Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9245, del 29-12-2021 (2021/13042)

RESOLUCIÓ de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9245

Data del DOGV
:   29-12-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/13042

CVE


Data del document
:   23-12-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [centre d'ensenyament](javascript:void(0))
    * [política educativa](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats. [2021/13042]  
Índex  
Preàmbul  
I. Disposicions generals  
Primer. Objecte  
Segon. Àmbit d'aplicació  
II. Necessitats específiques de suport educatiu  
Tercer. Avaluació sociopsicopedagògica  
Quart. Detecció i identificació de les necessitats específiques de suport educatiu prèvia a l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil  
4.1. Detecció prèvia a l'escolarització  
4.2. Reunió de l'agrupació d'orientació de zona  
4.3. Planificació de l'avaluació sociopsicopedagògica  
4.4. Recollida d'informació  
4.5. Valoració de la informació obtinguda i presa de decisions  
4.6. Emissió de l'informe sociopsicopedagògic  
4.7. Audiència amb la família o representants legals  
4.8. Tramitació i autorització de mesures  
4.9. Comunicació de la informació  
Cinqué. Detecció i identificació de les necessitats específiques de suport educatiu durant l'escolarització  
5.1. Detecció durant l'escolarització  
5.2. Reunió prèvia de l'equip educatiu i sol·licitud d'avaluació sociopsicopedagògica  
5.3. Planificació de l'avaluació sociopsicopedagògica  
5.4. Recollida d'informació  
5.5. Valoració de la informació obtinguda i presa de decisions  
5.6. Emissió de l'informe sociopsicopedagògic  
5.7. Audiència amb la família o representants legals i/o amb l'alumnat  
5.8. Tramitació i autorització de mesures  
5.9. Comunicació de la informació  
5.10. Implementació, seguiment i avaluació de les mesures de resposta educativa  
5.11. Actualització de l'avaluació i de l'informe sociopsicopedagògic  
Sisé. Alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu que sol·licita matrícula fora del període d'admissió  
Seté. Documentació acreditativa de les circumstàncies personals de l'alumnat  
Huité. Criteris per a l'aplicació de les mesures de resposta per a la inclusió  
8.1. Criteris generals  
8.2. Programes preventius  
8.3. Programes personalitzats  
8.4. Flexibilització en l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil per a l'alumnat amb necessitats educatives especials o retard maduratiu  
8.5. Pròrroga de permanència d'un any més en el segon cicle d'educació infantil per a l'alumnat amb necessitats educatives especials  
  
8.6. Permanència en unitats específiques ubicades en centres ordinaris  
8.7. Incorporació tardana al sistema educatiu valencià  
Nové. Personal especialitzat de suport  
9.1. Criteris generals  
9.2. Professorat de pedagogia terapèutica i d'audició i llenguatge  
9.3. Personal educador d'educació especial  
9.4. Personal fisioterapeuta educatiu  
Desé. Determinació de la modalitat d'escolarització  
Onzé. Mesures que requereixen l'autorització de l'Administració educativa  
Dotzé. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
Tretzé. Registre de les necessitats específiques de suport educatiu en ITACA 3  
III. Necessitats de compensació de desigualtats  
Catorzé. Definició de les necessitats de compensació de desigualtats  
  
Quinzé. Detecció i identificació de les necessitats de compensació de desigualtats  
15.1. Detecció i identificació prèvia a l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil  
15.2. Detecció i identificació durant l'escolarització  
Setzé. Acreditació de les necessitats de compensació de desigualtats  
  
Desseté. Registre de les necessitats de compensació de desigualtats en ITACA 3  
IV. Disposicions addicionals  
Primera. Participació de les famílies o representants legals i de l'alumnat  
Segona. Discrepàncies amb l'informe sociopsicopedagògic  
Tercera. Recursos d'alçada  
Quarta. Documentació  
Cinquena. Protecció de dades de caràcter personal  
Sisena. Centres privats concertats  
V. Disposició derogatòria  
Única. Derogació normativa  
IV. Disposicions finals  
Primera. Calendari de procediments  
Segona. Entrada en vigor  
  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, defineix l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu com aquell que requereix una atenció educativa diferent a l'ordinària, per presentar necessitats educatives especials, per retard maduratiu, per trastorns del desenvolupament del llenguatge i la comunicació, per trastorns d'atenció o d'aprenentatge, per desconeixement greu de la llengua d'aprenentatge, per trobar-se en situació de vulnerabilitat socioeducativa, per les seues altes capacitats intel·lectuals, per haver-se incorporat tard al sistema educatiu o per condicions personals o d'història escolar. Així mateix, indica que les administracions educatives establiran els procediments i recursos precisos per a identificar primerencament aquestes necessitats educatives específiques.  
La Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, modificada per la Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, determina, en l'article 20, el dret de les persones amb discapacitat a l'avaluació psicopedagògica contínua del seu procés educatiu, garantint a les famílies de l'alumnat informació completa i en format accessible sobre aquesta.  
La Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, té per objecte regular els requisits de validesa i eficàcia dels actes administratius i el procediment administratiu comú a totes les administracions públiques. L'article 20 declara el personal al servei de les administracions públiques o titulars de les unitats administratives com a responsables directes de les tramitacions i de l'adopció de les mesures adients per remoure els obstacles que impedisquen o retarden l'exercici ple dels drets de les persones interessades o el respecte als seus interessos legítims, disposant d'allò necessari per evitar i eliminar qualsevol anormalitat en la tramitació dels procediments.  
  
La Llei 4/2018, de 21 de febrer, de la Generalitat, per la qual es regula i promou el plurilingüisme en el sistema educatiu valencià estableix, entre els seus objectius, el fet de garantir la igualtat d'oportunitats de l'alumnat del sistema educatiu valencià i la seua integració en el sistema educatiu i en la societat valenciana, d'acord amb les necessitats del context socioeducatiu i demolingüístic del centre i amb l'objectiu de garantir l'assoliment de les competències plurilingües i interculturals. Per a això, la concreció de les diferents mesures s'ha de desenvolupar d'acord amb el projecte lingüístic de centre.  
  
La Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència, en l'article 3, disposa com a principi rector de les polítiques públiques en relació amb la infància i l'adolescència el dret de tot xiquet, xiqueta i adolescent al fet que el seu interès superior siga valorat i considerat com a primordial en totes les accions i decisions que els concernisquen, siga individualment o col·lectivament, tant en l'àmbit públic com privat. L'article 172, sobre cooperació i coordinació interadministrativa, refereix que s'establiran les vies necessàries per a una acció coordinada i conjunta entre diferents administracions públiques amb competències en les matèries.  
El Decret 51/2011, de 13 de maig, del Consell, sobre el sistema de comunicació de dades a la conselleria competent en matèria d'educació, a través del sistema d'informació ITACA, dels centres docents que imparteixen ensenyances reglades no universitàries, estableix les condicions dels centres docents per a la introducció de dades en ITACA en funció de la seua titularitat.  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones, en especial d'aquelles que es troben en situació de major vulnerabilitat i en risc d'exclusió.  
  
El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, estableix l'estructura i les funcions respecte a la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i de les necessitats de compensació de desigualtats de les estructures especialitzades de l'orientació: equips d'orientació educativa, departaments d'orientació educativa i professional, agrupacions d'orientació de zona i unitats especialitzades d'orientació.  
L'Ordre 7/2016, de 19 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula el procediment d'admissió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, modificada per l'Ordre 5/2021, de 31 de març, defineix els procediments per a l'admissió de l'alumnat en els centres públics i en els ensenyaments concertats dels centres privats. En l'article 57 es concreten les actuacions davant les situacions sobrevingudes d'escolarització fora del període d'admissió.  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte, entre altres, regular el procés d'identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats, en l'àmbit educatiu i administratiu. L'article 4.5 refereix que els centres docents han d'incloure en el seu projecte educatiu els mecanismes i els procediments per a detectar de manera primerenca les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats, a fi d'iniciar la resposta educativa al més aviat possible. En l'article 5.5 es determina que l'avaluació sociopsicopedagògica i l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic és competència dels serveis especialitzats d'orientació.  
L'Ordre 23/2021, de 6 de juliol, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, determina els criteris de creació de llocs de professorat de l'especialitat d'orientació educativa en els equips d'orientació educativa i ordena la creació de les unitats especialitzades d'orientació.  
  
La Resolució conjunta de 17 de setembre de 2021, de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d'Inclusió Educativa, concreta el protocol de coordinació de professionals per al desenvolupament de l'atenció primerenca.  
La detecció de les situacions de vulnerabilitat de l'alumnat i de les barreres a la inclusió existents en els diferents contexts de desenvolupament s'ha de realitzar al més aviat possible, a fi d'iniciar la resposta educativa en el moment en què aquestes es detecten. S'ha de posar una atenció especial a la detecció en el moment previ a l'escolarització, en l'educació infantil i en els canvis d'etapa, que assegure la coordinació necessària entre els diferents agents, serveis i entitats implicats.  
Una vegada detectades aquestes circumstàncies, s'ha de realitzar una identificació precisa de les necessitats de l'alumnat, no amb l'objectiu de classificar o categoritzar, sinó de comprendre amb el major detall possible la situació, a partir de l'anàlisi de les interaccions entre les condicions personals i les barreres i oportunitats del context escolar, familiar i sociocomunitari, per a poder actuar sobre els diferents elements que afecten l'accés, la participació i l'aprenentatge i que determinaran el tipus i la intensitat de les necessitats de suport.  
Per a dur a terme aquests processos, cal que els procediments siguen eficients, donen garanties, estiguen documentats i s'integren en els processos generals d'avaluació i millora dels centres docents, en què els equips educatius, els equips i departaments d'orientació, les famílies i el conjunt de la comunitat educativa treballen de manera conjunta per a eliminar les barreres a l'accés, la participació i l'aprenentatge i, d'aquesta manera, poder oferir respostes ajustades a la diversitat de tot l'alumnat, sempre des de l'ètica i el respecte a les persones.  
  
Des de la implantació del mòdul d'inclusió d'ITACA 3, en octubre de 2020, les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats han de quedar registrades en aquest sistema de gestió. Això permet que els centres docents disposen de la informació necessària per a planificar la resposta educativa i els processos de transició, així com que la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport tinga una major facilitat per a accedir a aquestes dades, amb l'objectiu d'analitzar-les, realitzar els estudis pertinents i ajustar les polítiques i els diferents procediments a les necessitats del sistema educatiu, especialment en allò referent a l'admissió, la planificació, l'organització escolar i la provisió de suports.  
El contingut d'aquesta resolució s'emmarca, principalment, en la línia estratègica de suport a l'ensenyament-aprenentatge, d'acord amb la Resolució d'1 d'octubre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual s'estableixen les línies estratègiques de l'orientació educativa i professional i de l'acció tutorial per al curs 2021-2022. Així mateix, desenvolupa les actuacions de detecció i identificació de les necessitats de compensació de desigualtats, que corresponen a la línia estratègica d'igualtat i convivència, i inclou algunes actuacions de les línies de transició i acollida i d'orientació acadèmica-professional.  
  
D'acord amb això i de conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell, i el Decret 173/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, resolc:  
  
  
I. DISPOSICIONS GENERALS  
  
Primer. Objecte  
1. Aquesta resolució té per objecte concretar els procediments per a la detecció, la identificació i el registre de les necessitats específiques de suport educatiu i de les necessitats de compensació de desigualtats a l'inici i durant l'escolaritat.  
2. Així mateix, també estableix criteris complementaris per a l'aplicació de determinades mesures per a la inclusió, referides en l'Ordre 20/2019, i per a l'organització dels suports.  
  
Segon. Àmbit d'aplicació  
1. L'àmbit d'aplicació d'aquesta resolució són els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià que imparteixen ensenyaments no universitaris.  
2. Els centres privats no sostinguts amb fons públics també han de programar accions per a la detecció i identificació primerenca de les necessitats específiques de suport educatiu i de les necessitats de compensació de desigualtats, d'acord amb la normativa vigent i sense perjuí de les competències discrecionals que el seu règim jurídic els reconeix en els aspectes organitzatius.  
  
  
  
II. NECESSITATS ESPECÍFIQUES DE SUPORT EDUCATIU  
  
Tercer. Avaluació sociopsicopedagògica  
1. L'avaluació sociopsicopedagògica és el procés mitjançant el qual, a partir de la recollida d'informació i l'anàlisi de les interaccions entre les circumstàncies personals de l'alumnat i les característiques del context, s'identifiquen les necessitats específiques de suport educatiu, amb la finalitat d'eliminar les barreres que dificulten l'accés, la participació i l'aprenentatge, prendre decisions sobre les mesures de resposta educativa més adients i planificar els suports.  
2. L'avaluació sociopsicopedagògica recull informació rellevant al voltant dels aspectes següents:  
a) La història escolar, referida a la trajectòria escolar i acadèmica de l'alumna o l'alumne.  
b) L'alumnat. Inclou els aspectes d'autonomia personal, cognitius, emocionals, socials, acadèmics, vocacionals, etc., així com les dades evolutives i de salut que siguen rellevants per al procés d'ensenyament-aprenentatge.  
c) El context familiar. Inclou el clima afectiu, la percepció i la vivència de la situació, la dinàmica familiar, les expectatives cap a les seues filles i els seus fills, la col·laboració amb el centre, els suports rebuts, etc.  
d) El context escolar. Inclou, entre altres, l'anàlisi dels aspectes organitzatius, curriculars, metodològics i relacionals del centre i de l'aula que afavoreixen o dificulten l'accessibilitat en totes les seues dimensions (física, cognitiva, sensorial i emocional), la participació i l'aprenentatge de l'alumnat, així com les relacions amb la comunitat educativa i amb l'entorn.  
e) El context sociocomunitari. Inclou la informació referida a la interacció de l'alumnat amb el seu entorn social pròxim, en espais d'oci i en llocs on es desenvolupen aprenentatges informals o no formals, incloent les barreres i les oportunitats, així com la informació sobre les coordinacions amb entitats externes, públiques i privades, que faciliten suports externs a l'alumnat.  
3. Les característiques i el procediment de l'avaluació sociopsicopedagògica s'especifiquen en els articles 5 i 6 de l'Ordre 20/2019 i es concreten en aquesta resolució.  
4. L'avaluació sociopsicopedagògica té caràcter prescriptiu per a l'aplicació de les mesures que s'especifiquen en l'article 5.3 de l'Ordre 20/2019. No obstant això, és convenient que es realitze també en aquelles circumstàncies en què no s'hagen d'aplicar aquestes mesures, però cal una identificació precisa de les necessitats específiques de suport educatiu per donar una resposta adequada, com són els casos, entre altres, de les dificultats específiques d'aprenentatge i de les altes capacitats intel·lectuals.  
5. Els equips i departaments d'orientació, o qui tinga atribuïdes aquestes funcions, tenen la competència per a realitzar l'avaluació sociopsicopedagògica i, a partir d'aquesta, identificar les necessitats específiques de suport educatiu, de forma col·laborativa i participativa amb els equips educatius, el personal especialitzat de suport, que aportarà la informació pertinent des del seu àmbit professional, i si escau, amb agents externs.  
6. El professorat d'orientació educativa, a més de participar en el procés, té les funcions de planificar i coordinar l'avaluació sociopsicopedagògica i d'emetre l'informe sociopsicopedagògic.  
7. El personal d'audició i llenguatge ha de participar en la valoració de les competències i barreres que afecten la comunicació, el llenguatge i la parla.  
8. El personal fisioterapeuta ha de participar en la valoració de les competències i barreres que afecten l'àmbit motriu.  
9. El personal de treball social adscrit a les unitats especialitzades d'orientació participarà quan existisquen circumstàncies de vulnerabilitat socioeducativa que requerisquen la seua valoració, en coordinació amb els serveis socials d'atenció primària i, si escau, amb altres agents de l'àmbit de la protecció de les persones menors.  
10. Quan siga necessari, els equips i departaments d'orientació, podran sol·licitar l'assessorament i el suport de les unitats especialitzades d'orientació i dels centres d'educació especial com a centres de recursos.  
11. Les agrupacions d'orientació de zona, d'acord amb l'article 10.3.c del Decret 72/2021, tenen la funció d'analitzar, de forma conjunta, les avaluacions sociopsicopedagògiques que han determinat l'existència de necessitats de caràcter complex i prendre decisions sobre les mesures i els suports més adients per donar-hi resposta, incloent, si escau, les propostes d'escolarització i els plans d'actuació personalitzats.  
12. En el procés d'avaluació sociopsicopedagògica i en la posterior presa de decisions s'ha de fer partícips, escoltar i prendre en consideració l'opinió de les famílies o representants legals i, sempre que siga possible, del mateix alumnat, des d'un enfocament centrat en la persona.  
  
13. L'informe sociopsicopedagògic recull les conclusions del procediment d'avaluació sociopsicopedagògica, determina el tipus de necessitats específiques de suport educatiu i el tipus, i fa la proposta de les mesures, dels suports i, si escau, del pla d'actuació personalitzat per a la resposta educativa a les necessitats i barreres identificades. Les característiques de l'informe sociopsicopedagògic s'especifiquen en l'article 7 de l'Ordre 20/2019.  
  
Quart. Detecció i identificació de les necessitats específiques de suport educatiu prèvia a l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil  
D'acord amb l'article 10.4 del Decret 72/2021, dins de les agrupacions d'orientació de zona, els equips d'orientació educativa i els gabinets psicopedagògics municipals han de realitzar la detecció i la identificació prèvia a l'escolarització de las necessitats específiques de suport educatiu.  
Aquest procés s'ha de realitzar al llarg del segon trimestre del curs escolar, segons el procediment que s'indica en aquest resolc i tenint en compte el calendari d'admissió establit per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
En el cas que la xiqueta o el xiquet estiga rebent atenció en un centre d'atenció primerenca, es tindrà en compte també allò que disposa la Resolució conjunta de la Direcció General de Diversitat Funcional i Salut Mental i de la Direcció General d'Inclusió Educativa, per la qual s'estableix el protocol de coordinació de professionals per al desenvolupament de l'atenció primerenca.  
4.1. Detecció prèvia a l'escolarització  
1. La detecció prèvia a l'escolarització de les necessitats específiques de suport educatiu la realitzen, generalment, els serveis sanitaris, els centres d'atenció primerenca, les entitats d'iniciativa social implicades en la resposta socioeducativa, les escoles i centres d'educació infantil de primer cicle i altres serveis educatius.  
2. Les unitats especialitzades d'orientació, a través de la persona coordinadora territorial, facilitaran a les escoles i als centres d'educació infantil de 0-3 anys orientacions i indicadors per a la detecció primerenca de les necessitats específiques de suport educatiu.  
3. La persona coordinadora territorial de l'orientació obtindrà la informació de l'alumnat que s'ha d'escolaritzar el curs següent en el segon cicle d'educació infantil i puga presentar necessitats específiques de suport educatiu: dels centres d'atenció primerenca, dels centres comarcals de salut, de les escoles i dels centres d'educació infantil de primer cicle, i, si escau, d'altres serveis i de les entitats d'iniciativa social implicades en la resposta socioeducativa.  
4. Una vegada recollida la informació, la persona coordinadora territorial la transmetrà a les persones coordinadores de les agrupacions d'orientació de zona del seu àmbit territorial d'actuació.  
5. Les famílies que tinguen filles o fills amb discapacitat o retard greu en el desenvolupament, o tinguen sospita d'aquestes situacions, i que no estan escolaritzats en escoles i centres d'educació infantil de 0-3 anys ni reben atenció en un centre d'atenció primerenca, podran adreçar-se al centre que impartisca educació infantil de segon cicle més pròxim al seu domicili, aportant la informació i documentació adient, perquè el professorat d'orientació educativa o la persona del gabinet psicopedagògic municipal que atén el centre la pose a disposició de la persona coordinadora de l'agrupació d'orientació de zona.  
  
6. Amb la informació disponible, la persona coordinadora territorial de l'orientació haurà de revisar amb les persones coordinadores de les agrupacions d'orientació de zona la relació de casos detectats, amb l'objectiu d'assegurar que estiguen tots recollits i d'evitar duplicitats.  
  
4.2. Reunió de l'agrupació d'orientació de zona  
1. La persona coordinadora de l'agrupació d'orientació de zona convocarà una reunió amb el personal d'orientació educativa dels equips d'orientació educativa i amb el personal dels gabinets psicopedagògics municipals que té atribuïdes les funcions d'orientació educativa, per a aportar la informació i la documentació recollida en la fase de detecció.  
  
2. El personal d'orientació educativa dels equips d'orientació educativa i el personal dels gabinets psicopedagògics municipals, a partir de la informació facilitada per la persona coordinadora, han de realitzar les tasques següents:  
a) Analitzar la informació.  
b) Determinar:  
- Les situacions que requereixen una avaluació sociopsicopedagògica, quan s'hagen detectat indicadors que facen preveure la necessitat de mesures individualitzades o suports especialitzats a l'inici de l'escolarització.  
- Les situacions que, en aquest moment, no requereixen una avaluació sociopsicopedagògica, però sí un assessorament a les famílies i, si escau, a l'escola o al centre d'educació infantil i, una vegada escolaritzat l'alumnat, un seguiment per part del centre educatiu.  
c) Distribuir les avaluacions sociopsicopedagògiques i/o les intervencions d'assessorament entre els equips d'orientació educativa o els gabinets psicopedagògics municipals, tot considerant que aquesta distribució ha de ser rotatòria i equilibrada, tot prioritzant els equips i els gabinets que atenen centres amb un menor nombre d'unitats i/o amb una menor complexitat per les característiques de l'alumnat i/o del context sociocomunitari (centres singulars, centres educatius ordinaris especialitzats d'alumnat amb discapacitat motriu, centres amb unitats específiques).  
Sense perjuí dels criteris anteriors, s'haurà de valorar també la proximitat al domicili familiar o, si és el cas, a l'escola o al centre d'educació infantil de primer cicle on l'alumnat estiga escolaritzat, especialment en les zones rurals o en les poblacions menudes.  
Les avaluacions sociopsicopedagògiques de l'alumnat que està escolaritzat en unitats de dos anys de titularitat de la Generalitat o autoritzades en centres privats concertats les realitzarà l'equip d'orientació educativa, o qui tinga atribuïdes aquestes funcions, o el gabinet psicopedagògic municipal que atén el centre.  
3. La persona coordinadora de l'agrupació d'orientació de zona alçarà acta de la distribució de les avaluacions sociopsicopedagògiques i/o de les intervencions d'assessorament que hagen acordat el personal d'orientació educativa dels equips d'orientació educativa i els gabinets psicopedagògics municipals.  
4.3. Planificació de l'avaluació sociopsicopedagògica  
1. L'avaluació sociopsicopedagògica, com a procés sistemàtic i rigorós, requereix que el professorat d'orientació educativa o qui tinga atribuïdes aquestes funcions, conjuntament amb el personal especialitzat que hi participa, elabore un pla de treball previ que organitze les actuacions que s'han de dur a terme, tenint en compte el propòsit, els objectius que es plantegen i la informació de què es disposa.  
2. Aquesta planificació ha de contemplar, almenys, els aspectes següents:  
- El tipus d'informació que cal recollir, prenent com a referència el que s'indica en el punt 2 del resolc tercer.  
- Les fonts d'informació.  
- Les estratègies, les tècniques i els instruments que s'han d'utilitzar.  
- Els agents que han de participar i col·laborar en el procés.  
- La temporalització.  
3. La selecció de les tècniques i instruments d'avaluació ha d'estar fonamentada científicament i tècnicament i d'acord amb la informació que cal obtindre i, si és el cas, de les persones de les quals s'ha d'obtindre, tot procurant que hi haja un equilibri entre la informació qualitativa i quantitativa. El personal que les haja d'utilitzar ha de tindre els coneixements necessaris per a aplicar-les i interpretar-les amb rigor i fiabilitat.  
4. El personal especialitzat de suport que ha de participar en l'avaluació sociopsicopedagògica és el que conforma l'equip d'orientació educativa que ha estat designat per a realitzar l'avaluació.  
5. Quan la complexitat del cas ho aconselle i amb la finalitat de donar majors garanties, a criteri de l'agrupació d'orientació de zona, l'equip d'orientació educativa podrà incorporar una segona orientadora o un segon orientador de la mateixa agrupació perquè col·labore en el procés d'avaluació sociopsicopedagògica.  
6. Quan es necessite la col·laboració del personal fisioterapeuta, participarà el que atén algun centre docent públic dins de l'agrupació. En el cas de no disposar-ne, el professorat d'orientació educativa que coordina l'avaluació sol·licitarà a la direcció del centre d'educació especial de referència la participació d'aquest personal o bé, a la direcció del centre especialitzat d'escolarització d'alumnat amb discapacitat motriu, si aquest estiguera més a prop.  
7. En el cas que es requerisca la col·laboració del personal de treball social de la unitat especialitzada d'orientació, el professorat d'orientació educativa que coordina l'avaluació sol·licitarà a la direcció de la unitat especialitzada d'orientació la participació d'aquest personal. El personal de treball social podrà participar en l'avaluació sociopsicopedagògica i en l'assessorament a les famílies sobre els recursos i les prestacions sociocomunitàries que tenen al seu abast.  
  
4.4. Recollida d'informació  
1. Abans de realitzar l'avaluació sociopsicopedagògica, el professorat d'orientació educativa de l'equip d'orientació educativa o el gabinet psicopedagògic municipal a què s'haja assignat el cas, s'ha d'entrevistar amb la família o representants legals per a explicar-los el motiu de l'avaluació, el procediment a seguir, les estratègies, les tècniques i els instruments que s'utilitzaran i el tractament de la informació, referit al tipus, als procediments, a les fonts d'obtenció, i amb qui i com es compartirà aquesta informació. Així mateix, se'ls demanarà que aporten la informació rellevant de què disposen i es recollirà, per escrit, el seu consentiment informat per a la realització de l'avaluació sociopsicopedagògica.  
2. La data de la entrevista amb la família o representants legals i de la signatura del consentiment informat serà considerada com la data d'inici del procediment, a l'efecte de donar compliment a l'article 6.3 de l'Ordre 20/2019, segons el qual l'informe sociopsicopedagògic s'ha d'emetre en el termini màxim de 30 dies naturals des de la formalització de la sol·licitud, llevat que hi haja circumstàncies degudament justificades que ho impedisquen.  
3. En el procés de recollida d'informació només es tindrà en compte aquella que siga funcional i rellevant per a la presa de decisions, evitant els judicis de valor i mantenint en tot moment la confidencialitat, d'acord amb els codis ètics i deontològics i amb les normes vigents sobre la protecció de dades de caràcter personal.  
4. És fonamental la informació obtinguda dels equips educatius, de les tutories, de les famílies i del mateix alumnat, així com aquella altra que proporcionen les persones amb les quals es relaciona habitualment i els agents o serveis externs implicats, públics i privats.  
  
5. La recollida d'informació directa de l'alumnat i les entrevistes amb la família o representants legals podrà dur-se a terme en els espais que es consideren més adequats i accessibles, considerant les circumstàncies de les xiquetes i els xiquets i de les famílies: el centre educatiu de l'equip d'orientació de zona que fa la valoració, l'escola o el centre d'educació infantil de primer cicle, en el cas que estiguen escolaritzades o escolaritzats, o el centre d'atenció primerenca, en cas que reba aquest tipus atenció.  
4.5. Valoració de la informació obtinguda i presa de decisions  
1. Finalitzada la fase de recollida d'informació, els resultats s'han de posar en comú amb el personal dels equips d'orientació educativa i dels gabinets psicopedagògics municipals que formen part de l'agrupació d'orientació de zona, amb l'objectiu d'analitzar-les i prendre decisions sobre les mesures de cada nivell i els suports més adients per donar-hi resposta, incloent-hi, si escau, les propostes d'escolarització i els plans d'actuació personalitzats. Si escau, podran comptar també amb el suport de la coordinació territorial de l'orientació i amb l'assessorament de les unitats especialitzades d'orientació i dels centres d'educació especial com a centres de recursos.  
  
2. L'agrupació d'orientació de zona ha de prendre decisions de manera col·legiada quan les propostes impliquen:  
a) Escolarització en una unitat específica en un centre ordinari, en un centre específic d'educació especial o de forma combinada entre un centre ordinari i un centre específic d'educació especial.  
b) Escolarització en un centre educatiu ordinari especialitzat d'alumnat amb discapacitat motriu.  
c) Flexibilització en l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil.  
d) Suport de personal educador d'educació especial i/o de personal fisioterapeuta.  
3. La col·legiació s'ha de realitzar buscant el màxim consens possible, aplicant criteris tècnics i garantint els drets de les persones avaluades. Perquè aquesta col·legiació es considere vàlida, haurà de comptar amb l'assistència d'almenys dos terços de participants, comptabilitzats sobre el total del professorat d'orientació educativa dels equips d'orientació educativa i el personal dels gabinets psicopedagògics municipals que formen part de l'agrupació i les o els professionals que han participat en la valoració.  
4. Quan es propose l'escolarització en un centre d'educació especial, serà preceptiva la participació d'almenys una o un professional de l'equip d'orientació educativa del centre d'educació especial de titularitat de la Generalitat de referència, preferentment el professorat d'orientació educativa. En cas que aquest personal manifeste el desacord respecte a l'escolarització en aquest tipus de centre, se sol·licitarà necessàriament la valoració de la unitat especialitzada d'orientació i es farà constar en l'acta.  
5. El professorat d'orientació educativa que ha coordinat l'avaluació sociopsicopedagògica ha d'alçar una acta col·legiada en què consten els acords, la justificació de les propostes, les observacions rellevants i la relació de persones que han participat en la col·legiació, totes les quals hauran de signar l'acta.  
6. En la presa de decisions es comptarà, en tots els casos, amb la participació i l'opinió de les famílies o representants legals.  
4.6. Emissió de l'informe sociopsicopedagògic  
1. La informació rellevant, les conclusions de l'avaluació sociopsicopedagògica i les propostes de mesures i suports per donar resposta a les necessitats identificades s'han de documentar en l'informe sociopsicopedagògic, realitzat pel professorat d'orientació educativa que ha coordinat l'avaluació o per qui tinga atribuïdes aquestes funcions, exclusivament a través del mòdul d'inclusió d'ITACA 3.  
  
2. En l'informe s'haurà d'annexar l'acta col·legiada de l'agrupació d'orientació de zona, en els supòsits referits en l'apartat 4.5.2.  
  
3. Les propostes d'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari o en un centre d'educació especial, donada la seua excepcionalitat, s'han de justificar adequadament en l'informe sociopsicopedagògic, argumentant les raons per les quals, en el moment actual, es considera que aquests contextos específics són més adequats per a donar resposta a les necessitats de l'alumnat que el context més inclusiu de l'aula ordinària.  
4. Per a poder emetre l'informe sociopsicopedagògic, el professorat d'orientació educativa que el realitza ha de donar d'alta l'alumna o l'alumne en ITACA 3, generant el NIA des del mòdul d'inclusió educativa com a «alumnat pendent d'escolarització».  
Al generar el NIA, s'ha de tindre especial cura a introduir el nom i els cognoms de la xiqueta o del xiquet de la mateixa forma en què consten en els documents oficials, per a evitar duplicitats de NIA en el moment de formalitzar la matrícula en el centre.  
5. L'informe sociopsicopedagògic de l'alumnat que està escolaritzat en unitats de dos anys i ja disposa de NIA es realitzarà a partir del mòdul de gestió de l'alumnat d'ITACA 3 del centre en què està escolaritzat.  
  
4.7. Audiència amb la família o representants legals  
1. Una vegada emés l'informe sociopsicopedagògic, el professorat d'orientació educativa o la persona del gabinet psicopedagògic municipal que ha coordinat l'avaluació sociopsicopedagògica realitzarà el tràmit d'audiència amb la família o representants legals, referit en l'article 6.4 de l'Ordre 20/2019. Per a aquest tràmit pot comptar amb la col·laboració del personal especialitzat de suport que ha participat en l'avaluació i/o, si escau, amb altres agents.  
2. En el tràmit d'audiència se'ls informarà de les conclusions de l'avaluació i de les mesures proposades, fent constar que les mesures que requereixen l'autorització de l'Administració sols podran formalitzar-se en el cas que l'òrgan competent les resolga favorablement. Es promourà la seua col·laboració en la implementació de les mesures i en la consecució dels objectius, tot considerant les possibilitats de participació i les característiques de cada família.  
3. Quan siga necessari, es facilitarà orientació i assessorament sobre els recursos sociocomunitaris, els serveis i les prestacions que tenen la seua disposició i, si escau, sobre els tràmits per al reconeixement de les situacions de discapacitat i/o de dependència. Per a aquesta tasca poden comptar amb el suport del personal de treball social de les unitats especialitzades d'orientació.  
4. En el cas que s'hagen detectat alteracions greus del desenvolupament i la xiqueta o el xiquet no està rebent atenció en un centre d'atenció primerenca, si es considera que pot requerir mesures complementàries a les que es faciliten en els centres educatius, es proposarà a la família o representants legals la consulta a pediatria, perquè, si és el cas, faça la derivació a aquests serveis, utilitzant el protocol conjunt per a la derivació i seguiment als centres d'atenció primerenca.  
  
5. Les famílies o representants legals tenen dret a rebre una còpia de l'informe sociopsicopedagògic en format accessible, de la qual cosa s'ha de deixar constància per escrit.  
6. Si s'ha realitzat un assessorament a les famílies o representants legals sense que hi haja hagut una avaluació sociopsicopedagògica, se'ls entregarà un document en què conste la actuació realitzada, perquè el presenten en el centre una vegada matriculat l'alumnat. Si l'alumnat està escolaritzat en una escola o en un centre d'educació infantil de 0-3 anys s'entregarà a la direcció una còpia del document, perquè la custodie en l'expedient de l'alumnat, a l'espera de realitzar el transvasament de la informació en el procés de transició al centre d'educació infantil de segon cicle.  
7. Els tràmits d'audiència amb les famílies o representants legals s'han de dur a terme respectant el principi de l'interés superior de la persona menor i l'exercici de les potestats que té conferides la funció docent i orientadora per a garantir el dret fonamental de l'educació.  
  
4.8. Tramitació i autorització de mesures  
1. Quan, de les decisions adoptades, es deriven mesures que, d'acord amb el resolc onzé, requereixen l'autorització de l'Administració educativa, l'inici del tràmit el realitzarà la direcció de la unitat especialitzada d'orientació de referència territorial, a través del mòdul d'inclusió d'ITACA 3, en els casos següents:  
a) Determinació de la modalitat d'escolarització.  
b) Reducció de ràtio.  
c) Flexibilització a l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil.  
2. Si l'alumnat està escolaritzat en una unitat de 2-3 anys, aquests tràmits els realitzarà direcció d'aquest centre docent.  
3. Els centres docents podran visualitzar les mesures autoritzades i l'informe sociopsicopedagògic una vegada que l'alumnat s'haja matriculat en el centre.  
4. En el cas que l'informe sociopsicopedagògic propose algun producte individual de suport per facilitar l'accessibilitat de l'alumnat amb necessitats educatives especials, la direcció del centre ha de realitzar el tràmit en OVICE amb l'assessorament del professorat d'orientació educativa, una vegada matriculat l'alumnat i abans de l'inici del curs escolar.  
4.9. Comunicació de la informació  
1. Les persones coordinadores territorials de l'orientació elaboraran, a partir de la informació obtinguda de les persones coordinadores de les agrupacions d'orientació de zona, la relació de les xiquetes i dels xiquetes que necessitaran algun tipus de suport específic en l'inici de l'escolarització, indicant el tipus d'actuació realitzada (avaluació sociopsicopedagògica, assessorament i/o altres), l'equip d'orientació educativa o el gabinet psicopedagògic municipal que l'ha realitzada, les mesures, els suports proposats i, si escau, el centre de preferència de la família. Posteriorment, traslladaran aquesta informació a la direcció de la unitat especialitzada d'orientació.  
2. La informació derivada del procés d'identificació prèvia a l'escolarització referida a l'alumnat amb necessitats educatives especials que afecta al procés d'admissió (modalitat d'escolarització, reducció de ràtio, flexibilització en l'inici d'escolarització i reserva de places), s'ha de posar a disposició de la inspecció territorial d'educació i de les comissions municipals d'escolarització. Aquest transvasament d'informació té com a finalitat assessorar en el procés d'escolarització i admissió de l'alumnat amb necessitats educatives especials, que, d'acord amb l'article 20.3 del Decret 104/2018, s'ha de dur a terme de manera equilibrada en tots els centres ordinaris sostinguts amb fons públics, i es realitzarà en les condicions que es determinen en la normativa vigent sobre admissió de l'alumnat i sempre garantit la protecció de les dades de caràcter personal.  
  
3. Si en el centre en què es proposa l'escolarització no existeix el personal especialitzat de suport necessari per a atendre les necessitats d'aquest alumnat, la comissió d'escolarització ho comunicarà immediatament a la Direcció Territorial d'Educació corresponent.  
4. Els centres d'educació infantil de primer cicle han de planificar amb els centres d'educació infantil de segon cicle el procés de transició i l'intercanvi d'informació de l'alumnat que requereix una resposta personalitzada.  
5. Les agrupacions d'orientació de zona, en col·laboració amb les persones coordinadores territorials de l'orientació, asseguraran que la informació de l'alumnat al qual s'haja detectat algun tipus de necessitat es transvase als centres docents de segon cicle d'educació infantil on aquest s'haja matriculat, amb l'objectiu de facilitar l'acolliment, la planificació de la resposta educativa i/o el seguiment des de l'inici de l'escolarització.  
  
Cinqué. Detecció i identificació de les necessitats específiques de suport educatiu durant l'escolarització  
5.1. Detecció durant l'escolarització  
1. Quan l'alumnat està escolaritzat, la detecció de les circumstàncies de vulnerabilitat i de les barreres per a la inclusió la realitza l'equip educatiu, coordinat per la tutora o el tutor, amb la informació obtinguda del personal del centre, de la família o representants legals, de l'alumnat, de les persones amb les quals s'hi relaciona habitualment i dels agents, serveis o entitats externes: serveis de salut, serveis socials, centres d'atenció primerenca, entitats d'iniciativa social implicades en el procés socioeducatiu i altres agents.  
2. Quan l'equip educatiu detecta, directament o a partir de la informació facilitada per la família, que una alumna o un alumne pot trobar, per diferents circumstàncies, barreres que impedeixen i limiten l'accés, la participació i/o l'aprenentatge, ha d'implementar les mesures dels nivells de resposta I, II i III, de forma col·laborativa amb la família i, si escau, assessorat pels equips d'orientació educativa o pels departaments d'orientació educativa i professional.  
  
3. D'acord amb el Decret 104/2018, l'equip directiu, amb la col·laboració de l'equip o departament d'orientació, ha d'organitzar, supervisar i fer el seguiment del procés de detecció primerenca, de les mesures dutes a terme i dels seus resultats, dins de les competències que la normativa vigent els atorga en els processos de planificació, organització i seguiment dels processos d'ensenyament-aprenentatge, sense perjuí de les funcions que, en aquest àmbit, corresponen a la resta d'òrgans de govern i de coordinació docent.  
5.2. Reunió prèvia de l'equip educatiu i sol·licitud d'avaluació sociopsicopedagògica  
1. Quan es comprova que les mesures dels nivells I, II i III no són suficients per donar-hi resposta a les necessitats de l'alumnat, la tutora o el tutor convocarà una reunió amb l'equip educatiu, incloent el persona especialitzat de suport, i amb el professorat d'orientació educativa. La finalitat d'aquesta reunió és analitzar la informació disponible, revisar les fortaleses i barreres del context, valorar l'eficàcia de les mesures aplicades i, d'acord amb això, ajustar les mesures o introduir-ne altres que contribuïsquen a millorar la qualitat de la resposta.  
  
2. Aquesta reunió conjunta s'ha de realitzar, preferentment, coincidint amb les reunions de coordinació que tenen els equips educatius per al seguiment i l'avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge, incloent les sessions d'avaluació.  
3. La persona tutora ha d'alçar una acta de la reunió conjunta, que ha de reflectir necessàriament els aspectes següents: les dades d'identificació de l'alumnat, les i els professionals que hi participen, la identificació de barreres i fortaleses, la valoració de les mesures de resposta aplicades dels nivells II i III i la proposta de noves mesures o actuacions.  
4. Si, realitzada aquesta valoració, es considera justificat iniciar el procediment d'avaluació sociopsicopedagògica, l'acta ha de reflectir aquest acord i el motiu.  
5. La reunió conjunta prèvia a l'avaluació sociopsicopedagògica no es realitzarà en els casos següents:  
a) Quan l'alumnat disposa d'un pla d'actuació personalitzat (PAP) i en el procés de seguiment i avaluació es proposa una modificació de les mesures de resposta educativa que implique una actualització de l'avaluació sociopsicopedagògica. En aquest cas, en el document del PAP s'ha de fer constar de forma explícita l'acord de sol·licitud d'una nova avaluació sociopsicopedagògica i els motius que la justifiquen.  
  
b) Quan l'actualització es realitze per un canvi d'etapa.  
c) Quan es realitzen informes sociopsicopedagògics per a les adaptacions en les proves d'accés als ensenyaments postobligatoris i a la universitat.  
d) Quan s'ha d'actualitzar l'avaluació i/o l'informe sociopsicopedagògic a petició de l'Administració educativa o com a conseqüència de la sol·licitud de revisió per part de les famílies, representants legals o l'alumnat, d'acord amb el procediment establit en la disposició addicional segona d'aquesta resolució.  
5.3. Planificació de l'avaluació sociopsicopedagògica  
En la planificació de l'avaluació sociopsicopedagògica se seguiran les indicacions de l'apartat 4.3 d'aquesta resolució.  
5.4. Recollida d'informació  
1. En aquesta fase es tindran en compte les indicacions de l'apartat 4.4, amb les consideracions següents:  
a) Abans de realitzar l'avaluació sociopsicopedagògica, el professorat tutor s'ha de reunir amb la família, representants legals o el mateix alumnat, si és major d'edat i té la capacitat civil, per a informar-los del motiu de l'avaluació i recollir, per escrit, el consentiment informat.  
  
Amb el consentiment informat es donarà per formalitzada la sol·licitud d'avaluació sociopsicopedagògica. Aquesta data es prendrà com a referència d'inici de procediment d'avaluació sociopsicopedagògica, a l'efecte de donar compliment a l'article 6.4 de l'Ordre 20/2019, segons el qual l'informe sociopsicopedagògic s'ha d'emetre en el termini màxim de 30 dies naturals des de la formalització de la sol·licitud, llevat que hi haja circumstàncies degudament justificades que ho impedisquen.  
b) Una vegada obtingut el consentiment informat, el professorat d'orientació educativa ha de tindre una entrevista amb la família, representants legals i/o l'alumnat, si és major d'edat i té la capacitat civil, per a explicar-los el procediment, les estratègies, les tècniques i els instruments que s'han d'utilitzar i el tractament de la informació, referit al tipus, als procediments, a les fonts d'obtenció, i amb qui i com s'ha de compartir aquesta informació. Així mateix, se'ls demanarà que aporten la informació rellevant de què disposen.  
2. En qualsevol cas, s'ha de fer partícip l'alumnat en el procés l'avaluació sociopsicopedagògica, explicant-li el motiu, el procediment, els instruments i tècniques que s'apliquen i els resultats, posant l'èmfasi en les fortaleses, responent a les seues preguntes i escoltant la seua opinió. Es posarà una especial cura en els aspectes emocionals, que se senta segur i valorat positivament i que la informació siga accessible, fàcil d'entendre i adequada a la seua edat o nivell maduratiu.  
  
5.5. Valoració de la informació obtinguda i presa de decisions  
1. Finalitzada la fase de recollida d'informació, els resultats s'han de posar en comú amb les i els professionals que hi han participat i amb l'equip educatiu, per valorar-los i extraure les conclusions rellevants, a partir de les quals es realitzarà la proposta de les mesures, els suports, i les orientacions per a l'organització de la resposta educativa.  
  
2. Quan l'avaluació sociopsicopedagògica haja detectat necessitats de caràcter complex, per les implicacions o decisions que se'n deriven, els equips i departaments d'orientació poden consultar el personal de l'agrupació d'orientació de zona, perquè, de manera conjunta, analitzen les conclusions, identifiquen clarament les necessitats i prenguen decisions sobre les mesures i els suports més adients per donar-hi resposta. Si escau, podran comptar també amb el suport de la coordinació territorial de l'orientació i amb l'assessorament de les unitats especialitzades d'orientació i dels centres d'educació especial com a centres de recursos.  
3. L'agrupació d'orientació de zona ha de prendre decisions de manera col·legiada quan les propostes impliquen:  
a) Escolarització o revisió de l'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari, en un centre específic d'educació especial o en les modalitats combinades entre un centre ordinari i un centre específic d'educació especial o entre un centre ordinari i una unitat educativa terapèutica.  
b) Escolarització en un centre educatiu ordinari especialitzat d'alumnat amb discapacitat motriu.  
c) Suport de personal educador d'educació especial i/o de personal fisioterapeuta.  
4. La col·legiació s'ha de realitzar buscant el màxim consens possible, aplicant criteris tècnics i garantint els drets de les persones avaluades. Perquè aquesta col·legiació es considere vàlida, haurà de comptar amb l'assistència d'almenys dos terços de participants, comptabilitzats sobre el total del personal que forma part de l'agrupació i les i els professionals que han participat en la valoració.  
  
5. Quan es propose l'escolarització en un centre d'educació especial, serà preceptiva la participació d'almenys una o un professional de l'equip d'orientació educativa del centre d'educació especial de titularitat de la Generalitat de referència, preferentment el professorat d'orientació educativa. En cas que aquest personal manifeste el desacord respecte a l'escolarització en aquest tipus de centre, se sol·licitarà necessàriament la valoració de la unitat especialitzada d'orientació i es farà constar en l'acta.  
6. El professorat d'orientació educativa que ha coordinat l'avaluació sociopsicopedagògica ha d'alçar una acta col·legiada en què consten els acords, la justificació de les propostes, les observacions rellevants i la relació de persones que han participat en la col·legiació, totes les quals hauran de signar l'acta.  
7. En els centres privats concertats, quan després de l'avaluació sociopsicopedagògica, es propose l'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari o en un centre d'educació especial, la titularitat del centre s'ha d'adreçar a la direcció de la unitat especialitzada d'orientació territorial perquè vise els informes sociopsicopedagògics, d'acord amb allò que disposa l'article 13.h del Decret 72/2021. Per a aquesta tasca, hauran de comptar amb una representació de l'equip d'orientació educativa del centre d'educació especial de titularitat de la Generalitat de referència, preferentment el professorat d'orientació educativa.  
  
8. En la presa de decisions es comptarà, en tots els casos, amb la participació i l'opinió de les famílies o representants legals i, en la mesura d'allò possible, del mateix alumnat.  
5.6. Emissió de l'informe sociopsicopedagògic  
1. La informació rellevant, les conclusions de l'avaluació sociopsicopedagògica i les propostes de mesures i suports per a donar resposta a les necessitats identificades s'han de documentar en l'informe sociopsicopedagògic, realitzat pel professorat d'orientació educativa que ha coordinat l'avaluació o per qui tinga atribuïdes aquestes funcions, exclusivament a través del mòdul d'inclusió d'ITACA 3.  
  
2. En l'informe s'haurà d'annexar l'acta col·legiada de l'agrupació d'orientació de zona, en els supòsits referits en l'apartat 5.5.3.  
3. Les propostes d'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari o en un centre d'educació especial, donada la seua excepcionalitat, s'han de justificar adequadament en l'informe sociopsicopedagògic, argumentant les raons per les quals, en el moment actual, es considera que aquests contextos específics són més adequats per a donar resposta a les necessitats de l'alumnat que el context més inclusiu de l'aula ordinària.  
5.7. Audiència amb la família o representants legals i/o amb l'alumnat  
1. En el tràmit d'audiència es tindran en compte les indicacions de l'apartat 4.7, amb les consideracions següents:  
a) En el cas que l'alumnat siga major d'edat i tinga la capacitat civil, l'audiència es realitzarà amb el mateix alumnat, que també tindrà dret a rebre una còpia de l'informe sociopsicopedagògic.  
b) El lliurament de la còpia de l'informe sociopsicopedagògic a les famílies, representants legals o alumnat s'ha de realitzar amb el vistiplau de la direcció o la titularitat del centre.  
c) La derivació a pediatria per valorar la possibilitat d'atenció primerenca únicament es realitzarà en les franges que establisca la normativa que regula aquest tipus d'atenció, quan es valore que l'alumnat pot requerir suports complementaris als que es faciliten en els centres educatius.  
2. En qualsevol cas, s'informarà també l'alumnat de les conclusions de l'avaluació sociopsicopedagògica i de les mesures per donar resposta a les necessitats identificades, tenint en compte que aquesta informació ha de ser accessible, fàcil d'entendre i adequada a la seua edat o nivell maduratiu.  
5.8. Tramitació i autorització de mesures  
1. D'acord amb les competències que estableix l'Ordre 20/2019, correspon a la direcció o la titularitat del centre autoritzar les mesures proposades en l'informe sociopsicopedagògic, llevat de les mesures referides en el resolc onzé, que han de ser autoritzades per l'Administració educativa. Els tràmits que estiguen implementats en el mòdul d'inclusió d'ITACA 3 es realitzaran únicament a través d'aquesta via.  
  
2. Si l'informe sociopsicopedagògic proposa el suport de personal especialitzat de què no disposa el centre, la direcció del centre ho ha de comunicar a la Direcció Territorial d'Educació corresponent, informada la inspecció d'educació.  
3. En el cas que l'informe sociopsicopedagògic propose algun producte individual de suport per facilitar l'accessibilitat de l'alumnat amb necessitats educatives especials, la direcció del centre ha de realitzar el tràmit en OVICE amb l'assessorament del professorat d'orientació educativa, una vegada matriculat l'alumnat i abans de l'inici del curs escolar.  
5.9. Comunicació de la informació  
1. El professorat d'orientació educativa, o qui tinga atribuïdes aquestes funcions, que ha coordinat l'avaluació sociopsicopedagògica, amb la col·laboració del personal especialitzat de suport que ha participat, ha d'informar el professorat tutor i l'equip educatiu del contingut de l'informe sociopsicopedagògic i assessorar-los en l'organització de la resposta educativa i, si escau, en l'elaboració del pla d'actuació personalitzat.  
2. Així mateix, d'acord l'article 6.7 de l'Ordre 20/2019, el professorat d'orientació educativa ha d'informar la comissió de coordinació pedagògica o l'òrgan del centre que tinga atribuïdes aquestes funcions de les avaluacions sociopsicopedagògiques realitzades i de les mesures proposades en cada cas.  
3. Les agrupacions d'orientació de zona, d'acord amb l'article 10.3.b del Decret 72/2021, han de planificar i coordinar, en el marc dels plans i processos de transició entre etapes i modalitats d'escolarització, l'orientació educativa i professional, l'acompanyament de tot l'alumnat i de les famílies i el transvasament d'informació de l'alumnat que requereix una resposta educativa personalitzada. Amb caràcter general, aquestes actuacions s'han de realitzar al llarg del tercer trimestre del curs escolar, sense perjuí que algunes d'elles puguen iniciar-se amb anterioritat.  
5.10. Implementació, seguiment i avaluació de les mesures de resposta educativa  
1. Els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa i professional assessoraran i donaran suport als equips educatius i, si escau, a les famílies, en la implementació de les mesures de resposta educativa.  
2. Una vegada implementades les mesures, l'equip educatiu, incloent el personal especialitzat de suport i el professorat d'orientació educativa han de fer-ne un seguiment, coincidint amb els períodes d'avaluació planificats en el centre, per valorar la seua eficàcia i introduir les oportunes modificacions quan siga necessari.  
3. Al final del curs escolar, es valorarà la continuïtat de les mesures per al curs següent i la persona tutora ho registrarà en el mòdul d'inclusió d'ITACA 3.  
4. El procés de seguiment i avaluació de les mesures de resposta es realitzarà escoltant l'alumnat i comptant amb la col·laboració de les famílies i, si escau, dels agents externs que participen.  
5.11. Actualització de l'avaluació i de l'informe sociopsicopedagògic  
1. L'avaluació sociopsicopedagògica i l'informe sociopsicopedagògic s'han d'actualitzar preceptivament en les situacions següents:  
  
a) Quan es modifiquen les mesures implementades i se n'hagen d'incorporar altres que requereixen preceptivament d'una avaluació sociopsicopedagògica, d'acord amb l'article 5.3 de l'Ordre 20/2019.  
  
b) Quan es determinen o revisen modalitats d'escolarització en els supòsits referits en el resolc desé.  
c) Al canvi d'etapa.  
2. En l'actualització de l'avaluació i de l'informe sociopsicopedagògic s'han de tindre en compte les consideracions següents:  
a) Les decisions sobre l'actualització de l'avaluació i de l'informe sociopsicopedagògic s'han d'acordar en el marc de les reunions de coordinació dels equips educatius per al seguiment i avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge. Aquests acords s'han de fer constar en l'acta de la reunió.  
b) Les actualitzacions de l'informe sociopsicopedagògic en el canvi d'etapa les inicia, d'ofici, l'equip d'orientació educativa o el departament d'orientació educativa i professional, informat el personal tutor.  
  
c) En l'actualització és fonamental la informació qualitativa obtinguda dels diversos agents i fonts durant el procés de seguiment i avaluació. En cas necessari, pot complementar-se amb les tècniques i els instruments que es consideren convenients i que ajuden a prendre decisions amb millors garanties.  
d) La tutora o el tutor han d'informar, per escrit, les famílies o representants legals de l'inici del procés de revisió de l'avaluació sociopsicopedagògica i dels motius.  
e) En tots els casos, les famílies o representants legals i el mateix alumnat tenen dret a ser informades, participar, conèixer la seua opinió i, segons el cas, a rebre una còpia de l'informe sociopsicopedagògic, en les condicions establides en la normativa vigent i en aquesta resolució.  
  
3. Tot i que l'últim informe sociopsicopedagògic és el que té validesa als efectes d'acreditar les necessitats específiques de suport educatiu i les mesures de resposta, els informes anteriors formaran part de l'expedient de l'alumnat i han de poder consultar-se sempre que siga necessari.  
  
Sisé. Alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu que sol·licita matrícula fora del període d'admissió  
1. D'acord amb l'article 57 de l'Ordre 7/2016, modificada per l'Ordre 40/2021, les famílies o representants legals de l'alumnat que s'haja d'escolaritzar una vegada finalitzat el procediment d'admissió, s'han d'adreçar a la comissió d'escolarització corresponent, si existeix, a la Direcció Territorial d'Educació o al lloc on aquesta determine, perquè se'ls informe dels centres docents que disposen de vacants i puguen triar el centre en què volen matricular les seues filles o els seus fills.  
  
2. En el cas que la família o representants legals acrediten amb la documentació oportuna que les seues filles o els seus fills presenten o poden presentar necessitats específiques de suport educatiu, l'òrgan d'escolarització actuarà de la manera següent:  
a) Amb caràcter general, se'ls adreçarà als centres docents que disposen de vacants.  
b) Si l'alumnat estava rebent suports especialitzats en el centre ordinari de procedència, se'ls indicarà el centre o els centres que disposen de vacants i compten amb aquests recursos.  
c) Si l'alumnat estava escolaritzat en un centre d'educació especial o en una unitat específica en un centre ordinari, o s'ha proposat l'escolarització en aquestes modalitats, la direcció territorial d'educació de referència garantirà l'escolarització immediata en un centre d'aquestes característiques, mentres es determina administrativament la modalitat d'escolarització. El professorat d'orientació educativa del centre on l'alumnat s'haja escolaritzat realitzarà l'informe sociopsicopedagògic en ITACA 3 i la direcció iniciarà el tràmit conduent a la resolució d'escolarització.  
3. Una vegada matriculat l'alumnat, si disposa d'informe sociopsicopedagògic, s'actuarà, segons el cas, de les maneres següents:  
a) Si s'ha incorporat des d'un altre centre del sistema educatiu valencià i disposa d'un informe sociopsicopedagògic en ITACA 3, es realitzarà una nova avaluació i informe sociopsicopedagògic sols en el supòsit que s'hagen de modificar les mesures i/o la modalitat d'escolarització.  
b) Si s'ha incorporat des d'un altre centre de fora del sistema educatiu valencià, no ha estat escolaritzat prèviament o no disposa d'un informe sociopsicopedagògic en ITACA 3, l'equip o departament d'orientació han de realitzar una avaluació sociopsicopedagògica i emetre l'informe sociopsicopedagògic en ITACA 3.   
4. Si l'alumnat ha obtingut plaça en un centre docent privat concertat, l'avaluació sociopsicopedagògica i l'emissió de l'informe sociopsicopedagògic el realitzarà el personal d'orientació educativa que atén el centre. En el cas que es propose l'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari o en un centre d'educació especial, la titularitat del centre s'ha d'adreçar a la direcció de la unitat especialitzada d'orientació territorial perquè vise els informes sociopsicopedagògics, d'acord amb allò que disposa l'article 13.h del Decret 72/2021. Per a aquesta tasca, hauran de comptar amb una representació de l'equip d'orientació educativa del centre d'educació especial de titularitat de la Generalitat de referència, preferentment el professorat d'orientació educativa.  
  
5. Davant d'aquestes situacions sobrevingudes i en cas necessari, les direccions territorials d'educació establiran mesures de coordinació internes i interterritorials que garantisquen l'intercanvi d'informació i el trasllat de la documentació amb la finalitat de garantir la resposta adequada i immediata a l'alumnat i la informació a les famílies o representants legals.  
  
Seté. Documentació acreditativa de les circumstàncies personals de l'alumnat  
1. Les circumstàncies personals de l'alumnat que, en interacció amb les condicions del context, poden ocasionar necessitats específiques de suport educatiu, s'han d'acreditar mitjançant la totalitat dels requisits documentals indicats per a cada situació:  
2. Als efectes d'acreditació de la informació mèdica, seran vàlids els informes emesos per professionals del Sistema Valencià de Salut, d'altres administracions públiques que tracten habitualment l'alumnat o d'entitats concertades o conveniades amb la Seguretat Social o règims especials, en els casos què l'alumnat tinga cobertura sanitària diferent a la de la seguretat social.  
3. En edats primerenques, l'alumnat pot disposar de diagnòstics provisionals o en procés, per raons maduratives o d'altra índole degudament justificades.  
4. La situació de discapacitat s'ha d'acreditar mitjançant certificació vigent acreditativa d'un grau de discapacitat igual o superior al 33 % i dictamen tècnic facultatiu vigent, emesos pel centre de valoració i orientació de discapacitats i l'equip de valoració i orientació que corresponga dependents de la conselleria competent en la matèria o l'òrgan equivalent d'altres administracions autonòmiques. En el cas que la sol·licitud del certificat de discapacitat es trobe en tràmit, s'adjuntarà una còpia de la sol·licitud i els corresponents informes mèdics presentats per a la valoració. En defecte del certificat de discapacitat, s'hauran d'aportar els informes de l'especialista mèdic corresponent que acrediten aquesta situació.  
  
5. La documentació acreditativa de les circumstàncies personals s'ha de custodiar en la secretaria del centre, garantint la seua privacitat, i en cap cas s'haurà de pujar a ITACA 3.  
6. La documentació referida en aquest resolc s'haurà de completar amb la informació obtinguda de l'alumnat i del context durant el procés d'avaluació sociopsicopedagògica i en el procés d'ensenyament-aprenentatge.  
  
Huité. Criteris per a l'aplicació de les mesures de resposta per a la inclusió  
8.1. Criteris generals  
1. Les mesures de resposta educativa per a la inclusió s'aplicaran d'acord amb els criteris disposats en el capítol IV de l'Ordre 20/2019.  
  
2. En l'organització de les mesures de resposta s'han de tindre en compte les consideracions següents:  
a) S'han de considerar tots els nivells de resposta establits en el Decret 104/2018, que tenen un caràcter additiu, progressiu i no excloent. Es començarà per planificar i posar en marxa les mesures de suport dels nivells I i II, al centre i a l'aula. Si són necessaris suports ordinaris addicionals s'afegiran les mesures de nivell III i, sols quan es valore que totes aquestes mesures no són suficients per donar resposta a la situació, es proposarà la implementació de mesures de nivell IV. Les mesures individualitzades de nivell IV i els suports especialitzats s'han d'aplicar de forma simultània amb altres mesures organitzatives i d'accessibilitat en el centre i en l'aula.  
b) S'han de plantejar des d'una perspectiva global, sistèmica i interdisciplinària, que tinga en compte tots els contextos de participació, s'integre en les diferents actuacions educatives del centre i implique els equips educatius, l'alumnat, les famílies i tots els agents que puguen contribuir a la consecució dels objectius. Així, caldrà combinar actuacions de caràcter individual, grupal i comunitari.  
c) Han de partir de les fortaleses de l'alumnat i de les oportunitats del context i anar adreçades a eliminar les barreres del context, facilitant l'accessibilitat en totes les seues dimensions (física, sensorial, cognitiva i emocional), i a millorar les competències i l'èxit de l'alumnat.  
  
d) Les mesures personalitzades i/o individualitzades que s'apliquen amb l'alumnat han de partir i tindre com a referent la planificació i les actuacions establides amb caràcter general per a tot l'alumnat del centre i de l'aula, facilitant els suports i les condicions d'accessibilitat necessaris perquè puga accedir, participar i aprendre amb igualtat d'oportunitats, tant en les activitats acadèmiques del seu grup, com en les complementàries i extraescolars.  
e) L'avaluació de l'aprenentatge s'ha realitzar considerant les mesures d'accessibilitat i ser coherent amb les adequacions i personalitzacions del currículum que s'han realitzat amb l'alumnat.  
8.2. Programes preventius  
1. Els centres docents han de desenvolupar, en tots els nivells i etapes, programes preventius per al desenvolupament competencial, incloent, de forma transversal, la competència emocional.  
2. Els programes preventius s'han d'iniciar de forma primerenca en l'etapa d'educació infantil i, en el marc dels plans de transició, s'assegurà la seua continuïtat, progressió i coordinació al llarg de les diferents etapes educatives.  
3. D'acord amb l'article 3.c del Decret 72/2021, les agrupacions d'orientació de zona tenen, entre altres, la funció de promoure plans, programes i actuacions preventives i de desenvolupament, d'aplicació al llarg de totes les etapes, que tinguen com a objectius la inclusió de l'alumnat, l'eliminació de barreres, la prevenció de les dificultats d'aprenentatge, l'optimització dels processos de desenvolupament personal, social, emocional i acadèmic, la igualtat i la convivència, l'orientació acadèmica i professional, la inserció sociolaboral i qualsevol altre que la mateixa agrupació determine, en funció de les necessitats detectades en els centres que la conformen o a proposta de la conselleria competent en matèria d'educació.  
4. Per a l'alumnat d'educació infantil que presenta dificultats en la comunicació, el llenguatge o la parla, s'han de prioritzar les mesures de resposta dels nivells II i III dins l'aula ordinària i en contextos habituals de comunicació, desenvolupades per l'equip educatiu amb l'assessorament del personal especialitzat d'audició i llenguatge.  
  
5. En educació infantil es prioritzaran, juntament amb el programa d'estimulació del llenguatge oral, altres programes per a previndre les dificultats d'aprenentatge i s'implementaran mesures de reforç davant l'aparició d'indicadors primerencs d'aquestes dificultats.  
6. En el primer cicle d'educació primària es prioritzaran actuacions i programes preventius per al desenvolupament de la competència matemàtica i de la competència lingüística, els quals s'han de considerar com una continuïtat del programa d'estimulació del llenguatge oral iniciat en educació infantil i afegint l'adquisició i la consolidació de la lectoescriptura.  
8.3. Programes personalitzats  
1. Els programes personalitzats són mesures de nivell IV que tenen com a objectiu que l'alumnat assolisca o millore les competències en l'àmbit de la comunicació, el llenguatge, la parla, la lectura, l'escriptura, les matemàtiques, la mobilitat i/o l'autonomia personal. S'apliquen quan l'alumnat té dificultats significatives en algun o alguns d'aquests àmbits, més enllà del que seria esperable per l'edat, per circumstàncies d'índole familiar, social o cultural o per haver-se incorporat de forma tardana al sistema educatiu valencià.  
2. L'informe sociopsicopedagògic ha d'establir les directrius per al desenvolupament d'aquests programes, que es concretaran en el pla d'actuació personalitzat. S'inclouran, almenys, els elements següents:  
  
- Objectius prioritzats  
- Contextos en què cal intervindre: escolar, familiar i/o sociocomunitari.  
- Actuacions que s'han de realitzar en els diferents contextos.  
- Agents que han d'intervindre (interns, externs, no especialitzats i especialitzats), tenint en compte els diferents contextos d'intervenció i les possibilitats de participació.  
- Estratègies d'implementació, incloent la integració curricular i la generalització de competències.  
- Procediment de coordinació.  
3. Els programes personalitzats per a l'adquisició i l'ús funcional de la comunicació, el llenguatge i la parla, referits en l'article 21 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, s'han d'aplicar en els casos en què les competències comunicatives es troben significativament afectades i, per tant, interfereixen en la comunicació eficaç, la socialització i l'aprenentatge.  
  
4. Els programes personalitzats per a l'aprenentatge de la lectura i escriptura i els programes personalitzats per a l'aprenentatge de les matemàtiques s'apliquen quan es detecten dificultats específiques en aquests aprenentatges.  
5. Els programes personalitzats per a l'aprenentatge de la lectura i l'escriptura s'han d'aplicar a partir del segon curs d'educació primària i, excepcionalment, en el primer curs. Si l'alumnat del primer curs de primària presenta dificultats manifestes en l'àmbit de la lectura i l'escriptura, s'ha de prioritzar l'aplicació de programes i mesures de nivells II i III, desenvolupades per l'equip docent amb l'assessorament i el suport del personal especialitzat d'audició i llenguatge o de pedagogia terapèutica.  
6. Els programes personalitzats per al desenvolupament de l'autonomia personal estan adreçats a afavorir l'autonomia de l'alumnat amb necessitats educatives especials quan existeixen dificultats significatives en l'autonomia personal, en relació a allò que cabria esperar per l'edat, les quals fan necessari la provisió de suports en el context educatiu per a dur a terme les activitats bàsiques de la vida diària i poder accedir al currículum.  
7. Els programes personalitzats per a l'aprenentatge motor i la mobilitat estan adreçats a l'alumnat amb necessitats educatives especials quan existeixen dificultats significatives en l'àmbit motriu, les quals fan necessari la provisió de suports en el context educatiu per a millorar les habilitats motrius i la mobilitat i poder accedir al currículum.  
  
8. Quan les necessitats de l'alumnat requerisquen l'aplicació de diferents programes personalitzats, aquests s'han de planificar i desenvolupar de manera coordinada i integrada en el pla d'actuació personalitzat.  
8.4. Flexibilització en l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil per a l'alumnat amb necessitats educatives especials o retard maduratiu  
1. La mesura de flexibilització en l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil té un caràcter molt excepcional i s'aplica d'acord amb els criteris establits en l'article 32 de l'Ordre 20/2019.  
  
2. A més, per a la seua aplicació s'han de tindre en compte les consideracions següents:  
a) Si la xiqueta o el xiquet té tres anys, es valora que el context extern o, si és el cas, l'escolarització en una unitat de dos anys, és més adequat per al seu desenvolupament (psicològic, afectiu, social i cognitiu) que el context educatiu propi del segon cicle d'educació infantil.  
  
b) Si la xiqueta o el xiquet té quatre anys, es valora que el context educatiu propi del nivell de tres anys d'educació infantil és més adequat per al seu desenvolupament (psicològic, afectiu, social i cognitiu) que el context educatiu del nivell de quatre anys.  
8.5. Pròrroga de permanència d'un any més en el segon cicle d'educació infantil per a l'alumnat amb necessitats educatives especials  
  
1. La pròrroga de permanència d'un any més en el segon cicle d'educació infantil és una mesura molt excepcional que només s'ha de proposar quan es preveja que l'alumnat pot aconseguir un major nivell de maduresa i autonomia treballant amb les metodologies i continguts d'educació infantil i, d'aquesta manera, es puga afavorir una major inclusió en l'etapa d'educació primària.  
2. En la presa de decisions, s'ha de tindre en compte que aquesta mesura redueix la possibilitat de permanència en educació primària, atenent que l'edat màxima de permanència en aquesta etapa és fins als catorze anys, especialment si ja s'ha aplicat la mesura de flexibilització en l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil.  
8.6. Permanència en unitats específiques ubicades en centres ordinaris  
1. D'acord amb l'article 49.7 de l'Ordre 20/2019, l'edat màxima de permanència en les unitats específiques dels centres ordinaris, en educació primària, és fins als catorze anys i, en educació secundària obligatòria, fins als dènou anys. En aquests casos no caldrà realitzar cap tràmit administratiu.  
2. L'alumnat que està escolaritzat en una unitat específica ubicada en un centre docent que imparteix educació secundària obligatòria podrà romandre addicionalment fins als vint-i-un anys, de manera excepcional i davant circumstàncies molt justificades, quan es considere que aquesta mesura suposa una millor opció per a desenvolupar i assolir les competències bàsiques per a la vida independent, front a altres itineraris acadèmics i formatius adreçats a facilitar la inclusió sociolaboral.  
  
3. Les propostes de permanència extraordinària en les unitats específiques d'educació secundària requereixen l'autorització per resolució de la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació. Aquesta resolució tindrà vigència fins que l'alumnat complisca vint-i-un anys, però caldrà fer un seguiment i una revisió anual de la seua adequació, per part del departament d'orientació educativa i professional, l'equip educatiu i les famílies o representants legals.  
8.7. Incorporació tardana al sistema educatiu valencià  
1. L'alumnat d'incorporació tardana és aquell que, per procedir d'altres països o per qualsevol altre motiu, s'incorpora de forma tardana al sistema educatiu valencià i, per aquesta raó, presenta un desconeixement greu d'una o de les dues llengües d'aprenentatge.  
2. Per a aquest alumnat s'han de tindre en compte les consideracions següents:  
a) S'aplicarà el protocol que estableix la Resolució de 5 de juny de 2018, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions i orientacions per a actuar en l'acollida d'alumnat nouvingut, especialment el desplaçat, als centres educatius de la Comunitat Valenciana.  
b) Si presenta una competència lingüística inferior en qualsevol de les llengües oficials, d'acord amb el currículum del nivell educatiu corresponent, el centre ha de desenvolupar actuacions i programes d'ensenyament intensiu, com indica l'article 17 de l'Ordre 20/2019. A l'hora de plantejar l'organització del tractament lingüístic, s'ha de tindre en compte el perfil lingüístic de l'alumnat nouvingut o vulnerable, així com la llengua oficial amb major càrrega lectiva en el projecte lingüístic de centre (PLC).  
c) De manera excepcional, quan es donen les condicions establides en l'article 31 de l'Ordre 20/2019 i s'hagen valorat totes les possibilitats d'accés al currículum del nivell educatiu que li correspon per edat, podrà aplicar-se la mesura de flexibilització en l'escolarització en l'ensenyament obligatori, que haurà d'anar acompanyada d'un pla específic de reforç.  
3. Per a aquest alumnat no s'haurà de realitzar una avaluació sociopsicopedagògica ni emetre un informe sociopsicopedagògic, llevat que presente altres necessitats específiques de suport educatiu.  
4. Els centres docents podran comptar amb el suport i l'assessorament de l'assessoria tècnica docent en matèria d'educació plurilingüe de la Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació.  
  
Nové. Personal especialitzat de suport  
9.1. Criteris generals  
1. Els criteris generals d'intervenció del personal especialitzat de suport estan regulats en l'article 41 de l'Ordre 20/2019.  
2. La intervenció directa i sistemàtica del personal especialitzat de suport amb l'alumnat ve determinada per la proposta de l'informe sociopsicopedagògic, vinculada a l'aplicació de programes i de mesures individualitzades. Per a cadascun dels suports proposats, s'ha de determinar la intensitat i les tasques que ha de realitzar.  
3. Amb caràcter general, la intervenció directa amb l'alumnat s'ha de facilitar en l'aula ordinària, sense perjuí que, en determinats moments, puguen planificar-se actuacions complementàries fora d'aquesta que faciliten i milloren la inclusió en el context ordinari, cuidant de manera especial la vinculació de l'alumnat amb el seu grup.  
4. El personal especialitzat de suport, a més de l'atenció directa i sistemàtica amb l'alumnat, ha d'assessorar i donar suport, conjuntament amb el personal d'orientació educativa, als equips educatius i a les famílies en el disseny i implementació de les mesures de resposta en l'aula ordinària i en el context familiar i social.  
5. En l'organització dels horaris del personal especialitzat de suport es considerarà el temps d'atenció a cada alumna o alumne i les tasques concretes que hi realitza, així com les tasques dedicades a l'assessorament i la coordinació amb els equips educatius. Quan intervé més d'una o d'un professional amb una mateixa alumna o un mateix alumne, s'ha de coordinar i definir clarament el tipus de intervenció que realitza cada professional, amb la finalitat d'evitar duplicitats o un excés d'agents i millorar l'eficàcia de la resposta.  
6. Quan el personal educador d'educació especial i el personal fisioterapeuta presten atenció en més d'un centre, l'horari serà elaborat, conjuntament, per les direccions d'estudis dels centres en els quals intervinguen, sota la coordinació de la direcció d'estudis del centre d'adscripció. En cas de desacord, la inspecció d'educació coordinarà l'elaboració d'aquests horaris, tal i com consta en els respectius pactes de la Taula Sectorial de Funció Pública sobre millora de les condicions de treball d'aquest personal.  
9.2. Professorat de pedagogia terapèutica i d'audició i llenguatge  
1. Les funcions i les característiques de la intervenció del personal especialitzat de suport de pedagogia terapèutica i d'audició i llenguatge estan regulades en l'article 42 de l'Ordre 20/2019.  
2. El personal especialitzat de suport de pedagogia terapèutica i d'audició i llenguatge també assessorarà i donarà suport als equips educatius, amb caràcter preventiu, en el disseny i la implementació de programes de desenvolupament competencial, programes preventius de les dificultats d'aprenentatge, programes d'estimulació del llenguatge oral i mesures d'aprenentatge intensiu i millora de la competència lingüística dirigides a l'alumnat que requereix una resposta personalitzada amb suports no especialitzats.  
3. La intensitat del suport especialitzat que el personal de pedagogia terapèutica i/o d'audició i llenguatge facilita a l'alumnat escolaritzat en l'aula ordinària s'ha de determinar, per a cadascun d'aquests suports, en funció del nombre de sessions d'atenció directa, calculades en franges de 30, 45 o 60 minuts i d'acord amb els criteris següents:  
  
- Intensitat baixa: 1-2 sessions/setmanals.  
- Intensitat mitjana: 3-4 sessions/setmanals.  
- Intensitat alta: 5-6 sessions/setmanals.  
9.3. Personal educador d'educació especial  
1. Les funcions del personal educador d'educació especial estan recollides en la Resolució de 9 de juliol de 2018, del secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, per la qual es dona publicitat al Pacte de la Taula Sectorial de Funció Pública, sobre millora de les condicions de treball del personal educador d'educació especial.  
2. La intervenció del personal educador d'educació especial ha d'estar vinculada al fet que:  
a) L'alumnat té necessitats educatives especials que impliquen limitacions significatives en l'autonomia personal, més enllà d'allò que seria esperable per l'edat.  
b) Les necessitats educatives especials impliquen el suport d'una altra persona per a dur a terme les activitats bàsiques de la vida diària.  
c) L'informe sociopsicopedagògic proposa l'aplicació d'un «programa personalitzat per al desenvolupament de l'autonomia personal» que comporta la intervenció de personal educador d'educació especial, indicant la intensitat del suport i les tasques que ha de realitzar, sempre des de la consideració que aquest personal no té funcions docents ni sanitàries.  
3. Per a establir el suport del personal educador i les prioritats de la intervenció amb l'alumnat es tindran en compte els criteris següents:  
  
a) La intensitat del suport que l'alumnat requereix.  
b) El tipus de tasques que s'han de realitzar i el tipus d'ajuda que implica cada tasca.  
c) Les condicions d'accessibilitat alternatives i/o complementàries per a fomentar l'autonomia personal.  
4. La intensitat del suport es determina segons la necessitat que tinga l'alumnat de suport d'una altra persona per a dur a terme les activitats bàsiques de la vida diària, tenint en compte les equivalències amb el barem de valoració de la dependència (BVD):  
- Intensitat baixa (equivalència amb grau I: dependència moderada): l'alumnat necessita suport per a realitzar diverses activitats bàsiques de la vida diària almenys una vegada durant la jornada escolar diària. Es correspon a una puntuació final del BVD de 25 a 49 punts.  
- Intensitat mitjana (equivalència amb grau II: dependència severa): l'alumnat necessita suport per a realitzar diverses activitats bàsiques de la vida diària dues o tres vegades durant la jornada escolar diària, però no requereix el suport permanent d'una altra persona. Es correspon a una puntuació final del BVD de 50 a 74 punts.  
- Intensitat alta (equivalència amb grau III: gran dependència): l'alumnat necessita suport per a realitzar diferents activitats bàsiques de la vida diària diverses vegades durant la jornada escolar diària i, per la seua pèrdua total d'autonomia física, mental, intel·lectual o sensorial necessita el suport indispensable i continu d'una altra persona. Es correspon a una puntuació final del BVD de 75 a 100 punts.  
Les necessitats de suport d'una altra persona en les tasques de la vida diària i el grau de dependència s'han de justificar amb la documentació acreditativa del reconeixement de la situació de dependència o, en cas que no en tinga, mitjançant els resultats de les escales de conducta adaptativa, que han de possibilitar la identificació de la intensitat del suport que requereix l'alumnat.  
5. El tipus de tasques que realitza el personal educador d'educació especial han d'estar relacionades amb el suport que necessita l'alumnat per a realitzar activitats de la vida quotidiana com a conseqüència de les limitacions en l'autonomia personal, especificant el tipus d'ajuda que es presta: ajuda física, instruccions (verbals, gestuals, visuals) o supervisió.  
  
6. En la presa de decisions, s'han de contemplar totes les condicions d'accessibilitat que poden implementar-se per a fomentar l'autonomia de l'alumnat i que poden suplir o complementar la intervenció del personal educador d'educació especial: entorn i currículum accessibles, organització dels suports del centre (personal docent, personal no docent, grup d'iguals, etc.), provisió de productes de suport, etc.  
  
9.4. Personal fisioterapeuta educatiu  
1. Les funcions del personal fisioterapeuta educatiu estan recollides en la Resolució de 9 de juliol de 2018, del secretari autonòmic de Justícia, Administració Pública, Reformes Democràtiques i Llibertats Públiques, per la qual es dona publicitat al Pacte de la Taula Sectorial de Funció Pública, sobre millora de les condicions de treball del personal fisioterapeuta.  
2. La intervenció del personal fisioterapeuta en el context escolar té caràcter educatiu i ha d'estar vinculada al fet que:  
a) L'alumnat presenta necessitats educatives especials que impliquen dificultats significatives en la mobilitat i deriven en limitacions en l'accés al currículum, en l'execució de les tasques i rutines escolars i en la participació.  
b) L'informe sociopsicopedagògic proposa l'aplicació d'un «programa personalitzat per a l'aprenentatge motor i la mobilitat» que comporta la intervenció de personal fisioterapeuta, indicant la intensitat del suport i les tasques que ha de realitzar.  
3. El personal fisioterapeuta educatiu pot facilitar les modalitats de suport següents:  
a) Suport directe a l'alumnat, que comprén les actuacions del personal fisioterapeuta amb l'alumnat i amb l'entorn, mitjançant l'aplicació de programes de posicionament, maneig, reforç motor, autonomia personal i participació. Aquesta modalitat s'ha de donar de forma simultània amb la modalitat de suport indirecte.  
b) Suport indirecte a l'alumnat, que inclou l'assessorament i l'acompanyament als equips educatius i a les famílies per a la intervenció amb l'alumnat en els diferents contextos naturals i per a la utilització correcta dels productes de suport relacionats amb la mobilitat.  
  
c) Seguiment, que implica la comprovació periòdica de les mesures adoptades, la transferència i manteniment de les habilitats i el seguiment dels productes de suport. Aquesta modalitat d'intervenció es durà a terme en les situacions següents:  
- Quan l'alumnat ha aconseguit desenvolupar les capacitats necessàries per a la realització de les tasques i activitats que comprén la jornada escolar o no presenta limitacions significatives en la realització de les activitats escolars ni restriccions en la participació, perquè s'ha adaptat o modificat l'entorn físic i/o s'estan utilitzant productes de suport relacionats amb la mobilitat.  
- Després de la valoració, en aquell alumnat que no presenta afectació funcional en relació al domini de la mobilitat però té dificultats en la destresa motriu que afecten el rendiment escolar i la participació.  
  
4. La intensitat del suport especialitzat de fisioteràpia educativa l'ha de determinar l'equip o el departament d'orientació educativa, que comptarà necessàriament amb la valoració del personal fisioterapeuta i/o del personal mèdic de les direccions territorials d'educació, tenint en compte els resultats de les escales i proves objectives que valoren l'afectació funcional de l'alumnat. Aquesta intensitat està vinculada al suport directe setmanal que l'alumnat requereix, d'acord amb els criteris següents:  
- Intensitat baixa: l'alumnat necessita el suport de fisioteràpia dins l'horari escolar una o dues vegades a la setmana.  
- Intensitat mitjana: l'alumnat necessita el suport de fisioteràpia dins l'horari escolar tres o quatre vegades a la setmana.  
- Intensitat alta: l'alumnat necessita el suport de fisioteràpia dins l'horari escolar cinc o més vegades a la setmana.  
5. Les intervencions de caràcter rehabilitador i mèdic són competència del sistema sanitari i, per tant, s'han de derivar i atendre des d'aquest àmbit, tot procurant que, en tots els casos en què siga necessari, hi haja una coordinació adequada entre el centre educatiu i els serveis sanitaris amb l'objectiu de millorar l'efectivitat d'aquestes intervencions.  
  
6. El fet que una alumna o un alumne requerisca suport de fisioteràpia educativa no ha de condicionar la seua modalitat de escolarització.  
Desé. Determinació de la modalitat d'escolarització  
1. D'acord amb el punt 4 de la disposició addicional huitena del Decret 72/2021, la referència en la normativa vigent al «dictamen d'escolarització» queda substituïda per la de «tràmit per a determinació de la modalitat d'escolarització».  
2. El tràmit per a la determinació de la modalitat d'escolarització s'ha de realitzar quan es propose l'escolarització o la revisió de l'escolarització en:  
- Unitat específica en un centre educatiu ordinari.  
- Centre específic d'educació especial.  
- Modalitat combinada entre un centre educatiu ordinari i un centre específic d'educació especial.  
- Modalitat combinada entre un centre educatiu ordinari i una unitat educativa terapèutica.  
- Centre educatiu ordinari especialitzat d'alumnat amb discapacitat motriu, quan es considere que aquest centre és el més adequat per donar resposta a les necessitats.  
3. El procediment per a determinar la modalitat d'escolarització està regulat en l'article 46 de l'Ordre 20/2019 i queda modificat com a conseqüència de la implantació de les noves estructures de l'orientació, amb les indicacions que s'estableixen en els resolcs quart, cinqué i sisé d'aquesta resolució.  
4. Les propostes de modalitat d'escolarització s'han de fer abans de l'inici del curs escolar, coincidint amb el període d'admissió. Una vegada iniciat el curs escolar, només es faran propostes de modalitat d'escolarització pels motius següents:  
a) Canvi de residència que implique un canvi de centre, si l'alumnat està escolaritzat en una unitat específica en un centre ordinari o en un centre d'educació especial.  
b) Causes sobrevingudes que no estigueren previstes durant el període d'admissió.  
c) Escolarització en una unitat educativa terapèutica.  
  
Onzé. Mesures que requereixen l'autorització de l'Administració educativa  
1. Les mesures de resposta que requereixen autorització per resolució de l'Administració educativa són les següents:  
  
Mesura Òrgan competent  
Determinació o revisió de la modalitat d'escolarització Direcció Territorial d'Educació  
Reducció de ràtio Direcció Territorial d'Educació  
Flexibilització en l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil per a alumnat amb necessitats educatives especials o retard maduratiu Direcció Territorial d'Educació  
Pròrroga d'escolarització en l'ensenyament obligatori per a alumnat amb necessitats educatives especials Direcció Territorial d'Educació  
Pròrroga de permanència en les unitats específiques ubicades en centres d'educació secundària obligatòria Direcció Territorial d'Educació  
Flexibilització de la durada de l'etapa per a l'alumnat amb altes capacitats intel·lectuals Direcció Territorial d'Educació  
Accessibilitat personalitzada amb mitjans específics o singulars: provisió de productes de suport per l'alumnat amb necessitats educatives especials Direcció General d'Inclusió Educativa  
Exempcions de qualificació en batxillerat per a l'alumnat amb necessitats educatives especials Direcció General d'Innovació Educativa i Ordenació  
  
  
2. L'inici del tràmit d'aquestes mesures l'ha de realitzar la direcció o la titularitat del centre, si l'alumnat està escolaritzat, o la direcció de la unitat especialitzada d'orientació territorial, en el cas de la identificació prèvia a l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil.  
  
3. Els procediments que estiguen implementats en ITACA 3 es tramitaran exclusivament per aquesta via.  
4. D'acord amb els articles 6.d i 8.d el Decret 72/2021, els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa i professional col·laboraran amb la direcció del centre en la tramitació de les mesures de resposta per a la inclusió que requereixen l'autorització de l'administració educativa.  
  
Dotzé. Pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. El pla d'actuació personalitzat està regulat en els articles 8 i 9 de l'Ordre 20/2019 i ha de ser un document breu, clar i concís que facilite la planificació i el seguiment de les mesures de resposta i organitze la participació del personal que hi intervé, incloent les famílies i el personal extern.  
2. El pla d'actuació personalitzat s'ha de realitzar tenint en compte el perfil lingüístic de l'alumnat i les llengües vehiculars del projecte lingüístic de centre.  
3. La documentació derivada de la planificació, la implementació, el seguiment i l'avaluació del pla d'actuació personalitzat (programes específics, adaptacions curriculars significatives, actes, entrevistes, organització d'horaris individualitzats, etc.) formaran part d'aquest i es custodiaran en l'expedient de l'alumnat.  
  
Tretzé. Registre de les necessitats específiques de suport educatiu en ITACA 3  
1. Correspon al professorat tutor el registre de les mesures de nivell II i les mesures de nivell III que no requereixen una avaluació sociopsicopedagògica, acordades en les reunions amb l'equip educatiu i en les sessions d'avaluació.  
2. Correspon al personal d'orientació educativa el registre de les necessitats específiques de suport educatiu en l'apartat NESE de l'informe sociopsicopedagògic, una vegada s'ha realitzat la identificació a través de l'avaluació sociopsicopedagògica.  
3. Correspon a la direcció del centre el registre de les mesures de nivell III que requereixen una avaluació sociopsicopedagògica i les mesures de nivell IV, tot considerant que ITACA 3 no permet activar cap mesura que no s'haja proposat en l'informe sociopsicopedagògic.  
  
4. D'acord amb els articles 6.d i 8.d el Decret 72/2021, els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa i professional col·laboraran amb la direcció del centre i amb el professorat en el registre en ITACA 3 de les dades de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu.  
  
III. NECESSITATS DE COMPENSACIÓ DE DESIGUALTATS  
  
Catorzé. Definició de les necessitats de compensació de desigualtats  
  
1. D'acord amb l'article 52 de l'Ordre 20/2018, les necessitats de compensació de desigualtats es determinen quan l'alumnat compleix tots els criteris següents:  
a) Es troba en alguna o algunes de les circumstàncies següents:  
- Condicions econòmiques o socials desfavorides.  
- Condicions socials que comporten possibles situacions de desprotecció i abandó.  
- Pertànyer a minories ètniques o culturals en situació de desavantatge social i econòmic.  
- Acolliment en institucions de protecció social del menor o acolliment familiar.  
- Compliment de mesures judicials.  
- Escolarització irregular per itinerància familiar.  
- Escolarització irregular per abandons educatius reiterats i periòdics.  
- Malalties cròniques que requereixen una atenció específica.  
b) Aquestes circumstàncies comporten una situació de vulnerabilitat socioeducativa que afecten l'accés, la permanència o el progrés de l'alumnat en el sistema educatiu.  
c) Com a conseqüència d'això, aquest alumnat té una major probabilitat de no aconseguir els objectius de l'educació obligatòria i, per tant, de no obtindre una titulació i qualificació professional mínima ni d'aconseguir un desenvolupament social adequat que faciliten la seua inclusió social i laboral.  
2. Les necessitats de compensació de desigualtats han d'estar degudament acreditades i justificades amb les fonts d'informació adients, referides en el resolc setzé.  
  
Quinzé. Detecció i identificació de les necessitats de compensació de desigualtats  
15.1. Detecció i identificació prèvia a l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil  
1. La detecció i la identificació de les necessitats de compensació de desigualtats prèvia a l'inici de l'escolarització en el segon cicle d'educació infantil l'han de realitzar els consells escolars municipals, en les condicions que determine la normativa vigent sobre admissió.  
  
2. Si l'alumnat presenta malalties cròniques que poden comportar una atenció educativa i sanitària específica, la família o representants legals hauran d'informar el centre d'aquestes circumstàncies amb l'objectiu que s'activen els protocols i les actuacions necessàries per a donar resposta a aquestes necessitats.  
15.2. Detecció i identificació durant l'escolarització  
1. Quan l'alumnat està escolaritzat, la detecció de les necessitats de compensació de desigualtats la pot realitzar l'equip directiu, els equips educatius i els equips o departaments d'orientació, mitjançant la informació aportada per les famílies, els serveis socials, els serveis sanitaris i/o els serveis de protecció de les persones menors, o quan observen indicadors i factors de vulnerabilitat socioeducativa. En qualsevol dels casos, aquesta informació s'ha de posar en coneixement de l'equip directiu.  
2. Quan es detecten indicadors i factors d'una possible situació de desprotecció, se seguirà el procediment regulat en l'Ordre 5/2021, de 15 de juliol, de la Vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives i de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, per la qual s'aprova el nou full de notificació per a l'atenció socioeducativa infantil i protecció de l'alumnat menor d'edat i s'estableix la coordinació interadministrativa per a la protecció integral de la infància i adolescència.  
  
3. Quan es detecten situacions d'absentisme escolar, se seguirà el procediment regulat en la Resolució de 29 de setembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual s'estableix el protocol d'actuació davant situacions d'absentisme escolar en els centres sostinguts amb fons públics de la Comunitat Valenciana que imparteixen ensenyaments obligatoris i Formació Professional Bàsica.  
  
4. La identificació de les necessitats de compensació de desigualtats es realitzarà quan s'aprecien indicis suficients de dificultades en l'accés, permanència o progrés en el sistema educatiu, d'acord amb els criteris referits del resolc catorzé i les fonts justificatives especificades en el resolc setzé.  
5. Per al procés de detecció i identificació de les necessitats de compensació de desigualtats, els centres docents poden comptar amb l'assessorament del professorat d'orientació educativa, o per qui tinga atribuïdes aquestes funcions, i del personal de treball social de les unitats especialitzades d'orientació.  
  
Setzé. Acreditació de les necessitats de compensació de desigualtats  
  
1. Les necessitats de compensació de desigualtats registrades en ITACA 3 han d'estar degudament acreditades, per a cada situació, amb alguna font d'informació de les que s'indica a continuació:  
  
  
Situació Fonts d'informació  
a) Condicions econòmiques o socials desfavorides Informació econòmica i social de beques i ajudes.  
Informació dels serveis socials, quan existisca una intervenció per aquesta circumstància.  
Informació aportada per la família sobre la concessió de la Renda Valenciana d'Inclusió, l'Ingrés Mínim Vital o altres ajudes semblants.  
  
b) Condicions socials que comporten possibles situacions de desprotecció i abandonament familiar Informació sobre situacions d'atenció socioeducativa o Full de notificació per a la protecció de l'alumnat menor d'edat (Ordre 5/2021).  
  
Informació dels serveis socials, quan existisca una intervenció per aquesta circumstància.  
c) Pertinença a minories ètniques o culturals en situació de desavantatge social i econòmic  
(Inclou l'alumnat nouvingut, desplaçat o refugiat, que es troba en aquesta situació) Informació derivada de l'apartat 1 de l'aplicació del protocol d'acollida, que determina el procés de matriculació (Resolució de 5 de juny de 2018, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es dicten instruccions i orientacions per a actuar en l'acollida d'alumnat nouvingut, especialment el desplaçat, als centres educatius de la Comunitat Valenciana).  
Informació dels serveis socials, quan existisca una intervenció per aquesta circumstància.  
Documentació acreditativa de la situació de desavantatge social i econòmic.  
  
d) Acolliment en institucions de protecció social del menor o acolliment familiar Documentació de tutela de l'Administració.  
e) Compliment de mesures judicials Resolució de sentència i/o mesures cautelars.  
f) Escolarització irregular per itinerància familiar Expedient de l'alumnat.  
g) Escolarització irregular per abandonaments educatius reiterats i periòdics  
(Inclou la desescolarització, l'abandonament escolar prematur i l'absentisme greu o crònic) Informes del mòdul d'assistència d'ITACA.  
Expedient de l'alumnat.  
h) Malalties cròniques que requereixen una atenció específica  
(Inclou l'alumnat en situació d'atenció domiciliària i atenció hospitalària) Informes mèdics.  
Pla terapèutic i informe de l'USMIA, en el cas de problemes greus de salut mental.  
Informes de les instruccions per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que pot presentar problemes de salut mental (Resolució d'11 de desembre de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport i de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i l'atenció precoç de l'alumnat que puga presentar un problema de salut mental.  
  
  
  
2. La informació acreditativa que la persona menor o la família té una situació socioeconòmica o cultural deficitària, és usuària de beques o ajudes o està en qualsevol altra situació de les descrites, no és condició suficient ni necessària per a justificar les necessitats de compensació de desigualtats, sent necessari que es donen tots els criteris indicats en el resolc catorzé.  
3. El personal de treball social de les unitats especialitzades d'orientació elaborarà, d'acord amb les seues competències, l'informe social corresponent quan intervinga en la detecció i identificació de les necessitats de compensació de desigualtats i en altres circumstàncies en què es determine la seua participació.  
4. La documentació acreditativa de les necessitats de compensació de desigualtats s'ha de custodiar en la secretaria del centre, garantint la seua privacitat, i en cap cas s'haurà de pujar a ITACA 3.  
  
  
Desseté. Registre en ITACA 3 de les necessitats de compensació de desigualtats  
1. Correspon a la direcció del centre el registre en ITACA 3 de les necessitats de compensació de desigualtats, quan es complisquen els criteris del resolc catorzé i d'acord amb les fonts justificatives per a cada situació que s'especifiquen en el resolc setzé.  
2. D'acord amb els articles 6.d i 8.d del Decret 72/2021, els equips d'orientació educativa i els departaments d'orientació educativa i professional col·laboraran amb la direcció del centre en el registre en ITACA 3 de les dades de l'alumnat amb necessitats de compensació de desigualtats.  
  
IV. DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Participació de les famílies o representants legals i de l'alumnat  
1. D'acord amb els articles 6.c i 8.c del Decret 72/2021, els equips i departaments d'orientació han de fer partícips les famílies i l'alumnat en el procés d'avaluació sociopsicopedagògica, facilitant-los l'assessorament i l'acompanyament necessaris, recollint la seua opinió i involucrant-los en la presa de decisions i en la consecució dels objectius planificats, tot garantint sempre l'accessibilitat a la comunicació i a la informació.  
2. Així mateix, en el procés de detecció i d'identificació de les necessitats de compensació de desigualtats, s'ha d'informar i, si escau, consultar les famílies i l'alumnat, si és major d'edat i té la capacitat civil.  
3. La participació de les famílies o representants legals s'ha de realitzar sense perjuí que, d'acord amb la Llei 26/2018, en totes les accions i decisions que concernisquen a l'alumnat, com també en les mesures que adopten les seues famílies, en qualsevol de les seues manifestacions, i les institucions, públiques o privades, ha de prevaldre l'interés superior de la xiqueta, el xiquet o l'adolescent.  
  
Segona. Discrepàncies amb l'informe sociopsicopedagògic  
1. En el cas que la família, representants legals o el mateix alumnat, si és major d'edat i té la capacitat civil, no estiguen d'acord amb el contingut i/o la proposta de l'informe sociopsicopedagògic, poden presentar una sol·licitud de revisió, per escrit i en el termini màxim de 30 dies naturals des de l'audiència, a la direcció o la titularitat del centre de l'equip o departament d'orientació que ha realitzat l'informe sociopsicopedagògic o al gabinet psicopedagògic municipal, en cas que aquest haja realitzat l'informe, especificant els motius del desacord.  
  
2. La direcció o la titularitat del centre o la direcció del gabinet psicopedagògic municipal traslladarà de manera immediata la sol·licitud de revisió a la persona coordinadora de l'agrupació d'orientació de zona.  
3. L'agrupació d'orientació de zona, en el termini màxim de 30 dies naturals des de la comunicació de la sol·licitud, revisarà el procés i les conclusions de l'avaluació sociopsicopedagògica i les propostes de l'informe sociopsicopedagògic, podent demanar la informació addicional que consideren necessària per a prendre decisions amb majors garanties. Sobre la base d'aquesta revisió, podran adoptar alguna de les decisions següents:  
a) Ratificar la valoració i l'informe sociopsicopedagògic.  
b) Modificar algun element del contingut o de la proposta de l'informe sociopsicopedagògic.  
c) Sol·licitar una nova avaluació sociopsicopedagògica a la unitat especialitzada d'orientació.  
En el procés de revisió, l'agrupació d'orientació de zona podrà comptar, si escau, amb el suport de la persona coordinadora territorial de l'orientació i l'assessorament de les unitats especialitzades d'orientació.  
4. La persona coordinadora de l'agrupació alçarà una acta, que haurà d'estar signada pel conjunt del personal que hi ha participat, en què conste la decisió adoptada, la justificació i les observacions que siguen rellevants, i la remetrà, segons el cas, a la direcció o la titularitat del centre o a la direcció del gabinet psicopedagògic municipal perquè la trasllade a la família o representants legals o al mateix alumnat, si és major d'edat i té la capacitat civil.  
5. Segons les decisions adoptades per l'agrupació d'orientació de zona, la família, representants legals o l'alumnat poden realitzar les accions següents:  
a) En el cas que es ratifique la valoració i l'informe sociopsicopedagògic, tindran dret a interposar un recurs d'alçada, en les condicions que s'estableixen en la disposició addicional tercera.  
b) En el cas que es propose la modificació d'algun element del contingut o de la proposta de l'informe sociopsicopedagògic, el professorat d'orientació educativa que ha fet l'avaluació sociopsicopedagògica haurà d'emetre un nou informe en ITACA 3 i realitzar el corresponent tràmit d'audiència. Si estan en desacord amb el nou informe, tindran dret a interposar un recurs d'alçada en les condicions que s'estableixen en la disposició addicional tercera.  
  
c) En el cas que es determine la sol·licitud d'una nova avaluació sociopsicopedagògica a la unitat especialitzada d'orientació, la direcció o la titularitat del centre o la direcció del gabinet psicopedagògic municipal traslladaran, de manera immediata, la proposta a la Direcció General d'Inclusió Educativa, que designarà la unitat especialitzada d'orientació que haurà de realitzar la nova avaluació sociopsicopedagògica i emetre un nou informe sociopsicopedagògic en el termini màxim de 30 dies des de la comunicació. Si estan en desacord amb el nou informe, tindran dret a interposar un recurs d'alçada en les condicions que s'estableixen en la disposició addicional tercera.  
  
6. En qualsevol dels casos, la direcció o la titularitat del centre o la direcció del gabinet psicopedagògic municipal informaran d'aquestes circumstàncies la inspecció d'educació del centre o de la zona. Quan la proposta implique la realització d'una nova avaluació sociopsicopedagògica, la Direcció General d'Inclusió Educativa informarà la inspecció territorial d'educació.  
  
Tercera. Recursos d'alçada  
1. De conformitat amb els articles 121 i 122 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, les resolucions administratives poden ser recorregudes en alçada, en el termini d'un mes, davant l'òrgan superior jeràrquic del que les va dictar. D'acord amb això, les famílies, representants legals o el mateix alumnat, si és major d'edat i té la capacitat civil, poden presentar un recurs d'alçada contra les resolucions d'autorització de les mesures referides en el resolc onzé.  
2. Segons l'article 46.3 de l'Ordre 20/2019, els recursos d'alçada contra la resolució d'autorització de la modalitat d'escolarització s'han de presentar davant de la Direcció General de Centres Docents.  
3. Els recursos d'alçada contra la resolució d'autorització de la mesura d'exempció de qualificació en batxillerat per a l'alumnat amb necessitats educatives especials s'han de presentar davant la Direcció General d'Innovació Educativa i d'Ordenació.  
4. Els recursos d'alçada contra les resolucions d'autorització de la resta de les mesures referides en el resolc onzé s'han de presentar davant la Direcció General d'Inclusió Educativa.  
  
Quarta. Documentació  
La Direcció General d'Inclusió Educativa farà difusió i disposarà els formularis i la documentació per a l'aplicació dels procediments establits en aquesta resolució en l'espai web de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, sense perjuí de la documentació que estiga implementada o s'implemente en el futur en ITACA 3.  
  
  
Cinquena. Protecció de dades de caràcter personal  
Amb l'objectiu de garantir la protecció de dades de caràcter personal, caldrà posar especial cura en el tractament de tota la informació consultada i/o sol·licitada per al desenvolupament dels procediments establits en aquesta resolució, per ser de caràcter sensible, d'acord amb la normativa vigent sobre protecció de dades de caràcter personal i el registre d'activitats de tractament de dades (RAT) de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport:  
https://ceice.gva.es/va/registre-de-tractament-de-dades/-/documentos/Pz31ntsHVw0A/folder/169672342'p\_auth=WM6Wc0kW  
  
Sisena. Centres privats concertats  
1. En els centres privats concertats, les tasques assignades en aquesta resolució als equips d'orientació educativa i als departaments d'orientació acadèmica i professional, seran realitzades, segons els casos, pel departament d'orientació, pel personal d'orientació educativa, bé siga del gabinet psicopedagògic autoritzat o bé estiga en règim de concert, o pels gabinets psicopedagògics municipals.  
2. En el cas que el centre privat concertat no dispose de cap de les opcions anteriors, la titularitat s'ha d'adreçar a la direcció de la unitat especialitzada d'orientació de referència territorial perquè valore la situació i, si escau, designe l'equip de valoració que ha de realitzar el procés d'identificació.  
  
V. DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
Queda derogada la disposició següent:  
- Resolució de 24 de juliol de 2019, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'aplicació d'alguns dels principals procediments previstos en l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, i es publiquen els formularis referits a l'avaluació sociopsicopedagògica, l'informe sociopsicopedagògic, el pla d'actuació personalitzat (PAP) i el dictamen per a l'escolarització.  
  
IV. DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Calendari de procediments  
1. La Direcció General d'Inclusió Educativa publicarà anualment el calendari de procediments administratius que estiguen afectats per la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats i els terminis per a l'actualització de les dades en ITACA 3.  
2. Atés que el registre de dades, mesures i procediments d'inclusió estan recollits en el mòdul d'ITACA 3, el mòdul d'inclusió d'ITACA 1 deixarà d'estar disponible a partir de l'1 de febrer de 2022. Per aquest motiu i tenint en compte que la informació no es transvasa de forma automàtica, els centres docents disposaran fins al 31 de gener de 2022 per a actualitzar, en el mòdul d'inclusió d'ITACA3, la informació de l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i amb necessitats de compensació de desigualtats que ja està identificat en ITACA 1 i/o que disposa d'un informe sociopsicopedagògic realitzat en altres formats.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquesta resolució entrarà en vigor des del moment de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 23 de desembre de 2021.- La directora general d'Inclusió Educativa: Raquel Andrés Gimeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9245, del 29-12-2021 (2021/13042)

RESOLUCIÓN de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9245

Fecha DOGV
:   29-12-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/13042

CVE


Fecha del documento
:   23-12-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [centro de enseñanza](javascript:void(0))
    * [política educativa](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades. [2021/13042]  
Índice  
Preámbulo  
I. Disposiciones generales  
Primero. Objeto  
Segundo. Ámbito de aplicación  
II. Necesidades específicas de apoyo educativo  
Tercero. Evaluación sociopsicopedagógica  
Quart. Detección e identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo previa al inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil  
4.1. Detección previa a la escolarización  
4.2. Reunión de la agrupación de orientación de zona  
4.3. Planificación de la evaluación sociopsicopedagógica  
4.4. Recogida de información  
4.5. Valoración de la información obtenida y toma de decisiones  
4.6. Emisión del informe sociopsicopedagógico  
4.7. Audiencia con la familia o representantes legales  
4.8. Tramitación y autorización de medidas  
4.9. Comunicación de la información  
Quinto. Detección e identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo durante la escolarización  
5.1. Detección durante la escolarización  
5.2. Reunión previa del equipo educativo y solicitud de evaluación sociopsicopedagógica  
5.3. Planificación de la evaluación sociopsicopedagógica  
5.4. Recogida de información  
5.5. Valoración de la información obtenida y toma de decisiones  
5.6. Emisión del informe sociopsicopedagógico  
5.7. Audiencia con la familia o representantes legales y/o con el alumnado  
5.8. Tramitación y autorización de medidas  
5.9. Comunicación de la información  
5.10. Implementación, seguimiento y evaluación de las medidas de respuesta educativa  
5.11. Actualización de la evaluación y del informe sociopsicopedagógico  
Sexto. Alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo que solicita matrícula fuera del periodo de admisión  
Séptimo. Documentación acreditativa de las circunstancias personales del alumnado  
Octavo. Criterios para la aplicación de las medidas de respuesta para la inclusión  
8.1. Criterios generales  
8.2. Programas preventivos  
8.3. Programas personalizados  
8.4. Flexibilización en el inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil para el alumnado con necesidades educativas especiales o retraso madurativo  
8.5. Prórroga de permanencia de un año más en el segundo ciclo de educación infantil para el alumnado con necesidades educativas especiales  
8.6. Permanencia en unidades específicas ubicadas en centros ordinarios  
8.7. Incorporación tardía al sistema educativo valenciano  
Noveno. Personal especializado de apoyo  
9.1. Criterios generales  
9.2. Profesorado de pedagogía terapéutica y de audición y lenguaje  
9.3. Personal educador de educación especial  
9.4. Personal fisioterapeuta educativo  
Décimo. Determinación de la modalidad de escolarización  
Undécimo. Medidas que requieren la autorización de la Administración educativa  
Doceavo. Plan de actuación personalizado (PAP)  
Decimotercero. Registro de las necesidades específicas de apoyo educativo en ITACA 3  
III. Necesidades de compensación de desigualdades  
Decimocuarto. Definición de las necesidades de compensación de desigualdades  
Decimoquinto. Detección e identificación de las necesidades de compensación de desigualdades  
15.1. Detección e identificación previa al inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil  
15.2. Detección e identificación durante la escolarización  
Decimosexto. Acreditación de las necesidades de compensación de desigualdades  
Decimoséptimo. Registro de las necesidades de compensación de desigualdades en ITACA 3  
IV. Disposiciones adicionales  
Primera. Participación de las familias o representantes legales y del alumnado  
Segunda. Discrepancias con el informe sociopsicopedagógico  
Tercera. Recursos de alzada  
Cuarta. Documentación  
Quinta. Protección de datos de carácter personal  
Sexta. Centros privados concertados  
V. Disposición derogatoria  
Única. Derogación normativa  
IV. Disposiciones finales  
Primera. Calendario de procedimientos  
Segunda. Entrada en vigor  
  
La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, define al alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo como aquel que requiere una atención educativa diferente a la ordinaria, por presentar necesidades educativas especiales, por retraso madurativo, por trastornos del desarrollo del lenguaje y la comunicación, por trastornos de atención o de aprendizaje, por desconocimiento grave de la lengua de aprendizaje, por encontrarse en situación de vulnerabilidad socioeducativa, por sus altas capacidades intelectuales, por haberse incorporado tarde al sistema educativo o por condiciones personales o de historia escolar. Así mismo, indica que las administraciones educativas establecerán los procedimientos y recursos precisos para identificar tempranamente estas necesidades educativas específicas.  
La Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad, modificada por la Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, determina, en el artículo 20, el derecho de las personas con discapacidad a la evaluación psicopedagógica continua de su proceso educativo, garantizando a las familias del alumnado información completa y en formato accesible sobre esta.  
La Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, tiene por objeto regular los requisitos de validez y eficacia de los actos administrativos y el procedimiento administrativo común a todas las administraciones públicas. El artículo 20 declara al personal al servicio de las administraciones públicas o titulares de las unidades administrativas como responsables directos de las tramitaciones y de la adopción de las medidas adecuadas para remover los obstáculos que impidan o retrasen el ejercicio pleno de los derechos de las personas interesadas o el respeto a sus intereses legítimos, disponiendo de aquello necesario para evitar y eliminar cualquier anormalidad en la tramitación de los procedimientos.  
La Ley 4/2018, de 21 de febrero, de la Generalitat, por la cual se regula y promueve el plurilingüismo en el sistema educativo valenciano establece, entre sus objetivos, el hecho de garantizar la igualdad de oportunidades del alumnado del sistema educativo valenciano y su integración en el sistema educativo y en la sociedad valenciana, de acuerdo con las necesidades del contexto socioeducativo y demolingüístico del centro y con el objetivo de garantizar el logro de las competencias plurilingües e interculturales. Para ello, la concreción de las diferentes medidas se tiene que desarrollar de acuerdo con el proyecto lingüístico de centro.  
La Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia, en el artículo 3, dispone como principio rector de las políticas públicas en relación con la infancia y la adolescencia el derecho de todo niño, niña y adolescente a que su interés superior sea valorado y considerado como primordial en todas las acciones y decisiones que les conciernan, sea individual o colectivamente, tanto en el ámbito público como privado. El artículo 172, sobre cooperación y coordinación interadministrativa, refiere que se establecerán las vías necesarias para una acción coordinada y conjunta entre diferentes administraciones públicas con competencias en las materias.  
El Decreto 51/2011, de 13 de mayo, del Consell, sobre el sistema de comunicación de datos a la conselleria competente en materia de educación, a través del sistema de información ITACA, de los centros docentes que imparten enseñanzas regladas no universitarias, establece las condiciones de los centros docentes para la introducción de datos en ITACA en función de su titularidad.  
El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el cual se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano tiene por objeto establecer y regular los principios y las actuaciones encaminadas al desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano para hacer efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades en el acceso, participación, permanencia y progreso de todo el alumnado, y conseguir que los centros docentes se constituyan en elementos dinamizadores de la transformación social hacia la igualdad y la plena inclusión de todas las personas, en especial de aquellas que se encuentran en situación de mayor vulnerabilidad y en riesgo de exclusión.  
El Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano, establece la estructura y las funciones respecto a la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y de las necesidades de compensación de desigualdades de las estructuras especializadas de la orientación: equipos de orientación educativa, departamentos de orientación educativa y profesional, agrupaciones de orientación de zona y unidades especializadas de orientación.  
La Orden 7/2016, de 19 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula el procedimiento de admisión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos de la Comunidad Valenciana que imparten enseñanzas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato, modificada por la Orden 5/2021, de 31 de marzo, define los procedimientos para la admisión del alumnado en los centros públicos y en las enseñanzas concertadas de los centros privados. En el artículo 57 se concretan las actuaciones ante las situaciones sobrevenidas de escolarización fuera del periodo de admisión.  
La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, tiene por objeto, entre otros, regular el proceso de identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades, en el ámbito educativo y administrativo. El artículo 4.5 refiere que los centros docentes tienen que incluir en su proyecto educativo los mecanismos y los procedimientos para detectar de manera temprana las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades, con el fin de iniciar la respuesta educativa lo antes posible. En el artículo 5.5 se determina que la evaluación sociopsicopedagógica y la emisión del informe sociopsicopedagógico es competencia de los servicios especializados de orientación.  
La Orden 23/2021, de 6 de julio, de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, determina los criterios de creación de puestos de profesorado de la especialidad de orientación educativa en los equipos de orientación educativa y ordena la creación de las unidades especializadas de orientación.  
La Resolución conjunta de 17 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Diversidad Funcional y Salud Mental y de la Dirección General de Inclusión Educativa, concreta el protocolo de coordinación de profesionales para el desarrollo de la atención temprana.  
La detección de las situaciones de vulnerabilidad del alumnado y de las barreras a la inclusión existentes en los diferentes contextos de desarrollo se tiene que realizar lo antes posible, con el fin de iniciar la respuesta educativa en el momento en que estas se detectan. Se tiene que poner una atención especial en la detección en el momento previo a la escolarización, en la educación infantil y en los cambios de etapa, que asegure la coordinación necesaria entre los diferentes agentes, servicios y entidades implicados.  
Una vez detectadas estas circunstancias, se tiene que realizar una identificación precisa de las necesidades del alumnado, no con el objetivo de clasificar o categorizar, sino de comprender con el mayor detalle posible la situación, a partir del análisis de las interacciones entre las condiciones personales y las barreras y oportunidades del contexto escolar, familiar y socio-comunitario, para poder actuar sobre los diferentes elementos que afectan el acceso, la participación y el aprendizaje y que determinarán el tipo y la intensidad de las necesidades de apoyo.  
Para llevar a cabo estos procesos, es necesario que los procedimientos sean eficientes, den garantías, estén documentados y se integren en los procesos generales de evaluación y mejora de los centros docentes, en que los equipos educativos, los equipos y departamentos de orientación, las familias y el conjunto de la comunidad educativa trabajan de manera conjunta para eliminar las barreras al acceso, la participación y el aprendizaje y, de esta manera, poder ofrecer respuestas ajustadas a la diversidad de todo el alumnado, siempre desde la ética y el respeto a las personas.  
Desde la implantación del módulo de inclusión de ITACA 3, en octubre de 2020, las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades tienen que quedar registradas en este sistema de gestión. Esto permite que los centros docentes dispongan de la información necesaria para planificar la respuesta educativa y los procesos de transición, así como que la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte tenga una mayor facilidad para acceder a estos datos, con el objetivo de analizarlos, realizar los estudios pertinentes y ajustar las políticas y los diferentes procedimientos a las necesidades del sistema educativo, especialmente en lo referente a la admisión, la planificación, la organización escolar y la provisión de apoyos.  
El contenido de esta resolución se enmarca, principalmente, en la línea estratégica de apoyo a la enseñanza-aprendizaje, de acuerdo con la Resolución de 1 de octubre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se establecen las líneas estratégicas de la orientación educativa y profesional y de la acción tutorial para el curso 2021-2022. Así mismo, desarrolla las actuaciones de detección e identificación de las necesidades de compensación de desigualdades, que corresponden a la línea estratégica de igualdad y convivencia, e incluye algunas actuaciones de las líneas de transición y acogida y de orientación académica-profesional.  
De acuerdo con esto y de conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del president de la Generalitat, por el cual se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, el Decreto 7/2019, de 20 de junio, del president de la Generalitat, por el cual se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell, y el Decreto 173/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, resuelvo:  
  
  
I. DISPOSICIONES GENERALES  
  
Primero. Objeto  
1. Esta resolución tiene por objeto concretar los procedimientos para la detección, la identificación y el registro de las necesidades específicas de apoyo educativo y de las necesidades de compensación de desigualdades al inicio y durante la escolaridad.  
2. Así mismo, también establece criterios complementarios para la aplicación de determinadas medidas para la inclusión, referidas en la Orden 20/2019, y para la organización de los apoyos.  
  
Segundo. Ámbito de aplicación  
1. El ámbito de aplicación de esta resolución son los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano que imparten enseñanzas no universitarias.  
2. Los centros privados no sostenidos con fondos públicos también tienen que programar acciones para la detección e identificación temprana de las necesidades específicas de apoyo educativo y de las necesidades de compensación de desigualdades, de acuerdo con la normativa vigente y sin perjuicio de las competencias discrecionales que su régimen jurídico les reconoce en los aspectos organizativos.  
  
  
  
II. NECESIDADES ESPECÍFICAS DE APOYO EDUCATIVO  
  
Tercero. Evaluación sociopsicopedagógica  
1. La evaluación sociopsicopedagógica es el proceso mediante el cual, a partir de la recogida de información y el análisis de las interacciones entre las circunstancias personales del alumnado y las características del contexto, se identifican las necesidades específicas de apoyo educativo, con el fin de eliminar las barreras que dificultan el acceso, la participación y el aprendizaje, tomar decisiones sobre las medidas de respuesta educativa más adecuadas y planificar los apoyos.  
2. La evaluación sociopsicopedagógica recoge información relevante sobre los siguientes aspectos:  
a) La historia escolar, referida a la trayectoria escolar y académica de la alumna o el alumno.  
b) El alumnado. Incluye los aspectos de autonomía personal, cognitivos, emocionales, sociales, académicos, vocacionales, etc., así como los datos evolutivos y de salud que sean relevantes para el proceso de enseñanza-aprendizaje.  
c) El contexto familiar. Incluye el clima afectivo, la percepción y la vivencia de la situación, la dinámica familiar, las expectativas hacia sus hijas y sus hijos, la colaboración con el centro, los apoyos recibidos, etc.  
  
d) El contexto escolar. Incluye, entre otros, el análisis de los aspectos organizativos, curriculares, metodológicos y relacionales del centro y del aula que favorecen o dificultan la accesibilidad en todas sus dimensiones (física, cognitiva, sensorial y emocional), la participación y el aprendizaje del alumnado, así como las relaciones con la comunidad educativa y con el entorno.  
e) El contexto socio-comunitario. Incluye la información referida en la interacción del alumnado con su entorno social próximo, en espacios de ocio y en lugares donde se desarrollan aprendizajes informales o no formales, incluyendo las barreras y las oportunidades, así como la información sobre las coordinaciones con entidades externas, públicas y privadas, que facilitan apoyos externos al alumnado.  
3. Las características y el procedimiento de la evaluación sociopsicopedagógica se especifican en los artículos 5 y 6 de la Orden 20/2019 y se concretan en esta resolución.  
4. La evaluación sociopsicopedagógica tiene carácter prescriptivo para la aplicación de las medidas que se especifican en el artículo 5.3 de la Orden 20/2019. No obstante, es conveniente que se realice también en aquellas circunstancias en que no se tengan que aplicar estas medidas, pero se requiere una identificación precisa de las necesidades específicas de apoyo educativo para dar una respuesta adecuada, como son los casos, entre otros, de las dificultades específicas de aprendizaje y de las altas capacidades intelectuales.  
5. Los equipos y departamentos de orientación, o quien tenga atribuidas estas funciones, tienen la competencia para realizar la evaluación sociopsicopedagógica y, a partir de esta, identificar las necesidades específicas de apoyo educativo, de forma colaborativa y participativa con los equipos educativos, el personal especializado de apoyo, que aportará la información pertinente desde su ámbito profesional, y si procede, con agentes externos.  
6. El profesorado de orientación educativa, además de participar en el proceso, tiene las funciones de planificar y coordinar la evaluación sociopsicopedagógica y de emitir el informe sociopsicopedagógico.  
7. El personal de audición y lenguaje tiene que participar en la valoración de las competencias y barreras que afectan a la comunicación, al lenguaje y al habla.  
8. El personal fisioterapeuta tiene que participar en la valoración de las competencias y barreras que afectan al ámbito motriz.  
9. El personal de trabajo social adscrito a las unidades especializadas de orientación participará cuando existan circunstancias de vulnerabilidad socioeducativa que requieran su valoración, en coordinación con los servicios sociales de atención primaria y, si procede, con otros agentes del ámbito de la protección de las personas menores.  
10. Cuando sea necesario, los equipos y departamentos de orientación, podrán solicitar el asesoramiento y el apoyo de las unidades especializadas de orientación y de los centros de educación especial como centros de recursos.  
11. Las agrupaciones de orientación de zona, de acuerdo con el artículo 10.3.c del Decreto 72/2021, tienen la función de analizar, de forma conjunta, las evaluaciones sociopsicopedagógicas que han determinado la existencia de necesidades de carácter complejo y tomar decisiones sobre las medidas y los apoyos más adecuados para dar respuesta, incluyendo, si procede, las propuestas de escolarización y los planes de actuación personalizados.  
12. En el proceso de evaluación sociopsicopedagógica y en la posterior toma de decisiones se tiene que hacer partícipes, escuchar y tomar en consideración la opinión de las familias o representantes legales y, siempre que sea posible, del mismo alumnado, desde un enfoque centrado en la persona.  
13. El informe sociopsicopedagógico recoge las conclusiones del procedimiento de evaluación sociopsicopedagógica, determina el tipo de necesidades específicas de apoyo educativo y el tipo, y realiza la propuesta de las medidas, de los apoyos y, si procede, del plan de actuación personalizado para la respuesta educativa a las necesidades y barreras identificadas. Las características del informe sociopsicopedagógico se especifican en el artículo 7 de la Orden 20/2019.  
  
Quart. Detección e identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo previa al inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil  
De acuerdo con el artículo 10.4 del Decreto 72/2021, dentro de las agrupaciones de orientación de zona, los equipos de orientación educativa y los gabinetes psicopedagógicos municipales tienen que realizar la detección y la identificación previa a la escolarización de las necesidades específicas de apoyo educativo.  
Este proceso se tiene que realizar a lo largo del segundo trimestre del curso escolar, según el procedimiento que se indica en este resuelvo y teniendo en cuenta el calendario de admisión establecido por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
En el supuesto de que la niña o el niño esté recibiendo atención en un centro de atención temprana, se tendrá en cuenta también lo que dispone la Resolución conjunta de la Dirección General de Diversidad Funcional y Salud Mental y de la Dirección General de Inclusión Educativa, por la cual se establece el protocolo de coordinación de profesionales para el desarrollo de la atención temprana.  
4.1. Detección previa a la escolarización  
1. La detección previa a la escolarización de las necesidades específicas de apoyo educativo la realizan, generalmente, los servicios sanitarios, los centros de atención temprana, las entidades de iniciativa social implicadas en la respuesta socioeducativa, las escuelas y centros de educación infantil de primer ciclo y otros servicios educativos.  
2. Las unidades especializadas de orientación, a través de la persona coordinadora territorial, facilitarán a las escuelas y a los centros de educación infantil de 0-3 años orientaciones e indicadores para la detección temprana de las necesidades específicas de apoyo educativo.  
3. La persona coordinadora territorial de la orientación obtendrá la información del alumnado que se tiene que escolarizar el curso siguiente en el segundo ciclo de educación infantil y pueda presentar necesidades específicas de apoyo educativo: de los centros de atención temprana, de los centros comarcales de salud, de las escuelas y de los centros de educación infantil de primer ciclo, y, si procede, de otros servicios y de las entidades de iniciativa social implicadas en la respuesta socioeducativa.  
4. Una vez recogida la información, la persona coordinadora territorial la transmitirá a las personas coordinadoras de las agrupaciones de orientación de zona de su ámbito territorial de actuación.  
5. Las familias que tengan hijas o hijos con discapacidad o retraso grave en el desarrollo, o tengan sospecha de estas situaciones, y que no están escolarizados en escuelas y centros de educación infantil de 0-3 años ni reciben atención en un centro de atención temprana, podrán dirigirse al centro que imparta educación infantil de segundo ciclo más próximo a su domicilio, aportando la información y documentación adecuada, para que el profesorado de orientación educativa o la persona del gabinete psicopedagógico municipal que atiende el centro la ponga a disposición de la persona coordinadora de la agrupación de orientación de zona.  
6. Con la información disponible, la persona coordinadora territorial de la orientación tendrá que revisar con las personas coordinadoras de las agrupaciones de orientación de zona la relación de casos detectados, con el objetivo de asegurar que estén todos recogidos y de evitar duplicidades.  
4.2. Reunión de la agrupación de orientación de zona  
1. La persona coordinadora de la agrupación de orientación de zona convocará una reunión con el personal de orientación educativa de los equipos de orientación educativa y con el personal de los gabinetes psicopedagógicos municipales que tiene atribuidas las funciones de orientación educativa, para aportar la información y la documentación recogida en la fase de detección.  
2. El personal de orientación educativa de los equipos de orientación educativa y el personal de los gabinetes psicopedagógicos municipales, a partir de la información facilitada por la persona coordinadora, tienen que realizar las tareas siguientes:  
a) Analizar la información.  
b) Determinar:  
- Las situaciones que requieren de una evaluación sociopsicopedagógica, cuando se hayan detectado indicadores que hagan prever la necesidad de medidas individualizadas o apoyos especializados al inicio de la escolarización.  
- Las situaciones que, en este momento, no requieren de una evaluación sociopsicopedagógica, pero sí de un asesoramiento a las familias y, si procede, a la escuela o al centro de educación infantil y, una vez escolarizado el alumnado, un seguimiento por parte del centro educativo.  
c) Distribuir las evaluaciones sociopsicopedagógicas y/o las intervenciones de asesoramiento entre los equipos de orientación educativa i los gabinetes psicopedagógicos municipales, considerando que esta distribución tiene que ser rotatoria y equilibrada, priorizando los equipos y los gabinetes que atienen centros con un menor número de unidades y/o con una menor complejidad por las características del alumnado y/o del contexto socio-comunitario (centros singulares, centros educativos ordinarios especializados de alumnado con discapacidad motriz, centros con unidades específicas).  
Sin perjuicio de los criterios anteriores, se valorará también la proximidad al domicilio familiar o, en su caso, a la escuela o al centro de educación infantil de primer ciclo donde el alumnado esté escolarizado, especialmente en las zonas rurales o en las poblaciones pequeñas.  
Las evaluaciones sociopsicopedagógicas del alumnado que está escolarizado en unidades de dos años de titularidad de la Generalitat o autorizadas en centros privados concertados las realizará el equipo de orientación educativa, o quien tenga atribuidas estas funciones, o el gabinete psicopedagógico municipal que atiende el centro.  
3. La persona coordinadora de la agrupación de orientación de zona levantará acta de la distribución de las evaluaciones sociopsicopedagógicas y/o de las intervenciones de asesoramiento que hayan acordado el personal de orientación educativa de los equipos de orientación educativa y los gabinetes psicopedagógicos municipales.  
4.3. Planificación de la evaluación sociopsicopedagógica  
1. La evaluación sociopsicopedagógica, como proceso sistemático y riguroso, requiere que el profesorado de orientación educativa o quien tenga atribuidas estas funciones, junto con el personal especializado que participa, elabore un plan de trabajo previo que organice las actuaciones que se tienen que llevar a cabo, teniendo en cuenta el propósito, los objetivos que se planteen y la información de que se dispone.  
2. Esta planificación tiene que contemplar, al menos, los aspectos siguientes:  
- El tipo de información que hay que recoger, tomando como referencia lo que se indica en el punto 2 del resuelvo tercero.  
- Las fuentes de información.  
- Las estrategias, las técnicas y los instrumentos que se utilizarán.  
  
- Los agentes que participarán y colaborarán en el proceso.  
- La temporalización.  
3. La selección de las técnicas e instrumentos de evaluación tiene que estar fundamentada científica y técnicamente y de acuerdo con la información que hay que obtener y, en su caso, de las personas de las cuales se tiene que obtener, procurando que haya un equilibrio entre la información cualitativa y cuantitativa. El personal que las tenga que utilizar debe tener los conocimientos necesarios para aplicarlas e interpretarlas con rigor y fiabilidad.  
4. El personal especializado de apoyo que participará en la evaluación sociopsicopedagógica es el que conforma el equipo de orientación educativa que ha sido designado para realizar la evaluación.  
5. Cuando la complejidad del caso lo aconseje y con el fin de dar mayores garantías, a criterio de la agrupación de orientación de zona, el equipo de orientación educativa podrá incorporar una segunda orientadora o un segundo orientador de la misma agrupación para que colabore en el proceso de evaluación sociopsicopedagógica.  
6. Si se necesita la colaboración del personal fisioterapeuta, participará el que atiende algún centro docente público dentro de la agrupación. En el caso de no disponer, el profesorado de orientación educativa que coordina la evaluación solicitará a la dirección del centro de educación especial de referencia la participación de este personal o bien, a la dirección del centro especializado de escolarización de alumnado con discapacidad motriz, si este estuviera más cerca.  
7. En el supuesto de que se requiera la colaboración del personal de trabajo social de la unidad especializada de orientación, el profesorado de orientación educativa que coordina la evaluación solicitará a la dirección de la unidad especializada de orientación la participación de este personal. El personal de trabajo social podrá participar en la evaluación sociopsicopedagógica y en el asesoramiento a las familias sobre los recursos y las prestaciones socio-comunitarias que tienen a su disposición.  
4.4. Recogida de información  
1. Antes de realizar la evaluación sociopsicopedagógica, el profesorado de orientación educativa del equipo de orientación educativa o el gabinete psicopedagógico municipal a que se haya asignado el caso, se entrevistará con la familia o representantes legales para explicarles el motivo de la evaluación, el procedimiento a seguir, las estrategias, las técnicas y los instrumentos que se utilizarán y el tratamiento de la información, referido al tipo, a los procedimientos, a las fuentes de obtención, y con quién y cómo se compartirá esta información. Así mismo, se les solicitará que aporten la información relevante de que dispongan y se recogerá, por escrito, su consentimiento informado para la realización de la evaluación sociopsicopedagógica.  
2. La fecha de la entrevista con la familia o representantes legales y de la firma del consentimiento informado será considerada como la fecha de inicio del procedimiento, a efectos de dar cumplimiento al artículo 6.3 de la Orden 20/2019, según el cual el informe sociopsicopedagógico se tiene que emitir en el plazo máximo de 30 días naturales desde la formalización de la solicitud, salvo que haya circunstancias debidamente justificadas que lo impidan.  
3. En el proceso de recogida de información solo se tendrá en cuenta aquella que sea funcional y relevante para la toma de decisiones, evitando los juicios de valor y manteniendo en todo momento la confidencialidad, de acuerdo con los códigos éticos y deontológicos y con las normas vigentes sobre la protección de datos de carácter personal.  
4. Es fundamental la información obtenida de los equipos educativos, de las tutorías, de las familias y del mismo alumnado, así como aquella otra que proporcionen las personas con las que se relaciona habitualmente y los agentes o servicios externos implicados, públicos y privados.  
5. La recogida de información directa del alumnado y las entrevistas con la familia o representantes legales podrá llevarse a cabo en los espacios que se consideren más adecuados y accesibles, considerando las circunstancias de las niñas y los niños y de las familias: el centro educativo del equipo de orientación de zona que hace la valoración, la escuela o el centro de educación infantil de primer ciclo, en el supuesto de que estén escolarizadas o escolarizados, o el centro de atención temprana, en caso de que reciba este tipo atención.  
4.5. Valoración de la información obtenida y toma de decisiones  
1. Finalizada la fase de recogida de información, los resultados se tienen que poner en común con el personal de los equipos de orientación educativa y de los gabinetes psicopedagógicos municipales que forman parte de la agrupación de orientación de zona, con el objetivo de analizarlas y tomar decisiones sobre las medidas de cada nivel y los apoyos más adecuados para dar respuesta, incluyendo, si procede, las propuestas de escolarización y los planes de actuación personalizados. Si procede, podrán contar también con el apoyo de la coordinación territorial de la orientación y con el asesoramiento de las unidades especializadas de orientación y de los centros de educación especial como centros de recursos.  
2. La agrupación de orientación de zona tiene que tomar decisiones de manera colegiada cuando las propuestas impliquen:  
a) Escolarización en una unidad específica en un centro ordinario, en un centro específico de educación especial o de forma combinada entre un centro ordinario y un centro específico de educación especial.  
b) Escolarización en un centro educativo ordinario especializado de alumnado con discapacidad motriz.  
c) Flexibilización en el inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil.  
d) Apoyo de personal educador de educación especial y/o de personal fisioterapeuta.  
3. La colegiación se tiene que realizar buscando el máximo consenso posible, aplicando criterios técnicos y garantizando los derechos de las personas evaluadas. Para que esta colegiación se considere válida, tendrá que contar con la asistencia de al menos dos tercios de participantes, contabilizados sobre el total del profesorado de orientación educativa de los equipos de orientación educativa y el personal de los gabinetes psicopedagógicos municipales que forman parte de la agrupación y las o los profesionales que han participado en la valoración.  
4. Cuando se proponga la escolarización en un centro de educación especial, será preceptiva la participación de al menos una o un profesional del equipo de orientación educativa del centro de educación especial de titularidad de la Generalitat de referencia, preferentemente el profesorado de orientación educativa. En caso de que este personal manifieste el desacuerdo respecto a la escolarización en este tipo de centro, se solicitará necesariamente la valoración de la unidad especializada de orientación y se hará constar en el acta.  
5. El profesorado de orientación educativa que ha coordinado la evaluación sociopsicopedagógica tiene que levantar un acta colegiada en que consten los acuerdos, la justificación de las propuestas, las observaciones relevantes y la relación de personas que han participado en la colegiación, todas las cuales tendrán que firmar el acta.  
6. En la toma de decisiones se contará, en todos los casos, con la participación y la opinión de las familias o representantes legales.  
4.6. Emisión del informe sociopsicopedagógico  
1. La información relevante, las conclusiones de la evaluación sociopsicopedagógica y las propuestas de medidas y apoyos para dar respuesta a las necesidades identificadas se tienen que documentar en el informe sociopsicopedagógico, realizado por el profesorado de orientación educativa que ha coordinado la evaluación o por quien tenga atribuidas estas funciones, exclusivamente a través del módulo de inclusión de ITACA 3.  
2. En el informe se tendrá que anexar el acta colegiada de la agrupación de orientación de zona, en los supuestos referidos en el apartado 4.5.2.  
3. Las propuestas de escolarización en una unidad específica en un centro ordinario o en un centro de educación especial, dada su excepcionalidad, se tienen que justificar adecuadamente en el informe sociopsicopedagógico, argumentando las razones por las cuales, en el momento actual, se considera que estos contextos específicos son más adecuados para dar respuesta a las necesidades del alumnado que el contexto más inclusivo del aula ordinaria.  
4. Para poder emitir el informe sociopsicopedagógico, el profesorado de orientación educativa que lo realiza tiene que dar de alta a la alumna o el alumno en ITACA 3, generando el NIA desde el módulo de inclusión educativa como «alumnado pendiente de escolarización».  
Al generar el NIA, se tiene que tener especial cuidado en introducir el nombre y los apellidos de la niña o del niño de la misma forma en que constan en los documentos oficiales, para evitar duplicidades de NIA en el momento de formalizar la matrícula en el centro.  
5. El informe sociopsicopedagógico del alumnado que está escolarizado en unidades de dos años y ya dispone de NIA, se realizará a partir del módulo de gestión del alumnado de ITACA 3 del centro en el cual está escolarizado.  
4.7. Audiencia con la familia o representantes legales  
1. Una vez emitido el informe sociopsicopedagógico, el profesorado de orientación educativa o la persona del gabinete psicopedagógico municipal que ha coordinado la evaluación sociopsicopedagógica realizará el trámite de audiencia con la familia o representantes legales, referido en el artículo 6.4 de la Orden 20/2019. Para este trámite puede contar con la colaboración del personal especializado de apoyo que ha participado en la evaluación y/o, si procede, con otros agentes.  
2. En el trámite de audiencia se les informará de las conclusiones de la evaluación y de las medidas propuestas, haciendo constar que las medidas que requieren la autorización de la Administración solo podrán formalizarse en el supuesto de que el órgano competente las resuelva favorablemente. Se promoverá su colaboración en la implementación de las medidas y en la consecución de los objetivos, considerando las posibilidades de participación y las características de cada familia.  
3. Cuando sea necesario, se facilitará orientación y asesoramiento sobre los recursos socio-comunitarios, los servicios y las prestaciones que tienen su disposición y, si procede, sobre los trámites para el reconocimiento de las situaciones de discapacidad y/o de dependencia. Para esta tarea pueden contar con el apoyo del personal de trabajo social de las unidades especializadas de orientación.  
4. En el supuesto de que se hayan detectado alteraciones graves del desarrollo y la niña o el niño no esté recibiendo atención en un centro de atención temprana, si se considera que puede requerir medidas complementarias a las que se facilitan en los centros educativos, se propondrá a la familia o representantes legales la consulta a pediatría, para que, en su caso, haga la derivación a estos servicios, utilizando el protocolo conjunto para la derivación y seguimiento a los centros de atención temprana.  
5. Las familias o representantes legales tienen derecho a recibir una copia del informe sociopsicopedagógico en formato accesible, de lo cual se tiene que dejar constancia por escrito.  
6. Si se ha realizado un asesoramiento a las familias o representantes legales sin que haya habido una evaluación sociopsicopedagógica, se les entregará un documento en el que conste la actuación realizada, para que lo presenten en el centro una vez matriculado el alumnado. Si el alumnado está escolarizado en una escuela o en un centro de educación infantil de 0-3 años se entregará a la dirección una copia del documento, para que la custodie en el expediente del alumnado, a la espera de realizar el trasvase de información en el proceso de transición al centro de educación infantil de segundo ciclo.  
7. Los trámites de audiencia con las familias o representantes legales se tienen que llevar a cabo respetando el principio del interés superior de la persona menor y el ejercicio de las potestades que tiene conferidas la función docente y orientadora para garantizar el derecho fundamental de la educación.  
4.8. Tramitación y autorización de medidas  
1. Cuando, de las decisiones adoptadas, se deriven medidas que, de acuerdo con el resuelvo decimoprimero, requieren la autorización de la Administración educativa, el inicio del trámite lo realizará la dirección de la unidad especializada de orientación de referencia territorial, a través del módulo de inclusión de ITACA 3, en los casos siguientes:  
a) Determinación de la modalidad de escolarización.  
b) Reducción de ratio.  
c) Flexibilización al inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil.  
2. Si el alumnado está escolarizado en una unidad de 2-3 años, estos trámites los realizará dirección de este centro docente.  
3. Los centros docentes podrán visualizar las medidas autorizadas y el informe sociopsicopedagógico una vez que el alumnado se haya matriculado en el centro.  
4. En el supuesto de que el informe sociopsicopedagógico proponga algún producto individual de apoyo para facilitar la accesibilidad del alumnado con necesidades educativas especiales, la dirección del centro tiene que realizar el trámite en OVICE con el asesoramiento del profesorado de orientación educativa, una vez matriculado el alumnado y antes del inicio del curso escolar.  
4.9. Comunicación de la información  
1. Las personas coordinadoras territoriales de la orientación elaborarán, a partir de la información obtenida de las personas coordinadoras de las agrupaciones de orientación de zona, la relación de las niñas y de los niñas que necesitarán algún tipo de apoyo específico en el inicio de la escolarización, indicando el tipo de actuación realizada (evaluación sociopsicopedagógica, asesoramiento y/u otros), el equipo de orientación educativa o el gabinete psicopedagógico municipal que la ha realizado, las medidas, los apoyos propuestos y, si procede, el centro de preferencia de la familia. Posteriormente, trasladarán esta información a la dirección de la unidad especializada de orientación.  
2. La información derivada del proceso de identificación previa a la escolarización referida al alumnado con necesidades educativas especiales que afecta al proceso de admisión (modalidad de escolarización, reducción de ratio, flexibilización en el inicio de escolarización y reserva de plazas), se tiene que poner a disposición de la inspección territorial de educación y de las comisiones municipales de escolarización. Este trasvase de información tiene como finalidad asesorar en el proceso de escolarización y admisión del alumnado con necesidades educativas especiales, que, de acuerdo con el artículo 20.3 del Decreto 104/2018, se tiene que llevar a cabo de manera equilibrada en todos los centros ordinarios sostenidos con fondos públicos, y se realizará en las condiciones que se determinan en la normativa vigente sobre admisión del alumnado y siempre garantizado la protección de los datos de carácter personal.  
3. Si en el centro en el cual se propone la escolarización no existe el personal especializado de apoyo necesario para atender las necesidades de este alumnado, la comisión de escolarización lo comunicará inmediatamente a la Dirección Territorial de Educación correspondiente.  
4. Los centros de educación infantil de primer ciclo tienen que planificar con los centros de educación infantil de segundo ciclo el proceso de transición y el intercambio de información del alumnado que requiere una respuesta personalizada.  
5. Las agrupaciones de orientación de zona, en colaboración con las personas coordinadoras territoriales de la orientación, asegurarán que la información del alumnado al que se haya detectado algún tipo de necesidad se trasvase a los centros docentes de segundo ciclo de educación infantil donde este se haya matriculado, con el objetivo de facilitar la acogida, la planificación de la respuesta educativa y/o el seguimiento desde el inicio de la escolarización.  
  
Quinto. Detección e identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo durante la escolarización  
5.1. Detección durante la escolarización  
1. Cuando el alumnado está escolarizado, la detección de las circunstancias de vulnerabilidad y de las barreras para la inclusión la realiza el equipo educativo, coordinado por la tutora o el tutor, con la información obtenida del personal del centro, de la familia o representantes legales, del alumnado, de las personas con las que se relaciona habitualmente y de los agentes, servicios o entidades externas: servicios de salud, servicios sociales, centros de atención temprana, entidades de iniciativa social implicadas en el proceso socioeducativo y otros agentes.  
2. Cuando el equipo educativo detecta, directamente o a partir de la información facilitada por la familia, que una alumna o un alumno puede encontrar, por diferentes circunstancias, barreras que impiden y limitan el acceso, la participación y/o el aprendizaje, tiene que implementar las medidas de los niveles de respuesta I, II y III, de forma colaborativa con la familia y, si procede, asesorado por los equipos de orientación educativa o por los departamentos de orientación educativa y profesional.  
3. De acuerdo con el Decreto 104/2018, el equipo directivo, con la colaboración del equipo o departamento de orientación, tiene que organizar, supervisar y hacer el seguimiento del proceso de detección temprana, de las medidas llevadas a cabo y de sus resultados, dentro de las competencias que la normativa vigente les otorga en los procesos de planificación, organización y seguimiento de los procesos de enseñanza-aprendizaje, sin perjuicio de las funciones que, en este ámbito, corresponden al resto de órganos de gobierno y de coordinación docente.  
5.2. Reunión previa del equipo educativo y solicitud de evaluación sociopsicopedagógica  
1. Cuando se comprueba que las medidas de los niveles I, II y III no son suficientes para dar respuesta a las necesidades del alumnado, la tutora o el tutor convocará una reunión con el equipo educativo, incluyendo el personal especializado de apoyo, y con el profesorado de orientación educativa. La finalidad de esta reunión es analizar la información disponible, revisar las fortalezas y barreras del contexto, valorar la eficacia de las medidas aplicadas y, de acuerdo con esto, ajustar las medidas o introducir otras que contribuyan a mejorar la calidad de la respuesta.  
2. Esta reunión conjunta se realizará, preferentemente, coincidiendo con las reuniones de coordinación que tienen los equipos educativos para el seguimiento y la evaluación del proceso de enseñanza-aprendizaje, incluyendo las sesiones de evaluación.  
3. La persona tutora tiene que levantar un acta de la reunión conjunta, que habrá de reflejar necesariamente los siguientes aspectos: los datos de identificación del alumnado, las y los profesionales que participan, la identificación de barreras y fortalezas, la valoración de las medidas de respuesta aplicadas de los niveles II y III y la propuesta de nuevas medidas o actuaciones.  
4. Si, realizada esta valoración, se considera justificado iniciar el procedimiento de evaluación sociopsicopedagógica, el acta tiene que reflejar este acuerdo y el motivo.  
5. La reunión conjunta previa a la evaluación sociopsicopedagógica no se realizará en los casos siguientes:  
a) Cuando el alumnado disponga de un plan de actuación personalizado (PAP) y en el proceso de seguimiento y evaluación se proponga una modificación de las medidas de respuesta educativa que implique una actualización de la evaluación sociopsicopedagógica. En este caso, en el documento del PAP se hará constar de forma explícita el acuerdo de solicitud de una nueva evaluación sociopsicopedagógica y los motivos que la justifican.  
b) Cuando la actualización se realice por un cambio de etapa.  
c) Cuando se realicen informes sociopsicopedagógicos para las adaptaciones en las pruebas de acceso a las enseñanzas post obligatorias y a la universidad.  
d) Cuando se tiene que actualizar la evaluación y/o el informe sociopsicopedagógico a petición de la Administración educativa o como consecuencia de la solicitud de revisión por parte de las familias, representantes legales o el alumnado, de acuerdo con el procedimiento establecido en la disposición adicional segunda de esta resolución.  
5.3. Planificación de la evaluación sociopsicopedagógica  
En la planificación de la evaluación sociopsicopedagógica se seguirán las indicaciones del apartado 4.3 de esta resolución.  
5.4. Recogida de información  
1. En esta fase se tendrán en cuenta las indicaciones del apartado 4.4, con las consideraciones siguientes:  
a) Antes de realizar la evaluación sociopsicopedagógica, el profesorado tutor se tiene que reunir con la familia, representantes legales o el mismo alumnado, si es mayor de edad y tiene la capacidad civil, para informarles del motivo de la evaluación y recoger, por escrito, el consentimiento informado.  
Con el consentimiento informado se dará por formalizada la solicitud de evaluación sociopsicopedagógica. Esta fecha se tomará como referencia de inicio de procedimiento de evaluación sociopsicopedagógica, a efectos de dar cumplimiento al artículo 6.3 de la Orden 20/2019, según el cual el informe sociopsicopedagógico se tiene que emitir en el plazo máximo de 30 días naturales desde la formalización de la solicitud, salvo que haya circunstancias debidamente justificadas que lo impidan.  
b) Una vez obtenido el consentimiento informado, el profesorado de orientación educativa tendrá una entrevista con la familia, representantes legales y/o el alumnado, si es mayor de edad y tiene la capacidad civil, para explicarles el procedimiento, las estrategias, las técnicas y los instrumentos que se utilizarán y el tratamiento de la información, referido al tipo, a los procedimientos, a las fuentes de obtención, y con quién y cómo se compartirá esta información. Así mismo, se les solicitará que aporten la información relevante de que dispongan.  
2. En cualquier caso, se hará partícipe al alumnado en el proceso la evaluación sociopsicopedagógica, explicándole el motivo, el procedimiento, los instrumentos y técnicas que se aplican y los resultados, poniendo el énfasis en las fortalezas, respondiendo a sus preguntas y escuchando su opinión. Se pondrá especial atención en los aspectos emocionales, que se sienta seguro y valorado positivamente y que la información sea accesible, fácil de entender y adecuada en su edad o nivel madurativo.  
5.5. Valoración de la información obtenida y toma de decisiones  
1. Finalizada la fase de recogida de información, los resultados se pondrán en común con las y los profesionales que han participado y con el equipo educativo, para valorarlos y extraer las conclusiones relevantes, a partir de las cuales se realizará la propuesta de las medidas, los apoyos, y las orientaciones para la organización de la respuesta educativa.  
2. Cuando la evaluación sociopsicopedagógica haya detectado necesidades de carácter complejo, por las implicaciones o decisiones que se deriven, los equipos y departamentos de orientación pueden consultar al personal de la agrupación de orientación de zona, para que, de manera conjunta, analicen las conclusiones, identifiquen claramente las necesidades y tomen decisiones sobre las medidas y los apoyos más adecuados para dar respuesta. Si procede, podrán contar también con el apoyo de la coordinación territorial de la orientación y con el asesoramiento de las unidades especializadas de orientación y de los centros de educación especial como centros de recursos.  
3. La agrupación de orientación de zona tiene que tomar decisiones de manera colegiada cuando las propuestas impliquen:  
a) Escolarización o revisión de la escolarización en una unidad específica en un centro ordinario, en un centro específico de educación especial o en las modalidades combinadas entre un centro ordinario y un centro específico de educación especial o entre un centro ordinario y una unidad educativa terapéutica.  
b) Escolarización en un centro educativo ordinario especializado de alumnado con discapacidad motriz.  
c) Apoyo de personal educador de educación especial y/o de personal fisioterapeuta.  
4. La colegiación se tiene que realizar buscando el máximo consenso posible, aplicando criterios técnicos y garantizando los derechos de las personas evaluadas. Para que esta colegiación se considere válida, tendrá que contar con la asistencia de al menos dos tercios de participantes, contabilizados sobre el total del personal que forma parte de la agrupación y las y los profesionales que han participado en la valoración.  
5. Cuando se proponga la escolarización en un centro de educación especial, será preceptiva la participación de al menos una o un profesional del equipo de orientación educativa del centro de educación especial de titularidad de la Generalitat de referencia, preferentemente el profesorado de orientación educativa. En caso de que este personal manifieste el desacuerdo respecto a la escolarización en este tipo de centro, se solicitará necesariamente la valoración de la unidad especializada de orientación y se hará constar en el acta.  
6. El profesorado de orientación educativa que ha coordinado la evaluación sociopsicopedagógica tiene que levantar un acta colegiada en la que consten los acuerdos, la justificación de las propuestas, las observaciones relevantes y la relación de personas que han participado en la colegiación, todas las cuales tendrán que firmar el acta.  
7. En los centros privados concertados, cuando después de la evaluación sociopsicopedagógica, se proponga la escolarización en una unidad específica en un centro ordinario o en un centro de educación especial, la titularidad del centro se tiene que dirigir a la dirección de la unidad especializada de orientación territorial para que vise los informes sociopsicopedagógicos, de acuerdo con aquello que dispone el artículo 13.h del Decreto 72/2021. Para esta tarea, tendrán que contar con una representación del equipo de orientación educativa del centro de educación especial de titularidad de la Generalitat de referencia, preferentemente el profesorado de orientación educativa.  
8. En la toma de decisiones se contará, en todos los casos, con la participación y la opinión de las familias o representantes legales y, en la medida de lo posible, del mismo alumnado.  
5.6. Emisión del informe sociopsicopedagógico  
1. La información relevante, las conclusiones de la evaluación sociopsicopedagógica y la propuesta de medidas y apoyos para dar respuesta a las necesidades identificadas se tienen que documentar en el informe sociopsicopedagógico, realizado por el profesorado de orientación educativa que ha coordinado la evaluación o por quien tenga atribuidas estas funciones, exclusivamente a través del módulo de inclusión de ITACA 3.  
2. En el informe se anexará el acta colegiada de la agrupación de orientación de zona, en los supuestos referidos en el apartado 5.5.3.  
3. Las propuestas de escolarización en una unidad específica en un centro ordinario o en un centro de educación especial, dada su excepcionalidad, se tienen que justificar adecuadamente en el informe sociopsicopedagógico, argumentando las razones por las cuales, en el momento actual, se considera que estos contextos específicos son más adecuados para dar respuesta a las necesidades del alumnado que el contexto más inclusivo del aula ordinaria.  
5.7. Audiencia con la familia o representantes legales y/o con el alumnado  
1. En el trámite de audiencia se tendrán en cuenta las indicaciones del apartado 4.7, con las consideraciones siguientes:  
a) En el supuesto de que el alumnado sea mayor de edad y tenga la capacidad civil, la audiencia se realizará con el mismo alumnado, que también tendrá derecho a recibir una copia del informe sociopsicopedagógico.  
b) La entrega de la copia del informe sociopsicopedagógico a las familias, representantes legales o alumnado se tiene que realizar con el visto bueno de la dirección o la titularidad del centro.  
c) La derivación a pediatría para valorar la posibilidad de atención temprana únicamente se realizará en las franjas que establezca la normativa que regula este tipo de atención, cuando se valore que el alumnado puede requerir apoyos complementarios a los que se facilitan en los centros educativos.  
2. En cualquier caso, se informará también al alumnado de las conclusiones de la evaluación sociopsicopedagógica y de las medidas para dar respuesta a las necesidades identificadas, teniendo en cuenta que esta información ha de ser accesible, fácil de entender y adecuada a su edad o nivel madurativo.  
5.8. Tramitación y autorización de medidas  
1. De acuerdo con las competencias que establece la Orden 20/2019, corresponde a la dirección o la titularidad del centro autorizar las medidas propuestas en el informe sociopsicopedagógico, salvo las medidas referidas en el resuelvo decimoprimero, que tienen que ser autorizadas por la Administración educativa. Los trámites que estén implementados en el módulo de inclusión de ITACA 3 se realizarán únicamente a través de esta vía.  
2. Si el informe sociopsicopedagógico propone el apoyo de personal especializado del cual no dispone el centro, la dirección del centro lo tiene que comunicar a la Dirección Territorial de Educación correspondiente, informada la inspección de educación.  
3. En el supuesto de que el informe sociopsicopedagógico proponga algún producto individual de apoyo para facilitar la accesibilidad del alumnado con necesidades educativas especiales, la dirección del centro tiene que realizar el trámite en OVICE con el asesoramiento del profesorado de orientación educativa, una vez matriculado el alumnado y antes del inicio del curso escolar.  
5.9. Comunicación de la información  
1. El profesorado de orientación educativa, o quien tenga atribuidas estas funciones, que ha coordinado la evaluación sociopsicopedagógica, con la colaboración del personal especializado de apoyo que ha participado, informará al profesorado tutor y al equipo educativo del contenido del informe sociopsicopedagógico y les asesorará en la organización de la respuesta educativa i, si procede, en la elaboración del plan de actuación personalizado.  
2. Así mismo, de acuerdo el artículo 6.7 de la Orden 20/2019, el profesorado de orientación educativa tiene que informar a la comisión de coordinación pedagógica o al órgano del centro que tenga atribuidas estas funciones de las evaluaciones sociopsicopedagógicas realizadas y de las medidas propuestas en cada caso.  
3. Las agrupaciones de orientación de zona, de acuerdo con el artículo 10.3.b del Decreto 72/2021, tienen que planificar y coordinar, en el marco de los planes y procesos de transición entre etapas y modalidades de escolarización, la orientación educativa y profesional, el acompañamiento de todo el alumnado y de las familias y el trasvase de información del alumnado que requiere una respuesta educativa personalizada. Con carácter general, estas actuaciones se realizarán a lo largo del tercer trimestre del curso escolar, sin perjuicio de que algunas de ellas puedan iniciarse con anterioridad.  
5.10. Implementación, seguimiento y evaluación de las medidas de respuesta educativa  
1. Los equipos de orientación educativa y los departamentos de orientación educativa y profesional asesorarán y darán apoyo a los equipos educativos y, si procede, a las familias, en la implementación de las medidas de respuesta educativa.  
2. Una vez implementadas las medidas, el equipo educativo, incluyendo el personal especializado de apoyo y el profesorado de orientación educativa harán el seguimiento de estas, coincidiendo con los periodos de evaluación planificados en el centro, para valorar su eficacia e introducir las oportunas modificaciones cuando sea necesario.  
3. Al final del curso escolar, se valorará la continuidad de las medidas para el curso siguiente y la persona tutora lo registrará en el módulo de inclusión de ITACA 3.  
4. El proceso de seguimiento y evaluación de las medidas de respuesta se realizará escuchando al alumnado y contando con la colaboración de las familias y, si procede, de los agentes externos que participan.  
5.11. Actualización de la evaluación y del informe sociopsicopedagógico  
1. La evaluación sociopsicopedagógica y el informe sociopsicopedagógico se tienen que actualizar preceptivamente en las situaciones siguientes:  
a) Cuando se modifiquen las medidas implementadas y se tengan que incorporar otras que requieran preceptivamente de una evaluación sociopsicopedagógica, de acuerdo con el artículo 5.3 de la Orden 20/2019.  
b) Cuando se determinen o revisen modalidades de escolarización en los supuestos referidos en el resuelvo décimo.  
c) Al cambio de etapa.  
2. En la actualización de la evaluación y del informe sociopsicopedagógico se tendrán en cuenta las consideraciones siguientes:  
a) Las decisiones sobre la actualización de la evaluación y del informe sociopsicopedagógico se tienen que acordar en el marco de las reuniones de coordinación de los equipos educativos para el seguimiento y evaluación del proceso de enseñanza-aprendizaje. Estos acuerdos se tienen que hacer constar en el acta de la reunión.  
b) Las actualizaciones del informe sociopsicopedagógico en el cambio de etapa las inicia, de oficio, el equipo de orientación educativa o el departamento de orientación educativa y profesional, informado el personal tutor.  
c) En la actualización es fundamental la información cualitativa obtenida de los diversos agentes y fuentes durante el proceso de seguimiento y evaluación. En caso necesario, puede complementarse con las técnicas y los instrumentos que se consideran convenientes y que ayuden a tomar decisiones con mejores garantías.  
d) La tutora o el tutor tienen que informar, por escrito, a las familias o representantes legales del inicio del proceso de revisión de la evaluación sociopsicopedagógica y de los motivos.  
e) En todos los casos, las familias o representantes legales y el mismo alumnado tienen derecho a ser informadas, participar, conocer su opinión y, según el caso, a recibir una copia del informe sociopsicopedagógico, en las condiciones establecidas en la normativa vigente y en esta resolución.  
3. Aunque el último informe sociopsicopedagógico es el que tiene validez a los efectos de acreditar las necesidades específicas de apoyo educativo y las medidas de respuesta, los informes anteriores formarán parte del expediente del alumnado y tienen que poder consultarse siempre que sea necesario.  
  
Sexto. Alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo que solicita matrícula fuera del periodo de admisión   
1. De acuerdo con el artículo 57 de la Orden 7/2016, modificada por la Orden 40/2021, las familias o representantes legales del alumnado que se tenga que escolarizar una vez finalizado el procedimiento de admisión, se tienen que dirigir a la comisión de escolarización correspondiente, si existe, a la Dirección Territorial de Educación o al lugar donde esta determine, para que se les informe de los centros docentes que disponen de vacantes y puedan elegir el centro en el cual quieren matricular sus hijas o sus hijos.  
2. En el supuesto de que la familia o representantes legales acrediten con la documentación oportuna que sus hijas o sus hijos presentan o pueden presentar necesidades específicas de apoyo educativo, el órgano de escolarización actuará de la manera siguiente:  
a) Con carácter general, se les dirigirá a los centros docentes que disponen de vacantes.  
b) Si el alumnado estaba recibiendo apoyos especializados en el centro ordinario de procedencia, se les indicará el centro o los centros que disponen de vacantes y cuentan con estos recursos.  
c) Si el alumnado estaba escolarizado en un centro de educación especial o en una unidad específica en un centro ordinario, o se ha propuesto su escolarización en estas modalidades, la dirección territorial de educación de referencia garantizará la escolarización inmediata en un centro de estas características, mientras se determina administrativamente la modalidad de escolarización. El profesorado de orientación educativa del centro donde el alumnado se haya escolarizado realizará el informe sociopsicopedagógico en ITACA 3 y la dirección iniciará el trámite conducente a la resolución de escolarización.  
3. Una vez matriculado el alumnado, si dispone de informe sociopsicopedagógico, se actuará, según el caso, de las maneras siguientes:  
a) Si se ha incorporado desde otro centro del sistema educativo valenciano y dispone de un informe sociopsicopedagógico en ITACA 3, se realizará una nueva evaluación e informe sociopsicopedagógico solo en el supuesto de que se tengan que modificar las medidas y/o la modalidad de escolarización.  
b) Si se ha incorporado desde otro centro de fuera del sistema educativo valenciano, no ha sido escolarizado previamente o no dispone de un informe sociopsicopedagógico en ITACA 3, el equipo o departamento de orientación tienen que realizar una evaluación sociopsicopedagógica y emitir el informe sociopsicopedagógico en ITACA 3.  
4. Si el alumnado ha obtenido plaza en un centro docente privado concertado, la evaluación sociopsicopedagógica y la emisión del informe sociopsicopedagógico lo realizará el personal de orientación educativa que atiende el centro. En el supuesto de que se proponga la escolarización en una unidad específica en un centro ordinario o en un centro de educación especial, la titularidad del centro se tiene que dirigir a la dirección de la unidad especializada de orientación territorial para que vise los informes sociopsicopedagógicos, de acuerdo con aquello que dispone el artículo 13.h del Decreto 72/2021. Para esta tarea, tendrán que contar con una representación del equipo de orientación educativa del centro de educación especial de titularidad de la Generalitat de referencia, preferentemente el profesorado de orientación educativa.  
5. Ante estas situaciones sobrevenidas y en caso necesario, las direcciones territoriales de educación establecerán medidas de coordinación internas e interterritoriales que garanticen el intercambio de información y el traslado de la documentación con el fin de garantizar la respuesta adecuada e inmediata al alumnado y la información a las familias o representantes legales.  
  
Séptimo. Documentación acreditativa de las circunstancias personales del alumnado  
1. Las circunstancias personales del alumnado que, en interacción con las condiciones del contexto, pueden ocasionar necesidades específicas de apoyo educativo, se tienen que acreditar mediante la totalidad de los requisitos documentales indicados para cada situación:  
2. A los efectos de acreditación de la información médica, serán válidos los informes emitidos por profesionales del Sistema Valenciano de Salud, otras administraciones públicas que tratan habitualmente al alumnado o de entidades concertadas o conveniadas con la Seguridad Social o regímenes especiales, en los casos que el alumnado tenga cobertura sanitaria diferente a la de la seguridad social.  
3. En edades tempranas, el alumnado puede disponer de diagnósticos provisionales o en proceso, por razones madurativas o de otra índole debidamente justificadas.  
4. La situación de discapacidad se tiene que acreditar mediante certificación vigente acreditativa de un grado de discapacidad igual o superior al 33 % y dictamen técnico facultativo vigente, emitidos por el centro de valoración y orientación de discapacidades y el equipo de valoración y orientación que corresponda dependientes de la conselleria competente en la materia o el órgano equivalente de otras administraciones autonómicas. En el supuesto de que la solicitud del certificado de discapacidad se encuentre en trámite, se adjuntará una copia de la solicitud y los correspondientes informes médicos presentados para la valoración. En defecto del certificado de discapacidad, se tendrán que aportar los informes del especialista médico correspondiendo que acrediten esta situación.  
5. La documentación acreditativa de las circunstancias personales se tiene que custodiar en la secretaría del centro, garantizando su privacidad, y en ningún caso se tendrá que subir a ITACA 3.  
6. La documentación referida en este resuelvo se tendrá que completar con la información obtenida del alumnado y del contexto durante el proceso de evaluación sociopsicopedagógica y en el proceso de enseñanza-aprendizaje.  
  
Octavo. Criterios para la aplicación de las medidas de respuesta para la inclusión  
8.1. Criterios generales  
1. Las medidas de respuesta educativa para la inclusión se aplicarán de acuerdo con los criterios dispuestos en el capítulo IV de la Orden 20/2019.  
2. En la organización de las medidas de respuesta se tendrán en cuenta las consideraciones siguientes:  
a) Se tienen que considerar todos los niveles de respuesta establecidos en el Decreto 104/2018, que tienen un carácter aditivo, progresivo y no excluyente. Se empezará por planificar y poner en marcha las medidas de apoyo de los niveles I y II, en el centro y en el aula. Si son necesarios apoyos ordinarios adicionales se añadirán las medidas de nivel III y, solo cuando se valore que todas estas medidas no son suficientes para dar respuesta a la situación, se propondrá la implementación de medidas de nivel IV. Las medidas individualizadas de nivel IV y los apoyos especializados se tienen que aplicar de forma simultánea con otras medidas organizativas y de accesibilidad en el centro y en el aula.  
b) Se plantearán desde una perspectiva global, sistémica e interdisciplinaria, que tenga en cuenta todos los contextos de participación, se integre en las diferentes actuaciones educativas del centro e implique a los equipos educativos, al alumnado, a las familias y a todos los agentes que puedan contribuir a la consecución de los objetivos. De este modo, se combinarán actuaciones de carácter individual, grupal y comunitario.  
c) Tienen que partir de las fortalezas del alumnado y de las oportunidades del contexto e ir dirigidas a eliminar las barreras del contexto, facilitando la accesibilidad en todas sus dimensiones (física, sensorial, cognitiva y emocional), y a mejorar las competencias y el éxito del alumnado.  
d) Las medidas personalizadas y/o individualizadas que se aplican con el alumnado partirán y tendrán como referente la planificación y las actuaciones establecidas con carácter general para todo el alumnado del centro y del aula, facilitando los apoyos y las condiciones de accesibilidad necesarios para que pueda acceder, participar y aprender con igualdad de oportunidades, tanto en las actividades académicas de su grupo, como en las complementarias y extraescolares.  
e) La evaluación del aprendizaje se ha realizar considerando las medidas de accesibilidad y ser coherente con las adecuaciones y personalizaciones del currículum que se han realizado con el alumnado.  
8.2. Programas preventivos  
1. Los centros docentes tienen que desarrollar, en todos los niveles y etapas, programas preventivos para el desarrollo competencial, incluyendo, de forma transversal, la competencia emocional.  
2. Los programas preventivos se iniciarán de forma temprana en la etapa de educación infantil y, en el marco de los planes de transición, se asegurará su continuidad, progresión y coordinación a lo largo de las diferentes etapas educativas.  
3. De acuerdo con el artículo 3.c del Decreto 72/2021, las agrupaciones de orientación de zona tienen, entre otras, la función de promover planes, programas y actuaciones preventivas y de desarrollo, de aplicación a lo largo de todas las etapas, que tengan como objetivos la inclusión del alumnado, la eliminación de barreras, la prevención de las dificultades de aprendizaje, la optimización de los procesos de desarrollo personal, social, emocional y académico, la igualdad y la convivencia, la orientación académica y profesional, la inserción sociolaboral y cualquier otro que la misma agrupación determine, en función de las necesidades detectadas en los centros que la conforman o a propuesta de la conselleria competente en materia de educación.  
4. Para el alumnado de educación infantil que presenta dificultades en la comunicación, el lenguaje o el habla, se tienen que priorizar las medidas de respuesta de los niveles II y III dentro del aula ordinaria y en contextos habituales de comunicación, desarrolladas por el equipo educativo con el asesoramiento del personal especializado de audición y lenguaje.  
5. En educación infantil se priorizarán, junto con el programa de estimulación del lenguaje oral, otros programas para prevenir las dificultades de aprendizaje y se implementarán medidas de refuerzo ante la aparición de indicadores tempranos de estas dificultades.  
6. En el primer ciclo de educación primaria se priorizarán actuaciones y programas preventivos para el desarrollo de la competencia matemática y de la competencia lingüística, que se tienen que considerar como una continuidad del programa de estimulación del lenguaje oral iniciado en educación infantil y añadiendo la adquisición y la consolidación de la lectoescritura.  
8.3. Programas personalizados  
1. Los programas personalizados son medidas de nivel IV que tienen como objetivo que el alumnado logre o mejore las competencias en el ámbito de la comunicación, el lenguaje, el habla, la lectura, la escritura, las matemáticas, la movilidad y/o la autonomía personal. Se aplican cuando el alumnado tiene dificultades significativas en alguno o algunos de estos ámbitos, más allá de lo que sería esperable por la edad, por circunstancias de índole familiar, social o cultural o por haberse incorporado de forma tardía al sistema educativo valenciano.  
2. El informe sociopsicopedagógico tiene que establecer las directrices para el desarrollo de estos programas, que se concretarán en el plan de actuación personalizado. Se incluirán, al menos, los elementos siguientes:  
- Objetivos priorizados  
- Contextos en los que hay que intervenir: escolar, familiar y/o socio-comunitario.  
- Actuaciones que se tienen que realizar en los diferentes contextos.  
- Agentes que han de intervenir (internos, externos, no especializados y especializados), teniendo en cuenta los diferentes contextos de intervención y las posibilidades de participación.  
- Estrategias de implementación, incluyendo la integración curricular y la generalización de competencias.  
- Procedimiento de coordinación.  
3. Los programas personalizados para la adquisición y el uso funcional de la comunicación, el lenguaje y el habla, referidos en el artículo 21 de la Orden 20/2019, de 30 de abril, se tienen que aplicar en los casos en que las competencias comunicativas se encuentren significativamente afectadas y, por lo tanto, interfieran en la comunicación eficaz, la socialización y el aprendizaje.  
4. Los programas personalizados para el aprendizaje de la lectura y la escritura y los programas personalizados para el aprendizaje de las matemáticas se aplican cuando se detectan dificultades específicas en estos aprendizajes.  
5. Los programas personalizados para el aprendizaje de la lectura y la escritura se aplicarán a partir del segundo curso de educación primaria y, excepcionalmente, en el primer curso. Si el alumnado del primer curso de primaria presenta dificultades manifiestas en el ámbito de la lectura y la escritura, se tiene que priorizar la aplicación de programas y medidas de niveles II y III, desarrolladas por el equipo docente con el asesoramiento y el apoyo del personal especializado de audición y lenguaje o de pedagogía terapéutica.  
6. Los programas personalizados para el desarrollo de la autonomía personal están dirigidos a favorecer la autonomía del alumnado con necesidades educativas especiales cuando existen dificultades significativas en la autonomía personal, en relación con lo que cabría esperar por la edad, las cuales hacen necesario la provisión de apoyos en el contexto educativo para llevar a cabo las actividades básicas de la vida diaria y poder acceder al currículo.  
7. Los programas personalizados para el aprendizaje motor y la movilidad están dirigidos al alumnado con necesidades educativas especiales cuando existen dificultades significativas en el ámbito motriz, las cuales hacen necesario la provisión de apoyos en el contexto educativo para mejorar las habilidades motrices y la movilidad y poder acceder al currículo.  
8. Cuando las necesidades del alumnado requieran la aplicación de diferentes programas personalizados, estos se tienen que planificar y desarrollar de manera coordinada e integrada en el plan de actuación personalizado.  
8.4. Flexibilización en el inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil para el alumnado con necesidades educativas especiales o retraso madurativo  
1. La medida de flexibilización en el inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil tiene un carácter muy excepcional y se aplica de acuerdo con los criterios establecidos en el artículo 32 de la Orden 20/2019.  
2. Además, para su aplicación se tendrán en cuenta las siguientes consideraciones:  
a) Si la niña o el niño tiene tres años, se valora que el contexto externo o, si es el caso, la escolarización en una unidad de dos años, es más adecuada para su desarrollo (psicológico, afectivo, social y cognitivo) que el contexto educativo propio del segundo ciclo de educación infantil.  
b) Si la niña o el niño tiene cuatro años, se valora que el contexto educativo propio del nivel de tres años de educación infantil es más adecuado para su desarrollo (psicológico, afectivo, social y cognitivo) que el contexto educativo del nivel de cuatro años.  
8.5. Prórroga de permanencia de un año más en el segundo ciclo de educación infantil para el alumnado con necesidades educativas especiales  
1. La prórroga de permanencia de un año más en el segundo ciclo de educación infantil es una medida muy excepcional que solo se tiene que proponer cuando se prevea que el alumnado puede conseguir un mayor nivel de madurez y autonomía trabajando con las metodologías y contenidos de educación infantil y, de este modo, se pueda favorecer una mayor inclusión en la etapa de educación primaria.  
2. En la toma de decisiones, se debe tener en cuenta que esta medida reduce la posibilidad de permanencia en educación primaria, atendiendo que la edad máxima de permanencia en esta etapa es hasta los catorce años, especialmente si ya se ha aplicado la medida de flexibilización en el inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil.  
8.6. Permanencia en unidades específicas ubicadas en centros ordinarios  
1. De acuerdo con el artículo 49.7 de la Orden 20/2019, la edad máxima de permanencia en las unidades específicas de los centros ordinarios, en educación primaria, es hasta los catorce años y, en educación secundaria obligatoria, hasta los diecinueve años. En estos casos no habrá que realizar ningún trámite administrativo.  
2. El alumnado que está escolarizado en una unidad específica ubicada en un centro docente que imparte educación secundaria obligatoria podrá permanecer adicionalmente hasta los veintiún años, de manera excepcional y ante circunstancias muy justificadas, cuando se considere que esta medida supone una mejor opción para desarrollar y lograr las competencias básicas para la vida independiente, frente a otros itinerarios académicos y formativos dirigidos a facilitar la inclusión sociolaboral.  
3. Las propuestas de permanencia extraordinaria en las unidades específicas de educación secundaria requieren la autorización por resolución de la persona titular de la Dirección Territorial de Educación. Esta resolución tendrá vigencia hasta que el alumnado cumpla veintiún años, pero habrá que hacer un seguimiento y una revisión anual de su adecuación, por parte del departamento de orientación educativa y profesional, el equipo educativo y las familias o representantes legales.  
8.7. Incorporación tardía al sistema educativo valenciano  
1. El alumnado de incorporación tardía es aquel que, por proceder de otros países o por cualquier otro motivo, se incorpora de forma tardía al sistema educativo valenciano y, por esta razón, presenta un desconocimiento grave de una o de las dos lenguas de aprendizaje.  
2. Para este alumnado se tendrán en cuenta las siguientes consideraciones:  
a) Se aplicará el protocolo que establece la Resolución de 5 de junio de 2018, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se dictan instrucciones y orientaciones para actuar en la acogida de alumnado recién llegado, especialmente el desplazado, en los centros educativos de la Comunidad Valenciana.  
b) Si presenta una competencia lingüística inferior en cualquiera de las lenguas oficiales, de acuerdo con el currículum del nivel educativo correspondiente, el centro tiene que desarrollar actuaciones y programas de enseñanza intensiva, como indica el artículo 17 de la Orden 20/2019. A la hora de plantear la organización del tratamiento lingüístico, se tendrá en cuenta el perfil lingüístico del alumnado recién llegado o vulnerable, así como la lengua oficial con mayor carga lectiva en el proyecto lingüístico de centro (PLC).  
c) De manera excepcional, cuando se dan las condiciones establecidas en el artículo 31 de la Orden 20/2019 y se hayan valorado todas las posibilidades de acceso al currículum del nivel educativo que le corresponde por edad, podrá aplicarse la medida de flexibilización en la escolarización en la enseñanza obligatoria, que deberá ir acompañada de un plan específico de refuerzo.  
3. Para este alumnado no se tendrá que realizar una evaluación sociopsicopedagógica ni emitir un informe sociopsicopedagógico, salvo que presente otras necesidades específicas de apoyo educativo.  
4. Los centros docentes podrán contar con el apoyo y el asesoramiento de la asesoría técnica docente en materia de educación plurilingüe de la Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación.  
  
Noveno. Personal especializado de apoyo  
9.1. Criterios generales  
1. Los criterios generales de intervención del personal especializado de apoyo están regulados en el artículo 41 de la Orden 20/2019.  
2. La intervención directa y sistemática del personal especializado de apoyo con el alumnado viene determinada por la propuesta del informe sociopsicopedagógico, vinculada a la aplicación de programas y de medidas individualizadas. Para cada uno de los apoyos propuestos, se tiene que determinar la intensidad y las tareas que tiene que realizar.  
3. Con carácter general, la intervención directa con el alumnado se tiene que facilitar en el aula ordinaria, sin perjuicio que, en determinados momentos, puedan planificarse actuaciones complementarias fuera de esta que facilitan y mejoran la inclusión en el contexto ordinario, cuidando de manera especial la vinculación del alumnado con su grupo.  
4. El personal especializado de apoyo, además de la atención directa y sistemática con el alumnado, tiene que asesorar y dar apoyo, conjuntamente con el personal de orientación educativa, a los equipos educativos y a las familias en el diseño e implementación de las medidas de respuesta en el aula ordinaria y en el contexto familiar y social.  
5. En la organización de los horarios del personal especializado de apoyo se considerará el tiempo de atención a cada alumna o alumno y las tareas concretas que realiza, así como las tareas dedicadas al asesoramiento y la coordinación con los equipos educativos. Cuando interviene más de una o de un profesional con una misma alumna o un mismo alumno, se tiene que coordinar y definir claramente el tipo de intervención que realiza cada profesional, con el fin de evitar duplicidades o un exceso de agentes y mejorar la eficacia de la respuesta.  
6. Cuando el personal educador de educación especial y el personal fisioterapeuta prestan atención en más de un centro, el horario será elaborado, conjuntamente, por las jefaturas de estudios de los centros en los cuales intervengan, bajo la coordinación de la jefatura de estudios del centro de adscripción. En caso de desacuerdo, la inspección de educación coordinará la elaboración de estos horarios, tal y como consta en los respectivos pactos de la Mesa Sectorial de Función Pública sobre mejora de las condiciones de trabajo de este personal.  
9.2. Profesorado de pedagogía terapéutica y de audición y lenguaje  
1. Las funciones y las características de la intervención del personal especializado de apoyo de pedagogía terapéutica y de audición y lenguaje están reguladas en el artículo 42 de la Orden 20/2019.  
2. El personal especializado de apoyo de pedagogía terapéutica y de audición y lenguaje también asesorará y apoyará a los equipos educativos, con carácter preventivo, en el diseño y la implementación de programas de desarrollo competencial, programas preventivos de las dificultades de aprendizaje, programas de estimulación del lenguaje oral y medidas de aprendizaje intensivo y mejora de la competencia lingüística dirigidas al alumnado que requiere una respuesta personalizada con apoyos no especializados.  
3. La intensidad del apoyo especializado que el personal de pedagogía terapéutica y/o de audición y lenguaje facilita al alumnado escolarizado en el aula ordinaria se tiene que determinar, para cada uno de estos apoyos, en función del número de sesiones de atención directa, calculadas en franjas de 30, 45 o 60 minutos y de acuerdo con los criterios siguientes:  
- Intensidad baja: 1-2 sesiones/semanales.  
- Intensidad mediana: 3-4 sesiones/semanales.  
- Intensidad alta: 5-6 sesiones/semanales.  
9.3. Personal educador de educación especial  
1. Las funciones del personal educador de educación especial están recogidas en la Resolución de 9 de julio de 2018, del secretario autonómico de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas, por la cual se da publicidad al Pacto de la Mesa Sectorial de Función Pública, sobre mejora de las condiciones de trabajo del personal educador de educación especial.  
2. La intervención del personal educador de educación especial tiene que estar vinculada a que:  
a) El alumnado tiene necesidades educativas especiales que implican limitaciones significativas en la autonomía personal, más allá de lo que sería esperable por la edad.  
b) Las necesidades educativas especiales implican el apoyo de otra persona para llevar a cabo las actividades básicas de la vida diaria.  
c) El informe sociopsicopedagógico propone la aplicación de un «programa personalizado para el desarrollo de la autonomía personal» que conlleva la intervención de personal educador de educación especial, indicando la intensidad del apoyo y las tareas que tiene que realizar, siempre desde la consideración de que este personal no tiene funciones docentes ni sanitarias.  
3. Para establecer el apoyo del personal educador y las prioridades de la intervención con el alumnado se tendrán en cuenta los siguientes criterios:  
a) La intensidad del apoyo que el alumnado requiere.  
b) El tipo de tareas que se tienen que realizar y el tipo de ayuda que implica cada tarea.  
c) Las condiciones de accesibilidad alternativas y/o complementarias para fomentar la autonomía personal.  
4. La intensidad del apoyo se determina según la necesidad que tenga el alumnado de apoyo de otra persona para llevar a cabo las actividades básicas de la vida diaria, teniendo en cuenta las equivalencias con el baremo de valoración de la dependencia (BVD):  
- Intensidad baja (equivalencia con grado I: dependencia moderada): el alumnado necesita apoyo para realizar varias actividades básicas de la vida diaria al menos una vez durante la jornada escolar diaria. Se corresponde a una puntuación final del BVD de 25 a 49 puntos.  
- Intensidad mediana (equivalencia con grado II: dependencia severa): el alumnado necesita apoyo para realizar varias actividades básicas de la vida diaria dos o tres veces durante la jornada escolar diaria, pero no requiere el apoyo permanente de otra persona. Se corresponde a una puntuación final del BVD de 50 a 74 puntos.  
- Intensidad alta (equivalencia con grado III: gran dependencia): el alumnado necesita apoyo para realizar varias actividades básicas de la vida diaria varias veces durante la jornada escolar diaria y, por su pérdida total de autonomía física, mental, intelectual o sensorial necesita el apoyo indispensable y continuo de otra persona. Se corresponde a una puntuación final del BVD de 75 a 100 puntos.  
Las necesidades de apoyo de otra persona en las tareas de la vida diaria y el grado de dependencia se tienen que justificar con la documentación acreditativa del reconocimiento de la situación de dependencia o, en caso de que no tenga, mediante los resultados de las escalas de conducta adaptativa, que tienen que posibilitar la identificación de la intensidad del apoyo que requiere el alumnado.  
5. El tipo de tareas que realiza el personal educador de educación especial tienen que estar relacionadas con el apoyo que necesita el alumnado para realizar actividades de la vida cotidiana como consecuencia de las limitaciones en la autonomía personal, especificando el tipo de ayuda que se presta: ayuda física, instrucciones (verbales, gestuales, visuales) o supervisión.  
6. En la toma de decisiones, se tienen que contemplar todas las condiciones de accesibilidad que pueden implementarse para fomentar la autonomía del alumnado y que pueden suplir o complementar la intervención del personal educador de educación especial: entorno y currículum accesibles, organización de los apoyos del centro (personal docente, personal no docente, grupo de iguales, etc.), provisión de productos de apoyo, etc.  
9.4. Personal fisioterapeuta educativo  
1. Las funciones del personal fisioterapeuta educativo están recogidas en la Resolución de 9 de julio de 2018, del secretario autonómico de Justicia, Administración Pública, Reformas Democráticas y Libertades Públicas, por la cual se da publicidad al Pacto de la Mesa Sectorial de Función Pública, sobre mejora de las condiciones de trabajo del personal fisioterapeuta.  
2. La intervención del personal fisioterapeuta en el contexto escolar tiene carácter educativo y ha de estar vinculada a que:  
a) El alumnado presenta necesidades educativas especiales que implican dificultades significativas en la movilidad y derivan en limitaciones en el acceso al currículum, en la ejecución de las tareas y rutinas escolares y en la participación.  
b) El informe sociopsicopedagógico propone la aplicación de un «programa personalizado para el aprendizaje motor y la movilidad» que conlleva la intervención de personal fisioterapeuta, indicando la intensidad del apoyo y las tareas que tiene que realizar.  
3. El personal fisioterapeuta educativo puede facilitar las siguientes modalidades de apoyo:  
a) Apoyo directo al alumnado, que comprende las actuaciones del personal fisioterapeuta con el alumnado y con el entorno, mediante la aplicación de programas de posicionamiento, manejo, refuerzo motor, autonomía personal y participación. Esta modalidad se tiene que dar de forma simultánea con la modalidad de apoyo indirecto.  
b) Apoyo indirecto al alumnado, que incluye el asesoramiento y el acompañamiento a los equipos educativos y a las familias para la intervención con el alumnado en los diferentes contextos naturales y para la utilización correcta de los productos de apoyo relacionados con la movilidad.  
c) Seguimiento, que implica la comprobación periódica de las medidas adoptadas, la transferencia y mantenimiento de las habilidades y el seguimiento de los productos de apoyo. Esta modalidad de intervención se llevará a cabo en las situaciones siguientes:  
- Cuando el alumnado ha conseguido desarrollar las capacidades necesarias para la realización de las tareas y actividades que comprende la jornada escolar o no presenta limitaciones significativas en la realización de las actividades escolares ni restricciones en la participación, porque se ha adaptado o modificado el entorno físico y/o se están utilizando productos de apoyo relacionados con la movilidad.  
- Después de la valoración, en aquel alumnado que no presenta afectación funcional en relación con el dominio de la movilidad, pero tiene dificultades en la destreza motriz que afectan al rendimiento escolar y a la participación.  
4. La intensidad del apoyo especializado de fisioterapia educativa la tiene que determinar el equipo o el departamento de orientación educativa, que contará necesariamente con la valoración del personal fisioterapeuta y/o del personal médico de las direcciones territoriales de educación, teniendo en cuenta los resultados de las escalas y pruebas objetivas que valoren la afectación funcional del alumnado. Esta intensidad está vinculada al apoyo directo semanal que el alumnado requiere, de acuerdo con los criterios siguientes:  
- Intensidad baja: el alumnado necesita el apoyo de fisioterapia dentro del horario escolar una o dos veces a la semana.  
- Intensidad mediana: el alumnado necesita el apoyo de fisioterapia dentro del horario escolar tres o cuatro veces a la semana.  
- Intensidad alta: el alumnado necesita el apoyo de fisioterapia dentro del horario escolar cinco o más veces a la semana.  
5. Las intervenciones de carácter rehabilitador y médico son competencia del sistema sanitario y, por lo tanto, se tienen que derivar y atender desde este ámbito, procurando que, en todos los casos en qué sea necesario, haya una coordinación adecuada entre el centro educativo y los servicios sanitarios con el objetivo de mejorar la efectividad de estas intervenciones.  
6. El hecho de que una alumna o un alumno requiera apoyo de fisioterapia educativa no tiene que condicionar su modalidad de escolarización.  
Décimo. Determinación de la modalidad de escolarización  
1. De acuerdo con el punto 4 de la disposición adicional octava del Decreto 72/2021, la referencia en la normativa vigente al «dictamen de escolarización» queda sustituida por la de «trámite para la determinación de la modalidad de escolarización».  
2. El trámite para la determinación de la modalidad de escolarización se tiene que realizar cuando se proponga la escolarización o la revisión de la escolarización en:  
- Unidad específica en un centro educativo ordinario.  
- Centro específico de educación especial.  
- Modalidad combinada entre un centro educativo ordinario y un centro específico de educación especial.  
- Modalidad combinada entre un centro educativo ordinario y una unidad educativa terapéutica.  
- Centro educativo ordinario especializado de alumnado con discapacidad motriz, cuando se considere que este centro es el más adecuado para dar respuesta a las necesidades.  
3. El procedimiento para determinar la modalidad de escolarización está regulado en el artículo 46 de la Orden 20/2019 y queda modificado como consecuencia de la implantación de las nuevas estructuras de la orientación, con las indicaciones que se establecen en los resuelvos cuarto, quinto y sexto de esta resolución.  
4. Las propuestas de modalidad de escolarización se tienen que hacer antes del inicio del curso escolar, coincidiendo con el periodo de admisión. Una vez iniciado el curso escolar, solo se harán propuestas de modalidad de escolarización por los motivos siguientes:  
a) Cambio de residencia que implique un cambio de centro, si el alumnado está escolarizado en una unidad específica en un centro ordinario o en un centro de educación especial.  
b) Causas sobrevenidas que no estuvieran previstas durante el periodo de admisión.  
c) Escolarización en una unidad educativa terapéutica.  
  
Undécimo. Medidas que requieren la autorización de la Administración educativa  
1. Las medidas de respuesta que requieren autorización por resolución de la Administración educativa son las siguientes:  
  
Medida Órgano competente  
Determinación o revisión de la modalidad de escolarización Dirección Territorial de Educación  
Reducción de ratio Dirección Territorial de Educación  
Flexibilización en el inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil para alumnado con necesidades educativas especiales o retraso madurativo Dirección Territorial de Educación  
Prórroga de escolarización en la enseñanza obligatoria para alumnado con necesidades educativas especiales Dirección Territorial de Educación  
Prórroga de permanencia en las unidades específicas ubicadas en centros de educación secundaria obligatoria Dirección Territorial de Educación  
Flexibilización de la duración de la etapa para el alumnado con altas capacidades intelectuales Dirección Territorial de Educación  
Accesibilidad personalizada con medios específicos o singulares: provisión de productos de apoyo por el alumnado con necesidades educativas especiales Dirección General de Inclusión Educativa  
Exenciones de calificación en bachillerato para el alumnado con necesidades educativas especiales Dirección General de Innovación Educativa y Ordenación  
  
  
2. El inicio del trámite de estas medidas lo tiene que realizar la dirección o la titularidad del centro, si el alumnado está escolarizado, o la dirección de la unidad especializada de orientación territorial, en el caso de la identificación previa al inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil.  
3. Los procedimientos que estén implementados en ITACA 3 se tramitarán exclusivamente por esta vía.  
4. De acuerdo con los artículos 6.d y 8.d el Decreto 72/2021, los equipos de orientación educativa y los departamentos de orientación educativa y profesional colaborarán con la dirección del centro en la tramitación de las medidas de respuesta para la inclusión que requieren la autorización de la administración educativa.  
  
Doceavo. Plan de actuación personalizado (PAP)  
1. El plan de actuación personalizado está regulado en los artículos 8 y 9 de la Orden 20/2019 y tiene que ser un documento breve, claro y conciso que facilite la planificación y el seguimiento de las medidas de respuesta y organice la participación del personal que interviene, incluyendo las familias y el personal externo.  
2. El plan de actuación personalizado se tiene que realizar teniendo en cuenta el perfil lingüístico del alumnado y las lenguas vehiculares del proyecto lingüístico de centro.  
3. La documentación derivada de la planificación, la implementación, el seguimiento y la evaluación del plan de actuación personalizado (programas específicos, adaptaciones curriculares significativas, actas, entrevistas, organización de horarios individualizados, etc.) formarán parte de este y se custodiarán en el expediente del alumnado.  
  
Decimotercero. Registro de las necesidades específicas de apoyo educativo en ITACA 3  
1. Corresponde al profesorado tutor el registro de las medidas de nivel II y las medidas de nivel III que no requieren de una evaluación sociopsicopedagógica, acordadas en las reuniones con el equipo educativo y en las sesiones de evaluación.  
2. Corresponde al personal de orientación educativa el registro de las necesidades específicas de apoyo educativo en el apartado NESE del informe sociopsicopedagógico, una vez se ha realizado la identificación a través de la evaluación sociopsicopedagógica.  
3. Corresponde a la dirección del centro el registro de las medidas de nivel III que requieren una evaluación sociopsicopedagógica y las medidas de nivel IV, considerando que ITACA 3 no permite activar ninguna medida que no se haya propuesto en el informe sociopsicopedagógico.  
4. De acuerdo con los artículos 6.d y 8.d del Decreto 72/2021, los equipos de orientación educativa y los departamentos de orientación educativa y profesional colaborarán con la dirección del centro y con el profesorado en el registro en ITACA 3 de los datos del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo.  
  
III. NECESIDADES DE COMPENSACIÓN DE DESIGUALDADES  
  
Decimocuarto. Definición de las necesidades de compensación de desigualdades  
1. De acuerdo con el artículo 52 de la Orden 20/2018, las necesidades de compensación de desigualdades se determinan cuando el alumnado cumple todos los criterios siguientes:  
a) Se encuentra en alguna o algunas de las circunstancias siguientes:  
- Condiciones económicas o sociales desfavorecidas.  
- Condiciones sociales que conllevan posibles situaciones de desprotección y abandono.  
- Pertenecer a minorías étnicas o culturales en situación de desventaja social y económica.  
- Acogida en instituciones de protección social del menor o acogida familiar.  
- Cumplimiento de medidas judiciales.  
- Escolarización irregular por itinerancia familiar.  
- Escolarización irregular por abandonos educativos reiterados y periódicos.  
- Enfermedades crónicas que requieren una atención específica.  
b) Estas circunstancias conllevan una situación de vulnerabilidad socioeducativa que afectan al acceso, la permanencia o el progreso del alumnado en el sistema educativo.  
c) Como consecuencia de esto, este alumnado tiene una mayor probabilidad de no conseguir los objetivos de la educación obligatoria y, por lo tanto, de no obtener una titulación y calificación profesional mínima ni de conseguir un desarrollo social adecuado que faciliten su inclusión social y laboral.  
2. Las necesidades de compensación de desigualdades tienen que estar debidamente acreditadas y justificadas con las fuentes de información adecuadas, referidas en el resuelvo decimosexto.  
  
Decimoquinto. Detección e identificación de las necesidades de compensación de desigualdades  
15.1. Detección e identificación previa al inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil  
1. La detección y la identificación de las necesidades de compensación de desigualdades previa al inicio de la escolarización en el segundo ciclo de educación infantil la tienen que realizar los consejos escolares municipales, en las condiciones que determine la normativa vigente sobre admisión.  
2. Si el alumnado presenta enfermedades crónicas que pueden conllevar una atención educativa y sanitaria específica, la familia o representantes legales deberán informar al centro de estas circunstancias con el objetivo de que se activen los protocolos y las actuaciones necesarias para dar respuesta a estas necesidades.  
15.2. Detección e identificación durante la escolarización  
1. Cuando el alumnado está escolarizado, la detección de las necesidades de compensación de desigualdades la puede realizar el equipo directivo, los equipos educativos i los equipos o departamentos de orientación, mediante la información aportada por las familias, los servicios sociales, los servicios sanitarios y/o los servicios de protección de las personas menores, o cuando observen indicadores y factores de vulnerabilidad socioeducativa. En cualquier de los casos, esta información se tiene que poner en conocimiento del equipo directivo.  
2. Cuando se detecten indicadores y factores de una posible situación de desprotección, se seguirá el procedimiento regulado en la Orden 5/2021, de 15 de julio, de la Vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas y de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, por la cual se aprueba la nueva hoja de notificación para la atención socioeducativa infantil y protección del alumnado menor de edad y se establece la coordinación interadministrativa para la protección integral de la infancia y adolescencia.  
3. Cuando se detecten situaciones de absentismo escolar, se seguirá el procedimiento regulado en la Resolución de 29 de septiembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se establece el protocolo de actuación ante situaciones de absentismo escolar en los centros educativos sostenidos con fondos públicos de la Comunitat Valenciana que imparten enseñanzas obligatorias y Formación Profesional Básica.  
4. La identificación de las necesidades de compensación de desigualdades se realizará cuando se aprecian indicios suficientes de dificultadas en el acceso, permanencia o progreso en el sistema educativo, de acuerdo con los criterios del resuelvo decimocuarto y las fuentes justificativas referidas en el resuelvo decimosexto.  
5. Para el proceso de detección e identificación de las necesidades de compensación de desigualdades, los centros docentes pueden contar con el asesoramiento del profesorado de orientación educativa, o por quien tenga atribuidas estas funciones, y del personal de trabajo social de las unidades especializadas de orientación.  
  
Decimosexto. Acreditación de las necesidades de compensación de desigualdades  
1. Las necesidades de compensación de desigualdades registradas en ITACA 3 tienen que estar debidamente acreditadas, para cada situación, con alguna fuente de información de las que se indica a continuación:  
  
  
Situación Fuentes de información  
a) Condiciones económicas o sociales desfavorecidas Información económica y social de becas y ayudas.  
Información de los servicios sociales, cuando exista una intervención por esta circunstancia.  
Información aportada por la familia sobre la concesión de la Renta Valenciana de Inclusión, el Ingreso Mínimo Vital u otras ayudas parecidas.  
b) Condiciones sociales que conllevan posibles situaciones de desprotección y abandono familiar Información sobre situaciones de atención socioeducativa u Hoja de notificación para la protección del alumnado menor de edad (Orden 5/2021).  
Información de los servicios sociales, cuando exista una intervención por esta circunstancia.  
c) Pertenencia a minorías étnicas o culturales en situación de desventaja social y económica  
(Incluye el alumnado recién llegado, desplazado o refugiado, que se encuentra en esta situación) Información derivada del apartado 1 de la aplicación del protocolo de acogida, que determina el proceso de matriculación (Resolución de 5 de junio de 2018, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se dictan instrucciones y orientaciones para actuar en la acogida de alumnado recién llegado, especialmente el desplazado, en los centros educativos de la Comunidad Valenciana).  
Información de los servicios sociales, cuando exista una intervención por esta circunstancia.  
Documentación acreditativa de la situación de desventaja social y económica.  
d) Acogida en instituciones de protección social del menor o acogida familiar  
 Documentación de tutela de la Administración.  
e) Cumplimiento de medidas judiciales Resolución de sentencia y/o medidas cautelares.  
f) Escolarización irregular por itinerancia familiar Expediente del alumnado.  
g) Escolarización irregular por abandonos educativos reiterados y periódicos  
(Incluye la desescolarización, el abandono escolar prematuro i el absentismo grave o crónico)  
 Informes del módulo de asistencia de ITACA.  
Expediente del alumnado.  
h) Enfermedades crónicas que requieren una atención específica  
(Incluye el alumnado en situación de atención domiciliaria y atención hospitalaria) Informes médicos.  
Pla terapéutico e informe de la USMIA, en el caso de problemas graves de salud mental.  
Informes de las instrucciones para la detección y la atención temprana del alumnado que puede presentar problemas de salud mental (Resolución de 11 de diciembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte y de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la atención temprana del alumnado que pueda presentar un problema de salud mental.  
  
  
2. La información acreditativa de que la persona menor o la familia tiene una situación socioeconómica o cultural deficitaria, es usuaria de becas o ayudas o está en cualquier otra situación de las descritas, no es condición suficiente ni necesaria para justificar las necesidades de compensación de desigualdades, siendo necesario que se den todos los criterios indicados en el resuelvo decimocuarto.  
3. El personal de trabajo social de las unidades especializadas de orientación elaborará, de acuerdo con sus competencias, el informe social correspondiente cuando intervenga en la detección e identificación de las necesidades de compensación de desigualdades y en otras circunstancias en que se determine su participación.  
4. La documentación acreditativa de las necesidades de compensación de desigualdades se tiene que custodiar en la secretaría del centro, garantizando su privacidad, y en ningún caso se tendrá que subir a ITACA 3.  
  
Decimoséptimo. Registro de las necesidades de compensación de desigualdades en ITACA 3  
1. Corresponde a la dirección del centro el registro en ITACA 3 de las necesidades de compensación de desigualdades, cuando se cumplan los criterios del resuelvo decimocuarto y de acuerdo con las fuentes justificativas para cada situación que se especifican en el resuelvo decimosexto.  
2. De acuerdo con los artículos 6.d y 8.d Decreto 72/2021, los equipos de orientación educativa y los departamentos de orientación educativa y profesional colaborarán con la dirección del centro en el registro en ITACA 3 de los datos del alumnado con necesidades de compensación de desigualdades.  
  
IV. DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Participación de las familias o representantes legales y del alumnado  
1. De acuerdo con los artículos 6.c y 8.c del Decreto 72/2021, los equipos y departamentos de orientación tienen que hacer partícipes a las familias y al alumnado en el proceso de evaluación sociopsicopedagógica, facilitándoles el asesoramiento y el acompañamiento necesarios, recogiendo su opinión e involucrándoles en la toma de decisiones y en la consecución de los objetivos planificados, garantizando siempre la accesibilidad a la comunicación y a la información.  
2. Así mismo, en el proceso de detección y de identificación de las necesidades de compensación de desigualdades, se tiene que informar y, si procede, consultar a las familias y al alumnado, si es mayor de edad y tiene la capacidad civil.  
3. La participación de las familias o representantes legales se tiene que realizar sin perjuicio de que, de acuerdo con la Ley 26/2018, en todas las acciones y decisiones que conciernan al alumnado, como también en las medidas que adoptan sus familias, en cualquier de sus manifestaciones, y las instituciones, públicas o privadas, tiene que prevalecer el interés superior de la niña, el niño o el adolescente.  
  
Segunda. Discrepancias con el informe sociopsicopedagógico  
1. En el supuesto de que la familia, representantes legales o el mismo alumnado, si es mayor de edad y tiene la capacidad civil, no estén de acuerdo con el contenido y/o la propuesta del informe sociopsicopedagógico, pueden presentar una solicitud de revisión, por escrito y en el plazo máximo de 30 días naturales desde la audiencia, a la dirección o la titularidad del centro del equipo o departamento de orientación que ha realizado el informe sociopsicopedagógico o al gabinete psicopedagógico municipal, en caso de que este haya realizado el informe, especificando los motivos del desacuerdo.  
2. La dirección o la titularidad del centro o la dirección del gabinete psicopedagógico municipal trasladará de manera inmediata la solicitud de revisión a la persona coordinadora de la agrupación de orientación de zona.  
3. La agrupación de orientación de zona, en el plazo máximo de 30 días naturales desde la comunicación de la solicitud, revisará el proceso y las conclusiones de la evaluación sociopsicopedagógica y las propuestas del informe sociopsicopedagógico, pudiendo pedir la información adicional que consideren necesaria para tomar decisiones con mayores garantías. En base a esta revisión, podrán adoptar alguna de las siguientes decisiones:  
a) Ratificar la valoración y el informe sociopsicopedagógico.  
b) Modificar algún elemento del contenido o de la propuesta del informe sociopsicopedagógico.  
c) Solicitar una nueva evaluación sociopsicopedagógica a la unidad especializada de orientación.  
En el proceso de revisión, la agrupación de orientación de zona podrá contar, si procede, con el apoyo de la persona coordinadora territorial de la orientación y el asesoramiento de las unidades especializadas de orientación.  
4. La persona coordinadora de la agrupación levantará un acta, que tendrá que estar firmada por el conjunto del personal que ha participado, en la que conste la decisión adoptada, la justificación y las observaciones que sean relevantes, y la remitirá, según el caso, a la dirección o la titularidad del centro o a la dirección del gabinete psicopedagógico municipal para que la traslade a la familia o representantes legales o al mismo alumnado, si es mayor de edad y tiene la capacidad civil.  
5. Según las decisiones adoptadas por la agrupación de orientación de zona, la familia, representantes legales o el alumnado pueden realizar las acciones siguientes:  
a) En el supuesto de que se ratifique la valoración y el informe sociopsicopedagógico, tendrán derecho a interponer un recurso de alzada, en las condiciones que se establecen en la disposición adicional tercera.  
b) En el supuesto de que se proponga la modificación de algún elemento del contenido o de la propuesta del informe sociopsicopedagógico, el profesorado de orientación educativa que ha hecho la evaluación sociopsicopedagógica tendrá que emitir un nuevo informe en ITACA 3 y realizar el correspondiente trámite de audiencia. Si están en desacuerdo con el nuevo informe, tendrán derecho a interponer un recurso de alzada en las condiciones que se establecen en la disposición adicional tercera.  
c) En el supuesto de que se determine la solicitud de una nueva evaluación sociopsicopedagógica a la unidad especializada de orientación, la dirección o la titularidad del centro o la dirección del gabinete psicopedagógico municipal trasladarán, de manera inmediata, la propuesta a la Dirección General de Inclusión Educativa, que designará la unidad especializada de orientación que tendrá que realizar la nueva evaluación sociopsicopedagógica y emitir un nuevo informe sociopsicopedagógico en el plazo máximo de 30 días desde la comunicación. Si están en desacuerdo con el nuevo informe, tendrán derecho a interponer un recurso de alzada en las condiciones que se establecen en la disposición adicional tercera.  
6. En cualquier de los casos, la dirección o la titularidad del centro o la dirección del gabinete psicopedagógico municipal informarán de estas circunstancias a la inspección de educación del centro o de la zona. Cuando la propuesta implique la realización de una nueva evaluación sociopsicopedagógica, la Dirección General de Inclusión Educativa informará a la inspección territorial de educación.  
  
Tercera. Recursos de alzada  
1. En conformidad con los artículos 121 y 122 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, las resoluciones administrativas pueden ser recorridas en alzada, en el plazo de un mes, ante el órgano superior jerárquico del que las dictó. De acuerdo con esto, las familias, representantes legales o el mismo alumnado, si es mayor de edad y tiene la capacidad civil, pueden presentar un recurso de alzada contra las resoluciones de autorización de las medidas referidas en el resuelvo undécimo.  
2. Según el artículo 46.3 de la Orden 20/2019, los recursos de alzada contra la resolución de autorización de la modalidad de escolarización se presentarán ante Dirección General de Centros Docentes.  
3. Los recursos de alzada contra la resolución de autorización de la medida de exención de calificación en bachillerato para el alumnado con necesidades educativas especiales se presentarán ante la Dirección General de Innovación Educativa y de Ordenación.  
4. Los recursos de alzada contra las resoluciones de autorización del resto de las medidas referidas en el resuelvo undécimo se presentarán ante la Dirección General de Inclusión Educativa.  
  
Cuarta. Documentación  
La Dirección General de Inclusión Educativa hará difusión y dispondrá los formularios y la documentación para la aplicación de los procedimientos establecidos en esta resolución en el espacio web de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, sin perjuicio de la documentación que esté implementada o se implemente en el futuro en ITACA 3.  
  
Quinta. Protección de datos de carácter personal  
Con el objetivo de garantizar la protección de datos de carácter personal, habrá que poner especial cuidado en el tratamiento de toda la información consultada y/o solicitada para el desarrollo de los procedimientos establecidos en esta resolución, por ser de carácter sensible, de acuerdo con la normativa vigente sobre protección de datos de carácter personal y el registro de actividades de tratamiento de datos (RAT) de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte:  
https://ceice.gva.es/va/registre-de-tractament-de-dades/-/documentos/pz31ntshvw0a/folder/169672342'p\_auth=wm6wc0kw  
  
Sexta. Centros privados concertados  
1. En los centros privados concertados, las tareas asignadas en esta resolución a los equipos de orientación educativa y a los departamentos de orientación académica y profesional, serán realizadas, según los casos, por el departamento de orientación, por el personal de orientación educativa, bien sea del gabinete psicopedagógico autorizado o bien esté en régimen de concierto, o por los gabinetes psicopedagógicos municipales.  
2. En el supuesto de que el centro privado concertado no disponga de ninguna de las opciones anteriores, la titularidad se tiene que dirigir a la dirección de la unidad especializada de orientación de referencia territorial para que valorare la situación y, si procede, designe el equipo de valoración que tiene que realizar el proceso de identificación.  
  
V. DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Derogación normativa  
Queda derogada la disposición siguiente:  
- Resolución de 24 de julio de 2019, de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, por la cual se dictan instrucciones para la aplicación de algunos de los principales procedimientos previstos en la Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la cual se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, y se publican los formularios referidos en la evaluación sociopsicopedagógica, el informe sociopsicopedagógico, el plan de actuación personalizado (PAP) y el dictamen para la escolarización.  
  
IV. DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Calendario de procedimientos  
1. La Dirección General de Inclusión Educativa publicará anualmente el calendario de procedimientos administrativos que estén afectados por la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades y los plazos para la actualización de los datos en ITACA 3.  
2. Teniendo en cuenta que el registro de datos, medidas y procedimientos de inclusión están recogidos en el módulo de ITACA 3, el módulo de inclusión de ITACA 1 dejará de estar disponible a partir del 1 de febrero de 2022. Por este motivo y teniendo en cuenta que la información no se trasvasa de forma automática, los centros docentes dispondrán hasta el 31 de enero de 2022 para actualizar, en el módulo de inclusión de ITACA3, la información del alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo y con necesidades de compensación de desigualdades que ya está identificado en ITACA 1 y/o que dispone de un informe sociopsicopedagógico realizado en otros formatos.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
Esta resolución entrará en vigor desde el momento de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 23 de diciembre de 2021.- La directora general de Inclusión Educativa: Raquel Andrés Gimeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML