Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8590, del 12-07-2019 (2019/6659)

RESOLUCIÓ de 18 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/18-EAE El Campello i 67/18-EAE Catral.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8590

Data del DOGV
:   12-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/6659

CVE


Data del document
:   18-06-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Catral](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/18-EAE El Campello i 67/18-EAE Catral. [2019/6659]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics, corresponents als expedients 59/18-EAE El Campello i 67/18-EAE Catral.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual del Pla general per a l'ampliació del cementeri al Campello  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació de Pla  
Promotor: Ajuntament del Campello  
Autoritat Substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: el Campello (Alacant)  
Núm. d'expedient: 059/2018-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió del 30 de maig de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, en els termes següents:  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (art. 46), que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten o aproven per una administració pública, i l'elaboració i aprovació dels quals siga exigida per una disposició legal o reglamentària, o per acord del Consell.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (art. 46), que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, així com les seues modificacions, que s'adopten i aproven per una administració pública, i l'elaboració i aprovació de la qual siga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, complint els supòsits de l'apartat 1 d'aquest article.  
Conforme a l'estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica, simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això prèvia consulta a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada  
En data 5 d'octubre de 2018, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, la modificació puntual del Pla general per a l'ampliació del cementeri del Campello, l'objectiu del qual és, a l'efecte que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- L'ampliació del cementeri existent, a causa del seu rebliment, mitjançant la requalificació i annexió de sòl confrontant (clau P), per a ampliar el nombre d'unitats d'enterrament necessàries a curt termini, establint així mateix la reserva de sòl dotacional de 25 m lliure d'edificacions, segons estableix el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat (modificat pel Decret 195/2009), que aprova el Reglament pel qual regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
La documentació remesa en suport digital consisteix en:  
- Esborrany de la modificació puntual del Pla general per a l'ampliació del cementeri del Campello.  
- Document inicial estratègic.  
Revisada la documentació, es comunica l'obertura de l'expedient (059/2018-EAE), en escrit de 5 d'octubre de 2018.  
B.2 Informació territorial  
El municipi del Campello, situat a la comarca de l'Alacantí a la província d'Alacant, té una població de 27.604 habitants (segons l'IVE, a 01.01.2017), distribuïts en un nucli de població principal i uns altres 13 de menor entitat. La superfície del terme municipal és de 55,27 km². Se situa a una altitud de 26 msnm i a una distància de 13 km de la capital de la província.  
Confronta amb els municipis d'Aigües, Busot, Alacant, Mutxamel i Sant Joan d'Alacant, a l'oest; Orxeta i la Vila Joiosa al nord; la mar Mediterrània a l'est; i Alacant, al sud.  
El terme compta amb 23 km de costa, destacant la platja de Muchavista (que és el nom que rep la continuació de la platja de Sant Joan, pertanyent a Alacant, en el terme municipal del Campello) i la que se situa en el propi nucli urbà. A mig camí entre les dues platges, desemboca el riu Motnegre (anomenat Riu Sec) en l'Horta d'Alacant, el cabal del qual al seu pas pel Campello sol ser nul, encara que pot canalitzar avingudes en moments de fortes pluges (riuades).  
  
En el seu litoral, són també molt conegudes la platja del carrer del Mar, situada en el passeig marítim (en el nucli urbà), les cales dels Banys de la Reina, en la Illeta, i les cales de la Coveta Fumà ?nucli de població del municipi del Campello, amb una població aprox. de 1.060 hab., que pateix un important desenvolupament urbanístic des de fa alguns anys?. L'orografia del Campello és plana en la seua part sud, mentre que la zona nord del terme ve condicionada pels contraforts del Cabeçó d'Or, sent l'Alt del Blanquinar el punt més elevat del terme municipal, amb 455 msnm.  
Originalment va ser un poble de pescadors i d'agricultors, però el turisme, la construcció i altres activitats relacionades constitueixen actualment les activitats econòmiques més importants en el municipi.  
B.3. Planejament vigent  
El Pla General del Campello va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 30 de juliol de 1986 (BOP 27, 29, 30 de 1988/02/03-05-06). El 12 d'abril de 2011, la Comissió Territorial d'Urbanisme va aprovar la revisió del pla general del Campello (BOP 89-1, 2011/05/12), que la sentència del Tribunal Suprem de 25 d'abril de 2016 va declarar nul de ple dret, per la qual cosa recuperem la vigència del Pla General de 1986. No consta que el Pla General fora avaluat ambientalment.  
En aquest pla es contempla una àmplia superfície d'equipament públic amb destinació a la construcció del nou cementeri, situada en la zona de la Serra de la Ballestera, en la carretera de Busot. Aquesta ubicació, notablement allunyada del nucli urbà, i amb l'única possibilitat d'accés per la CV-777, no compta en l'actualitat amb cap mitjà de transport públic del qual servir-se, provocant que en aquestes circumstàncies, la construcció d'un nou cementeri resulte una alternativa viable a mitjà termini, però que exigeix un període d'alternança de totes dues instal·lacions, sent per tant compatible amb l'ampliació de l'establiment actual.  
  
B.4 Objecte i justificació de la proposta de la modificació  
- Abast i àmbit de la modificació.  
D'acord amb el document inicial estratègic i la documentació remesa, la modificació puntual de Pla General d'Ordenació Urbana del Campello, per a complir tots els seus objectius i mantindre l'equilibri del Pla general a l'efecte del càlcul de l'estàndard dotacional global, ha establit un àmbit amb una superfície total de 819.002,47 m², que ve definit per:  
- Al nord: el barranc del Mesell;  
- Al sud: el carrer Sant Bartomeu, part del Corriol de la Platja i part del Corriol de Sant Joan a Aigües;  
- A l'oest: el traçat de l'antiga carretera nacional N-332;  
- A l'est: el litoral mediterrani.  
Dins d'aquest àmbit, es veuen afectats tant sòls urbans com aquells qualificats pel Pla general com a urbanitzables en execució (Pla parcial Alkabir i Pla parcial Poble Nou), i sòls urbanitzables programats (Pla parcial la Mar).  
No obstant això, en l'anàlisi ambiental de la proposta, l'abast se circumscriurà a l'àmbit del cementeri i els possibles efectes sobre el medi ambient derivats de la proposta, quedant les qüestions urbanístiques definides en el corresponent informe de l'òrgan competent, així com en les determinacions que s'hi fixen abans de l'aprovació definitiva.  
  
- Descripció de la problemàtica sobre la qual s'actua.  
El cementeri municipal del Campello, està situat en la zona denominada urbanització l'Almadrava, delimitat per les vies del Tram Alacant-Benidorm, el carrer Cap de Pals i la urbanització Llop Marí. Es tracta d'una parcel·la que ocupa una superfície aproximada de 9.504,64 m², qualificada de Sistema d'Equipaments Públics (Clau E1) en sòl urbà consolidat. Al voltant d'aquest sòl, el Pla general vigent contempla una zona de Sistema de Parcs i Jardins públics (clau P) amb una superfície total de 9.965,33 m².  
La situació de rebliment d'aquesta instal·lació s'ha advertit per part dels serveis tècnics municipals des de fa diversos anys. Des de la seua construcció, fa més de 60 anys, s'han realitzat almenys 9 ampliacions, comptant en l'actualitat amb una capacitat de 1772 nínxols i 361 panteons particulars.  
Les últimes ampliacions s'han produït l'any 2002 (125 nínxols), l'any 2006 (172 nínxols) i la més recent en 2014 (155 nínxols).  
  
En el moment actual, existeixen disponibles uns 116 nínxols, propietat de l'ajuntament, sent l'ocupació mitjana aproximada dels últims anys d'uns 24 nínxols anuals.  
Tot això ens porta a la conclusió que, de continuar amb les mateixes xifres, la capacitat del cementeri actual té un horitzó de 5 anys.  
D'aquesta forma, l'Ajuntament del Campello es planteja, per mitjà d'una modificació puntual del Pla general, requalificar i annexionar sòl confrontant (clau P) al cementeri per a ampliar el nombre d'unitats d'enterrament necessàries a curt termini, establint la reserva de sòl dotacional de 25 metres lliure d'edificacions, segons estableix el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
Ordenació Proposada Cementeri  
La present modificació ve propiciada per la recent sentència del Tribunal Suprem, que declarava nul de ple dret la revisió del Pla general de 2011, i que en l'àmbit que ens ocupa proposava l'ampliació del cementeri actual. Un altre antecedent rellevant és, sens dubte, el Pla parcial Llop Marí, instrument de planejament que va servir per a l'edificació de l'entorn pròxim al cementeri i que, estant subjecte a les corresponents cessions de vials i zones verdes, en l'actualitat no ha complit amb les seues obligacions, havent gaudit dels drets que tals obligacions li conferien. Aquest planejament parcial també qualificava uns terrenys de zona esportiva sense edificabilitat, no estant clar en la legislació de l'any 1956 que aquests terrenys esportius foren de cessió obligatòria.  
  
Referent a això, el consistori va tramitar el corresponent projecte de reparcel·lació en l'àmbit del PP Llop Marí que preveia exclusivament obtindre aquells sòls de vocació pública en el moment de la seua tramitació, és a dir, que foren públics tant en el PP Llop Marí com en el PG 2011 (anul·lat pel Tribunal Suprem el PG 2011), i es perdia la referència espacial en la qual es donava suport al Projecte de Reparcel·lació.  
  
La pretensió actual consisteix a tramitar el projecte de reparcel·lació de forma independent del present planejament, basant-se en les obligacions derivades del Pla parcial que va permetre l'edificació de l'àmbit Llop Marí, i plantejar una ordenació conseqüent amb aquest àmbit, però que admeta certes actuacions privades incompatibles amb aquesta ordenació equilibrant el resultat final.  
D'altra banda, hem pres com l'entorn pròxim del Pla parcial Llop Marí, l'àmbit definit per l'antiga carretera nacional 332, el barranc del Mesell, el litoral del Mar Mediterrani i el carrer Sant Bartomeu. En aquest entorn, trobem uns altres quatre planejaments parcials: el Pla parcial Alkabir; el Pla parcial Poble Nou; el Pla parcial la Mar, i; el Pla parcial Mediterrània.  
El Pla general de 1986 qualifica els dos primers com a sòl urbanitzable en execució (SUP/E), mentre que els altres dos es corresponen amb sengles sectors de sòl urbanitzable, que es van aprovar durant la vigència del PG1986.  
La present modificació incorpora aquests sectors com a zones de nova urbanització en la terminologia de l'annex IV de la Llei 5/2014, incloent-hi les corresponents fitxes de zona, remetent l'ordenació d'aqueixos àmbits als instruments que els van desenvolupar.  
- Objectius de la planificació  
Encara que, com hem assenyalat, l'avaluació ambiental se centrarà en els possibles efectes significatius sobre el medi ambient que es podrien derivar de l'ampliació del cementeri, d'acord amb el document inicial estratègic, la modificació puntual de Pla General d'Ordenació Urbana del Campello, l'esborrany de la qual acompanya el present document d'inici, té com a objectius els següents:  
· Ampliar la superfície destinada a cementeri municipal, regularitzant la seua fita est. S'ha optat per la definició d'una fita que compense superficialment els sòls públics municipals, però que respecte almenys dues de les instal·lacions esportives existents: la pista de tenis i la piscina.  
· Definir el perímetre de protecció de zona dotacional amb destinació a superfície viària, zona verda o dotacional esportiu privat, lliure d'edificacions residencials, al voltant del cementeri, amb un ample de 25 m, que estableix l'art. 42.2 del Decret 39/2005, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
· Definir la xarxa viària prevista en el PG86 com a xarxa primària, com a Via Litoral a l'efecte d'acomplir l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana. Ajustant el seu traçat a fi de produir la connexió amb el carrer Cocentaina mitjançant la utilització del pas a diferent nivell del PP la Mar, prolongant el carrer Déntol provinent del PP la Mar, fins a connectar-lo amb l'av. Cova del Llop Marí.  
· Ajustar les alineacions en el front del carrer Cap de Pals, així com incorporar una zona verda enfront d'aquella.  
· Transformar en zona verda diverses parcel·les municipals destinades a diversos usos dotacionals de la xarxa secundària, per a compensar la reducció de zona verda que les anteriors noves qualificacions produeixen.  
· Transformar en viari públic alguns terrenys considerats edificables pel Pla General de 1986, per a compensar l'aparició de la zona esportiva privada.  
· Regularitzar els límits de l'antic Pla parcial Alkabir, ajustant-los a l'efectiu Domini Públic Hidràulic, així com supressió d'una connexió rodada poc viable sobre la confluència dels dos barrancs, així com: ampliació de la zona verda litoral; nova delimitació de les zones verdes ajustades a les efectivament materialitzades; i inclusió d'una nova fita de la zona verda situada més a l'oest, ampliant-la en les zones més pròximes a l'edificació, i reduint-ne l'espai en la zona actualment més allunyada.  
- Sòl Afectat per la modificació puntual.  
El sòl afectat per la modificació està classificat com a sòl urbà, sòl urbanitzable en execució i sòl urbanitzable. Pel que respecta al sòl classificat com a sòl urbà, té les següents qualificacions de partida:  
  
  
Clau P Sistema de parcs i jardins públics anteriorment Zona Verda i Zona esportiva del Pla parcial Llop Marí 9.965,33 m²  
Clau 13 Zona d'edificació unifamiliar aïllada anteriorment accés viari Pla parcial Llop Marí 302,97 m²  
Clau 15b Zona d'ordenació anterior, zona de Poble Espanyol 314,08 m²  
Clau V Sistema viari 141,86 m²  
  
  
El sòl afectat classificat com a sòl urbanitzable en execució, queda incorporat al Pla General de 1986 en virtut de la disposició final segona de les NNUU del PG86, fent en el nostre àmbit referència als plans parcials Alkabir i Poble Nou. Les parcel·les afectades per aquesta modificació tenen la següent qualificació en aquests instruments:  
  
Pla parcial Alkabir  
Clau MU Edificació mitja densitat. Bloc Obert. 52.100,24 m²  
Clau BU Edificació baixa densitat. Habitatges unifamiliars. 15.182,47 m²  
Clau P Sistemes d'espais lliures. Zones Verdes. 18.787,33 m²  
Clau V Sistema viari. 1.268,89 m²  
Pla parcial Poble Nou  
Parcel·les de serveis públics necessaris. Depòsit, Depuradora i Transformador. 1.901,39 m²  
  
  
El sòl afectat classificat de sòl urbanitzable queda incorporat al Pla General de 1986, en virtut de les aprovacions definitives del Pla Parcial que el desenvolupa, així com de la seua urbanització, apareixent en el nostre àmbit una referència als Plans Parcials SUP10 la Mar (BOP 1997/12/23) i SUP14 Mediterrània (BOP 2002/12/07). Les parcel·les afectades per aquesta modificació tenen la qualificació següent:  
  
Pla Parcial SUP10 la Mar  
Depòsit d'aigua 333,07 m²  
Zones esportives 3.115,39 m²  
  
  
Aquesta modificació afecta a elements de la Xarxa Primària, segons el que s'estableix en l'art. 24 de la LOTUP:  
- Àmplia el cementeri actual existent.  
- Qualifica de Via Litoral segons la directriu 137 de l'ETCV, la xarxa primària existent coincident amb l'avinguda de l'Almadrava i l'avinguda de la Cova del Llop Marí, redefinint la connexió viària de la zona, que es preveia mitjançant una connexió de l'avinguda de la Cova de Llop Marí amb el carrer Cocentaina, que es realitza a través de la comunicació amb el carrer Déntol i el pas inferior realitzat en el Pla Parcial la Mar, evitant un pas a nivell en la línia del ferrocarril.  
B.6 Selecció d'alternatives proposades.  
- Descripció alternatives.  
Com adés s'ha vist, el vigent Pla general contempla una àmplia superfície d'equipament públic amb destinació a la construcció del nou cementeri, situada en la zona de la Serra de la Ballestera, en la carretera de Busot.  
Aquesta ubicació, notablement allunyada del nucli urbà, i amb l'única possibilitat d'accés per la CV-777, no compta en l'actualitat amb cap mitjà de transport públic del qual servir-se. Provocant que, en aquestes circumstàncies, la construcció d'un nou cementeri resulte una alternativa viable a mitjà termini, però que exigeix un període d'alternança de totes dues instal·lacions, sent per tant compatible amb l'ampliació de l'establiment actual.  
- Alternativa 0: cap actuació  
No modificar el Pla General, passant a traslladar el cementeri a la ubicació prevista pel vigent PG86. Aquesta alternativa presenta una sèrie d'inconvenients que es descriuen a continuació:  
a. La ubicació d'aquest sòl d'equipament, allunyada del nucli urbà, implica, a més de les despeses de construcció del nou cementeri, la implantació de tots els serveis necessaris per al seu funcionament.  
  
b. L'accessibilitat urbana al sòl, únicament està resolta en l'actualitat per la carretera de Busot, i sempre amb transport privat, a diferència de la ubicació actual, que compta amb parada del TRAM i es troba en una ubicació integrada a la ciutat.  
c. El trasllat de les instal·lacions de cementeri a una ubicació tan deslocalitzada respecte del nucli urbà, podria generar cert rebuig social.  
  
- Alternativa 1  
Consisteix a recuperar l'ordenació del Pla parcial Llop Marí, per a transformar tota la zona verda prevista en aquell com a ampliació del cementeri, excepte els terrenys que es troben a menys de 25 metres de la qualificació residencial obrant; en aquests terrenys es planteja deixar la qualificació de zona verda.  
- Alternativa 2.  
Es planteja com una variant de l'alternativa 1, que planteja no solament recuperar l'ordenació del Pla parcial Llop Marí, sinó que, atès que la zona verda municipal ha sigut envaïda parcialment per instal·lacions esportives o els seus espais funcionals, proposa una delimitació de l'àmbit que respecte part d'aqueixes instal·lacions esportives, però que no produïsca un perjudici en el sòl municipal i, per tant, compense els espais envaïts amb espais esportius en l'antic Pla Parcial Llop Marí, i que el consistori té dubtes sobre si aquests resultaven de cessió obligatòria amb la legislació urbanística estatal d'aplicació en el moment de la seua aprovació. Davant aquestes circumstàncies, es considera el supòsit més favorable per a la Comunitat de Propietaris de Llop Marí, això és, que els terrenys esportius del PP Llop Marí no resultaven de cessió obligatòria.  
Aquestes instal·lacions esportives, que en el Pla General de 1986 es van qualificar de zona verda, produeixen una reducció de les dotacions públiques previstes en el PG86, que es proposa compensar mitjançant la reclassificació a públics de terrenys qualificats de privats en aquest pla, o en els planejaments de desenvolupament que s'hi van incorporar.  
  
Al seu torn, la reducció de la zona verda existent a l'entorn del cementeri íntegrament, per a evitar una reducció de la ràtio de zones verdes en el nostre àmbit, es compensa amb la reclassificació com a zones verdes de diverses dotacions dels plans parcials Poble Nou, la Mar i Mediterrani, majoritàriament augmentant zones verdes confrontants.  
- Alternativa 3  
Per a compensar la disminució de les zones verdes en l'àmbit s'ha estudiat la possibilitat de realitzar la compensació, amb zones verdes més allunyades del nostre àmbit. Però aquesta alternativa ha sigut descartada perquè es pretén compensar la pèrdua de zona verda de manera que, per a vianants, siga possible compatibilitzar la substitució.  
- Alternativa 4  
Es planteja com una ordenació que pretén compensar el dèficit d'aprofitament que implicaria l'alternativa 2, mitjançant un augment d'aprofitament i canvi d'ús de les 8 parcel·les existents al nord de l'accés al mar disposat en el Pla Parcial Llop Marí. Tenint en compte l'afecció de la franja de servitud, de manera que un increment de l'edificabilitat en aquesta zona compensara els perjudicis derivats de la modificació, i l'equilibri dotacional es produïsca amb la transformació de diversos sòls dotacionals de l'entorn compensant la reducció de la zona verda.  
  
Respecte a la connexió del viari previst com a xarxa primària s'han considerat diverses alternatives:  
- Alternativa 0: no modificar el traçat actual de la xarxa primària, realitzant una connexió a nivell en la prolongació de l'avinguda de la Cova del Llop Marí, connectant amb el c/ Cocentaina. Realitzar un pas a nivell, no té cap sentit, perquè seria generar un punt conflictiu en el traçat viari i tramviari que en l'actualitat no existeix.  
- Alternativa 1: realitzar un traçat a diferent nivell en aqueix mateix punt, no resulta viable. Exigeix un espai tant a l'est com a l'oest del ferrocarril, del qual en l'actualitat no disposem. Al seu torn, no existeix un trànsit rodat tan intens, que no siga susceptible de ser absorbit pel pas a diferent nivell existent més al nord. Aquesta alternativa continua deixant el Parc Amerador, Alkabir Platja i el Pla Parcial la Mar amb un únic accés.  
- Alternativa 2: consisteix a connectar l'avinguda de la Cova del Llop Marí, amb el carrer Déntol del Pla Parcial la Mar, de manera que es prolongue la xarxa primària de comunicacions i es connecte amb el carrer Cocentaina a través del pas a diferent nivell existent. Permetent una major eficiència i economia dels recursos públics, perquè evita la realització de la despesa en un altre pas a diferent nivell. Aquesta alternativa permet la connexió viària de Parc Amerador, Alkabir Platja i Pla Parcial la Mar, per almenys dos punts. Possibilita la transformació d'aquesta xarxa primària viària en la Via Litoral que reclama l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, possibilitant un traçat el més pròxim possible a la ribera marina.  
- Selecció alternativa proposada.  
De les propostes plantejades, es preveu desenvolupar per mitjà d'una modificació puntual de Pla General d'Ordenació Urbana del Campello, l'alternativa 2, tant referent a l'ampliació del cementeri com referent al traçat del viari, que:  
· Permet l'ampliació del cementeri actual, possibilitant una transició entre la nova infraestructura i la present, menys lesiva per als interessos del conjunt de la població.  
· Defensa els interessos públics en preservar la superfície de zona verda prevista en el Pla Parcial Llop Marí.  
· Connecta la xarxa primària viària, prevista en el PG86, evitant un perillós pas a nivell.  
· Permet mantindre parcialment els usos esportius de què, en l'actualitat, gaudeix la CP Llop Marí.  
· Compensa la reducció dels sòls públics en aquest àmbit amb terrenys qualificats de privats en el PG86.  
· Regularitza el perímetre del planejament en els límits amb els Dominis Públics afectats.  
· Compensa les zones verdes amb equipaments situats dins del SUP/E POBLE NOU, i el Sòl Urbanitzable ja gestionat, denominat, SUP/10 PP la Mar.  
Hem d'especificar que l'aparició d'una zona dotacional esportiva privada (clau DOT-SQD-(E1)) de 2.990,15 m² es compensa amb la reducció dels sòls edificables privats següents:  
- La qualificació com a viari de xarxa primària de 302,97 m² que compten amb la qualificació de Zona d'Edificació Unifamiliar Aïllada (clave 13).  
- La qualificació com a viari de xarxa secundària 314,08 m² que compten amb la qualificació de Zona d'Ordenació Anterior (clave 15b).  
- La qualificació com a viari de xarxa secundària de tres porcions de sòl de 1247,06 m², 513,02 m² i 715,21 m² que compten amb la qualificació de Zona d'Ordenació en Curs d'Execució (clave 25) que ens remet a l'ordenació del PP Alkabir, que els qualifica de Residencial Dominant Zona Mitja Densitat (clau MU).  
Hem d'assenyalar que els equipaments utilitzats previstos en el SUP/E Poble Nou són terrenys qualificats de Serveis Urbans, que no han sigut utilitzats per a tals finalitats.  
D'una banda la depuradora ha sigut substituïda per la connexió a la xarxa general de Sanejament que compta amb connexió a l'EDAR Alacantí Nord i a l'EDAR Orgègia.  
D'altra banda, el depòsit d'aigua potable, ha sigut substituït per la connexió a la xarxa de proveïment d'aigua potable municipal.  
Finalment, el transformador ha variat la seua ubicació en funció dels interessos de desenvolupament de la companyia elèctrica.  
S'ha triat els equipaments D3 i D4, amb destinació a dotacions esportives i jocs, ja que en estar situats dins de la zona de protecció de costes, no hi permeten la construcció d'instal·lacions, i la seua conversió en zones verdes, que permeten la instal·lació de jocs i la pràctica d'esports, no minva la qualitat de la urbanització.  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atesos els aspectes inclosos en el document inicial estratègic i consultat el sistema d'informació geogràfica d'aquesta Conselleria s'aporten els aspectes ambientals següents, que hagueren de tindre's en compte per a l'avaluació dels possibles efectes sobre el medi ambient produïts per l'ampliació del cementeri pròpiament dita:  
  
- Impactes sobre el medi físic  
Ens trobem davant una modificació puntual per a ampliació del cementeri del Campello, a causa del seu rebliment, mitjançant la requalificació i annexió de sòl confrontant (clau P), per a ampliar el nombre d'unitats d'enterrament necessàries a curt termini, establint així mateix la reserva de sòl dotacional de 25 m lliure d'edificacions, segons estableix el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat (modificat pel Decret 195/2009), que aprova el Reglament pel qual regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
La cartografia SIOSE contempla ja en la zona l'ús com a cementeri de l'existent, envoltat d'un discontinu format per zona verda i arbratge (40 %), Edificació d'habitatge unifamiliar i aïllat (35 %), viaris i zones per als vianants sense vegetació (18 %) i sòl no edificat (7 %).  
- Impactes sobre el mitjà biòtic  
En trobar-se en sòl urbà i urbanitzable no es produeixen impactes sobre el mitjà biòtic.  
- Afeccions territorials  
En el SNU de la canalització que bufona amb el PP Alkabir donada la seua entitat menor, s'estarà al que fixe l'òrgan competent sectorial en matèria de domini públic hidràulic.  
- Exposició a riscos ambientals  
Els terrenys afectats per la modificació puntual no estan exposats a risc de lliscament, subsidència o col·lapse. L'erosió actual és molt baixa (0-7 Tn/ha/any), mentre que l'erosió potencial és baixa (7-15 t/ha/any), lògicament pel seu caràcter urbà. La vulnerabilitat a aqüífers és baixa en tot l'àmbit de la modificació, si bé no obstant això serà un element a tindre en compte, pel que fa als condicionants hidrogeològics a considerar en l'ampliació, d'acord amb la normativa en vigor.  
  
- Impactes sobre el patrimoni  
Quant a la possible afecció sobre elements del patrimoni, hauria de tindre's en compte i obtindre pronunciament de l'òrgan competent, atès que el cementeri es troba incorporat en l'inventari de jaciments arqueològics.  
D. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general competent, com a òrgan ambiental, s'ha sotmès a consultes el document inicial estratègic, conforme al que es disposa en l'art. 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho estimen oportú, formulen suggeriments a aquest:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
19/11/18 13/02/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial d'Alacant  
19/11/18 31/05/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SG Ordenació del Territori i Paisatge. Servei Infr. Verd i Paisatge  
 21/03/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SG Ordenació del Territori i Paisatge. Servei O.T. PATRICOVA  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el pronunciament ambiental.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Analitzat el document inicial estratègic i els informes rebuts, s'efectua la valoració dels possibles efectes de la present modificació puntual del Pla general per a ampliació de Cementeri al Campello, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, aquesta pretén requalificar part del terreny adjacent al cementeri a fi d'ampliar-lo com a dotacional de Xarxa Primària, complint amb les directrius normatives dels 25 metres de perímetre de protecció lliure d'edificacions.  
Dita la qual cosa, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental, que passem a descriure:  
  
- Urbanisme  
El 13 de febrer de 2019 es rep l'informe del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració, que s'incorpora a la documentació remesa des d'aquest Servei Territorial al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica. En aquest, des de l'àmbit de les seues competències, respecte a quin haja de ser l'òrgan ambiental i territorial en el present procediment, al seu judici, ha de tindre's en consideració que part de les qüestions que es plantegen afecten el sòl no urbanitzable. Així succeeix amb la redelimitació de l'àmbit del pla parcial Alkabir i amb la consideració de la via pecuària que travessa l'àmbit. Per tant, com que no afecta exclusivament l'ordenació del sòl urbà els termes adés indicats, l'òrgan ambiental i territorial haurà de ser l'autonòmic.  
  
En tot cas, l'informe se centra, fonamentalment, des del punt de vista urbanístic en l'afecció de l'ampliació a sòls urbans i urbanitzables, i l'ajust dels estàndards que afecten els diferents sòls per desenvolupar, i es determina el següent:  
1. Hauran d'aclarir el criteri seguit per a la inclusió dels sòls dotacionals en la taula que justifica el compliment del manteniment de l'equilibri entre les dotacions públiques i l'aprofitament lucratiu. Si només s'inclouen aquells sòls la qualificació dels quals varia, resulta que n'hi ha diversos que es mantenen; i si s'inclouen tots els sòls dotacionals de l'àmbit, hi ha sòls dotacionals no reflectits.  
  
2. No són coherents les descripcions efectuades en la memòria justificativa respecte a la infraestructura verda, amb la justificació del compliment de les determinacions de l'article 63.3 de la LOTUP. Per exemple, no queda clar què es modifica respecte a la parcel·la D5 del pla parcial la Mar, que tampoc es qualifica de zona verda en els plans d'ordenació.  
3. La proposta resulta confusa quant al caràcter de la dotació esportiva en el Pla parcial Llop Marí. D'una banda, no s'aclareix si es tractava o no d'un sòl de cessió obligatòria en el citat pla parcial i, per una altra, encara que es parteix de la hipòtesi que es tracta de sòl privat, es planteja compensar la seua qualificació com a sòl dotacional privat, amb la qualificació de sòls privats com a dotacionals en l'àmbit del Pla parcial Alkabir.  
4. Segons l'informe de viabilitat econòmica, no resulta necessari que l'Ajuntament adquirisca onerosament les parcel·les qualificades d'equipament per la present modificació. Ara bé, si es qualifiquen de dotacionals les parcel·les d'aparcament en el pla parcial Alkabir, s'hauran d'obtindre, per la qual cosa l'informe anterior haurà de contemplar aquesta necessitat. De la mateixa manera respecte al vial que es qualifica en la zona de Poble Espanyol, del qual no s'indica amb claredat si és de titularitat pública o privada.  
5. Les fitxes de zona dels àmbits de sòl urbanitzable desenvolupats no reflecteixen exactament l'ordenació continguda en els respectius plans parcials aprovats. Així, i només a tall d'exemple, s'incorporen nous usos compatibles. Haurà de justificar-se prou si es produeixen o no increments d'edificabilitat. Tingueu en consideració, a més, que les fitxes de zona urbanitzada propostes no són objecte de la modificació, i no es justifica en el document ni la seua necessitat ni el seu contingut.  
  
6. La redacció que es done a les Normes Urbanístiques que s'incorporen mitjançant la present modificació, haurà de tindre en consideració que aquestes s'incorporaran a les Normes Urbanístiques del Pla General, per la qual cosa redaccions tals com zones verdes modificades o de nova creació resultarien inintel·ligibles.  
7. Els plans d'ordenació proposats han de reflectir la zona Via Litoral.  
8. Haurà d'incorporar-se en l'ordenació de l'àmbit la via pecuària que el travessa, amb el règim jurídic legalment exigit.  
- Infraestructura Verda i Paisatge.  
El servei competent en matèria d'Infraestructura Verda i Paisatge emet informe de data 31 de maig de 2019, en el qual conclou que la modificació proposada per al Pla General del Campello hauria d'anar acompanyada d'un Estudi d'Integració Paisatgística, definint al seu torn la Infraestructura Verda en els termes expressats en l'informe, tenint en compte, entre altres qüestions, els criteris particulars següents:  
  
a. L'objecte de l'instrument de paisatge que acompanye aquesta modificació és analitzar els seus efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge, i establir les mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius, sent un Estudi d'Integració Paisatgística l'adequat amb les exigències contemplades en l'annex II LOTUP, les mesures d'integració paisatgística i cost d'implementació del qual s'incorporaran a la modificació del pla.  
b. Pel que fa a la Via Litoral, s'haurà de tindre en compte el que s'estableix en l'article 17 del PATIVEL, respecte de la seua ordenació i gestió.  
c. El Pla incorporarà la delimitació i caracterització de la Infraestructura Verda, que inclourà, almenys, els espais que considere rellevants per a formar-ne part, per les seues funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la infraestructura verda situats en l'exterior dels espais urbans, tot propiciant la interconnexió ambiental i de recorreguts, entre altres amb la Via del Litoral.  
  
- Ordenació del territori.  
L'informe de 21 de març de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori, assenyala que la modificació puntual no es troba afectada per risc d'inundació.  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial, si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si escau, prèvia consulta a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es refereix l'art. 51 de la LOTUP.  
  
A la vista de la documentació presentada, conforme als criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), es considera el següent:  
La modificació puntual té per objecte l'ampliació del cementeri i la consideració del perímetre de protecció corresponent d'acord amb les directrius reglamentàries que més endavant s'assenyalaran. El cementeri, d'acord amb la cartografia del Visor GVA segons el Pla general vigent de 1986, tant la superfície del cementeri com la seua possible ampliació, es considera a l'efecte d'ordenació estructural com a sòl urbà de caràcter dotacional, quedant el viari (al NW) i la via de FFCC (al NE) limítrofs englobades dins del sòl urbà residencial.  
Tal com assenyala l'informe de l'òrgan competent en matèria urbanística, al marge de les qüestions merament d'ordenació urbanística en sòl urbà i urbanitzable i la incorporació a la normativa urbanística, des del punt de vista d'afecció a l'ordenació estructural que puga tindre efectes territorials o ambientals, tan sols s'assenyalen tant l'adequat traçat de la Via Litoral, com el de la via pecuària que ja travessa l'àmbit, així com la reclassificació derivada de l'ajust en el Pla parcial Alkabir que afecta domini públic hidràulic, i que tracta d'ajustar-hi l'ordenació com a sòl no urbanitzable.  
  
En tot cas, la determinació d'efectes significatius sobre el medi ambient objecte del present informe se centrarà bàsicament en la possible afecció de l'ampliació del cementeri sobre aquell. Bàsicament, es tindran en compte les directrius especificades en el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat (modificat pel Decret 195/2009), que aprova el Reglament pel qual regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, en el qual es prescriu en el cas d'ampliació del cementeri:  
  
  
Article 42. Emplaçament dels cementeris de nova construcció  
1. L'emplaçament haurà d'adequar-se al que es preveu en el planejament urbanístic.  
2. En tot cas, l'emplaçament haurà de garantir un perímetre de protecció de 25 metres que, quan existisca planejament, ha d'estar qualificat de zona dotacional, i lliure de tota classe de construccions.  
  
Article 44. Ampliació de cementeris existents  
1. L'ampliació d'un cementeri prèviament autoritzat està subjecta als mateixos requisits d'emplaçament exigits als de nova construcció.  
  
2. A l'efecte d'aquest Reglament, s'entén per ampliació de cementeris tota modificació que comporte augment de superfície o l'ampliació del nombre total d'unitats d'enterrament. La resta de modificacions té el caràcter de reforma.  
3. L'estudi hidrogeològic referit en l'article anterior únicament serà exigible en el cas que l'ampliació del cementeri es faça fora del recinte existent ja autoritzat.  
4. La reforma de cementeris no està subjecta a les normes d'emplaçament regulades en els articles anteriors.  
Per a aquesta construcció o ampliació, la documentació a incorporar per l'expedient serà la reflectida en l'art. 46 Documentació de l'expedient de construcció, ampliació i reforma de cementeris de l'esmentat Decret.  
Per tant, haurà de quedar definit, d'acord amb el planejament vigent, el següent:  
- Que el sòl corresponent al dotacional vigent ja incloïa en el seu moment la superfície d'ampliació (sòl autoritzat) que es considera en la modificació puntual proposta.  
- En aquest cas, d'acord amb l'art. 44 del Decret de Policia Sanitària Mortuòria, no serà necessari l'estudi hidrogeològic.  
- Que, una vegada considerada la superfície d'ampliació, a partir d'aquella, tot incorporant el viari i FFCC existent, es compleix la directriu de l'art. 42, que aquest emplaçament garantirà un perímetre de protecció de 25 metres, quan existisca planejament, que ha d'estar qualificada de zona dotacional i lliure de tota classe de construccions.  
  
Pel que respecta a la resta de qüestions referides a la gestió urbanístiques que es troben afectades per l'ampliació del cementeri, tal com figura en la proposta i assenyala en el seu informe el servei competent en matèria d'urbanisme, el traçat de la via litoral, no definit gràficament en la proposta de la modificació del Pla general, encara que sí que definit quant al viari afectat pel seu traçat com a Xarxa Primària, haurà d'ajustar-se a les directrius i àmbit proposat tant per l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, com pel Pla d'Acció Territorial d'Infraestructura Verda del Litoral, que en el seu capítol VI (art. 17) recullen l'ordenació i gestió de la Via del Litoral de la Comunitat Valenciana.  
  
Igualment, en el Visor GVA es determina el traçat de la via pecuària a través del viari afectat per la modificació puntual, dins del règim jurídic legalment establit (Llei 3/2014, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana), que recorre la via urbana i que, per tant, compta amb l'ample corresponent a aquesta.  
Pel que respecta a l'ajust pel qual es reclassifica a Sòl No Urbanitzable de protecció l'afectat en el PP Alkabir, sobre el domini públic hidràulic corresponent a la xarxa hídrica que el travessa, comptarà en tot cas amb informe favorable de l'organisme de conca previ a l'aprovació definitiva, llevat que ja hi compte arran de la tramitació del pla parcial.  
  
Consultat l'inventari de jaciments arqueològics de l'òrgan competent en matèria de Patrimoni, s'observa que el cementeri figura entre aquests, si bé no se'n determina l'afecció que poguera derivar-se de l'ampliació, pel que se sol·licitarà l'informe a aquest òrgan competent en patrimoni històric.  
Per tant, en la mesura que limiten els anteriors efectes, es considera que la modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, suposa una modificació menor afectant una zona de reduïda extensió (corresponent a l'àmbit ja existent), en la qual es pretén, a més de qüestions de gestió urbanística, l'ampliació del cementeri en aquest àmbit, tot complint amb les directrius reglamentàries corresponents, la modificació proposada no afecta el model territorial ni representa efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta Conselleria, es pot determinar, respecte de la modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, que el procediment d'avaluació simplificada i les obligades determinacions que se'n deriven són suficients per a determinar que aquest pla especial no presenta efectes significatius addicionals sobre el medi ambient.  
G. Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb l'exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, corresponent continuar la tramitació d'aquesta modificació conforme al que s'estableix en el capítol III del títol III de la LOTUP, sempre que s'ajuste al descrit en la documentació presentada, així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals es tindran en compte les determinacions següents:  
1. Pel que fa estrictament a l'ampliació del cementeri, objecte principal de la present modificació puntual, s'ajustarà l'ordenació a la normativa sectorial i les determinacions del present informe en matèria de policia sanitària i mortuòria, és a dir, la superfície del cementeri i la seua ampliació com a dotacional de Xarxa Primària, així com el perímetre de 25 m, que haurà d'estar qualificat també com a zona dotacional i lliure de construccions.  
- Es procedirà a l'elaboració d'un estudi hidrogeològic, llevat que ja el pla general vigent incloga com a recinte autoritzat la zona a ampliar.  
  
2. Previ a l'aprovació definitiva s'obtindrà informe favorable del servei competent en matèria d'Ordenació del Territori, pel que respecta a la integració de la Via Litoral dins de les directrius del PATIVEL.  
  
3. Igualment s'haurà de comptar amb informe favorable en matèria de domini públic hidràulic, per part de l'organisme de conca, sobre l'afecció de la reclassificació d'ajust en el PP Alkabir, llevat que siga un ajust derivat de l'informe emès en el seu moment per l'organisme de conca en el Pla Parcial Alkabir.  
4. Es determinarà amb informe favorable del servei competent en matèria de patrimoni històric que no existeix afecció patrimonial en l'ampliació del cementeri proposada.  
5. Prèviament a l'aprovació definitiva, s'obtindrà informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge a l'Estudi d'Integració Paisatgística, fet que s'haurà d'acompanyar a la proposta del pla, definint al seu torn la Infraestructura Verda.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la comissió d'avaluació ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual del Pla general per a ampliació del cementeri del Campello, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en el citat informe.  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no escau cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de juny de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Catral (Alacant)  
Expedient: 67/2018-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en la sessió del 30 de maig de 2019, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Catral, en els termes següents:  
  
A. Documentació aportada  
En data 15 de novembre de 2018 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de Catral per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS) de Catral.  
Amb posterioritat, a requeriment del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, es rep el document inicial estratègic (DIE) del PMUS de Catral.  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document Inicial Estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
B. Planejament vigent  
El planejament municipal vigent és un Pla general aprovat mitjançant acord de la CTU de 26 de setembre de 1985. La seua homologació va ser aprovada definitivament en data 29 de juliol de 1999 (DOGV 3608, 20.10.1999). Cap dels dos instruments no va ser objecte d'avaluació ambiental.  
  
C. Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com es recull en la documentació aportada, el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS) de Catral té com a objectiu fonamental millorar la mobilitat del municipi d'una manera sostenible. Amb el present PMUS, es pretén racionalitzar la mobilitat d'una manera intel·ligent i eficient, amb la voluntat d'una incorporació progressiva dels mitjans de transport sostenibles enfront dels tradicionals alimentats per combustibles fòssils.  
El PMUS es planteja com a estratègia per a fomentar el transport i la mobilitat sostenible en la localitat, de manera que:  
- Permeta respondre a les necessitats bàsiques d'accessibilitat i desenvolupament de la ciutadania, empreses i societats, amb seguretat i de manera compatible amb la salut humana i el medi ambient, i fomente la igualtat dins de cada generació i entre generacions successives.  
- Resulte assequible, opere equitativament i amb eficàcia, oferisca una elecció de maneres de transport diferents i done suport a una economia competitiva, així com al desenvolupament local equilibrat.  
- Limite les emissions i els residus dins de la capacitat del territori per a absorbir-los, fomente les energies renovables i l'ús de transport poc contaminant, minimitzant l'impacte sobre l'ús del sòl, la qualitat de l'aire i la generació de sorolls.  
  
D. Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
El Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) té com a àmbit d'actuació tot el municipi, especialment el nucli urbà i aquelles vies de comunicació de competència municipal.  
D.2. Estudi d'alternatives  
El DIE presenta dues alternatives:  
- Alternativa 0: Situació actual. Absència de planificació de mobilitat sostenible.  
- Alternativa Realització del PMUS.  
Després de realitzar l'anàlisi i diagnòstic de la mobilitat del municipi de Catral, es defineix un pla de propostes d'actuació del PMUS segons un horitzó temporal que abasta des de 2019 a 2023, atesa la prioritat d'actuació, forma de finançament i de l'organisme que participa en l'execució de la mesura.  
D.3. Característiques de la proposta  
Es resumeixen a continuació les propostes presentades pel PMUS de Catral:  
1. Proposta número 1. Modificació ordenança de vehicles per a bonificar als menys contaminants.  
2. Proposta número 2. Flota municipal elèctrica.  
3. Proposta número 3. Estacions municipals de recàrrega elèctrica.  
4. Proposta número 4. Ampliació de la Xarxa Municipal Aparca-bicis.  
5. Proposta número 5. Línia d'ajudes per a la compra de bicicletes elèctriques.  
6. Proposta número 6. Campanya del foment de l'ús bicicleta.  
7. Proposta número 7. Manteniment i promoció dels itineraris per als vianants.  
8. Proposta número 8. A peu al col·le.  
9. Proposta número 9. Curs per al foment de la conducció eficient.  
  
10. Proposta número 10. Línia d'ajudes per a la instal·lació d'estacions de recàrrega en domicilis i comerços.  
11. Proposta número 11. Campanya de promoció de mitjans sostenibles per a anar al treball.  
12. Proposta número 12. Millora del transport públic.  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En el DIE s'indica que el PMUS, com a eina de la planificació de la futura mobilitat de Catral, estableix els reptes següents envers la mobilitat:  
- Saludable: promoure una mobilitat més activa que contribuïsca a la salut de la ciutadania i que combata els hàbits sedentaris  
- Segura: reduir la sinistralitat i gravetat dels accidents rebaixant la tensió en els desplaçaments i generant un clima de tranquil·litat.  
  
- Eficient: escurçar els temps entre les destinacions, evitant aglomeracions  
- Ecològica: una mobilitat basada en la descarbonització dels mitjans de transport i la reducció de la contaminació acústica  
- Inclusiva: buscant que la mobilitat no siga un element diferenciador, sinó útil per a la cohesió social i territorial  
  
E. Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmès a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
C. HABITATGE - SDG MOBILITAT - Serv. de Mobilitat Urbana 27/1/2018 21.03.2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ TERRITORI I PAISATGE - Serv. Ordenació d'Infraestructura Verda i Paisatge - PAISATGE 27/1/2018 30.05.2019  
C. AGRICULTURA, DT., CC i DR - SDG CANVI CLIMÀTIC I QUALITAT AMBIENTAL - Serv. de Lluita contra el canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació. 27/1/2018 07.12.2018  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en la web www.agroambient.gva.es/eae, juntament amb l'Informe Ambiental i Territorial Estratègic.  
  
F. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme a l'estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les Administracions Públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els Plans de Mobilitat Urbana Sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà, i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es duu a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les maneres de transport, apostant, fonamentalment, per aquells de major eficàcia ambiental i social: transport públic enfront del privat i maneres de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves maneres de transport com a mesures dissuasives. Per a això, haurà d'actuar-se sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents maneres de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les maneres més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en número com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SOTA2, material particulat PM), i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aqueix sentit s'expressa l'art. 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que: «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents, en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva, d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els anteriors criteris, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Catral en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que les propostes es plantegen fonamentalment en el nucli urbà de Catral, sense afecció al sòl no urbanitzable.  
El PMUS de Catral atén el que referent a competències administratives estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de Catral es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
Vistes les propostes del PMUS, cal fer la distinció següent:  
- Mesures tendents a conscienciar i promocionar una mobilitat sostenible, mitjançant la modificació d'ordenança de vehicles (Prop. núm. 1), les campanyes de foment d'ús de bicicleta (Prop. núm. 6), curs per al foment de la conducció eficient (Prop. núm. 9) i campanya per a la promoció de mitjans sostenibles per a anar al treball (Prop. núm. 11)  
  
- Mesures per al canvi modal cap a maneres més sostenibles, com poden ser la flota municipal elèctrica (Prop. núm. 2), estacions municipals de recàrrega elèctrica (Prop. núm. 3), ampliació de la xarxa municipal aparca-bicis (Prop. núm. 4), ajudes per a la compra de bicicletes elèctriques (Prop. núm. 5), ajudes per a instal·lació d'estacions de recàrrega elèctrica en domicilis i comerços (Prop. núm. 10).  
- Mesures de planificació i gestió de la mobilitat tendents a l'adaptació de l'espai públic a les noves necessitats de mobilitat sostenible i a la millora de l'oferta de serveis de transport, a través de la promoció d'itineraris per als vianants (Prop. núm. 7), els camins escolars (Prop. núm. 8) i la millora del transport públic (Prop. núm. 12).  
Encara que les propostes aportades manquen de concreció, cal estimar que, globalment, contribueixen als objectius perseguits del PMUS.  
  
El Servei de Mobilitat Urbana remet informe, rebut en data 21 de març de 2019, en el qual estima adequat l'àmbit i contingut del document del Pla de Mobilitat en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, indica que el document ha de ser completat amb les determinacions següents:  
1. Jerarquització de les vies urbanes en relació amb les diferents maneres de mobilitat, vianants, ciclistes, automòbils i transport públic.  
  
2. Disseny de seccions viàries de vies urbanes i dels accessos existents al nucli urbà des de la xarxa de carreteres, en relació amb la seguretat i eficàcia de la circulació de ciclistes i vianants.  
3. Establiment dels aspectes de l'ordenació urbanística en sòl urbà, que puguen tindre rellevància en l'estructura de la mobilitat municipal.  
  
4. Anàlisi, diagnòstic i propostes, si escau, de nous serveis de transport públic.  
Es requereix pel Servei de Mobilitat Urbana que el Pla de Mobilitat completat amb el desenvolupament dels aspectes adés indicats, haurà de ser remès a aquest Servei per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Catral, segons allò contemplat en l'article 10 de la Llei 6/2011 de Mobilitat.  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet informe, rebut en data 7 de desembre de 2018, indicant-s'hi:  
  
- El PMUS de Catral ha de ser coherent amb l'Estratègia Valenciana enfront del Canvi Climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la seua revisió (pendent d'aprovació), on es defineixen mesures en matèria de reducció de la mobilitat, distribució modal i vehicles.  
- Els municipis de menys de 20.000 habitants (com és el cas de Catral, amb 8.620 habitants en 2017), no tenen l'obligació de realitzar un Pla Acústic Municipal, però sí que han de realitzar estudis acústics associats als instruments de planejament.  
- El municipi de Catral queda inclòs en el Pla de Millora de la Qualitat de l'aire de la zona Aglomeració ES1013, aprovat l'any 2013. S'informa que, en relació als registres dels paràmetres de qualitat de l'aire, durant el 2017 no s'han registrat superacions dels valors establits en el Reial decret 102/2001. No obstant això, el valor d'ozó és elevat en l'àmbit estatal i, des de l'any 2014 al 2017, s'han registrat superacions del valor objectiu d'ozó a l'estació d'Elx-Agroalimentari.  
  
Per allò indicat en l'esmentat informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS de Catral, cal deduir que existeix coherència amb els objectius de l'Estratègia Valenciana enfront del Canvi Climàtic 2013-2020.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, remet informe, rebut en data 30 de maig de 2019, en el qual se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura amb el contingut que en aquest informe s'especifica.  
Tenint en compte l'anterior i analitzades les propostes del PMUS de Catral, s'entenen que, en el seu conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a les maneres de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.   
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic.  
4. Es fomenta el canvi modal cap a l'ús de vehicles amb noves tecnologies basades en els motors elèctrics, la qual cosa afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les maneres motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
No obstant això, cal realitzar les consideracions següents:  
1. Les propostes del PMUS de Catral que incideixen sobre la reurbanització de l'espai viari (carrers) per a la promoció d'itineraris per als vianants i escolars segurs, han de concretar-se amb major detall.  
2. Encara que Catral no té obligació de redactar un Pla Acústic Municipal, convé que s'establisca un procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada de la mobilitat urbana que, almenys, permeta deduir els nivells de recepció externs en les diferents àrees del municipi.  
3. En relació amb la proposta d'indicadors de seguiment, es realitzen les consideracions següents:  
- S'ha de concretar el valor inicial dels indicadors i quantificar l'objectiu a aconseguir.  
- Es troben a faltar indicadors de caràcter més ambiental, entre els quals caldria incloure:  
· Aquells que permeteren calcular la petjada de carboni de la mobilitat en el municipi de Catral (sobre la base de les emissions CO2), aspecte aquest que requeriria l'adopció d'una determinada metodologia de càlcul de la petjada de carboni en la mobilitat urbana de Catral, i periodicitat amb què calcular els indicadors.  
· Nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
4. Donada la dispersió dels usos residencials i productius en el terme de Catral, s'haurà d'estudiar, i si escau incloure, alguna proposta que a nivell de planejament evite l'increment d'aquesta dispersió, la qual cosa comportaria una menor mobilitat.  
  
G. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental, de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
H. Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Catral, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i atès que, d'acord amb els criteris de l'Annex VIII d'aquesta llei, la proposta del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Catral, no té incidència significativa en el model territorial del municipi de Catral, no afecta espais protegits ni forestals, les seues propostes afecten el sòl urbà i urbanitzable, i havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Catral, no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb l'exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Catral, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, corresponent continuar la tramitació del programa conforme a la seua normativa sectorial, amb el compliment de les següents determinacions:  
1. Atendre els aspectes requerits pel Servei de Mobilitat Urbana Sostenible en el seu informe, rebut en data 21 de març de 2019, per a completar el PMUS, i la seua posterior remissió a aquest Servei per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Catral.  
2. La redacció definitiva del PMUS de Catral concretarà els aspectes següents:  
1) Incorporar un capítol dedicat a la Infraestructura Verda amb el contingut que indica l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut en data 30 de maig de 2019.  
2) Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalent.  
3) Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat, i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
4) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir.  
5) Incorporar, si escau, criteris de mobilitat a considerar en les propostes de modificació de planejament que contribuesquen a la mobilitat sostenible i, especialment, per a evitar l'expansió dels espais dependents de l'automòbil.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de Catral, en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la proposta.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de quant antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de Catral, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en el citat informe.  
  
Notificar als interessats que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no escau cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de juny de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas».  
  
València, 18 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8590, del 12-07-2019 (2019/6659)

RESOLUCIÓN de 18 de junio de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 59/18-EAE El Campello y 67/18-EAE Catral.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8590

Fecha DOGV
:   12-07-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/6659

CVE


Fecha del documento
:   18-06-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Catral](javascript:void(0))
    * [Campello, el](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de junio de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 59/18-EAE El Campello y 67/18-EAE Catral. [2019/6659]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 59/18-EAE El Campello y 67/18-EAE Catral.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Objeto: modificación puntual del Plan general para la ampliación del cementerio en El Campello  
Trámite: evaluación ambiental estratégica de la modificación de Plan  
Promotor: Ayuntamiento de El Campello  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo  
Localización: El Campello (Alicante)  
Núm. expediente: 059/2018-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual del Plan General para ampliación del Cementerio de El Campello, en los siguientes términos:  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica.  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
  
B. Documento inicial estratégico  
B.1 Documentación aportada  
En fecha 5 de octubre de 2018, el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante remitió al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la Modificación Puntual del Plan General para la Ampliación del Cementerio de El Campello cuyo objetivo es, a efectos de que se produzca un pronunciamiento por parte del órgano ambiental:  
- La ampliación del cementerio existente, debido a su colmatación, mediante la recalificación y anexión de suelo colindante (clave P), para ampliar el número de unidades de enterramiento necesarias a corto plazo, estableciendo asimismo la reserva de suelo dotacional de 25 m libre de edificaciones, conforme establece el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat (modificado por el Decreto 195/2009) que aprueba el Reglamento por el que regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
La documentación remitida en soporte digital consiste en:  
- Borrador de la modificación puntual del Plan general para la ampliación del cementerio de El Campello.  
- Documento Inicial Estratégico.  
Revisada la documentación, se comunica la apertura del expediente (059/2018-EAE), en escrito de 5 de octubre de 2018.  
B.2 Información territorial.  
El municipio de El Campello, situado en la comarca de L'Alacantí en la provincia de Alicante, tiene una población de 27.604 habitantes (según el IVE a 01.01.2017), distribuidos en un núcleo de población principal y otros 13 de menor entidad. La superficie del término municipal es de 55,27 km². Se sitúa a una altitud de 26 msnm y a una distancia de 13 km de la capital de la provincia.  
Limita con los municipios de Aigües, Busot, Alicante, Mutxamel y Sant Joan d'Alacant al oeste; Orxeta y Villajoyosa al norte; el Mar Mediterráneo al este; y Alicante al sur.  
El término cuenta con 23 km de costa, destacando la playa de Muchavista (que es el nombre que recibe la continuación de la playa de San Juan, perteneciente a Alicante, en el término municipal de Campello) y la que se sitúa en el propio casco urbano. A medio camino entre las dos playas, desemboca el río Monnegre (llamado Riu Sec) en la Huerta de Alicante, cuyo caudal a su paso por Campello suele ser nulo, aunque puede canalizar avenidas en momentos de fuertes lluvias (riadas).  
En su litoral, son también muy conocidas la playa de la Calle del Mar, situada en el paseo marítimo (en el casco urbano), las calas de los Baños de la Reina, en la Isleta, y las calas de la Coveta Fumá ?núcleo de población del municipio de Campello, con una población aprox. de 1.060 hab. que sufre un importante desarrollo urbanístico desde hace algunos años?. La orografía de Campello es llana en su parte sur, mientras que la zona norte del término viene condicionada por las estribaciones del Cabezón de Oro, siendo el Alto del Blanquinar el punto más elevado del término municipal, con 455 msnm.  
Originalmente fue un pueblo de pescadores y de agricultores, pero el turismo, la construcción y otras actividades relacionadas constituyen actualmente las actividades económicas más importantes en el municipio.  
B.3. Planeamiento vigente  
El Plan General de El Campello fue aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 30 de julio de 1986 (BOP 27, 29, 30 de 1988/02/03-05-06). El 12 de abril de 2011 la Comisión Territorial de Urbanismo aprobó la revisión del plan general de El Campello (BOP 89-1, 2011/05/12), que la sentencia del Tribunal Supremo de 25 de abril de 2016, declaró nulo de pleno derecho, por lo que recuperamos la vigencia del Plan General de 1986. No consta que el Plan General fuera evaluado ambientalmente.  
En dicho plan se contempla una amplia superficie de equipamiento público con destino a la construcción del nuevo cementerio ubicada en la zona de la Sierra de la Ballestera, en la carretera de Busot. Esta ubicación, notablemente alejada del casco urbano, y con la única posibilidad de acceso por la CV-777, no cuenta en la actualidad con ningún medio de transporte público del que servirse, provocando que en estas circunstancias, la construcción de un nuevo cementerio resulte una alternativa viable a medio plazo, pero que exige un periodo de alternancia de ambas instalaciones, siendo por tanto compatible con la ampliación del establecimiento actual.  
B.4 Objeto y justificación de la propuesta de la modificación  
- Alcance y ámbito de la modificación.  
De acuerdo con el documento inicial estratégico y la documentación remitida, la modificación puntual de Plan general de ordenación urbana de El Campello, para dar cumplimiento a todos sus objetivos y mantener el equilibrio del Plan general a los efectos del cálculo del estándar dotacional global, ha establecido un ámbito con una superficie total de 819.002,47 m², que viene definido por:  
- Al norte: el barranco del Mesell;  
- Al Sur: la calle San Bartolomé, parte Vereda de la Playa y parte de la Vereda de San Juan a Aguas de Busot;  
- Al Oeste: el trazado de la antigua carretera nacional N-332;  
- Al Este: el litoral mediterráneo  
Dentro de este ámbito, se ven afectados suelos tanto urbanos como que el Plan General clasifica como urbanizables en ejecución (Plan parcial Alkabir y Plan parcial Poble Nou) y suelos urbanizables programados (Plan parcial La Mar).  
No obstante, en al análisis ambiental de la propuesta, el alcance se circunscribirá al ámbito del cementerio y los posibles efectos sobre el medio ambiente derivados de la propuesta, quedando las cuestiones urbanísticas definidas en el correspondiente informe del órgano competente así como en las determinaciones que se fijen por el mismo antes de la aprobación definitiva.  
- Descripción de la problemática sobre la que se actúa.  
El cementerio municipal de El Campello, está ubicado en la zona denominada Urbanización La Almadrava delimitado por las vías del Tram Alicante-Benidorm, la calle Cap de Pals y la Urbanización Llop Marí. Se trata de una parcela que ocupa una superficie aproximada de 9.504,64 m² calificada como Sistema de Equipamientos Públicos (Clave E1) en suelo urbano consolidado. Alrededor de este suelo, el Plan general vigente contempla una zona de Sistema de Parques y Jardines públicos (clave P) con una superficie total de 9.965,33 m².  
La situación de colmatación de esta instalación se viene advirtiendo por parte de los servicios técnicos municipales desde hace varios años. Desde su construcción, hace más de 60 años, se han realizado al menos 9 ampliaciones, contando en la actualidad con una capacidad de 1772 nichos y 361 panteones particulares.  
Las últimas ampliaciones se han producido en el año 2002 (125 nichos), en el año 2006 (172 nichos) y la más reciente en 2014 (155 nichos).  
En el momento actual, existen disponibles unos 116 nichos, propiedad del ayuntamiento, siendo la ocupación media aproximada de los últimos años de unos 24 nichos anuales.  
Todo esto nos lleva a la conclusión que de continuar con las mismas cifras, la capacidad del cementerio actual tiene un horizonte de 5 años.  
De esta forma, el Ayuntamiento de El Campello se plantea, por medio de una Modificación Puntual del Plan General, recalificar y anexionar suelo colindante (clave P) al cementerio para ampliar el número de unidades de enterramiento necesarias a corto plazo, estableciendo la reserva de suelo dotacional de 25 metros libre de edificaciones, conforme establece el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunidad Valenciana.  
  
Ordenación Propuesta Cementerio  
La presente modificación viene propiciada por la reciente sentencia del Tribunal Supremo que declaraba nulo de pleno derecho la revisión del Plan General de 2011 y que en el ámbito que nos ocupa proponía la ampliación del cementerio actual. Otro antecedente relevante, es sin duda, el Plan Parcial Llop Marí, instrumento de planeamiento que sirvió para la edificación del entorno próximo al cementerio y que estando sujeto a las correspondientes cesiones de viales y zonas verdes, en la actualidad no ha cumplido con sus obligaciones habiendo disfrutado de los derechos que tales obligaciones le conferían. Este planeamiento parcial también calificaba unos terrenos como zona deportiva sin edificabilidad, no estando claro en la legislación de 1956 que dichos terrenos deportivos fuesen de cesión obligatoria.  
A este respecto, el consistorio tramitó el correspondiente Proyecto de Reparcelación en el Ámbito del P.P. Llop Marí que preveía exclusivamente obtener aquellos suelos de vocación pública en el momento de su tramitación, es decir que fueran públicos tanto en el P.P. Llop Marí como en el PG 2011 (anulado por el Tribunal Supremo el PG 2011) se perdía la referencia espacial en la que se apoyaba el Proyecto de Reparcelación.  
La pretensión actual consiste en tramitar el Proyecto de Reparcelación de forma independiente del presente planeamiento, basándose en las obligaciones derivadas del Plan Parcial que permitió la edificación del ámbito «Llop Marí», y plantear una ordenación consecuente con dicho ámbito, pero que admita ciertas actuaciones privadas incompatibles con dicha ordenación equilibrando el resultado final.  
Por otro lado, hemos tomado como el entorno próximo del Plan Parcial «Llop Marí», el ámbito definido por la antigua carretera nacional 332, el barranco del Mesell, el litoral del Mar Mediterráneo y la Calle San Bartolomé. En dicho entorno, encontramos otros cuatro planeamientos parciales: el Plan parcial Alkabir; el Plan parcial Poble Nou; el Plan parcial «La Mar» y; el Plan Parcial «Mediterráneo».  
El Plan General de 1986 califica los dos primeros como Suelo Urbanizable en Ejecución (SUP/E), mientras que los otros dos se corresponden con sendos sectores de suelo urbanizable que se aprobaron durante la vigencia del PG1986.  
La presente modificación incorpora dichos sectores como zonas de nueva urbanización en la terminología del anexo IV de la Ley 5/2014, incluyendo las correspondientes fichas de zona, remitiendo la ordenación de esos ámbitos a los instrumentos que los desarrollaron.  
- Objetivos de la planificación  
Aunque como hemos señalado, la evaluación ambiental se va a centrar en los posibles efectos significativos sobre el medio ambiente que se podrían derivar de la ampliación del cementerio, de acuerdo con el documento inicial estratégico, la modificación Puntual de Plan General de Ordenación Urbana de El Campello, cuyo borrador acompaña al presente documento de inicio, tiene como objetivos los siguientes:  
· Ampliar la superficie destinada a cementerio municipal, regularizando el lindero este de la misma. Se ha optado por la definición de un lindero que compense superficialmente los suelos públicos municipales, pero que respete al menos dos de las instalaciones deportivas existentes: la pista de tenis y la piscina.  
· Definir el perímetro de protección de zona dotacional con destino a superficie viaria, zona verde o dotacional deportivo privado, libre de edificaciones residenciales, alrededor del cementerio, con un ancho de 25 m, que establece el art. 42.2 del Decreto 39/2005 del Consell de la Generalitat Valenciana.  
· Definir la red viaria prevista en el PG86 como red primaria, como Vía Litoral a los efectos de dar cumplimiento a la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana. Ajustando su trazado al objeto de producir la conexión con la Calle Cocentaina mediante la utilización del paso a distinto nivel del PP «La Mar», prolongando la Calle Dentol proveniente del PP La Mar hasta conectarla con la Avda Cova del Llop Marí.  
· Ajustar las alineaciones en el frente de la Calle Cabo de Palos, así como incorporar una zona verde en el frente de la misma.  
· Transformar en zona verde varias parcelas municipales destinadas a diversos usos dotacionales de la red secundaria, para compensar la reducción de zona verde que las anteriores nuevas calificaciones producen.  
· Transformar en viario público algunos terrenos considerados edificables por el Plan General de 1.986, para compensar la aparición de la zona deportiva privada.  
· Regularizar los límites del antiguo Plan Parcial «Alkabir», ajustándolos al efectivo Dominio Público Hidráulico, así como supresión de una conexión rodada poco viable sobre la confluencia de los dos barrancos, así como: ampliación de la zona verde litoral; nueva delimitación de las zonas verdes ajustadas a las efectivamente materializadas e; inclusión de un nuevo linde de la zona verde situada más al oeste ampliándola en las zonas más próximas a la edificación y reduciendo el espacio de la misma en la zona actualmente más alejada.  
- Suelo afectado por la modificación puntual  
El suelo afectado por la modificación está clasificado como suelo urbano, suelo urbanizable en ejecución y suelo urbanizable. Por lo que respecta al suelo clasificado como suelo urbano tiene las siguientes calificaciones de partida:  
  
Clave P Sistema de parques y jardines públicos anteriormente Zona Verde y Zona deportiva del Plan Parcial Llop Marí 9.965,33 m²  
Clave 13 Zona de edificación unifamiliar aislada anteriormente acceso viario Plan Parcial Llop Marí 302,97 m²  
Clave 15b Zona de ordenación anterior», zona de Pueblo Espanyol. 314,08 m²  
Clave V Sistema viario 141,86 m²  
  
  
El suelo afectado clasificado como suelo urbanizable en ejecución queda incorporado al Plan General de 1986 en virtud de la disposición final segunda de las NNUU del PG86, haciendo en nuestro ámbito referencia a los planes parciales Alkabir y Poble Nou. Las parcelas afectadas por esta modificación tienen la siguiente calificación en dichos instrumentos:  
  
Plan Parcial Alkabir  
Clave MU Edificación media densidad. Bloque abierto 52.100,24 m²  
Clave BU Edificación baja densidad. Viviendas unifamiliares 15.182,47 m²  
Clave P Sistemas de espacios libres. Zonas verdes 18.787,33 m²  
Clave V Sistema viario 1.268,89 m²  
Plan parcial Poble Nou  
Parcelas de servicios públicos necesarios. Depósito, depuradora y transformador 1.901,39 m²  
  
  
El suelo afectado clasificado como suelo urbanizable queda incorporado al Plan General de 1986 en virtud de las aprobaciones definitivas del plan parcial que lo desarrolla así como de su urbanización, apareciendo en nuestro ámbito referencia a los planes parciales SUP10 La Mar (BOP 1997/12/23) y SUP14 Mediterráneo (BOP 2002/12/07). Las parcelas afectadas por esta modificación tienen la siguiente calificación:  
  
Plan Parcial SUP10 La Mar  
Depósito de agua 333,07 m²  
Zonas deportivas 3.115,39 m²  
  
  
Esta modificación afecta a elementos de la Red Primaria, según lo establecido en el art. 24 de la LOTUP:  
- Amplia el cementerio actual existente.  
- Califica como vía litoral según la directriz 137 de la ETCV, la red primaria existente coincidente con la av. de la Almadraba y la av. de la Cova del Llop Marí, redefiniendo la conexión viaria de la zona, que se preveía mediante una conexión de la av. de la Cova de Llop Marí con la calle Cocentaina, que se realiza a través de la comunicación con la calle Dentoll y el paso inferior realizado en el Plan parcial La Mar, evitando un paso a nivel en la línea del ferrocarril.  
B.6 Selección de alternativas propuestas  
- Descripción alternativas  
Como antes se ha visto, el vigente Plan general, contempla una amplia superficie de equipamiento público con destino a la construcción del nuevo cementerio ubicada en la zona de la Sierra de la Ballestera, en la carretera de Busot.  
Esta ubicación, notablemente alejada del casco urbano, y con la única posibilidad de acceso por la CV-777, no cuenta en la actualidad con ningún medio de trasporte público del que servirse. Provocando que en estas circunstancias la construcción de un nuevo cementerio resulte una alternativa viable a medio plazo, pero que exige un periodo de alternancia de ambas instalaciones, siendo por lo tanto compatible con la ampliación del establecimiento actual.  
- Alternativa 0: ninguna actuación  
No modificar el Plan general, pasando a trasladar el cementerio a la ubicación prevista por el vigente PG86. Esta alternativa presenta una serie de inconvenientes que se describen a continuación:  
a. La ubicación de este suelo de equipamiento, alejada del casco urbano, implica, además de los gastos de construcción del nuevo cementerio, la implantación de todos los servicios necesarios para su funcionamiento.  
b. La accesibilidad urbana al suelo, únicamente está resuelta en la actualidad por la Carretera de Busot, y siempre con transporte privado, a diferencia de la ubicación actual, que cuenta con parada del TRAM y se encuentra en una ubicación integrada en la ciudad.  
c. El traslado de las instalaciones de cementerio a una ubicación tan deslocalizada respecto del casco urbano, podría generar cierto rechazo social.  
- Alternativa 1  
Consiste en recuperar la ordenación del Plan Parcial Llop Marí, para transformar toda la zona verde prevista en el mismo como ampliación del cementerio, salvo los terrenos que se encuentran a menos de 25 metros de la calificación residencial obrante, en dichos terrenos se plantea dejar la calificación de zona verde.  
- Alternativa 2  
Se plantea como una variante de la alternativa 1, que plantea no solamente recuperar la ordenación del Plan Parcial Llop Marí, sino que, dado que la zona verde municipal ha sido invadida parcialmente por instalaciones deportivas o sus espacios funcionales, propone una delimitación del ámbito que respete parte de esas instalaciones deportivas, pero que no produzca un perjuicio en el suelo municipal y por lo tanto, compense los espacios invadidos con espacios deportivos en el antiguo Plan Parcial «Llop Marí» y que el consistorio alberga dudas sobre si los mismos resultaban de cesión obligatoria con la legislación urbanística estatal de aplicación en el momento de su aprobación. Ante dicha circunstancias, se considera el supuesto más favorable para la Comunidad de Propietarios de Llop Marí, esto es, que los terrenos deportivos del PP Llop Marí no resultaban de cesión obligatoria.  
Estas instalaciones deportivas, que en el Plan General de 1986 se calificaron como zona verde, producen una reducción de las dotaciones públicas previstas en el PG86, que se propone compensar mediante la reclasificación a públicos de terrenos calificados como privados en dicho plan o en los planeamientos de desarrollo que se incorporaron al mismo.  
A su vez, la reducción de la zona verde existente en el entorno del cementerio en su totalidad, para evitar una reducción de la ratio de zonas verdes en nuestro ámbito, se compensa con la reclasificación como zonas verdes de varias dotaciones de los Planes Parciales Poble Nou, La Mar y Mediterráneo, mayoritariamente aumentando zonas verdes colindantes.  
- Alternativa 3  
Para compensar la disminución de las zonas verdes en el ámbito se ha estudiado la posibilidad de realizar la compensación, con zonas verdes más alejadas de nuestro ámbito. Pero dicha alternativa ha sido descartada pues se pretende compensar la pérdida de zona verde de forma que peatonalmente sea posible compatibilizar la sustitución.  
- Alternativa 4  
Se plantea como una ordenación que pretende compensar el déficit de aprovechamiento que implicaría la alternativa 2, mediante un aumento de aprovechamiento y cambio de uso de las 8 parcelas existentes al norte del acceso al mar dispuesto en el Plan Parcial Llop Marí. Teniendo en cuenta la afección de la franja de servidumbre de forma que un incremento de la edificabilidad en dicha zona compensase los perjuicios derivados de la modificación y el equilibro dotacional se produzca con la transformación de varios suelos dotacionales del entorno compensando la reducción de la zona verde.  
Respecto a la conexión del viario previsto como red primaria se han considerado varias alternativas:  
- Alternativa 0: no modificar el trazado actual de la red primaria, realizando una conexión a nivel en la prolongación de la av. de la Cova del Llop Marí, conectando con la c/ Cocentaina. Realizar un paso a nivel, no tiene ningún sentido, pues sería generar un punto conflictivo en el trazado viario y tranviario que en la actualidad no existe.  
- Alternativa 1: realizar un trazado a distinto nivel en ese mismo punto, no resulta viable. Exige un espacio tanto al este como al oeste del ferrocarril del que en la actualidad no disponemos. A su vez, no existe un tráfico rodado tan intenso, que no sea susceptible de ser absorbido por el paso a distinto nivel existente más al norte. Esta alternativa, sigue dejando a Parque Amerador, Alkabir Playa y al Plan parcial La Mar con un único acceso.  
- Alternativa 2: Consiste en conectar la av. de la Cova del Llop Marí, con la calle Dentol del Plan parcial La Mar, de modo que se prolongue la red primaria de comunicaciones y se conecte con la calle Cocentaina a través del paso a distinto nivel existente. Permitiendo una mayor eficiencia y economía de los recursos públicos, pues evita la realización del gasto en otro paso a distinto nivel. Esta alternativa permite la conexión viaria de Parque Amerador, Alkabir Playa y Plan parcial La Mar, por al menos dos puntos. Posibilita la transformación de dicha red primaria viaria en la Vía Litoral que reclama la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, posibilitando un trazado lo más próximo posible a la ribera marina.  
- Selección alternativa propuesta  
De las propuestas planteadas se prevé desarrollar por medio de una modificación puntual de Plan General de Ordenación Urbana de El Campello la alternativa 2, tanto en lo referente a la ampliación del cementerio como en lo referente al trazado del viario, que:  
- Permite la ampliación del cementerio actual, posibilitando una transición entre la nueva infraestructura y la presente, menos lesiva para los intereses del conjunto de la población.  
- Defiende los intereses públicos al preservar la superficie de zona verde prevista en el Plan parcial Llop Marí.  
- Conecta la red primaria viaria prevista en el PG86 evitando un peligroso paso a nivel.  
- Permite mantener parcialmente los usos deportivos que en la actualidad disfruta la CP Llop Marí.  
- Compensa la reducción de los suelos públicos en este ámbito con terrenos calificados como privados en el PG86.  
- Regulariza el perímetro del planeamiento en los límites con los Dominios Públicos afectados.  
- Compensa las zonas verdes con equipamientos ubicados dentro del SUP/E Poble Nou, y el suelo urbanizable ya gestionado, denominado, SUP/10 PP La Mar.  
Debemos especificar que la aparición de una zona dotacional deportiva privada (clave DOT-SQD\*-(E1)) de 2.990,15 m² se compensa con la reducción de los suelos edificables privados siguientes:  
- La calificación como viario de red primaria de 302,97 m² que cuentan con la calificación de Zona de Edificación Unifamiliar Aislada (clave 13).  
- La calificación como viario de red secundaria 314,08 m² que cuentan con la calificación de Zona de Ordenación Anterior (clave 15b).  
- La calificación como viario de red secundaria de tres porciones de suelo de 1247,06 m², 513,02 m² y 715,21 m² que cuentan con la calificación de Zona de Ordenación en Curso de Ejecución (clave 25) que nos remite a la ordenación del PP Alkabir que los califica como Residencial Dominante Zona Media Densidad (clave MU).  
Debemos señalar que los equipamientos utilizados previstos en el SUP/E Poble Nou son terrenos calificados como servicios urbanos que no han sido utilizados para tales fines.  
Por un lado la depuradora ha sido sustituida por la conexión a la red general de Saneamiento que cuenta con conexión a la EDAR Alacantí Norte y a la EDAR Orgegia.  
Por otro lado, el depósito de agua potable, ha sido sustituido por la conexión a la red de abastecimiento de agua potable municipal.  
Por último, el transformador ha variado su ubicación en función de los intereses de desarrollo de la compañía eléctrica.  
Se ha elegido los equipamientos D3 y D4, con destino a dotaciones deportivas y juegos, ya que al estar ubicados dentro de la zona de protección de costas, no permiten la construcción de instalaciones en ellos, y su conversión en zonas verdes, que permiten la instalación de juegos y la práctica de deportes, no merman la calidad de la urbanización.  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Atendiendo a los aspectos incluidos en el documento inicial estratégico y consultado el sistema de información geográfica de esta conselleria se aportan los siguientes aspectos ambientales que debieran tenerse en cuenta para la evaluación de los posibles efectos sobre el medio ambiente producidos por la ampliación del cementerio propiamente dicha:  
- Impactos sobre el medio físico  
Nos encontramos ante una modificación puntual para ampliación del cementerio de El Campello, debido a su colmatación, mediante la recalificación y anexión de suelo colindante (clave P), para ampliar el número de unidades de enterramiento necesarias a corto plazo, estableciendo asimismo la reserva de suelo dotacional de 25 m libre de edificaciones, conforme establece el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat (modificado por el Decreto 195/2009) que aprueba el Reglamento por el que regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
La cartografía SIOSE contempla ya en la zona el uso como cementerio del existente, rodeado de un discontinuo formado por zona verde y arbolado (40 %), Edificación de vivienda unifamiliar y aislada (35 %), viales y zonas peatonales sin vegetación (18 %) y suelo no edificado (7 %).  
- Impactos sobre el medio biótico  
Al encontrarse en suelo urbano y urbanizable no se producen impactos sobre el medio biótico.  
- Afecciones territoriales  
En el SNU del encauzamiento que linda con el PP Alkabir dada su entidad menor, se estará a lo que fije el órgano competente sectorial en materia de dominio público hidráulico.  
- Exposición a riesgos ambientales  
Los terrenos afectados por la modificación puntual no están expuestos a riesgo de deslizamiento, subsidencia o colapso. La erosión actual es muy baja (0-7 Tn/ha/año), mientras que la erosión potencial es baja (7-15 tm/ha/año), lógicamente por su carácter urbano. La vulnerabilidad a acuíferos es baja en todo el ámbito de la modificación, si bien no obstante será un elemento a tener en cuenta en lo que respecta a los condicionantes hidrogeológicos a considerar en la ampliación de acuerdo con la normativa en vigor.  
- Impactos sobre el patrimonio  
En cuanto a la posible afección sobre elementos del patrimonio, debería tenerse en cuenta y obtener pronunciamiento del órgano competente, dado que el cementerio se encuentra incorporado en el inventario de yacimientos arqueológicos.  
D. Consultas realizadas.  
Por parte de la dirección general competente, como órgano ambiental, se ha sometido a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en el art. 51 de la LOTUP, a fin de definir el contenido del estudio ambiental y territorial estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
19/11/18 13/02/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Servicio de Urbanismo. Dirección Territorial de Alicante.  
19/11/18 31/05/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
S.G. Ordenación del Territorio y Paisaje. Servicio Infr. Verde y Paisaje  
 21/03/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SG Ordenación del Territorio y Paisaje. Servicio O.T. PATRICOVA  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la web http://www.agroambient.gva.es/eae junto con el pronunciamiento ambiental.  
  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos de la presente modificación puntual del Plan general para ampliación de cementerio en El Campello, siguiendo los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende recalificar parte del terreno adyacente al cementerio a fin de ampliar el mismo como dotacional de Red Primaria, cumpliendo con las directrices normativas de los 25 metros de perímetro de protección libre de edificaciones.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
- Urbanismo  
El 13 de febrero de 2019 se recibe el informe del Servicio de Urbanismo de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración, que se incorpora a la documentación remitida desde dicho Servicio Territorial al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica. En el mismo, desde el ámbito de sus competencias, respecto a cuál deba ser el órgano ambiental y territorial en el presente procedimiento, a su juicio, debe tenerse en consideración que parte de las cuestiones que se plantean afectan al suelo no urbanizable. Así sucede con la redelimitación del ámbito del plan parcial Alkabir y con la consideración de la vía pecuaria que atraviesa el ámbito. Por tanto, al no afectar exclusivamente a la ordenación del suelo urbano el los términos antes indicados, el órgano ambiental y territorial deberá ser el autonómico.  
En todo caso, el informe se centra fundamentalmente desde el punto de vista urbanístico en la afección de la ampliación a suelos urbanos y urbanizables y el ajuste de los estándares que afectan a los distintos suelos por desarrollar, y se determina lo siguiente:  
1. Deberán clarificar el criterio seguido para la inclusión de los suelos dotacionales en la tabla que justifica el cumplimiento del mantenimiento del equilibrio entre las dotaciones públicas y el aprovechamiento lucrativo. Si solo se incluyen aquellos suelos cuya calificación varía, resulta que hay varios de ellos que se mantienen; y si se incluyen todos los suelos dotacionales del ámbito, hay suelos dotacionales no reflejados.  
2. No son coherentes las descripciones efectuadas en la memoria justificativa respecto a la infraestructura verde con la justificación del cumplimiento de las determinaciones del artículo 63.3 de la LOTUP. Por ejemplo, no queda claro qué se modifica respecto a la parcela D5 del plan parcial La Mar, que tampoco se califica como zona verde en los planos de ordenación.  
3. La propuesta resulta confusa en cuanto al carácter de la dotación deportiva en el plan parcial Llop Marí. Por un lado, no se clarifica si se trataba o no de un suelo de cesión obligatoria en el citado plan parcial y por otro, aunque se parte de la hipótesis de que se trata de suelo privado, se plantea compensar su calificación como suelo dotacional privado con la calificación de suelos privados como dotacionales en el ámbito del plan parcial Alkabir.  
4. Según el informe de viabilidad económica no resulta necesario que el Ayuntamiento adquiera onerosamente las parcelas calificadas como equipamiento por la presente modificación. Ahora bien, si se califican como dotacionales las parcelas de aparcamiento en el plan parcial Alkabir se deberán obtener, por lo que el informe anterior deberá contemplar dicha necesidad. Del mismo modo respecto al vial que se califica en la zona de Pueblo Español, del que no se indica con claridad si es de titularidad pública o privada.  
5. Las fichas de zona de los ámbitos de suelo urbanizable desarrollados no reflejan exactamente la ordenación contenida en los respectivos planes parciales aprobados. Así, y solo a modo de ejemplo, se incorporan nuevos usos compatibles. Deberá justificarse suficientemente si se producen o no incrementos de edificabilidad. Téngase en consideración, además, que las fichas de zona urbanizada propuestas no son objeto de la modificación y no se justifica en el documento ni su necesidad ni su contenido.  
6. La redacción que se dé a las Normas Urbanísticas que se incorporan mediante la presente modificación deberá tener en consideración que las mismas van a incorporarse a las Normas Urbanísticas del Plan General, por lo que redacciones tales como «zonas verdes modificadas o de nueva creación» resultarían ininteligibles.  
7. Los planos de ordenación propuesta deben reflejar la zona Vía Litoral.  
8. Deberá incorporarse en la ordenación del ámbito la vía pecuaria que lo atraviesa, con el régimen jurídico legalmente exigido.  
- Infraestructura Verde y Paisaje  
El servicio competente en materia de Infraestructura Verde y Paisaje emite informe de fecha 31 de mayo de 2019 en el que concluye que la modificación propuesta para el Plan General de Campello debería ir acompañada de un Estudio de Integración Paisajística, definiendo a su vez la Infraestructura Verde, en los términos expresados en el informe, teniendo en cuenta, entre otras cuestiones, los siguientes criterios particulares:  
a. El objeto del instrumento de paisaje que acompañe a esta modificación es analizar sus efectos sobre el carácter y la percepción del paisaje y establecer las medidas para evitar o mitigar los posibles efectos negativos, siendo un Estudio de Integración Paisajística el adecuado con las exigencias contempladas en el anexo II LOTUP cuyas medidas de integración paisajística y coste de implementación se incorporarán a la modificación del plan.  
b. En lo que se refiere a la Vía Litoral se deberá tener en cuenta lo establecido en el artículo 17 del PATIVEL, respecto de su ordenación y gestión.  
c. El Plan incorporará la delimitación y caracterización de la Infraestructura Verde, que incluirá, al menos, los espacios que considere relevantes para formar parte de la misma por sus funciones de conexión e integración paisajística de los espacios urbanos con los elementos de la infraestructura verde situados en el exterior de los espacios urbanos propiciando la interconexión ambiental y de recorridos, entre otros con la Vía del Litoral.  
- Ordenación del territorio  
El informe de 21 de marzo de 2019, del Servicio de Ordenación del Territorio señala que la Modificación Puntual no se encuentra afectada por riesgo de inundación.  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) se considera lo siguiente:  
La modificación puntual tiene por objeto la ampliación del cementerio y la consideración del perímetro de protección correspondiente de acuerdo con las directrices reglamentarias que más adelante se señalarán. El cementerio, de acuerdo con la cartografía del Visor GVA según el Plan General vigente de 1986 tanto la superficie del cementerio como su posible ampliación se considera a efectos de ordenación estructural como suelo urbano de carácter dotacional, quedando el viario (al NW) y la via de FFCC (al NE) limítrofes englobadas dentro del suelo urbano residencial.  
Tal y como señala el informe del órgano competente en materia urbanística, al margen de las cuestiones meramente de ordenación urbanística en suelo urbano y urbanizable y la incorporación a la normativa urbanística, desde el punto de vista de afección a la ordenación estructural que pueda tener efectos territoriales o ambientales, tan solo se señalan tanto el adecuado trazado de la Vía Litoral, como el de la vía pecuaria que ya traviesa el ámbito, así como la reclasificación derivada del ajuste en el Plan parcial Alkabir que afecta a dominio público hidráulico y que trata de ajustar la ordenación al mismo como suelo no urbanizable.  
En todo caso, la determinación de efectos significativos sobre el medio ambiente objeto del presente informe se centrará básicamente en la posible afección de la ampliación del cementerio sobre aquel. Básicamente, se tendrán en cuenta las directrices especificadas en el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat (modificado por el Decreto 195/2009) que aprueba el Reglamento por el que regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, en el que se prescribe en el caso de ampliación del cementerio:  
  
Artículo 42. Emplazamiento de los cementerios de nueva construcción  
1) El emplazamiento deberá adecuarse a lo previsto en el planeamiento urbanístico.  
2) En todo caso, el emplazamiento deberá garantizar un perímetro de protección de 25 metros que, cuando exista planeamiento, debe estar calificado como zona dotacional, y libre de toda clase de construcciones.  
  
Artículo 44. Ampliación de cementerios existentes  
1) La ampliación de un cementerio previamente autorizado está sujeta a los mismos requisitos de emplazamiento exigidos a los de nueva construcción.  
2) A los efectos de este Reglamento, se entiende por ampliación de cementerios toda modificación que comporte aumento de superficie o la ampliación del número total de unidades de enterramiento. El resto de modificaciones tiene el carácter de reforma.  
3) El estudio hidrogeológico referido en el artículo anterior únicamente será exigible en el caso de que la ampliación del cementerio se haga fuera del recinto existente ya autorizado.  
4) La reforma de cementerios no está sujeta a las normas de emplazamiento reguladas en los artículos anteriores.  
Para dicha construcción o ampliación, la documentación a incorporar por el expediente será la reflejada en el art. 46 «Documentación del expediente de construcción, ampliación y reforma de cementerios» del mencionado decreto.  
Por tanto, deberá quedar definido que de acuerdo con el planeamiento vigente lo siguiente:  
- Que el suelo correspondiente al dotacional vigente ya incluía en su momento la superficie de ampliación (suelo autorizado) que se considera en la modificación puntual propuesta.  
En dicho caso, no será, de acuerdo con el art. 44 del Decreto de Policía Sanitaria Mortuoria, necesario el estudio hidrogeológico.  
- Que, una vez considerada la superficie de ampliación, a partir de la misma incorporando el viario y FFCC existente, se cumple la directriz del art. 42 de que dicho emplazamiento garantizará un perímetro de protección de 25 metros que, cuando exista planeamiento, debe estar calificado como zona dotacional, y libre de toda clase de construcciones.  
Por lo que respecta al resto de cuestiones referidas a la gestión urbanísticas que se encuentran afectadas por la ampliación del cementerio tal y como figura en la propuesta y señala en su informe el servicio competente en materia de urbanismo, el trazado de la vía litoral, no definido gráficamente en la propuesta de la modificación del Plan General aunque sí definido en cuanto al viario afectado por el trazado de la misma como Red Primaria, deberá ajustarse a las directrices y ámbito propuesto tanto por la Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana, como por el Plan de Acción Territorial de Infraestructura Verde del Litoral que en su capítulo VI (art. 17) recogen la ordenación y gestión de la Vía del Litoral de la Comunidad Valenciana.  
Igualmente, en el Visor GVA se determina el trazado de la via pecuaria a través del viario afectado por la Modificación Puntual, dentro del régimen jurídico legalmente establecido (Ley 3/2014, de Vias Pecuarias de la Comunitat Valenciana), que recorre la via urbana y que por tanto cuenta con el ancho correspondiente a la misma.  
Por lo que respecta al ajuste por el cual se reclasifica a suelo no urbanizable de protección el afectado en el PP Alkabir sobre el dominio público hidráulico correspondiente a la red hídrica que lo atraviesa, contará en todo caso con informe favorable del organismo de cuenca previo a la aprobación definitiva, salvo que ya cuente con el mismo a raíz de la tramitación del plan parcial.  
Consultado el inventario de yacimientos arqueológicos del órgano competente en materia de Patrimonio, se observa que el cementerio figura entre los mismos, si bien del mismo no se determina la afección que pudiera derivarse de la ampliación por lo que se solicitará el informe a dicho órgano competente en patrimonio histórico.  
Por tanto en la medida que limiten los anteriores efectos, se considera que la modificación puntual del Plan general para ampliación del cementerio de El Campello supone una modificación menor afectando a una zona de reducida extensión (correspondiente al ámbito ya existente), en la que se pretende, además de cuestiones de gestión urbanística, la ampliación del cementerio en dicho ámbito cumpliendo con las directrices reglamentarias correspondientes, la modificación propuesta no afecta al modelo territorial ni representa efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta conselleria, se puede determinar, respecto de la modificación puntual del Plan general para ampliación del cementerio de El Campello que el procedimiento de evaluación simplificada y las obligadas determinaciones que de él se deriven son suficientes para determinar que dicho plan especial no presenta efectos significativos adicionales sobre el medio ambiente.  
G. Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual del Plan general para ampliación del cementerio de El Campello de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a lo establecido en el capítulo III del título III de la LOTUP, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y los informes emitidos respecto a los que se tendrá en cuenta las siguientes determinaciones:  
1) Por lo que respecta estrictamente a la ampliación del cementerio, objeto principal de la presente modificación puntual, se ajustará la ordenación a la normativa sectorial y las determinaciones del presente informe en materia de policía sanitaria y mortuoria, es decir, la superficie del cementerio y su ampliación como dotacional de Red Primaria, así como el perímetro de 25 m, que deberá estar calificado también como zona dotacional y libre de construcciones.  
Se procederá a la elaboración de un estudio hidrogeológico, salvo que ya el plan general vigente incluya como recinto autorizado la zona a ampliar.  
2) Previo a la aprobación definitiva se obtendrá informe favorable del servicio competente en materia de ordenación del territorio por lo que respecta a la integración de la Vía Litoral dentro de las directrices del PATIVEL.  
3) Igualmente se deberá contar con informe favorable en materia de dominio público hidráulico por parte del organismo de cuenca sobre la afección de la reclasificación de ajuste en el PP Alkabir, salvo que sea un ajuste derivado del informe emitido en su día por el organismo de cuenca en el Plan parcial Alkabir.  
4) Se determinará con informe favorable del servicio competente en materia de patrimonio histórico que no existe afección patrimonial en la ampliación del cementerio propuesta.  
5) Previo a la aprobación definitiva se obtendrá informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje al Estudio de Integración Paisajística que se deberá acompañar a la propuesta del plan, definiendo a su vez la Infraestructura Verde.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la la modificación puntual del Plan general para ampliación del cementerio de El Campello en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la Modificación puntual del Plan general para ampliación del cementerio de El Campello, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 4 de junio de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: evaluación ambiental del Plan de movilidad urbana sostenible  
Promotor: Ayuntamiento  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: Catral (Alicante)  
Expediente: 67/2018-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Catral, en los siguientes términos:  
  
A. Documentación aportada  
En fecha 15 de noviembre de 2018 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del ayuntamiento de Catral para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Catral.  
Con posterioridad, a requerimiento del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, se recibe el documento inicial estratégico (DIE) del PMUS de Catral.  
La documentación aportada, es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentación queda constituida por los siguientes documentos:  
1. Documento Inicial Estratégico (DIE)  
2. Borrador del Plan de movilidad urbana sostenible  
  
B. Planeamiento vigente  
El planeamiento municipal vigente es un Plan general aprobado mediante acuerdo de la CTU de 26 de septiembre de 1985. Su homologación fue aprobada definitivamente en fecha 29 de julio de 1999 (DOGV 3608, 20.10.1999). Ninguno de los dos instrumentos fue objeto de evaluación ambiental.  
  
C. Plan de movilidad urbana sostenible: objeto y justificación  
Tal como se recoge en la documentación aportada, el Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Catral tiene como objetivo fundamental el mejorar la movilidad del municipio de un modo sostenible. Con el presente PMUS se pretende racionalizar la movilidad de un modo inteligente y eficiente con la voluntad de una incorporación progresiva de los medios de transporte sostenibles frente a los tradicionales alimentados por combustibles fósiles.  
El PMUS se plantea como estrategia para fomentar el transporte y la movilidad sostenible en la localidad, de modo que:  
- Permita responder a las necesidades básicas de accesibilidad y desarrollo de la ciudadanía, empresas y sociedades, con seguridad y de manera compatible con la salud humana y el medioambiente, y fomente la igualdad dentro de cada generación y entre generaciones sucesivas.  
- Resulte asequible, opere equitativamente y con eficacia, ofrezca una elección de modos de transporte diferentes y apoye una economía competitiva, así como el desarrollo local equilibrado.  
- Limite las emisiones y los residuos dentro de la capacidad del territorio para absorberlos, fomente las energías renovables y el uso de transporte poco contaminante, minimizando el impacto sobre el uso del suelo, la calidad del aire y la generación de ruidos.  
  
D. Características del Plan de movilidad urbana sostenible  
D.1. Ámbito de la propuesta  
El Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) tiene como ámbito de actuación todo el municipio, en especial el casco urbano y aquellas vías de comunicación de competencia municipal.  
D.2. Estudio de alternativas.  
El DIE presenta dos alternativas:  
- Alternativa 0: Situación actual. Ausencia de planificación de movilidad sostenible.  
- Alternativa Realización del PMUS.  
Tras realizar el análisis y diagnóstico de la movilidad del municipio de Catral, se define un plan de propuestas de actuación del PMUS según un horizonte temporal que abarca desde 2019 a 2023, atendiendo a la prioridad de actuación, forma de financiación y del organismo que participa en la ejecución de la medida.  
D.3. Características de la propuesta.  
Se resumen a continuación las propuestas presentadas por el PMUS de Catral:  
1. Propuesta número 1. Modificación ordenanza de vehículos para bonificar a los menos contaminantes.  
2. Propuesta número 2. Flota municipal eléctrica.  
3. Propuesta número 3. Estaciones municipales de recarga eléctrica.  
4. Propuesta número 4. Ampliación de la red Municipal Aparcabicis.  
5. Propuesta número 5. Línea de ayudas para la compra de bicicletas eléctricas.  
6. Propuesta número 6. Campaña del fomento del uso bicicleta.  
7. Propuesta número 7. Mantenimiento y promoción de los itinerarios peatonales.  
8. Propuesta número 8. A pie al cole.  
9. Propuesta número 9. Curso para el fomento de la conducción eficiente.  
10. Propuesta número 10. Línea de ayudas para la instalación de estaciones de recarga en domicilios y comercios.  
11. Propuesta número 11. Campaña de promoción de medios sostenibles para ir al trabajo.  
12. Propuesta número 12. Mejora del transporte público.  
D.4. Efectos previsibles del PMUS en el medio ambiente.  
En el DIE se indica que el PMUS, como herramienta de la planificación de la futura movilidad de Catral,establece los siguientes retos para con la movilidad:  
- Saludable: promover una movilidad más activa que contribuya a la salud de la ciudadanía y que combata los hábitos sedentarios  
- Segura: reducir la siniestralidad y gravedad de los accidentes rebajando la tensión en los desplazamientos y generando un clima de tranquilidad  
- Eficiente: acortar los tiempos entre los destinos evitando aglomeraciones  
- Ecológica: una movilidad basada en la descarbonización de los medios de transporte y la reducción de la contaminación acústica  
- Inclusiva: buscando que la movilidad no sea un elemento diferenciador, sino útil para la cohesión social y territorial  
  
E. Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA CONSULTA INFORME  
C. VIVIENDA - SDG MOVILIDAD - Serv. De Movilidad Urbana 27/1/2018 21.03.2019  
C. VIVIENDA - SDG ORDENACION TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación de Infraestructura Verde y Paisaje - PAISAJE 27/1/2018 30.05.2019  
C. AGRICULTURA, MA, CC y DR - SDG CAMBIO CLIMÁTICO Y CALIDAD AMBIENTAL - Serv. de Lucha contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación 27/1/2018 07.12.2018  
  
  
Los informes recibidos se publican en la web www.agroambient.gva.es/eae junto con el informe ambiental y territorial estratégico.  
  
F. Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los Planes de Movilidad Urbana Sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
- Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
- La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos salubles (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana,cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Catral en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, de que las propuestas se plantean fundamentalmente en el casco urbano de Catral, sin afección al suelo no urbanizable.  
El PMUS de Catral atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Catral se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Vistas las propuestas del PMUS cabe hacer la siguiente distinción:  
- Medidas tendentes a concienciar y promocionar una movilidad sostenible, mediante la modificación de ordenanza de vehículos (Prop. núm. 1), las campañas de fomento de uso de bicicleta (Prop. núm. 6), curso para el fomento de la conducción eficiente (Prop. Núm. 9) y campaña para la promoción de medios sostenibles para ir al trabajo (Prop. núm. 11)  
- Medidas para el cambio modal hacia modos más sostenibles, como pueden ser la flota municipal eléctrica (Prop. núm. 2), estaciones municipales de recarga eléctrica (Prop. núm. 3), ampliación de la red municipal de aparcabicis (Porp. núm. 4), ayudas para la compra de bicicletas eléctricas (Prop. núm. 5), ayudas para instalación de estaciones de recarga eléctrica en domicilios y comercios (Prop. núm. 10).  
- Medidas de planificación y gestión de la movilidad tendentes a la adaptación del espacio público a las nuevas necesidades de movilidad sostenible y a la mejora de la oferta de servicios de transporte, a través de la promoción de itinerarios peatonales (Prop. núm. 7), los caminos escolares (Prop. núm. 8) y la mejora del transporte público (Prop. núm. 12).  
Aunque las propuestas aportadas adolecen de concreción cabe estimar que, en su global, contribuyen a los objetivos perseguidos del PMUS.  
El Servicio de Movilidad Urbana remite informe, recibido en fecha 21 de marzo de 2019, en el que estima adecuado el ámbito y contenido del documento del Plan de movilidad en relación con las determinaciones de la Ley 6/2011, de movilidad de la Comunitat Valenciana.  
No obstante, indica que el documento debe ser completado con las siguientes determinaciones:  
1. Jerarquización de las vías urbanas en relación con los diferentes modos de movilidad, peatones, ciclistas, automóviles y transporte público.  
2. Diseño de secciones viarias de vías urbanas y de los accesos existentes al núcleo urbano desde la red de carreteras en relación con la seguridad y eficacia de la circulación de ciclistas y peatones.  
3. Establecimiento de los aspectos de la ordenación urbanística en suelo urbano, que puedan tener relevancia en la estructura de la movilidad municipal.  
4. Análisis, diagnostico y propuestas, si procede, de nuevos servicios de transporte público  
Se requiere por el Servicio de Movilidad Urbana que el Plan de Movilidad completado con el desarrollo de los aspectos arriba indicados deberá ser remitido a dicho Servicio para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Catral, según lo contemplado en el artículo 10 de la Ley 6/2011 de Movilidad.  
El Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, remite informe, recibido en fecha 7 de diciembre de 2018, indicándose:   
- El PMUS de Catral ha de ser coherente con la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020, aprobada por el Consell de la Generalitat el 22 de febrero de 2013, y su revisión (pendiente de aprobación), en donde se definen medidas en materia de reducción de la movilidad, distribución modal y vehículos.  
- Los municipios de menos de 20.000 habitantes (como es el caso de Catral, con 8.620 habitantes en 2017) no tienen la obligación de realizar un Plan Acústico Municipal, pero sí han de realizar estudios acústicos asociados a los instrumentos de planeamiento.  
- El municipio de Catral queda incluido en el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona Aglomeración ES1013, aprobado en el año 2013. Se informa que, en relación a los registros de los parámetros de calidad del aire, durante el 2017 no se han registrado superaciones de los valores establecidos en el Real decreto 102/2001. No obstante, el valor de ozono es elevado en el ámbito estatal y desde el año 2014 al 2017 se han registrado superaciones del valor objetivo de ozono a la estación de Elx-Agroalimentari.  
  
Por lo indicado en el mencionado informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, en relación con las propuestas realizadas por el PMUS de Catral, cabe deducir que existe coherencia con los objetivos de la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, remite informe, recibido en fecha 30 de mayo de 2019, en el que se solicita la incorporación al PMUS de un capítulo dedicado a la infraestructura con el contenido que en dicho informe se especifica.  
Teniendo en cuenta lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Catral, se entienden que, en su conjunto, dichas medidas:  
1. Colaboran a una mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público.  
4. Se fomenta el cambio modal hacia el uso de vehículos con nuevas tecnologías basadas en los motores eléctricos, lo que favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
No obstante, cabe realizar las siguientes consideraciones:  
1. Las propuestas del PMUS de Catral que inciden sobre la reurbanización del espacio viario (calles) para la promoción de itinerarios peatonales y escolares seguros debe concretarse con mayor detalle.  
2. Aunque Catral no tiene obligación de redactar un Plan Acústico Municipal, conviene que se establezca un procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada de la movilidad urbana que al menos permita deducir los niveles de recepción externos en las distintas áreas del municipio.  
3. En relación con la propuesta de indicadores de seguimiento, se realizan las siguientes consideraciones:  
- Se debe concretar el valor inicial de los indicadores y cuantificar el objetivo a alcanzar.  
- Se echa en falta indicadores de carácter más ambiental, entre los que cabría incluir:  
· Aquellos que permitieran calcular la huella de carbono de la movilidad en el municipio de Catral (en base a las emisiones CO2), aspecto este que requeriría la adopción de una determinada metodología de cálculo de la huella de carbono en la movilidad urbana de Catral, y periodicidad en la que calcular los indicadores.  
· Nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.  
4. Dada la dispersión de los usos residenciales y productivos en el término de Catral, se deberá estudiar, y en su caso incluir, alguna propuesta que a nivel de planeamiento evite el incremento de esta dispersión, lo que conllevaría una menor movilidad.  
  
G. Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
H. Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Catral, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del planeamiento.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Catral no tiene incidencia significativa en el modelo territorial del municipio de Catral, no afecta a espacios protegidos ni forestales, sus propuestas afectan al suelo urbano y urbanizable y habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Catral no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:   
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Catral, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del programa conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. Atender los aspectos requeridos por el Servicio de Movilidad Urbana Sostenible en su informe, recibido en fecha 21 de marzo de 2019, para completar el PMUS, y su posterior remisión a dicho servicio para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Catral.  
2. La redacción definitiva del PMUS de Catral concretará los siguientes aspectos:  
1) Incorporar un capítulo dedicado a la Infraestructura Verde con el contenido que indica el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje recibido en fecha 30 de mayo de 2019.  
2) Incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalente.  
3) Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
4) Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar.  
5) Incorporar, en su caso, criterios de movilidad a considerar en las propuestas de modificación de planeamiento que contribuyan a la movilidad sostenible y, en especial, para evitar la expansión de los espacios dependientes del automóvil.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la Plan de movilidad urbana sostenible de Catral en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Catral, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 4 de junio de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 18 de junio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML