ligeros y de envases de vidrio han de coordinarse con las entidades locales de la Comunitat Valenciana para su adecuada ubicación, en el caso de entidades locales que opten por los sistemas de recogida mediante contenedores. En caso de imposibilidad de lograr las previsiones de contenerización por parte de alguna entidad local, los sistemas han de poner los contenedores afectados a disposición de la Generalitat dentro del territorio de la Comunitat Valenciana.

3. Los establecimientos de hostelería, restauración y cáterin de la Comunitat Valenciana situados en municipios con una población de derecho superior a 5.000 habitantes deben tener a su disposición un servicio de proximidad de recogida selectiva de envases de vidrio y de envases ligeros, con cargo a los correspondientes sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor y sistemas integrados de gestión de envases ligeros, de acuerdo con las prescripciones reglamentarias a este respecto de la planificación autonómica de gestión de residuos de la Comunitat Valenciana.

4. Los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor y los sistemas integrados de gestión de envases ligeros pueden acceder a los canales de recogida de residuos no domésticos donde se consumen materiales adheridos a sus sistemas, para incentivar la recogida separada y el reciclaje de estas fracciones de residuos.

5. Las previsiones de contenerización de este artículo pueden alterarse en el caso de modelos de recogida separada puerta a puerta. En estos casos, en cuanto a la contenerización, los sistemas de responsabilidad ampliada del productor y los sistemas integrados de gestión de envases ligeros y de envases de vidrio han de colaborar con las entidades locales para que se disponga en las viviendas de los elementos necesarios para una adecuada separación en origen de los residuos.

*Artículo 45. Nuevas recogidas selectivas en origen*

1. Se faculta a la conselleria competente en materia de residuos para la suscripción de convenios de colaboración voluntarios con los productores, gestores o agentes de la cadena de valor de los residuos de las nuevas recogidas selectivas u operaciones de clasificación y reciclaje, establecidas en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana vigente, bien directamente, o a través de su sector público instrumental.

2. Sin perjuicio de lo establecido en la normativa básica estatal en materia de residuos, con este fin los agentes de la cadena de valor de estas nuevas recogidas selectivas pueden formalizar ante el Consell, de manera voluntaria, sistemas individuales o colectivos de responsabilidad ampliada del productor u otras fórmulas de colaboración con la administración y su sector público instrumental, a fin de poner en marcha estas nuevas recogidas selectivas u operaciones de clasificación y reciclaje y compensar por ello a todos los agentes implicados, especialmente las entidades locales de la Comunitat Valenciana que se adhieran a los correspondientes convenios.

*Artículo 46. Objetivos de preparación para la reutilización, reciclaje y valorización*

1. La planificación autonómica y local en materia de residuos ha de establecer las medidas necesarias para garantizar la consecución, como mínimo, de los siguientes objetivos en relación con la preparación para la reutilización y el reciclaje y valorización de residuos, así como de los que establezca reglamentariamente la normativa estatal:

a) La cantidad de residuos domésticos y comerciales destinados a la preparación para la reutilización y el reciclaje para las fracciones de papel, metales, vidrio, plástico, biorresiduos u otras fracciones reciclables ha de alcanzar, en conjunto, como mínimo el 50 % en peso.

b) La cantidad de residuos no peligrosos de construcción y demolición destinados a la preparación para la reutilización, el reciclaje y otra valorización de materiales, incluidas las operaciones de relleno, con exclusión de los materiales en estado natural definidos en la categoría 17 05 04 de la lista de residuos, tiene que alcanzar como mínimo el 70 % en peso de los producidos.

c) Para 2025, se debe aumentar la preparación para la reutilización y el reciclaje de residuos municipales hasta un mínimo del 55 % en peso; al menos un 5 % en peso respecto al total tiene que corresponder a la preparación para la reutilización, fundamentalmente de residuos textiles, residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, muebles y otros residuos susceptibles de ser preparados para su reutilización.

d) Para 2030, se debe aumentar la preparación para la reutilización y el reciclaje de residuos municipales hasta un mínimo del 60 % en peso; al menos un 10 % en peso respecto al total tiene que corresponder a la preparación para la reutilización, fundamentalmente de residuos textiles, residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, muebles y otros residuos susceptibles de ser preparados para su reutilización.

e) Para 2035, se debe aumentar la preparación para la reutilización y el reciclaje de residuos municipales hasta un mínimo del 65 % en peso; al menos un 15 % en peso respecto al total tiene que corresponder a la preparación para la reutilización, fundamentalmente de residuos textiles, residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, muebles y otros residuos susceptibles de ser preparados para su reutilización.

2. El Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana puede establecer objetivos más exigentes a los establecidos en el apartado anterior como contribución de la comunidad autónoma a los objetivos globales estatales. Los objetivos establecidos en el apartado anterior o, eventualmente, los objetivos más exigentes que se establezcan en el Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana son exigibles a las entidades locales encargadas de las operaciones de gestión de residuos a las que se refiere este artículo, como contribución de las entidades locales al cumplimiento de los objetivos de la planificación autonómica y estatal en materia de residuos.

3. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular debe aplicar la metodología a la que se refiere el artículo 26.3 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular para calcular el cumplimiento de estos objetivos en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.

4. El Consell, en colaboración con el resto de administraciones públicas, tejido empresarial e institutos y centros tecnológicos, debe promover y colaborar en los procesos industriales de reciclaje y valorización material de los recursos que contienen los residuos de colchones para evitar que este flujo se gestione mediante operaciones de eliminación, con el fin de reducir la entrada en vertedero de residuos de colchones:

A partir del 31 de diciembre de 2022, se debe reducir en un 50 % el número de unidades de colchones destinadas a vertedero en el área de gestión, tomando como referencia las destinadas a vertedero durante el año 2021 en la misma área de gestión.

A partir del 31 de diciembre de 2023, se debe reducir en un 75 % el número de unidades de colchones destinadas a vertedero en el área de gestión, tomando como referencia las destinadas a vertedero durante el año 2021 en la misma área de gestión.

A partir del 31 de diciembre de 2024, se debe reducir en un 90 % el número de unidades de colchones destinadas a vertedero en el área de gestión, tomando como referencia las destinadas a vertedero durante el año 2021 en la misma área de gestión.

5. Para cumplir los objetivos globales de la normativa europea, estatal y autonómica en materia de gestión de residuos, los consorcios de residuos y otras entidades locales competentes para la valorización y la eliminación de residuos domésticos y gestión de ecoparques de la Comunitat Valenciana, en el ámbito de sus competencias, deben:

– Colaborar con la Generalitat Valenciana para establecer medidas eficaces tendentes a reducir la generación de residuos.

– Colaborar con la Generalitat Valenciana para establecer nuevos marcos de trabajo en materia de reutilización, subproductos y fin de condición de residuos.

– Promover todos los expedientes administrativos para mejorar continuamente los procesos de valorización de residuos, y reducir gradualmente de manera continua el rechazo en vertedero.

– Promover los procesos de recogida separada de biorresiduos, bien directamente o a través de las entidades locales consorciadas, mediante el establecimiento, entre otros, de un precio público, canon o similar de valorización de biorresiduos.

– Colaborar con las entidades locales responsables de la recogida de residuos municipales, en las recogidas separadas de envases ligeros, papel-cartón y vidrio.

– Promover nuevos procesos de valorización de residuos, diferentes de la eliminación y la incineración de residuos domésticos, con el objetivo de incrementar al máximo las cantidades recuperadas y valoradas de recursos que contienen los residuos.

*Artículo 47. Eliminación de residuos*

1. Las administraciones autonómicas y locales, en el ámbito de sus competencias, deben asegurarse de que, cuando no se lleve a cabo la valorización según lo dispuesto en el artículo 41, los residuos sean objeto de operaciones de eliminación seguras adoptando las medidas que garanticen la protección de la salud humana y el medio ambiente.

Este artículo habrá de interpretarse y aplicarse teniendo en cuenta las prescripciones del artículo 27 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, en la redacción dada por la Ley 30/2022, de 23 de diciembre, por la que se regula el sistema de gestión de la política agraria común, posterior a la aprobación de la norma autonómica. **11**

2. Los residuos deben ser sometidos a tratamiento previo a su depósito en vertedero conforme a lo que se establezca en la normativa aplicable que regule este tratamiento.

3. La conselleria competente en materia de medio ambiente y agricultura regulará los criterios y circunstancias fitosanitarias, de accesibilidad, de situación o de manejo de las parcelas, con el fin de evitar la propagación de plagas o la prevención de incendios forestales, que se aplicarán y concretarán en los planes de quemas agrícolas, ordenanzas municipales u otros instrumentos de ordenación en esta materia, manteniéndolos actualizados en sus respectivos ámbitos territoriales.

4. Se deben destinar a eliminación aquellos residuos que contengan o estén contaminados con cualquier sustancia incluida en el anexo IV del Reglamento europeo (UE) 2019/1021 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 20 de junio de 2019, sobre contaminantes orgánicos persistentes (COP), en concentraciones superiores a las establecidas en este anexo, cuando no se hayan podido valorizar mediante operaciones de tratamiento que garanticen la destrucción o transformación irreversible del contenido del COP, no siendo posible el reciclaje de estos residuos mientras contengan el COP.

*Artículo 48. Objetivos de reducción del depósito en vertedero para los residuos municipales*

1. Sin perjuicio de lo establecido en la normativa básica estatal en materia de residuos, se establecen los siguientes objetivos de reducción del depósito en vertedero para los residuos municipales para cada una de las áreas de gestión de la Comunitat Valenciana:

A partir del 1 de enero de 2025, la cantidad total de residuos municipales depositada en vertedero no puede superar el 28 % en peso de la cantidad total de residuos municipales generados.

A partir del 1 de enero de 2030, la cantidad total de residuos municipales depositada en vertedero no puede superar el 20 % en peso de la cantidad total de residuos municipales generados.

A partir del 1 de enero de 2035, la cantidad total de residuos municipales depositada en vertedero no puede superar el 10 % en peso de la cantidad total de residuos municipales generados.

2. Sin perjuicio de lo establecido en la normativa básica estatal en materia de residuos, se establecen los siguientes objetivos de reducción del depósito en vertedero para la fracción resto de los residuos domésticos y municipales para cada una de las plantas de valorización de la Comunitat Valenciana:

A partir del 31 de diciembre de 2022: la cantidad de la fracción resto de los residuos destinada a depósito en vertedero no podrá superar el 44 % en peso de la fracción resto de los residuos de entrada en la planta de valorización.

A partir del 31 de diciembre de 2025: la cantidad de la fracción resto de los residuos destinada a depósito en vertedero no podrá superar el 36 % en peso de la fracción resto de los residuos de entrada en la planta de valorización.

A partir del 31 de diciembre de 2028: la cantidad de la fracción resto de los residuos destinada a depósito en vertedero no podrá superar el 30 % en peso de la fracción resto de los residuos de entrada en la planta de valorización.

A partir del 31 de diciembre de 2030: la cantidad de la fracción resto de los residuos destinada a depósito en vertedero no podrá superar el 20 % en peso de la fracción resto de los residuos de entrada en la planta de valorización.

A partir del 31 de diciembre de 2035: la cantidad de la fracción resto de los residuos destinada a depósito en vertedero no podrá superar el 17 % en peso de la fracción resto de los residuos de entrada en la planta de valorización.

Estos objetivos podrán alterarse solo en el supuesto de que las entidades locales responsables de los servicios de recogida separada en origen de residuos municipales, para el área de gestión de la planta de tratamiento de que se trate, logren una recogida separada en origen superior al 60 % respecto del total de residuos producidos, y por tanto, estos residuos no se destinen a las líneas de triaje de la fracción resto o todo uno en masa.

3. A partir del 1 de enero de 2030, no se podrán admitir en vertederos de la Comunitat Valenciana residuos municipales aptos para la reutilización, el reciclaje y la valorización material, excepto en aquellos casos en los que se acredite fehacientemente, mediante un estudio técnico específico, que el depósito en vertedero de ese flujo de residuos ofrece el mejor resultado medioambiental, o se trate de un flujo de residuos que por mandato legal esté sujeto a operaciones de eliminación.

4. Los aprovechamientos diferentes de la reutilización, el reciclaje y la valorización material se consideran alternativa al depósito en vertedero cuando acrediten mejor resultado ambiental en cuanto a peligrosidad, afección a la salud y emisiones a la atmósfera, al suelo y al agua.

*Artículo 49. Sistema de control y trazabilidad de los residuos municipales destinados a vertedero*

1. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular establecerá un sistema de control efectivo de calidad y trazabilidad de los residuos municipales generados en la Comunitat Valenciana destinados a depósito en los vertederos de los planes zonales de residuos.

2. En el plazo máximo de doce meses desde la entrada en vigor de esta ley, la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular contará con un sistema de recogida de datos y de indicadores que permita la determinación objetiva de las cantidades de las distintas fracciones de residuos municipales, así como la identificación cuantitativa de los flujos o fracciones de residuos aptos para la reutilización, el reciclaje y la valorización, que se depositan en vertedero. Este sistema debe contemplar las metodologías de cálculo establecidas por la legislación estatal y europea en materia de residuos.

*Artículo 50. De los vehículos de recogida, transporte y transferencia de residuos*

1. A partir del 1 de enero de 2030, los vehículos de nueva adquisición de recogida de todo tipo de residuos domésticos y sanitarios que circulen en la Comunitat Valenciana, así como los vehículos de transporte y transferencia de estos residuos, deben ser motorizados por gas, sistemas híbridos o sistemas eléctricos, preferentemente a partir de fuentes de energía renovables y limpias.

2. Para el suministro del gas, la Generalitat, junto con los agentes económicos implicados, desarrollará proyectos de producción de biometano procedente de residuos, desgasificación de vertederos u obtención de gas de depuradoras de aguas residuales urbanas e industriales, así como a través de nuevos procesos que apliquen las mejores tecnologías disponibles reconocidas por la Unión Europea, como contribución al logro de los objetivos de descarbonización de la economía.

3. Las administraciones públicas de la Comunitat Valenciana deben establecer para el horizonte temporal 2025 objetivos intermedios de renovación del parque de vehículos, en línea con los indicados en el apartado 1, en sus contratos locales de recogida, transporte y transferencia de residuos, como medida para garantizar el logro de los objetivos de descarbonización de la gestión de residuos.

CAPÍTULO III

Medidas de gestión para residuos específicos

*Artículo 51. Biorresiduos*

1. Las entidades locales, para el cumplimiento de lo que se establece en el artículo 45, deben adoptar las medidas necesarias para la separación y el reciclaje en origen de los biorresiduos mediante su compostaje doméstico y comunitario, especialmente en entidades locales cuya población de derecho sea inferior a 1.000 habitantes, o su recogida separada y posterior transporte y tratamiento en instalaciones específicas de reciclaje, prioritariamente de compostaje y digestión anaerobia o una combinación de ambas, y que no se mezclen a lo largo del tratamiento con otros tipos de residuos, diferentes de los permitidos en el Reglamento (UE) n.º 2019/1009 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 5 de junio de 2019, por el que se establecen disposiciones relativas en la puesta a disposición en el mercado de los productos fertilizantes UE y se modifican los reglamentos (CE) n.º 1069/2009 y (CE) n.º 1107/2009, y se deroga el Reglamento (CE) n.º 2003/2003. En particular, no se deben mezclar con la fracción orgánica de los residuos mezclados.

Las entidades locales, cuando así lo establezcan sus respectivas ordenanzas, pueden recoger, conjuntamente con los biorresiduos, los residuos de envases y otros residuos de plástico compostable que cumplan con los requisitos de la norma europea EN 13432:2000 "Envases y embalajes. Requisitos de los envases y embalajes valorizables mediante compostaje y biodegradación. Programa de ensayo y criterios de evaluación para la aceptación final del envase o embalaje", así como otros estándares europeos y nacionales sobre compostabilidad de plásticos, y en sus sucesivas actualizaciones, siempre que las entidades locales puedan asegurar que la instalación de tratamiento biológico donde son tratados estos residuos cumple con las condiciones señaladas en las normas anteriores para conseguir su tratamiento adecuado. En esos casos, se debe mantener informados a los productores de los residuos para que puedan realizar la correcta separación de estos.

Cuando los biorresiduos se destinen a compostaje doméstico y comunitario, solo pueden tratarse, conjuntamente con estos, los envases y otros residuos de plástico compostable que cumplan con los estándares europeos o nacionales de biodegradación a través de compostaje doméstico y comunitario.

Los biorresiduos se deben recoger en bolsas compostables que cumplan la norma europea EN 13432:2000 u otros estándares europeos y nacionales sobre compostabilidad de plásticos.

2. Para asegurar un elevado nivel de protección ambiental y la calidad de los materiales obtenidos, las autorizaciones de las instalaciones de tratamiento, especialmente de compostaje y digestión anaerobia, deben incluir las prescripciones técnicas para el correcto tratamiento de los biorresiduos, y, cuando proceda, de los envases y otros artículos de uso alimentario mencionados en el apartado anterior.

A fin de incentivar el compostaje doméstico y comunitario, reglamentariamente se deben establecer las condiciones en las que el compostaje doméstico y comunitario estará exento de autorización, de acuerdo con el artículo 34 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y las normas de su desarrollo. Esta normativa debe incluir, además, los requisitos de información necesarios para calcular la contribución del compostaje doméstico y comunitario a los objetivos de preparación para la reutilización y reciclaje, siguiendo la metodología de la Unión Europea.

Las administraciones públicas autonómica y locales, en el ámbito de sus competencias, promoverán el compostaje doméstico y comunitario, de acuerdo con la Orden 18/2018, de 15 de mayo, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se regulan las instalaciones de compostaje comunitario en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, o la norma que la sustituya.

3. Los criterios de fin de la condición de residuos del compuesto y del producto digerido son los establecidos en el Reglamento (UE) n.º 2019/1009 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 5 de junio de 2019. No podrán establecerse criterios de fin de la condición de residuo para el uso como fertilizante del material bioestabilizado.

4. Las consellerias competentes en materia de medio ambiente, agricultura, industria y energía, la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular y las entidades locales, en el ámbito de sus competencias, deben promover el uso del compuesto y del producto digerido que cumplan los criterios del apartado anterior en el sector agrícola, la jardinería o la regeneración de áreas degradadas en sustitución de otras enmiendas orgánicas y como contribución al ahorro de fertilizantes minerales, priorizando en la medida de lo posible el uso del compuesto frente al uso del producto digerido, y en su caso, el uso del biogás procedente de digestión anaerobia con fines energéticos, para su uso directo en las propias instalaciones, como combustible para transporte, como materia prima para procesos industriales, para su inyección en la red de gas natural en forma de biometano, siempre que sea técnica y económicamente viable.

5. Adicionalmente a la red de infraestructuras de compostaje dependientes de los consorcios de residuos y de los entes locales competentes en materia de servicios de valorización de residuos municipales, prevista en la planificación autonómica en materia de residuos, las administraciones públicas autonómica y locales promoverán y darán apoyo económico a la creación de nuevas plantas de compostaje de la fracción biorresiduos de residuos municipales recogida separadamente en origen en los municipios con una población de derecho inferior a 5.000 habitantes. La creación de estas nuevas plantas debe contar con informe favorable por parte del ayuntamiento en el que se pretenda realizar la instalación, así como con informes que garanticen la adecuación a los periodos de amortización de las plantas de tratamiento existentes y el cumplimiento de los criterios de eficacia y eficiencia en las operaciones de recogida y valorización de estas fracciones de residuos.

6. Las consellerias competentes en materia de residuos y agricultura impulsarán el desarrollo de proyectos de agrocompostaje de los restos agrícolas en colaboración con las entidades locales y los agentes económicos.

Las autoridades autonómicas y locales competentes en materia de residuos y agricultura desarrollarán medidas de coordinación, fomento y apoyo para promover la reutilización y el compostaje de restos vegetales agrarios y silvícolas, así como para implantar métodos alternativos de gestión de los residuos vegetales de las actividades agrarias y silvícolas que permitan su reciclaje y valorización.

*Artículo 52. Aceites usados*

1. Sin perjuicio de las obligaciones sobre la gestión de residuos peligrosos establecidas en el artículo 39, la gestión de los aceites usados debe cumplir las siguientes condiciones:

a) Se deben recoger por separado, salvo que la recogida separada no sea técnicamente viable teniendo en cuenta las buenas prácticas.

b) Se deben tratar dando prioridad a la regeneración o, de manera alternativa, a otras operaciones de reciclaje con un resultado medioambiental global equivalente o mejor que la regeneración, en conformidad con los artículos 6.1.a y 6.1.b.

c) Los aceites usados de diferentes características no se deben mezclar, ni los aceites usados se deben mezclar con otros tipos de residuos o sustancias, si esta mezcla impide su regeneración u otra operación de reciclaje con la que se obtenga un resultado medioambiental global equivalente o mejor que la regeneración.

2. Para el cumplimiento de lo establecido en el apartado anterior, se establecerán las medidas necesarias de acuerdo con la normativa básica estatal y el cumplimiento de los requisitos de información necesarios para dar cumplimiento a las obligaciones de la Unión Europea de información en materia de aceites y aceites usados.

*Artículo 53. Residuos de construcción, demolición y desmontaje*

1. Sin perjuicio de la normativa específica para determinados residuos, en las obras de demolición o desmontaje, deben retirarse, prohibiendo su mezcla con otros residuos, y manejarse de manera segura las sustancias peligrosas, en particular, el amianto.

2. Los residuos de la construcción, demolición y desmontaje no peligrosos deben ser clasificados en, al menos, las siguientes fracciones: madera, fracciones de minerales (hormigón, baldosas, azulejos, cerámica y piedra), metales, vidrio, plástico y yeso. Así mismo, se deben clasificar aquellos elementos susceptibles de ser reutilizados, como por ejemplo tejas, sanitarios o elementos estructurales. Esta clasificación se realizará de manera preferente en el lugar de generación de los residuos y sin perjuicio del resto de residuos que ya tienen establecida una recogida separada obligatoria.

3. La demolición se debe llevar a cabo preferiblemente de manera selectiva, y con carácter obligatorio a partir del 1 de enero de 2024, garantizando la retirada de, al menos, las fracciones de materiales indicadas en el apartado anterior, previo estudio que identifique las cantidades que se prevé generar de cada fracción, cuando no exista obligación de disponer de un estudio de gestión de residuos y prevea el tratamiento de estos segundos la jerarquía establecida en el artículo 6.1.b.

4. La administración autonómica y las entidades locales, en el ámbito de sus competencias, deben tomar las medidas necesarias para conseguir el máximo nivel de reutilización de elementos reutilizables procedentes de demolición y desmontaje, así como el máximo nivel de reciclaje de alta calidad y utilización de materiales valorizados certificados procedentes de residuos de construcción, desmontaje y demolición.

5. Se faculta a la conselleria competente en materia de residuos, en colaboración con la conselleria competente en materia de arquitectura e innovación en la construcción, al impulso y el fomento a través de su desarrollo normativo de las siguientes herramientas para mejorar la trazabilidad en el uso de materiales en el ámbito de la construcción:

a) Pasaporte de materiales de edificio. Se adoptarán todas aquellas medidas que desde diferentes ámbitos legislativos se aplican sobre este tema y fomenten y favorezcan la implantación del pasaporte de materiales del edificio, puesto que se trata de un mecanismo que permite la trazabilidad de los materiales con el objetivo de mejorar las condiciones de vida y reducir el impacto ambiental en todo su ciclo.

b) Modelado de información de construcción (BIM). Metodología de trabajo basada en la digitalización y en la colaboración entre agentes a lo largo de todo el ciclo de vida de una edificación o infraestructura. Requiere del conocimiento y formación en tecnologías asociadas a las nuevas herramientas de diseño, y su objetivo es obtener una mayor eficiencia en la inversión en infraestructuras e industria en general, puesto que la citada metodología pretende conseguir una reducción de riesgos e incertidumbres y un incremento en la calidad, tal como recoge el Real decreto 1.515/2018, de 28 de diciembre, por el que se crea la comisión interministerial para la incorporación de la metodología BIM en la contratación pública. La administración de la Generalitat Valenciana atenderá lo dispuesto en el referido real decreto y contribuirá con sus políticas a conseguir los fines que se persiguen para impulsar y garantizar la coordinación entre administraciones y sus organismos públicos y entidades de derecho público vinculados o dependientes, en la implantación de la metodología BIM en la contratación pública.

c) Guía verde de medidas medioambientales en la contratación pública en el ámbito de la edificación de la Generalitat. La administración pública, en su papel ejemplarizante, promoverá un cambio de paradigma en la construcción que se vea reflejado en los procesos de contratación pública. Para ello, la Guía verde de medidas medioambientales en la contratación pública en el ámbito de la edificación de la Generalitat, elaborada por la Dirección General de Innovación Ecológica en la Construcción, de la Vicepresidencia Segunda y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática, servirá de referencia en los procesos de contratación pública de la Generalitat.

6. La conselleria competente en materia de residuos debe realizar, en un plazo máximo de nueve meses desde la entrada en vigor de esta ley, el desarrollo normativo de la legislación básica estatal que regule la producción y gestión de los residuos de construcción, demolición y desmontaje.

*Artículo 54. Residuos de aparatos eléctricos y electrónicos*

1. La adaptación de los ecoparques o puntos limpios para el cumplimiento de las condiciones establecidas en el Real decreto 110/2015, de 20 de febrero, sobre residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, deberá ser sufragada por parte de los productores de aparatos eléctricos y electrónicos, conforme a la normativa básica estatal de residuos en materia de responsabilidad ampliada de productor del producto, y deberá contar con las medidas necesarias para garantizar la seguridad de las instalaciones de recogida de este tipo de residuos.

2. Los productores de aparatos eléctricos y electrónicos de tipo industrial adoptarán las medidas necesarias para garantizar el cumplimiento de objetivos correspondientes, implementando campañas de información y concienciación dirigidas al sector, que se serán acordadas en el seno del convenio marco correspondiente.

3. La Generalitat podrá establecer acuerdos a través de convenios marco de colaboración, con los representantes de las personas o entidades distribuidoras o comercializadoras de productos eléctricos y electrónicos, de forma que se promueva la prevención en la generación de residuos y el desarrollo de sistemas de recogida selectiva que garanticen la igualdad de condiciones de operación en todo el territorio de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 55. Residuos de vehículos al final de su vida útil*

1. La conselleria competente en materia de residuos establecerá las medidas de coordinación con la administración competente en materia de tráfico, para el control de las bajas temporales de vehículos, de exportación y tránsito comunitario, así como cualquier otra que se considere, con el objeto de impulsar la lucha contra la gestión irregular de vehículos al final de su vida útil.

2. De forma obligatoria, en los centros autorizados para el tratamiento de los vehículos al final de su vida útil se realizarán las operaciones de descontaminación del vehículo al final de su vida útil y otras operaciones de tratamiento, de acuerdo con el artículo 7 y el anexo IV del Real decreto 265/2021, de 13 de abril, sobre los vehículos al final de su vida útil y por el cual se modifica el Reglamento general de vehículos, aprobado por el Real decreto 2.822/1998, de 23 de diciembre, para lo cual se tendrá en cuenta:

a) Siempre que no sea posible la reutilización en la misma instalación, en sus equipos o en la misma instalación de las operaciones de preparación para la reutilización de componentes que se comercializarán como partes o piezas de segunda mano, se deberá separar y entregar a un gestor autorizado todos los materiales y componentes procedentes de las operaciones de tratamiento para su correcta gestión, priorizando vidrios y gases refrigerantes. La extracción de los gases refrigerantes se realizará por personal cualificado según el Real decreto 115/2017, de 17 de febrero, por el que se regula la comercialización y manipulación de gases fluorados y equipos basados en los mismos, así como la certificación de los profesionales que los utilizan y por el que se establecen los requisitos técnicos para las instalaciones que desarrollen actividades que emitan gases fluorados.

b) Fomentar la preparación para la reutilización y el reciclado, en dicho orden, frente a cualquier forma de valorización, de determinados materiales, en especial, la efectiva retirada de gases refrigerantes, del vidrio y de los grandes componentes de plásticos.

3. Los fabricantes de vehículos fomentarán el ecodiseño de los mismos, incidiendo especialmente en la reutilización y en la reciclabilidad de sus componentes, incluidas las baterías, conforme a la normativa sectorial aplicable.

*Artículo 56. Residuos textiles*

1. La Generalitat, junto con los agentes del sector textil, promoverán la investigación, el desarrollo y la innovación de formas de diseño, maneras de producción y fabricación que prioricen el uso de recursos renovables, que reintroduzcan subproductos textiles recuperados o incorporen un mayor porcentaje de materiales reciclados, sostenibles y de proximidad, como materia prima, y que obtengan productos duraderos, reutilizables y reciclables. A tal efecto, se podrán desarrollar medidas como premios al ecodiseño o la innovación, guías de buenas prácticas, campañas de información para la prevención de los residuos textiles y acciones en favor de la venta de textiles de segunda mano.

2. Las administraciones autonómica y locales, en el ámbito de sus competencias, impulsarán y promocionarán la recogida y la preparación para la reutilización y reparación de materiales textiles, así como la recogida para su reciclaje. En estos ámbitos, las administraciones públicas valencianas promoverán, mediante los instrumentos administrativos correspondientes, la participación —principalmente y en ausencia de iniciativas de carácter público o participadas por las administraciones públicas— de entidades sin ánimo de lucro o de entidades de economía social para la recogida separada, la preparación para la reutilización, reparación y reciclaje de residuos textiles.

3. La Generalitat fomentará medidas encaminadas a la minimización del empleo de los recursos naturales y su uso eficiente para la producción textil y, en particular:

a) El análisis y valoración de los criterios y trámites administrativos para la declaración de fin de la condición de residuo de determinados textiles y la utilización de textil reciclado, garantizando la protección al medio ambiente y la salud humana.

b) El diseño de herramientas y controles de calidad en todas las etapas de la prevención, recogida y reciclaje de los residuos textiles, que permita certificar que estos productos cumplen las condiciones y características para que puedan ser incorporados al mercado como materiales.

*Artículo 57. Residuos sólidos en el medio marino*

1. Las administraciones públicas autonómica y locales de la Comunitat Valenciana y su sector público instrumental, en el ejercicio de sus competencias en materia de pesca y puertos, fomentarán, facilitarán y apoyarán las prácticas de recogida de residuos sólidos en el medio marino —en particular, por parte del sector pesquero— y su posterior tratamiento adecuado.

En todo caso, las actuaciones de recogida se planificarán de forma que se garantice la no afección a hábitats ni especies marinas de especial interés, sometiéndose, en su caso, a los instrumentos de evaluación ambiental que se apliquen conforme a la normativa vigente en la materia.

2. En colaboración con todos los agentes implicados en el sector pesquero, las administraciones públicas autonómica y locales desarrollarán programas de sensibilización y concienciación para la prevención y recogida de residuos sólidos en el medio marino, dirigidos al público en general, así como a colectivos específicos del sector pesquero. Así mismo, se impulsarán campañas de recogida de residuos sólidos en el medio marino, así como iniciativas participativas en esta materia.

3. El currículum de las titulaciones académicas de la familia profesional marítimo-pesquera incluirá contenidos referentes a la prevención, recogida y gestión de residuos sólidos en el medio marino, así como a los impactos ambientales y sobre la salud humana de este tipo de contaminación.

4. La conselleria competente en materia de pesca realizará actividades formativas y de concienciación dirigidas al sector pesquero, sobre el efecto de los residuos sólidos en el medio marino para los ecosistemas marinos, la biodiversidad y la salud humana, y su incidencia en actividades como el turismo, la pesca y el transporte marítimo.

5. La conselleria con competencias en materia de pesca fomentará la recogida de los residuos sólidos en el medio marino, como artes de pesca perdidos, plásticos y otros desechos. Estas actuaciones podrán ser objeto de financiación a través del Fondo Europeo Marítimo y de Pesca, conforme al artículo 40 del Reglamento (UE) número 508/2014, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 15 de mayo de 2014, relativo al Fondo Europeo Marítimo y de Pesca, y por el que se derogan los reglamentos (CE) número 2.328/2003, (CE) número 861/2006, (CE) número 1.198/2006 y (CE) número 791/2007, del Consejo, y el Reglamento (UE) número 1.255/2011, del Parlamento Europeo y del Consejo.

CAPÍTULO IV

Sobre traslado de residuos

*Artículo 58. Traslado de residuos*

1. Las operaciones de traslado de residuos que afectan a la Comunitat Valenciana se rigen por el artículo 31 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

2. A estos efectos, la autoridad competente de la Comunitat Valenciana es la conselleria competente en materia de residuos.

3. Sin perjuicio del artículo 9 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, la Generalitat Valenciana podrá prohibir temporalmente o restringir la entrada de residuos o rechazo de residuos domésticos y municipales, procedentes otras comunidades autónomas u otros estados miembros de la Unión Europea, siempre que se demuestre que estas entradas impiden el cumplimiento de la normativa y la planificación autonómicas en materia de gestión de residuos municipales, y que esto puede implicar sanciones de la Comisión Europea por mala gestión de residuos municipales que afecten a la Comunitat Valenciana.

En particular, se aplicará el párrafo anterior al caso de los residuos, rechazos de residuos y otros tipos de materiales que se destinan a eliminación en vertedero, valorización energética, coincineración o incineración, así como valorización de material bioestabilizado mediante la operación de gestión R10 prevista en la normativa básica estatal, procedente de aquellas comunidades autónomas o regiones de la Unión Europea que tengan un impuesto de penalización al vertido de residuos o la incineración o valorización energética superior al que se aplica en la Comunitat Valenciana.

Para estas situaciones, la Generalitat Valenciana tendrá en consideración las aportaciones al respecto del ministerio competente en materia de residuos.

4. La Comunitat Valenciana colaborará, en todo caso, en una adecuada y mejor gestión de los recursos que contienen los residuos de aquellas comunidades autónomas o regiones de la Unión Europea que destinan sus residuos municipales a operaciones de reciclaje, regeneración o valorización que no interfieran en el normal funcionamiento de las instalaciones de gestión de residuos de la Comunitat Valenciana ni impidan el cumplimiento de los objetivos de la planificación autonómica en materia de residuos.

CAPÍTULO V

Información

*Artículo 59. Obligaciones de información*

1. En los términos establecidos por el artículo 64 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, las personas físicas y jurídicas obligadas a disponer de un archivo cronológico electrónico deben guardar la información del archivo cronológico durando, al menos, cinco años y la información debe estar a disposición de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular a efectos de inspección y control.

2. En los términos establecidos por el artículo 65.1 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, las personas físicas y jurídicas obligadas deben remitir las memorias resumen de sus actividades que afectan a la Comunitat Valenciana a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, y en el caso de residuos de competencia local, además a las entidades locales correspondientes. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía circular puede requerir información adicional a las personas físicas o jurídicas contempladas en este apartado para disponer de la información necesaria para el desarrollo de sus funciones así como para dar cumplimiento a otros requerimientos de información derivados de la aplicación de los actos de ejecución aprobados por la Comisión Europea.

3. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, con la colaboración de las entidades locales, debe mantener actualizada la información sobre la gestión de los residuos en su ámbito competencial, en particular para los residuos de competencia local. Esta información debe incluir las infraestructuras disponibles y, en cada una de ellas, la cuantificación y caracterización periódica de los residuos entrantes y salientes, y los destinos concretos de valorización o eliminación de los residuos salientes. Para realizar estas caracterizaciones, la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular puede establecer directrices armonizadas sobre estas.

Para el caso de los residuos de competencia local, las entidades locales deben remitir anualmente a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular un informe sobre la gestión de estos residuos, cuyo contenido será determinado reglamentariamente.

4. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular debe comprobar las memorias exigidas con arreglo al apartado 2 y las debe incorporar al sistema electrónico de información de residuos del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico, antes del 1 de septiembre del año posterior respecto al que se hayan recogido los datos, para cumplir con las obligaciones establecidas en la legislación estatal, de la Unión Europea e internacional, en particular las mencionadas en el artículo 65.6 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

En ese mismo plazo, La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular debe remitir al Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico la información necesaria para la verificación del cumplimiento de los objetivos previstos en el artículo 17 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

5. La Agencia Valenciana de Residuos debe informar al Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana y del Programa de prevención de residuos de la Comunitat Valenciana una vez adoptados, así como de cualquier revisión sustancial de estos.

Artículo 60. Facultades de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular para la obtención de información relativa a la responsabilidad ampliada del productor

La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular está facultada para desarrollar los procedimientos necesarios para obtener, a través de las fuentes de información de ámbito estatal o bien directamente de los productores o de los sistemas de responsabilidad ampliada del productor, los datos e información necesarios para el control eficiente de las obligaciones y el cumplimiento de objetivos en materia de residuos vinculados a los sistemas de responsabilidad ampliada del productor.

CAPÍTULO VI

Régimen de autorización y comunicación de las

actividades de producción y gestión de residuos

*Artículo 61. Régimen de autorización y comunicación de las actividades de producción y gestión de residuos*

1. Los procedimientos para la autorización de las operaciones de recogida y tratamiento de residuos, las excepciones de los requisitos de autorización, la comunicación previa al inicio de las actividades de producción y gestión de residuos y el restablecimiento de la legalidad ambiental se deben realizar de acuerdo con lo establecido en el capítulo III del título III de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

2. A estos efectos, la autoridad competente de la Comunitat Valenciana es la conselleria competente en materia de residuos.

*Artículo 62. Creación del Registro General de Gestores Autorizados de Residuos de la Comunitat Valenciana*

1. Se crea el Registro General de Gestores Autorizados de Residuos de la Comunitat Valenciana, adscrito a la conselleria competente en materia de residuos.

2. Sin perjuicio de lo establecido en la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, en el registro deben constar, como mínimo, los siguientes datos:

a) Datos acreditativos de la identidad del gestor y de su domicilio social.

b) Actividad de gestión y tipo de residuo gestionado autorizados.

c) Denominación de las instalaciones autorizadas y su localización.

d) Fecha y periodo de vigencia de la autorización y, en su caso, de las correspondientes prórrogas.

e) Aquellos datos adicionales que se establezcan reglamentariamente.

3. La Agencia Valenciana de Residuos, en coordinación con la administración general del Estado, llevará a cabo los instrumentos de cooperación necesarios para la interoperabilidad de los registros autonómico y estatal.

*Artículo 63. Creación del Registro de Productores de Residuos de la Comunitat Valenciana*

1. Sin perjuicio de los registros autonómicos ya existentes en materia de producción de residuos peligrosos, se crea el Registro de Productores de Residuos de la Comunitat Valenciana, adscrito a la conselleria competente en materia de residuos. Sin perjuicio de lo establecido en la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, el registro se compone de dos secciones: la sección primera, en la que se deben inscribir las personas físicas o jurídicas autorizadas para la producción de los residuos peligrosos; y la sección segunda, en la que se deben inscribir las personas físicas o jurídicas autorizadas para la producción de los residuos no peligrosos que plantean excepcionales dificultades para su gestión.

2. Los datos que debe contener este registro se establecerán reglamentariamente.

3. La Agencia Valenciana de Residuos, en coordinación con la administración general del Estado, llevará a cabo los instrumentos de cooperación necesarios para la interoperabilidad de los registros autonómico y estatal.

TÍTULO VI

Suelos contaminados

*Artículo 64. Del régimen de los suelos contaminados*

1. A todos los efectos, la regulación de suelos contaminados de la Comunitat Valenciana se rige por lo establecido en el título VIII de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

2. La remisión de informes por parte de titulares de las actividades potencialmente contaminantes a que se refiere el artículo 98 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, se debe hacer a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular.

3. La conselleria competente en materia de medio ambiente es la encargada de realizar la declaración y delimitación de suelos contaminados, de acuerdo con los requisitos y en los términos establecidos por el artículo 99 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

4. La conselleria competente en materia de medio ambiente es la autoridad competente de ámbito autonómico en materia de recuperación voluntaria de suelos contaminados, y debe llevar un registro administrativo de las descontaminaciones producidas por vía voluntaria, de acuerdo con las determinaciones del artículo 102 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, sin perjuicio del desarrollo reglamentario de su contenido específico.

5. La conselleria competente en materia de medio ambiente debe elaborar un inventario con los suelos declarados contaminados y de descontaminaciones voluntarias, de acuerdo con el artículo 103 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, sin perjuicio del desarrollo reglamentario de su contenido específico.

6. En cumplimiento de lo previsto en la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y del Real decreto 646/2020, de 7 de julio, de eliminación de residuos en vertedero, respecto a las obligaciones de las comunidades autónomas en materia de previsión de análisis de los lugares históricamente contaminados por eliminación de residuos y las medidas para su rehabilitación, se faculta a la conselleria competente en materia de residuos, así como a las entidades locales de la Comunitat Valenciana, para la suscripción, en conformidad con la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público, de convenios de colaboración interadministrativa para la ejecución de los trabajos de sellado y mantenimiento postclausura de estos lugares, por un periodo de diez años con una posible prórroga de diez años adicionales, hasta un máximo total de veinte años, para garantizar la eficacia de estos trabajos.

*Artículo 65. Lista de prioridades de actuación en materia de descontaminación de suelos*

1. Según las previsiones que el artículo 103.3 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, se crea la lista de prioridades de actuación en materia de descontaminación de suelos en función del riesgo que suponga la contaminación para la salud humana y el medio ambiente en la Comunitat Valenciana, según la siguiente:

Descontaminación de suelos en entornos urbanos o urbanizados.

Descontaminación de suelos en entornos rústicos de alto valor ambiental, zonas con alguna de las catalogaciones normativas de protección ambiental, o similares.

Descontaminación de suelos en zonas industriales en actividad.

Adecuación y mejora de una descontaminación de suelos ya practicada conforme a la normativa anterior a 2011.

2. La lista de prioridades de actuación en materia de descontaminación de suelos podrá modificarse o actualizarse mediante decreto de la conselleria competente en materia de medio ambiente.

TÍTULO VII

Responsabilidad, vigilancia, inspección y control

*Artículo 66. Responsabilidad, vigilancia, inspección y control*

1. Los residuos tendrán siempre un responsable del cumplimiento de las obligaciones que deriven de su producción y gestión, calidad que corresponde al productor inicial o a otro poseedor o al gestor de residuos, en los términos previstos en esta ley y en sus normas de desarrollo y en la normativa básica estatal en materia de residuos.

2. Los sujetos responsables podrán ejercer acciones de repetición cuando los costes en que hubieran incurrido deriven de los incumplimientos legales o contractuales de otras personas físicas o jurídicas.

3. En el ámbito de las competencias autonómicas, las funciones de vigilancia, inspección y control del correcto cumplimiento de esta ley y sus normas de desarrollo y la normativa básica estatal en materia de residuos las ejercen las consellerias competentes en materia de vigilancia de puesta en el mercado, de residuos y de seguridad ciudadana, en el marco de sus respectivas competencias, de acuerdo con lo establecido en los artículos 105 y 106 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

*Artículo 67. Régimen sancionador*

1. El régimen sancionador en materia de residuos y suelos contaminados de la Comunitat Valenciana se rige por lo establecido en el capítulo II del título IX de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

2. Adicionalmente a las infracciones reguladas en el artículo 108.2 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, se consideran:

Infracciones graves:

a) La reincidencia en actuaciones que supongan la no devolución al operador del sistema de gestión del envase reutilizable o residuo de envase doméstico, para prepararlo para la reutilización o el reciclaje, así como la reiteración en la posesión de los mismos por terceros no autorizados por el operador del sistema.

b) La reincidencia en actuaciones que supongan la no devolución al operador del sistema de gestión del envase reutilizable o residuo de envase comercial, para prepararlo para la reutilización o el reciclaje, así como la reiteración en la posesión de los mismos por terceros no autorizados por el operador del sistema.

c) La reincidencia en actuaciones que supongan la no devolución al operador del sistema de gestión del envase reutilizable o residuo de envase industrial, para prepararlo para la reutilización o el reciclaje, así como la reiteración en la posesión de los mismos por terceros no autorizados por el operador del sistema.

Infracciones leves:

d) Cualquier actuación que suponga la no devolución al operador del sistema de gestión del envase reutilizable o residuo de envase doméstico para la preparación para la reutilización o el reciclaje, y la posesión de los mismos por terceros no autorizados por el operador del sistema.

e) Cualquier actuación que suponga la no devolución al operador del sistema de gestión del envase reutilizable o residuo de envase comercial para la preparación para la reutilización o el reciclaje, y la posesión de los mismos por terceros no autorizados por el operador del sistema.

f) Cualquier actuación que suponga la no devolución al operador del sistema de gestión del envase reutilizable o residuo de envase industrial para la preparación para la reutilización o el reciclaje, y la posesión de los mismos por terceros no autorizados por el operador del sistema.

En la graduación de las infracciones tipificadas en las letras d, e y f se tendrá en consideración la devolución inmediata del envase reutilizable al operador de los sistemas de gestión de envases reutilizables por parte del infractor, imponiéndose la sanción que corresponda a su tramo inferior.

2. En los casos en que la potestad sancionadora corresponde a las autoridades competentes de ámbito autonómico, de acuerdo con el artículo 12 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y el artículo 7 de esta ley, la potestad sancionadora debe ser ejercida por:

La persona titular de la dirección general competente en materia de residuos, en los supuestos de infracciones leves.

La persona titular de la conselleria competente en materia de residuos, en los supuestos de infracciones graves.

El Consell de la Generalitat, en los supuestos de infracciones muy graves.

La iniciación de los correspondientes procedimientos sancionadores es competencia de la persona titular de la dirección general competente en materia de residuos.

DISPOSICIONES ADICIONALES

*Primera. Convenios de colaboración preexistentes con los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor y sistemas integrados de gestión de residuos de envases ligeros*

1. Se autoriza a la conselleria competente en materia de residuos y a los entes locales para celebrar los convenios de colaboración suscritos con los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor y sistemas integrados de gestión de residuos de envases ligeros a que se refiere el artículo 44 de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, en los términos previstos en este artículo y en la normativa estatal reguladora de la responsabilidad ampliada del productor para cada flujo de residuo en lo que afecten, limiten o imposibiliten la aplicación de esta ley o de la normativa básica estatal, a fin de garantizar la eficacia de la recogida separada de los residuos de envases y que los sistemas de responsabilidad ampliada del productor asuman los costes necesarios y eficientes de los servicios incluidos en la normativa básica, de acuerdo el principio "quien contamina paga". La prestación de los servicios específicos objeto de modificación del convenio con las entidades locales de la Comunitat Valenciana debe garantizar un nivel de prestación de servicios igual o superior al nivel de prestación de los servicios preexistente a la entrada en vigor de esta ley.

2. En el plazo establecido en la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y su normativa de desarrollo, los sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor en colaboración con los productores y los sistemas integrados de gestión de residuos de envases ligeros deben financiar las operaciones de clasificación y reciclaje de los envases ligeros monodosis adheridos a sus sistemas, con capacidad inferior a 33 centilitros o sus fracciones, a fin de garantizar la eficacia de la recogida, clasificación y reciclaje de los residuos de envases y la prevención de la eliminación de estos residuos en vertedero. Estos operadores, junto con las administraciones públicas, deben garantizar el correcto desarrollo de las mencionadas operaciones para todos los materiales adheridos al sistema de responsabilidad ampliada del productor, prioritariamente, materiales de aluminio, acero o plásticos, así como de aquellos materiales compatibles con estos, de acuerdo con la normativa estatal en materia de residuos y en aplicación de la planificación estatal y autonómica en materia de residuos.

*Segunda. Material bioestabilizado***12**

La utilización como enmienda orgánica del material bioestabilizado obtenido en las plantas de tratamiento mecánico de residuos mezclados de origen doméstico podrá ser considerada una operación de valorización, y no una operación de eliminación de residuos al vertedero, cuando se cumplan los requisitos siguientes:

a) Que este material cumpla los requisitos aplicables a los productos fertilizantes elaborados con residuos establecidos en la normativa básica en materia de productos fertilizantes y afines. En cuanto al parámetro de materiales pesados, el material bioestabilizado tendrá que cumplir los valores máximos correspondientes en las clases A o B.

Esta disposición deberá interpretarse y aplicarse en los términos establecidos en el artículo 14, apartado 2 del citado Real decreto 1051/2022, de 27 de diciembre, por el que se establecen las normas para la nutrición sostenible de suelos agrarios, y el anexo VIII a que se remite, aplicándose exclusivamente en lo que no se oponga a la norma básica cuando se refiera a suelos agrarios.

b) Que la operación de aplicación de la enmienda la haga un gestor de residuos sometido a autorización administrativa de valorización de residuos.

c) Que el tratamiento de los suelos produzca un beneficio a la agricultura o una mejora ecológica.

d) Que la instalación que produzca el material bioestabilizado disponga de un sistema de afinado de partículas finas.

e) No se exigirá autorización de gestor de residuos para el uso de la enmienda orgánica obtenida a partir del tratamiento biológico aerobio y termófilo de residuos biodegradables recogidos separadamente que no posea la calificación jurídica de residuo y que cumpla los requisitos técnicos y legales exigibles para su inscripción en el registro de productos fertilizantes y afines.

*Tercera. Adopción de las mejores técnicas disponibles para el tratamiento de residuos municipales*

1. De acuerdo con aquello establecido en la disposición adicional undécima de la Ley 7/2022, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, sobre la necesidad de adaptación de los contratos y negocios jurídicos existentes a la entrada en vigor de la ley, con el fin de dar cumplimiento al mandato de aplicación de la mejor técnica disponible en las operaciones de gestión de residuos municipales, así como de los principios de autosuficiencia y proximidad, y con independencia de las previsiones del capítulo V del título II de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, los proyectos de gestión de residuos aprobados o en tramitación a la entrada en vigor de esta ley pueden modificar las determinaciones de los planes zonales de residuos cuando su propósito sea adaptarse a las determinaciones de esta ley y su normativa de desarrollo, o a las determinaciones de la normativa básica estatal en materia de residuos y las disposiciones que la desarrollen.

2. Con este fin, las administraciones públicas valencianas con competencia para tramitar, aprobar o adjudicar los proyectos de gestión de residuos deben adoptar las medidas necesarias, ya sean técnicas, económicas o jurídicas, para adaptar los instrumentos de planificación y gestión de los residuos a la normativa vigente y a la aplicación de la mejor técnica disponible en cada momento.

3. Las medidas que se adopten en cumplimiento de los apartados 1 y 2 anteriores tratarán de conservar los negocios jurídicos preexistentes de acuerdo con la normativa que les sea de aplicación. En caso de imposibilidad, se debe proceder a la rescisión o revisión a la baja del negocio jurídico afectado, y pueden licitarse nuevos contratos adicionales a los anteriores para la ejecución de las actuaciones que cumplan las determinaciones de las normativas autonómica y estatal de forma que viabilice la continuidad y mejora continua del servicio público afectado. A tales efectos, es compatible que dentro del ámbito de un plan zonal trabajen varios operadores de gestión de residuos en aquellas materias y unidades técnicas que sean explotables de manera independiente.

4. La aplicación de las mejores técnicas disponibles para las operaciones de valorización de residuos es obligatoria desde el momento en que tales mejores técnicas disponibles son aprobadas por la Unión Europea mediante normativa de aplicación directa.

*Cuarta. Del suministro de información de los entes locales en la Generalitat en materia de recogida de envases ligeros y vidrio*

1. En un plazo máximo de seis meses desde la entrada en vigor de esta ley, la conselleria competente en materia de residuos requerirá a los entes locales responsables de los servicios de recogida de residuos domésticos un informe de desglose detallado de los varios elementos de coste de la recogida separada de residuos de envases que desarrollan. La entrega de este informe tiene carácter obligatorio para las entidades locales asociativas de recogida de residuos y en el caso de los municipios con población de derecho superior a 5.000 habitantes, y es potestativo para los municipios con una población de derecho inferior o igual a 5.000 habitantes.

2. Los datos a los que se refiere el apartado anterior y aquellos suministrados en cumplimiento de lo establecido en la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, y la normativa de desarrollo, pueden ser empleados por la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular para determinar las retribuciones económicas o en dotación de equipamientos complementarios a favor de las entidades locales de la Comunitat Valenciana, así como para el desarrollo de un nuevo modelo de retribución del coste total de acuerdo con lo establecido en la normativa básica estatal en materia de residuos, a los efectos de que se pueda tener en consideración en la implementación de la normativa estatal y autonómica.

*Quinta. Restricciones a la puesta en el mercado de productos no reciclables*

El Consell puede regular, en coordinación con los ministerios competentes y con la participación de los agentes económicos y sociales implicados, la restricción o la prohibición de otros productos desechables o de materiales que, como residuos, presenten o puedan presentar dificultades para su adecuada gestión, ya sea por tamaño o composición, con la finalidad de garantizar el logro de los objetivos de reciclaje y vertido establecidos en la planificación estatal y autonómica en esta materia.

*Sexta. Declaración de utilidad pública*

La aprobación del plan integral de residuos, de los planes zonales de residuos y de los proyectos de gestión lleva aparejada la declaración de utilidad pública e interés social, a efectos de expropiación forzosa e imposición de servidumbres, para el establecimiento o ampliación de instalaciones de almacenamiento, valorización o eliminación de residuos.

*Séptima. Aplicación de criterios de ruralidad*

Las administraciones públicas autonómica y local, en el ámbito de sus competencias, deben tener en cuenta y aplicar criterios de ruralidad en el diseño y la implementación de las medidas establecidas en esta ley, en particular en cuanto a la simplificación técnica y administrativa para los municipios de menos de 1.000 habitantes de derecho, así como respecto al apoyo técnico, organizativo y económico para cumplir los objetivos de esta ley.

*Octava. Coordinación con la normativa estatal básica en materia de responsabilidad ampliada del productor de envases de bebidas*

En caso de que el gobierno del Estado apruebe una norma de ámbito estatal más estricta que esta ley, en cuanto a los objetivos y procesos de gestión de residuos de envases de bebidas para evitar su abandono y eliminación a través de vertedero, en particular sobre los sistemas adicionales y complementarios previstos en la normativa básica estatal en materia de residuos, a los efectos de la responsabilidad ampliada del productor de envases de bebidas, aplicará esta normativa estatal en la Comunitat Valenciana a partir de la entrada en vigor de la indicada nueva normativa estatal.

En el resto de casos, cuando no represente una vulneración de una competencia estatal, será de aplicación en la Comunitat Valenciana lo que establece la presente ley en esta materia.

*Disposición adicional novena***13**

De acuerdo con las previsiones de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, el contribuyente del impuesto podrá trasladar la carga tributaria del impuesto estatal al vertido y la incineración de residuos domésticos y municipales a las entidades locales responsables de los servicios de recogida o a los consorcios o a las entidades locales responsables del servicio de valorización, eliminación de residuos y gestión de ecoparques de área o áreas de gestión de que se trate, todo ello previo acuerdo de la asamblea, pleno o máximo órgano participativo del consorcio o entidad competente para los servicios de tratamiento y eliminación, y mediante los mecanismos de reparto, presupuestarios, financieros, jurídicos o contractuales que se habiliten entre las partes.

*Disposición adicional \_\_* [*sic*]**14**

[Derogada]

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

*Primera. La Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular*

Hasta su puesta en funcionamiento, las competencias, atribuciones y funciones de la Agencia Valenciana de Residuos reguladas en esta ley serán ejercidas por la dirección general competente en materia de residuos.

*Segunda. Compensación a las administraciones públicas valencianas hacia una economía circular*

1. Los sistemas de responsabilidad ampliada del productor de residuos de envases ligeros y de vidrio y los sistemas integrados de gestión de todo tipo de residuos, como los residuos de aparatos eléctricos y electrónicos RAEE, que operen en la Comunitat Valenciana, y siempre que la transposición de la Directiva europea 852/2018, de 30 de mayo, al ordenamiento jurídico español así lo recoja, deben compensar a las administraciones públicas de la Comunitat Valenciana por la totalidad de los costes económicos eficientes de recogida selectiva en origen de residuos de envases ligeros y de envases de vidrio, de acuerdo con la normativa básica en la materia. Sin embargo, estos sistemas pueden establecer sistemas de compensación complementarios adicionales equivalentes o planes autonómicos complementarios de compensación.

2. A partir del momento en que sea exigible en el ordenamiento jurídico español el cumplimiento de las disposiciones establecidas en la Directiva 852/2018, de 30 de mayo, los convenios firmados entre la administración autonómica, los entes locales y los operadores de los sistemas de responsabilidad ampliada del productor deben detallar, de forma clara y concisa, la totalidad de los referidos costes, que los debe asumir íntegramente el productor.

*Tercera. Desarrollo de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular*

1. En el plazo de doce meses desde la entrada en vigor de esta ley, el Consell tiene que promover la puesta en funcionamiento de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, de acuerdo con el título II, capítulo I de esta ley.

2. Transitoriamente, desde la entrada en vigor de esta ley, dicha agencia puede nutrirse de personal funcionario de carrera o interino de la Generalitat Valenciana, especialmente de los servicios competentes en materia de gestión de residuos, así como de personal laboral con tareas técnicas de la actual empresa pública Vaersa, dedicados a la gestión de residuos, sin perjuicio de los derechos laborales individuales de cada persona trabajadora.

DISPOSICIONES DEROGATORIAS

*Primera. Derogación normativa*

Quedan derogadas aquellas disposiciones que se opongan, contradigan o resulten incompatibles con lo dispuesto en esta ley, y en particular queda derogada la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana.

*Segunda. Derogación normativa*

Con efectos desde la entrada en vigor de esta ley y vigencia indefinida se deroga el punto dieciséis del artículo 9 de la Ley 21/2017, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, relativo al fondo autonómico para la mejora de la gestión de residuos.

DISPOSICIONES FINALES

*Disposición final primera. Desarrollo de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular***15**

El Consell aprobará mediante decreto los estatutos de la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular y tomará las medidas necesarias para ponerla en funcionamiento.

*Segunda. Modificación del Decreto ley 1/2022, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunitat Valenciana por la guerra en Ucrania*

1. El apartado 13 del artículo 1 del Decreto ley 1/2022, de 22 de abril, del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunitat Valenciana por la guerra en Ucrania, queda redactado en los siguientes términos:

13. Se modifica la disposición transitoria quinta del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, que queda redactada de la siguiente manera:

"Disposición transitoria quinta. Pérdida de vigencia y cese en la producción de efectos de las memorias ambientales

Las memorias ambientales emitidas al amparo de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, antes del 1 de enero de 2021, perderán su vigencia y cesarán en la producción de los efectos que les son propios, si no se hubiera procedido a la aprobación definitiva del plan en el plazo de dos años desde la entrada en vigor de la presente norma.

Las memorias ambientales que puedan emitirse al amparo de aquella ley a partir del 1 de enero de 2021 perderán su vigencia y cesarán en la producción de los efectos que les son propios si, una vez notificadas al promotor, no se ha aprobado definitivamente el plan en el plazo máximo de dos años.

Sin embargo, las memorias ambientales también perderán su vigencia y cesarán en la producción de los efectos que les son propios si su contenido entra en conflicto con alguna norma ambiental o territorial que pueda aprobarse durante su vigencia y no sea posible un mero ajuste."

2. El apartado 1 del artículo 10 del Decreto ley 1/2022, de 22 de abril, del Consell, de medidas urgentes en respuesta a la emergencia energética y económica originada en la Comunitat Valenciana por la guerra en Ucrania, queda redactado en los siguientes términos:

1. Se modifica el encabezamiento y se añaden dos nuevos apartados 5 y 6 Al antiguo artículo 3 del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell, de medidas para acelerar la implantación de instalaciones para el aprovechamiento de las energías renovables por la emergencia climática y la necesidad de la urgente reactivación económica, con la siguiente redacción:

"Artículo 3. Inversiones de interés estratégico para la Comunitat Valenciana y actuaciones declaradas de prioridad energética por razones de emergencia energética o climática

[...]

5. Sin perjuicio de lo que se establece a todos los efectos en los apartados anteriores, el conseller o consellera competente en materia de territorio y urbanismo podrá declarar un determinado ámbito territorial o un proyecto concreto, situado en suelo no urbanizable común, como prioritario energético.

Esta declaración se realizará a propuesta de la conselleria competente en materia de energía o cambio climático, en la cual se justifique su necesidad y oportunidad por razones de emergencia energética o climática.

Cualquiera de estas declaraciones implicará la tramitación de urgencia de los proyectos de construcción de las instalaciones, la compatibilidad territorial y urbanística y la exención de la ocupación del territorio prevista en el artículo 7.7 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje. Serán necesarios para su autorización los informes sectoriales ambientales y agrologicos y el informe de ordenación del territorio y paisaje favorables respecto a inundaciones, sobre riesgos naturales o inducidos en el territorio, sobre la afección a los conectores territoriales definidos en la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana y sobre paisajes de relevancia regional o unidades de paisaje a las que se les haya reconocido previamente un valor alto o muy alto.

6. Las declaraciones de ámbito territorial o proyecto prioritario energético comportan la obligación de compensación en los municipios en los términos establecidos en el artículo 38 del presente decreto Ley. Los ayuntamientos, mediante acuerdo plenario, podrán incrementar la compensación en un 50 %."

*Tercera. Títulos competenciales*

Esta ley se dicta según las competencias de la Generalitat Valenciana en materia de protección del medio ambiente, así como de las competencias en materia de protección adicional del territorio, según los artículos 50 y 61.3d del Estatuto de autonomía de la Comunitat Valenciana.

Así mismo, esta ley se dicta en virtud del desarrollo de las competencias propias en materia de residuos de acuerdo con aquello establecido en la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular y su normativa básica de desarrollo.

*Cuarta. Habilitación para el desarrollo reglamentario*

1. Se faculta al Consell y a la persona consellera competente en materia de residuos para dictar, en el ámbito de sus competencias, las disposiciones reglamentarias necesarias para el desarrollo y aplicación de esta ley.

2. Se faculta a la persona titular de la conselleria competente en materia de residuos para modificar los anexos I, II y III de la presente ley mediante orden.

Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos y todas las ciudadanas, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.

València, 29 de noviembre de 2022

El president de la Generalitat

Ximo Puig i Ferrer

ANEXO I

Listado no exhaustivo de posibles actuaciones de gasto

o inversiones financiables con cargo al fondo ambiental

de política de residuos y economía circular

1. Inversión y adquisiciones en equipaciones para el compostaje doméstico y comunitario de materia orgánica de origen doméstico o asimilable.

2. Inversión y adquisiciones en equipaciones para prevenir la generación de residuos, en particular aplicando los criterios de la economía circular.

3. Inversiones y gastos para crear y desarrollar un tejido comercial de venta de productos de segunda mano, reutilizados o reparados, así como un tejido empresarial de reparación y reutilización de productos.

4. Inversión y adquisiciones para instalaciones y equipaciones de preparación para la reutilización de residuos.

5. Inversión y gasto de funcionamiento para creación de nuevas redes de preparación para la reutilización de productos.

6. Inversión y gasto en materia de ecodiseño.

7. Inversión y adquisiciones de sistemas para incrementar las cantidades de materiales sometidos a la preparación para la reutilización y de utensilios, bolsas compostables y otros enseres para mejorar la reciclabilidad real y efectiva de los recursos que contienen los residuos.

8. Inversiones para sistemas de fomento de la reutilización a acontecimientos festivos, culturales y de concentración de población en la Comunitat Valenciana.

9. Inversiones para sistemas de fomento de las recogidas separadas a acontecimientos festivos, culturales y de concentración de población en la Comunitat Valenciana.

10. Medidas de gasto de funcionamiento e inversión para fomentar el compostaje doméstico, comunitario y el agrocompostaje.

11. Gasto por adquisición de nuevos productos reutilizables para sustituir a productos desechables.

12. Inversiones y adquisiciones en sistemas de recogida selectiva de biorresiduos de elevada eficiencia, como el sistema de recogida puerta a puerta o con contenedores cerrados o informatizados.

13. Inversión y adquisiciones en sistemas de contenedores de poner y quitar sobre camión.

14. Inversión y adquisiciones en nuevas plantas de compostaje de biorresiduos.

15. Inversión y adquisiciones en mejora de instalaciones de tratamiento de residuos mezclados.

16. Inversión en obras y adquisiciones para transformación de plantas actuales de residuos mezclados a nuevas plantas de clasificación de materiales selectivos procedentes de la recogida separada en origen.

17. Inversiones de mejora de la gestión del lixiviados en vertederos.

18. Gasto económico anual de medidas compensatorias por la disposición de vertederos de desechos de residuos en los municipios de la Comunitat Valenciana.

19. Inversiones y adquisiciones en nueva maquinaria para tratamiento de residuos de construcción y demolición.

20. Inversiones y adquisiciones en nuevas equipaciones para garantizar el reciclaje de colchones, o muebles y enseres.

21. Gasto en incentivos económicos para el fomento de la reducción de residuos.

22. Gasto en incentivos económicos para el fomento de las recogidas separadas en origen.

23. Gasto en campañas de información y concienciación en relación a los residuos y la economía circular.

24. Gasto en digitalización de procesos para garantizar los objetivos de la normativa de residuos y economía circular relacionada.

25. Gasto en formación y educación ambiental en materia de residuos y economía circular.

26. Gasto en investigación en materia de nuevos procesos industriales para obtener nuevos productos de alto valor añadido de entre los residuos, con técnicas diferentes de la R01 y del depósito en vertedero.

27. Gasto para incentivar los acuerdos voluntarios entre administraciones y sector privado para mejorar la reciclabilidad real efectiva de determinados productos no sometidos por obligación legal a una responsabilidad ampliada del productor.

28. Acuerdos económicos de gasto con sectores económicos estratégicos de la Comunitat Valenciana, como el sector primario o el sector de la hostelería y restauración, entre otros, para fomentar la reducción en la generación de residuos y la reutilización de productos.

29. Medidas de gasto e inversión destinadas a la reducción del despilfarro alimentario.

30. Medidas para fomentar la venta de productos a granel.

31. Inversiones en materia de descontaminación de suelos.

32. Inversiones en materia de sellado y acondicionamiento de antiguos espacios degradados por la gestión de residuos.

33. Gasto de mantenimiento postclausura de las obras de sellado y acondicionamiento de antiguos espacios degradados por la gestión de residuos.

34. Inversiones en la implantación de energías renovables a las instalaciones de prevención, preparación para la reutilización y gestión de residuos.

35. Inversiones y gastos para incentivar la simbiosis industrial que genere reducción en la generación de residuos, tanto dentro de los residuos domésticos como de los residuos industriales.

36. Otras inversiones y gastos que contribuyan a los objetivos de la normativa de gestión de residuos y economía circular de los recursos que contienen los residuos de entre los permisos por la normativa autonómica en la materia.

ANEXO II

SDR y SDDR

Sistema de incentivo económico autonómico obligatorio SDR, o bien sistema de depósito, devolución y retorno de envases de bebidas desechables de acuerdo con la normativa básica estatal, como medida adicional y complementaria y como contribución de la Comunitat Valenciana para el cumplimiento de los objetivos estatales en materia de recogida separada de envases de botellas de bebidas plástico y otros envases desechables.

1. Objeto

Este anexo tiene por finalidad la regulación de los sistemas de devolución y retorno con incentivo económico (SDR) obligatorios en la Comunitat Valenciana de acuerdo con el artículo 43 de esta ley.

Así mismo, también regula las especificaciones aplicables al caso de la Comunitat Valenciana en caso de que se estableciera la implantación a escala estatal de un sistema de depósito, devolución y retorno de envases de plástico de bebidas desechables, de acuerdo con las previsiones de la ley 7/2022, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, en línea con el artículo 43.10 de esta ley.

Los sistemas indicados anteriormente, serán para envases susceptibles de abandono que se comercialicen en el territorio de la Comunitat Valenciana, empezando por las botellas de plástico de bebidas junto con sus tapones y tapas a las que se refiere la presente ley, en las condiciones de implantación establecidas en ella, y que pueden ampliarse voluntariamente a envases de otros productos igualmente susceptibles de abandono, cuando respecto a estos últimos la conselleria competente en materia de residuos o la normativa básica estatal acredite objetivamente su abandono.

2. El sistema obligatorio de incentivo económico SDR o bien de depósito, voluntario autonómico u obligatorio de acuerdo con la normativa básica estatal en materia de residuos, debe aplicarse a los envases de los productos afectados que se comercialicen en el territorio de la Comunitat Valenciana, independientemente de que se comercialicen en la industria, comercio, administración, negocios, sector de servicios, hostelería, o en cualquier otro lugar.

3. El sistema de incentivo económico SDR autonómico o bien el sistema de depósito conforme a la normativa básica estatal en materia de residuos, de acuerdo con las previsiones anteriores, que se implante, debe garantizar la devolución de las cantidades depositadas o bien el incentivo económico, así como el retorno del envase para su tratamiento, en aplicación de la responsabilidad ampliada del productor del envase y con el fin de promover la prevención y mejorar la reutilización, el reciclaje de alta calidad y la valorización material de los residuos de envases.

2. Obligados por el sistema

a) A los envasadores y a los agentes económicos de fuera de la Comunitat Valenciana que hagan la primera puesta en el mercado valenciano de los productos envasados a que se refiere esta ley, les son aplicables las mismas obligaciones y exenciones previstas en esta ley para el resto de productores.

b) Las obligaciones inherentes al sistema que con esta ley se implanta, se imponen a todos aquellos agentes que comercialicen en el territorio de la Comunitat Valenciana productos cuyos envases sean susceptibles de abandono de entre las botellas de plástico con una capacidad inferior a tres litros junto con sus tapas y tapones, entendiéndose por tales envasadores, importadores, distribuidores mayoristas, responsables de la primera puesta en el mercado cuando no sea posible identificar a los anteriores, intermediarios, distribuidores minoristas, comerciantes, establecimientos de hostelería, y cualquier otro agente que haga la primera puesta en el territorio de la Comunitat Valenciana.

c) Los agentes obligados conforme al apartado b anterior, quedan exentos de las aportaciones económicas a los actuales sistemas de gestión autorizados o sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor en el caso de optar por el sistema de depósito, devolución y retorno previsto en esta ley para envases desechables, de acuerdo con la normativa básica estatal, por lo cual se encuentran exentos de contribuir al coste del punto verde que determinen los sistemas de gestión autorizados, a fin de evitar una doble imposición. Con todo, será necesario que abonen al sistema de gestión del nuevo modelo de gestión los costes proporcionales de este.

d) Los agentes obligados conforme al apartado b anterior, deben realizar las aportaciones económicas a los actuales sistemas de gestión autorizados o sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor en el supuesto de que decidan cumplir su obligación a través del sistema colectivo para la implantación del sistema de incentivo económico SDR. Adicionalmente al anterior, se pueden establecer sistemas de incentivo individuales, para residuos de envases en circuito cerrado o marcas registradas cuyo retorno y/o incentivo pueda realizarse de manera clara e indudable.

3. Gestión del sistema

a) En el caso del sistema de depósito de envases desechables según las previsiones de esta ley y de la normativa básica estatal, la gestión del sistema corresponde a uno o varios gestores autorizados a este efecto por la conselleria competente en materia de residuos. El gestor o gestores autorizados son responsables, entre otros, de liquidar los depósitos, de cobrar a los agentes económicos las aportaciones por la administración del sistema de depósito; de compensar a los agentes económicos que intervienen como punto de devolución de envases; de recoger los envases de bebidas devueltos desde los puntos de devolución de envases registrados en el sistema; de dar publicidad al sistema a las personas consumidoras y de informar a la conselleria competente en materia de residuos sobre los resultados anuales de reciclaje o reutilización. Todo ello, sin menoscabo de la implantación de sistemas de depósito, devolución y retorno individuales, con canales claros y trazables de devolución y retorno del material.

b) En el caso del sistema de incentivo económico SDR, la gestión del sistema la puede realizar el mismo establecimiento comercial, o bien a través de un sistema colectivo de responsabilidad ampliada del productor o sistema integrado de gestión, operador autorizado en la Comunitat Valenciana. El operador autorizado es responsable, entre otros, de liquidar los incentivos, de cobrar a los agentes económicos las aportaciones por la administración del sistema de incentivo; de compensar a los agentes económicos que intervienen como punto de devolución de envases; de recoger los envases de bebidas devueltos desde los puntos de devolución de envases registrados en el sistema; de dar publicidad al sistema a las personas consumidoras y de informar a la conselleria competente en materia de residuos sobre los resultados anuales de reciclaje. Todo ello, sin menoscabo de la implantación de sistemas de incentivo económico individuales, con canales claros y trazables de devolución y retorno del material.

c) El gestor autorizado del sistema, tanto de incentivo económico como de depósito según las previsiones de esta ley y de la normativa básica estatal, en su caso, debe elaborar una guía de prácticas correctas de higiene (GPCH) que contemple las condiciones higiénicas y sanitarias de las zonas de recepción y almacenamiento de los envases devueltos, aplicando la metodología de análisis de peligros y puntos de control críticos APPCC, la cual debe estar convalidada por la conselleria con competencias en materia de seguridad alimentaria.

d) Los productores obligados por el sistema deben pagar al gestor autorizado del sistema la aportación económica por el servicio e informarle de manera detallada, a través de una declaración mínima trimestral de envases, de aquellos introducidos en la Comunitat Valenciana. O en todo caso, lo que especifique la normativa básica estatal en el supuesto de que se establezca como obligatorio un SDDR.

4. Obligaciones del sistema, adicionales a las establecidas en el artículo 43 de esta ley, para los sistemas de incentivo económico SDR o depósito y devolución de envases SDDR

a) Los establecimientos afectados que realicen ventas a las personas consumidoras finales, están obligados a informarlas de manera clara y visible sobre el incentivo, sobre la posibilidad de devolver los envases y recuperar el incentivo, mediante avisos claramente identificables y legibles.

El sistema no puede suponer un etiquetado específico que no sea voluntario por la marca u obligado de acuerdo con esta ley.

b) La devolución y recepción de los envases debe ser mecánica. Los incentivos no se deben reembolsar sin la devolución del envase.

c) Se supedita la recepción de envases al cumplimiento de determinadas condiciones de conservación y limpieza que debe fijar el gestor del sistema y que, en todo caso, deben contemplar que el envase tiene que estar vacío y con código de barras visible y legible, sin perjuicio del cumplimiento de las condiciones higiénicas y sanitarias que exige la ley.

El gestor debe informar y dar una amplia difusión a todas las personas consumidoras en los puntos de venta tanto de estas condiciones como del importe de cada depósito.

d) La obligación de aceptar envases en los puntos de venta afecta a los comercios y establecimientos adheridos al sistema atendiendo exclusivamente a aquellos envases de los mismos materiales que comercialicen.

En el caso de pequeños comercios, la obligación de aceptar envases se puede limitar a envases del tamaño y material que comercialicen. Quedan exentos de la obligación de aceptar envases los bares, restaurantes, cafeterías y quioscos, salvo que el empresario de la hostelería voluntariamente los acepte. Igualmente, quedan exentos los establecimientos mixtos del pequeño comercio, de venta de bebidas y otros productos de alimentos perecederos, salvo que el empresario voluntariamente los acepte.

En el caso de establecimientos inferiores a 200 metros cuadrados de superficie que acrediten no poder adherirse a la sistemática de recogida establecida en los párrafos anteriores, no será necesaria en ningún caso la recepción de envases.

En cualquier caso, la obligación de los establecimientos comerciales, con este sistema podrá suplirse con una recepción con equipos automáticos, preferentemente autónomos energéticamente, situados en la vía pública, del tipo contenedor amarillo informatizado o similar.

Los obligados a la aceptación de envases, establecerán por convenio de manera adicional a lo indicado en el párrafo anterior, con las entidades locales y otras administraciones públicas y sus entidades dependientes en la Comunitat Valenciana, previo informe favorable del servicio de gestión de residuos de la Generalitat Valenciana, la ubicación de equipos automáticos de incentivo automático a que estén obligados, en espacios o edificios públicos, siempre que se considere que el servicio de devolución de envases se preste de manera equivalente. Los obligados a la recepción de envases de la presente ley están obligados a hacerse cargo de los costes asociados de estas ubicaciones alternativas.

e) Los comercios y establecimientos afectados que estén en posesión de los envases devueltos, deben ponerlos a disposición del gestor del servicio para su recogida y gestión, el cual es el gestor de los residuos de envases al efecto de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, o norma que la desarrolle o substituya.

f) Lo que se establece en este anexo es también aplicable a los envases comercializados mediante máquinas expendedoras automáticas, bien sean de depósito devolución y retorno o de incentivo económico. A tal efecto, en el caso de los sistemas de depósito, devolución y retorno, las máquinas expendedoras de productos envasados mediante venta automática deben disponer de un mecanismo, incorporado o anexo, de devolución del envase y entrega del depósito, o deberán contener la indicación de un establecimiento, situado a una distancia razonable, donde los usuarios de las máquinas mencionadas puedan hacer cumplir las obligaciones de aceptación del envase y devolución del importe del depósito.

La indicación contemplada en el párrafo anterior debe hacerse igualmente en los supuestos de venta a distancia, explicitándola bien en los catálogos o folletos, bien en el mismo envío de los productos envasados. En todo caso, los catálogos o folletos deben expresar el importe y la naturaleza del depósito.

g) A fin de favorecer la gestión diaria del sistema, todos los equipos de recogida automática de depósito o incentivo, pueden admitir igualmente los materiales de los envases que vayan erróneamente identificados, siempre que no supongan una pérdida de la calidad del material recuperado; el importe del material queda a favor del operador del sistema.

5. Condiciones higiénicas y sanitarias

a) Condiciones higiénicas y sanitarias para la recepción manual en el caso de sistema de depósito, de acuerdo con esta ley:

I. La zona de recepción y almacenamiento debe ser independiente o estar tan alejada como sea posible de las áreas donde se traten, expongan o almacenen alimentos.

II. Los envases usados que se devuelvan, solo se deben aceptar previa evaluación de su estado, contenido y limpieza. En este sentido, el gestor del sistema debe elaborar unos criterios higiénicos y sanitarios para la evaluación de cada tipo de envases antes de aceptarlos.

III. Los envases aceptados deben introducirse en bolsas o cajas que puedan cerrarse, y almacenarse en áreas muy ventiladas y aisladas.

IV. En ningún caso deben almacenarse grandes cantidades de bolsas con envases, por lo cual la frecuencia de recogida por el gestor de residuos debe ser adecuada y proporcional a las dimensiones del establecimiento (a la cantidad de envases que se devuelvan diariamente).

b) Condiciones higiénicas y sanitarias para la recepción mediante máquinas automáticas:

I. Las máquinas automáticas se deben situar en zonas alejadas de las zonas de tratamiento, exposición y almacenamiento de alimentos.

II. No se pueden introducir envases que no cumplan los requisitos higiénicos y sanitarios establecidos para su devolución.

III. Los envases deben salir de las máquinas en embalajes adecuados, que en caso necesario se deben almacenar en zonas que cumplan los requisitos establecidos en la letra anterior.

IV. La frecuencia de recogida de los envases debe ser adecuada y proporcional a las dimensiones del establecimiento.

c) Condiciones higiénicas y sanitarias para el transporte o la logística inversa:

I. Los vehículos de reparto utilizados también para recoger los envases devueltos en cada establecimiento, deben tener receptáculos de vehículos o contenedores que garanticen que no existe posibilidad de contaminación de productos alimentarios, en conformidad con lo dispuesto en el capítulo VI del anexo II del Reglamento 852/2004, relativo a la higiene de los productos alimentarios.

Con independencia de las condiciones que establezcan las habilitaciones administrativas de la Dirección General de Salud Pública preceptivas, en la logística inversa del sistema se debe exigir la separación efectiva de los productos, la limpieza eficaz de las cargas para evitar el riesgo de contaminación de los alimentos, debiendo colocarse y protegerse estos de forma que se reduzca al mínimo el riesgo de contaminación.

II. En ningún caso la logística inversa puede interferir en el mantenimiento de la cadena de frío para los alimentos que lo requieran. Este sistema no puede utilizarse en vehículos que transporten carnes sin embalar u otros productos frescos sin envasar.

III. La conselleria competente en materia de sanidad modificará los manuales de buenas prácticas en materia de manipulación de alimentos para aquellas tipologías de establecimientos necesarios.

IV. El uso de la logística inversa para el transporte de los envases devueltos a los puntos intermedios de gestión, requerirá el cumplimiento de los requisitos señalados con anterioridad y la autorización previa de las autoridades sanitarias.

6. En el caso de optar por el sistema de depósito voluntario para envases desechables SDDR según las previsiones de esta ley, como plataforma de experiencia territorial de las previsiones de la normativa básica estatal respecto de la potencial implantación a nivel estatal del sistema, aplicarán las siguientes previsiones

a) En la Comunitat Valenciana, los obligados de acuerdo con esta ley y, cuando no sea posible identificar a los anteriores, los responsables de la primera puesta en el mercado de los productos referidos, están obligados a cobrar a sus clientes, y así hasta el consumidor final, un depósito por envase que sea objeto de transacción. Esta cantidad monetaria no tendrá la consideración de precio ni estará sujeta, por lo tanto, a ninguna tributación y deberá cobrarse dentro del precio del producto.

b) El productor obligado que realice la primera puesta en el mercado dentro del territorio de la Comunitat Valenciana debe cobrar por primera vez los correspondientes depósitos a sus clientes, y debe remitir estas cantidades monetarias de manera inmediata al gestor del servicio.

c) Los establecimientos afectados que realicen ventas a personas consumidoras finales, están obligados a informarlas de manera clara y visible sobre el depósito, perfectamente diferenciado del precio del producto, sobre la posibilidad de devolver los envases y recuperar el depósito, mediante avisos claramente identificables y legibles.

El sistema no puede suponer un etiquetado específico que no sea voluntario por la marca u obligado de acuerdo con esta ley.

d) El depósito debe ser reembolsado en el punto de venta a la persona consumidora final en efectivo o mediante vale intercambiable en caja en el mismo establecimiento. En ningún caso el receptor del envase puede cobrar por la aceptación de este. La devolución y recepción de los envases puede ser manual o mecánica. Los depósitos no son reembolsados sin la devolución del envase.

No se pueden devolver a un mismo comerciante o establecimiento, para su recepción manual, más de veinte envases por persona y día.

e) Se supedita la recepción de envases al cumplimiento de determinadas condiciones de conservación y limpieza que debe fijar el gestor del sistema y que, en todo caso, debe incluir que el envase tiene que estar vacío y con el código de barras visible y legible, sin perjuicio del cumplimiento de las condiciones higiénicas y sanitarias que exige la ley.

El gestor debe informar y dar una amplia difusión a todas las personas consumidoras en los puntos de venta tanto de estas condiciones como del importe de cada depósito.

f) La obligación de aceptar envases en los puntos de venta afecta a los comercios y establecimientos adheridos al sistema atendiendo exclusivamente a aquellos envases de los mismos materiales que comercialicen.

En el caso de pequeños comercios, la obligación de aceptar envases se puede limitar a envases del tamaño y material que comercialicen. Quedan exentos de la obligación de aceptar envases los bares, restaurantes, cafeterías y quioscos, salvo que el empresario de la hostelería voluntariamente los acepte. Igualmente, quedan exentos los establecimientos mixtos del pequeño comercio, de venta de bebidas y otros productos de alimentos perecederos, salvo que el empresario voluntariamente los acepte.

La conselleria competente en materia de residuos puede conceder una excepción a la obligación de recepción de envases, con el informe previo favorable del servicio de gestión de residuos, en el caso de establecimientos con una superficie comercial inferior a 200 metros cuadrados que acrediten no poder adherirse a la sistemática de recogida establecida en los párrafos anteriores.

Los obligados a la aceptación de envases, pueden establecer por convenio con las entidades locales y otras administraciones públicas y sus entidades dependientes en la Comunitat Valenciana, con el informe previo favorable del servicio de gestión de residuos de la Comunitat Valenciana, la ubicación de equipos automáticos a que estén obligados, en espacios o edificios públicos, siempre que se considere que el servicio de devolución de envases se preste de manera equivalente. Los obligados a la recepción de envases de la presente ley están obligados a hacerse cargo de los costes asociados de estas ubicaciones alternativas.

g) Los comercios y establecimientos afectados que estén en posesión de los envases, deben ponerlos a disposición del gestor del servicio para su recogida y gestión, el cual es el gestor de los residuos de envases al efecto de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular, o norma que la substituya.

h) Lo que se establece en este anexo es también aplicable a los envases comercializados mediante máquinas expendedoras automáticas. A tal efecto, las máquinas expendedoras de productos envasados mediante venta automática deben disponer de un mecanismo, incorporado o anexo, de devolución del envase y entrega del depósito, o deben contener la indicación de un establecimiento, situado a una distancia razonable, donde las personas usuarias de las máquinas mencionadas puedan hacer cumplir las obligaciones de aceptación del envase y devolución del importe del depósito.

Los equipos de recogida automática pueden habilitar mecanismos que permitan la donación del depósito a las entidades sin ánimo de lucro de carácter social o ambiental, como entidades de inserción social, custodia del territorio, bancos de alimentos, entre otros, que determine la conselleria competente en materia de residuos.

La indicación contemplada en el párrafo anterior debe hacerse igualmente en los supuestos de venta a distancia, explicitándola bien en los catálogos o folletos, bien en el propio envío de los productos envasados. En todo caso, los catálogos o folletos deben expresar el importe y la naturaleza del depósito.

i) A fin de favorecer la labor y gestión diaria del sistema, todos los equipos de recogida automática de depósito deben poder admitir igualmente los materiales de los envases que vayan erróneamente identificados, y el importe del material queda a favor del operador del sistema.

Las previsiones del presente serán válidas para la puesta en marcha del sistema SDDR, en caso de que los envasadores y operadores del sistema lo decidieran voluntariamente, en la Comunitat Valenciana, antes de la obligación temporal de la normativa básica estatal, en caso de que se active esta previsión normativa de la Ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

7. Trazabilidad de envases y registro administrativo en el caso de sistema de depósito, previsto en esta ley

a) A fin de garantizar la trazabilidad de los envases afectados por la implantación del sistema de depósito previsto en esta ley y en la normativa básica estatal, se crea un registro de productores que operan en la Comunitat Valenciana, donde se deben inscribir los envasadores, distribuidores, comerciantes, y otros productores responsables de la primera puesta en el mercado o establecimientos afectados por esta ley.

b) De igual manera y con la misma finalidad se debe llevar un registro de envases donde todos los envases de bebidas se deben inscribir y se deben identificar por sus características, con una antelación de seis semanas a su puesta en el territorio de la Comunitat Valenciana. En los casos procedentes se actuará conforme a la normativa básica estatal.

c) Sin embargo, y con independencia de la declaración mínima trimestral de envases, todos los productores a que se refiere la ley están obligados a facilitar al gestor o gestores autorizados del sistema la información relativa a su actividad que sea relevante para comprobar su eficacia y realizar la evaluación periódica del sistema de depósito, devolución y retorno de envases.

d) La gestión de los registros y de la información corresponde al gestor autorizado del servicio, sin perjuicio de las potestades de revisión e inspección de la conselleria competente en materia de residuos.

Las previsiones del presente serán válidas para la puesta en marcha del sistema SDDR, en caso de que los envasadores y operadores del sistema lo decidieran voluntariamente, en la Comunitat Valenciana, antes de la obligación temporal de la normativa básica estatal, en caso de que se active esta previsión normativa de la ley 7/2022, de 8 de abril, de residuos y suelos contaminados para una economía circular.

8. Objetivos de retorno

a) Los obligados por el nuevo sistema en cumplimiento de su responsabilidad ampliada del productor deben cumplir los objetivos mínimos de recogida separada establecidos en la normativa estatal y europea en la materia, como contribución de la Comunitat Valenciana a los objetivos de escala estatal.

b) El gestor o gestores autorizados del sistema deben informar anualmente a la conselleria competente en materia de residuos respecto al logro de los objetivos señalados en el apartado a anterior.

9. Venta del material recuperado mediante los sistemas de incentivo u otros previstos a esta ley

El gestor o gestores autorizados del sistema pueden vender el material de los residuos de envases que obtengan en los términos y condiciones que fije la conselleria competente en materia de residuos, especialmente en los casos de inversiones públicas en el sistema. Los ingresos que el gestor o gestores obtengan de la venta de estos materiales tienen la consideración de parte de su retribución por la gestión.

10. Puesta en funcionamiento de los nuevos servicios relacionados con los sistemas de incentivo económico y otros relacionados previstos en esta ley en la Comunitat Valenciana

a) Una vez transcurrido el periodo de transición y en caso de que no se implante como mínimo el SDR autonómico de incentivo económico previsto en esta ley, la Generalitat puede declarar la gestión de este sistema como servicio público, bien de gestión directa, indirecta o mediante ambas fórmulas para los diversos servicios a prestar para llevar a cabo la implantación del sistema, y trasladar el coste del sistema al operador de la responsabilidad ampliada del productor respectivo, de acuerdo con la normativa básica estatal.

b) La conselleria competente en materia de residuos debe tutelar el proceso hasta la efectiva implantación del sistema, así como la incorporación de los productores y establecimientos obligados a ello.

ANEXO III

Sistemas de gestión de envases

reutilizables industriales y comerciales

1. La Comunitat Valenciana ha de fomentar sistemas de gestión de envases reutilizables industriales y comerciales, ya sean primarios, secundarios o terciarios, en los términos previstos en el artículo 32.8 de esta ley, antes de que su constitución sea obligatoria, de conformidad con las directivas de la Unión Europea.

2. Los propietarios y proveedores de servicios de envases reutilizables industriales y comerciales, ya sean primarios, secundarios o terciarios, se consideran operadores de la preparación para la reutilización y se pueden constituir como sistemas de gestión de envases reutilizables.

3. Los sistemas de gestión de envases reutilizables están obligados a comunicar a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular, la cantidad de envases reutilizables que se comercializan por primera vez al año, el peso y el número de rotaciones que efectúa el envase por cada año.

4. El operador del sistema de gestión de envases reutilizables, ya sea colectivo o individual, es el responsable de enviar los envases industriales y comerciales reutilizables a los envasadores, distribuidores y comerciantes, recogerlos en los puntos de distribución comercial y, finalmente, repararlos, prepararlos para reutilizarlos y reintroducirlos en el circuito de distribución de mercancías.

5. Se ha de crear un registro público de los sistemas de gestión de este tipo de envases reutilizables industriales y comerciales reutilizables, donde se registren los operadores, los cuales están obligados a comunicar con antelación el inicio de las actividades.

6. Los sistemas han de informar a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular del número de envases industriales y comerciales reutilizables en circulación en la Comunitat Valenciana que sean de su propiedad o estén acogidos, los nuevos envases introducidos en el mercado, y el número medio de rotaciones anuales y la cantidad de peso estimado de material recuperado para su preparación para la reutilización, a efectos del cálculo estadístico y cumplir los objetivos en términos de jerarquía de residuos.

7. Cada sistema de gestión de envases reutilizables está obligado a marcar los envases industriales y comerciales reutilizables con sus signos distintivos que acrediten la pertenencia a este y su título legal, y pueden ser la marca o signo distintivo del propietario y proveedor del envase. Es preceptiva la comunicación a la Agencia Valenciana de Residuos y Economía Circular.

8. Los propietarios y proveedores de servicios de envases reutilizables industriales y comerciales, ya sean primarios, secundarios o terciarios, como operadores de la preparación para la reutilización que son, una vez se integran o se constituyen en sistemas de gestión de envases reutilizables, están exentos de contribuciones económicas a sistemas colectivos de responsabilidad ampliada del productor respecto a estos envases industriales y comerciales reutilizables.

9. La constitución de sistemas de gestión de envases reutilizables industriales y comerciales debe garantizar un periodo transitorio para que sea adecuada, abierta, transparente y no discriminatoria su implantación y asegure la competencia y la aceptación por parte de los agentes económicos involucrados.

--------------------

1   La letra u) del artículo 2 se modifica por el artículo 115 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/), de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 9756 de 30.12.2023).

2   La letra ag) del artículo 2 se modifica por el artículo 115 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

3   El apartado 3 del artículo 3 se modifica por el artículo 116 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

4   El subapartado 2 de la letra b) del apartado 1 del artículo 6 se modifica por el artículo 117 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

5   Los apartados 3 y 4 del artículo 32 se modifican por el artículo 118 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

6   El apartado 3 del artículo 33 se modifica por el artículo 119 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

7   Los apartados 2, 3 y 4 del artículo 35 se modifican, el apartado 5 se suprime y se renumera el apartado 6 por el artículo 120 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

8   El apartado 11 del artículo 37 se modifica por el artículo 121 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

9   El apartado 9 del artículo 41 se modifica por el artículo 122 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

10   Los apartados 1, 4, 5, 9, 10 y 13 del artículo 43 se modifican por el artículo 123 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

11   El apartado 1 del artículo 47 se modifica por el artículo 124 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

12   La disposición adicional segunda se modifica por el artículo 125 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

13   La disposición adicional que pasa a ser la disposición adicional novena se modifica por el artículo 2 del[**Decreto Ley 17/2024, de 23 de diciembre, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2024/12/23/17/dof/spa/html), de medidas urgentes para la mejora de la fiscalidad verde y desarrollo de la actividad económica en la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 10011 de 23.12.2024).

14   La disposición adicional [sic] añadida por el artículo 188 de la Ley 8/2022, de 29 de diciembre se deroga por la disposición derogatoria única de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).

15   La disposición final primera se modifica por el artículo 126 de la[**Ley 7/2023, de 26 de diciembre**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2023/12/26/7/).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI