Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8235, del 15-02-2018 (2018/951)

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 199/15-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8235

Data del DOGV
:   15-02-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/951

CVE


Data del document
:   24-01-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de gener de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 199/15-EAE. [2018/951]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 199/15-EAE.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de Pla d'acció territorial  
Promotor: Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Autoritat substantiva: Consell  
Localització: Comunitat Valenciana  
Expedient: 199 € 2015 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 26 d'octubre de 2017, va adoptar l'acord següent:  
  
Vista la proposta de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL), en els termes següents:  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
El 13 de setembre de 2017 la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge remet la proposta del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Els continguts d'aquests documents són els següents:  
- Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic amb els continguts de l'annex VII.  
- Certificat del procés de participació pública.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Pla de participació pública (s'hi inclou la justificació de com s'han pres en consideració en la proposta del pla).  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE i memòria justificativa).  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla (en l'EATE).  
  
- Justificació del compliment de les previsions legals pròpies del procés i anàlisi del compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigibles per a la formalització del pla d'acord amb la legislació aplicable (memòria justificativa).  
- Mesures de seguiment (en l'EATE i memòria justificativa).  
- Proposta de pla:  
- Memòria informativa.  
- Memòria justificativa.  
- Plans d'informació.  
- Plans d'ordenació.  
- Memòria econòmica.  
- Normativa.  
- Catàleg de platges.  
- Via del litoral.  
- Estudis complementaris: estudi de paisatge.  
  
Nota: En la normativa s'indica que s'elaborarà posteriorment i de manera independent un catàleg de proteccions.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental que s'ha seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 20/11/15  
Emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic. 28/04/16  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de la documentació exigible, durant un període mínim de 2 mesos. Ampliat termini fins a 31.01.2017  
Data de publicació en el DOGV: 11/11/16  
10/01/17  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i resta de la documentació exigible, durant un període mínim de 20 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 19/05/17  
Sol·licitud emissió DATE 13/09/17  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Informació territorial:  
L'espai litoral és un dels actius territorials més importants que té la Comunitat Valenciana. Segons els experts, més del 15 % del producte interior brut (PIB) valencià, i més del 85 % del valor afegit brut (VAB) procedent del sector turístic es genera en la franja de 500 metres mesurada des del límit interior de la ribera del mar.  
  
A més del seu valor econòmic, no ho és menys el seu valor ambiental o social. El litoral acull 10 parcs naturals, el 90 % de la superfície de les zones humides de més valor, 23 llocs d'interés comunitari, gran part del sòl agrícola d'alta capacitat productiva i alguns paisatges de rellevància regional.  
Des del punt de vista social, més del 80 % de la població de la Comunitat viu pròxima al litoral, en la denominada Cota 100, i el seu ús i gaudi és el més massiu i valorat pels ciutadans de la Comunitat Valenciana, tal com succeeix en gran part del territori nacional i de la Unió Europea.  
Si tenim en compte el planejament urbanístic dels primers 500 metres de costa des de la línia exterior de la ribera del mar, el 50 % és urbà o urbanitzable, el 44 % és sòl protegit per la legislació ambiental i el restant 6 % (1.000 ha) és sòl no urbanitzable de règim comú. Aquest sòl no urbanitzable de règim comú és relativament escàs però està localitzat de manera estratègica per a exercir les seues funcions territorials, ambientals i econòmiques dins de l'espai litoral.  
El que podríem considerar costa «verge» (trams amb ocupació per elements artificials per sota del 10 %) suposa el 22 % de la longitud de la línia de costa.  
  
B.1) Planejament vigent.  
En l'actualitat no hi ha cap planejament de caràcter territorial que afecte tot el litoral de la Comunitat Valenciana.  
Cada municipi ha ordenat de manera individualitzada el seu tram de costa per la qual cosa el planejament vigent en l'àmbit d'actuació d'aquest PAT és el propi de cada terme municipal. En la franja dels primers 2.000 metres des de la ribera del mar es troben els municipis següents:  
- Província de Castelló: Vinaròs, Benicarló, Peníscola, Alcalà de Xivert, Torreblanca, Cabanes, Orpesa, Benicàssim, Castelló de la Plana, Almassora, Borriana, Nules, Moncofa, Xilxes, la Llosa i Almenara.  
  
- Província de València: Benavites, Quartell, Canet d'en Berenguer, Sagunt, Puçol, el Puig de Santa Maria, la Pobla de Farnals, Massamagrell, Massalfassar, Albuixech, Albalat dels Sorells, Foios, Meliana, Almàssera, Alboraia, València, Sedaví, Alfafar, Massanassa, Sueca, Cullera, Tavernes de la Valldigna, Xeraco, Xeresa, Gandia, Daimús, Guardamar de la Safor, Bellreguard, Miramar, Piles i Oliva (nota: la normativa també inclou com a afectat Llocnou de la Corona).  
- Província d'Alacant: Pego, el Verger, els Poblets, Ondara, Dénia, Xàbia, el Poble Nou de Benitatxell, Teulada, Benissa, Calp, Altea, l'Alfàs del Pi, Benidorm, Finestrat, la Vila Joiosa, el Campello, Sant Joan d'Alacant, Alacant, Elx, Santa Pola, San Fulgencio, Guardamar del Segura, Torrevieja, Orihuela i Pilar de la Horadada.  
  
B.2) Antecedents. Resum del document d'abast.  
B.2.1) Alternativa proposada en el document consultiu.  
La proposta fixava dos àmbits d'actuació, un àmbit estricte que comprenia els primers 500 metres des del límit interior de la ribera del mar i un àmbit ampliat fins als 2.000 metres podent, en casos determinats, superar-se aquesta distància per a garantir la plena connectivitat territorial de la infraestructura verda del litoral amb l'interior del territori.  
Es desenvolupava en tres línies d'actuació:  
- L'establiment de categories de protecció i règim d'usos: es distingien 5 tipus de sòl:  
0) Sòls protegits per la legislació ambiental.  
1) SNU de protecció litoral (ZRP-NA): aquells que tenen més valors intrínsecs i que serveixen per a garantir la sostenibilitat de l'espai litoral. En aquests es mantindrà el seu caràcter rural. Les activitats d'interés públic necessitaran una autorització excepcional.  
2) SNU connectors del litoral (ZRC-AG1): proporcionen continuïtat i permeabilitat al territori. Aquests preferentment conservaran el seu caràcter rural, encara que poden acollir usos esportius i recreatius a l'aire lliure.  
3) SNU de regulació del litoral (ZRC-AG2): comprendrà aquells sòls no inclosos en les tres zones anteriors que es localitzen en els primers 500 metres des de la ribera del mar. Ací podrien localitzar-se campaments de turisme o equipaments de baixa densitat de manera justificada.  
4) SNU comuns del litoral (ZRC-AG3): comprendrà aquells sòls no inclosos en les tres primeres zones situats entre 500 i 2.000 metres de la ribera del mar. Es mantenen els usos i activitats permeses actualment. S'evitarà la implantació d'usos industrials per mitjà de DIC.  
  
- Definició d'un programa d'actuacions en àrees prioritàries: en una primera aproximació es van identificar 14 zones per a intervindre.  
- Establiment de les categories de platges. Els usos que es poden desenvolupar en la platja depenen de si són considerades platges naturals o platges urbanes per la qual cosa es procediria a elaborar un catàleg.  
B.2.2) Resum de determinacions a tindre en consideració assenyalades en el document d'abast.  
- Estudiar alguna alternativa considerant zones que caldria preservar a pesar dels costos econòmics que puga suposar, dins del marc del desenvolupament sostenible.  
- Ampliar la definició de la infraestructura verda fins als 1.000 metres de la ribera del mar, segons s'indica en l'ETCV.  
- Entre els objectius del PATIVEL incloure-hi la localització de la via litoral així com els parcs litorals.  
- Integrar en la planificació de la costa l'adaptació al canvi climàtic.  
  
- En la regulació normativa del PAT definir amb claredat els usos permesos i els prohibits.  
- Quant a l'ús de campaments de turisme, cal tindre la precaució que no es convertisquen en una substitució dels sòls urbanitzables que es pretenen eliminar.  
- Aclarir si es permetrà la creació de nous sectors de sòl urbanitzable.  
  
B.3) Continguts concordes amb el document d'abast.  
- Finalment s'han estudiat tres alternatives. L'alternativa 1 o no-actuació, que es descarta perquè suposaria la urbanització de les zones que no es troben protegides; l'alternativa 2 consistent en la desclassificació de tot el sòl urbanitzable que es trobe en estat bàsic rural, que es descarta pels costos indemnitzatoris que suposaria; l'alternativa 3 elegida per mitjà de la desclassificació selectiva (sòls urbanitzables sense programar) de manera que no s'hagen de costejar indemnitzacions.  
A aquesta última s'hi han afegit els sectors que fins i tot estar programats no s'urbanitzen en un termini de 10 anys. En el règim transitori del PAT s'hi ha inclòs aquesta possibilitat de manera que els sòls que no complisquen els terminis establits per a iniciar i finalitzar les obres d'urbanització es convertisquen en no urbanitzables.  
- S'ha inclòs com a zona d'actuació els 1.000 metres des de la ribera del mar.  
- S'han considerat els efectes del canvi climàtic actuant en dues direccions. Per un costat els sòls amb cotes inferiors al metre sobre el nivell del mar mantindran la seua condició de sòl rural o bé seran zones verdes, i per un altre costat es mantindran corredors ecològics des del litoral cap a l'interior.  
- S'ha realitzat un annex amb la proposta de traçat de la via litoral, i s'ha incorporat la xarxa de parcs litorals.  
- Segons les distintes qualificacions de sòl previstes s'ha establit el règim dels usos permesos.  
- La normativa regula els campaments de turisme definint les instal·lacions fixes permeses i impedint estades superiors a dos mesos.  
  
- S'han establit els criteris per a realitzar reclassificacions de sòl basant-se en criteris del desenvolupament sostenible (culminació desenvolupaments existents, ciutat compacta).  
  
B.4) Continguts d'acord amb l'annex VII de la LOTUP.  
- L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP.  
- A més conté una anàlisi dels canvis introduïts després de la primera participació pública (apèndix 1) i després de la segona participació pública (apèndix 2).  
  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
B.5.1) Objectius.  
- Definir i ordenar la infraestructura verda supramunicipal del litoral, protegint els seus valors.  
- Garantir la connectivitat ecològica i funcional entre el litoral i l'interior, evitant la fragmentació de la infraestructura verda.  
- Potenciar el manteniment dels espais lliures, evitant els continus edificats.  
- Garantir l'efectivitat de la protecció de les servituds del domini públic marítim terrestre, per a això es mantindran en estat rural els sòls afectats per aquesta servitud.  
- Aconseguir una major qualitat del litoral, i en particular de la seua oferta turística afavorint els usos hotelers davant de l'habitatge de segona residència.  
- Harmonitzar el règim jurídic dels sòls de l'espai litoral.  
- Facilitar l'accessibilitat i la mobilitat de vianants i la ciclista en el litoral i en les seues connexions amb l'interior (via litoral).  
- Definir el catàleg de platges i la seua normativa.  
B.5.2) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
Per tractar-se d'un pla d'acció territorial les seues determinacions vinculen tot el planejament municipal vigent en l'actualitat i seran de compliment obligatori en aquests. No serà necessari que els municipis adapten el seu planejament al PAT, però sí que podran establir determinacions més restrictives si així ho desitgen.  
El pla fixa un àmbit estricte d'actuació, la franja de 500 metres d'amplària mesurats en projecció horitzontal terra a dins des del límit interior de la ribera del mar (coincidents amb la zona d'influència de la legislació estatal sobre costes), un àmbit d'ampliació o de reforç fins als 1.000 metres i un àmbit de connexió que s'estendrà fins als 2.000 metres per a garantir la connectivitat ecològica i funcional del litoral amb l'interior del territori.  
Per a la definició i regulació del sòl (quant a intensitat d'usos i activitats permeses) s'estableixen tres grans grups:  
- Sòls que disposen d'un règim ja establit o en tramitació. Són els sòls litorals amb protecció ambiental (ENP) o amb protecció territorial (EPT) establida per altres PAT (com el de l'horta).  
  
- Sòls no urbanitzables de protecció del litoral (tipus 1) i els sòls no urbanitzables de reforç del litoral (tipus 2). Són sòls amb importants valors que en general es troben oberts al mar (sense sòl urbanitzat en primera línia) o amb sòls sense programa aprovat, o en cas de tindre'l han transcorregut els terminis establits per a la seua execució per causa no imputable a l'Administració.  
A més com a zona de protecció les normes urbanístiques estableixen els corredors ecològics i funcionals (que es representen en la cartografia amb vectors). Són sòls l'ordenació dels quals serà concretada pel planejament municipal o territorial.  
- Sòls comuns del litoral, la resta de sòls fins a la franja de 1.000 metres. Aquests sòls es regeixen pel planejament municipal en vigor, encara que amb restriccions.  
  
Pels seus valors ambientals, culturals, paisatgístics, agrícoles, de protecció davant de riscos ambientals o territorials el pla delimita 52 zones de protecció litoral (14 a Castelló, 13 a València i 25 a Alacant). En la memòria justificativa s'hi inclouen les fitxes de totes aquestes.  
  
  
També es defineixen els «sòls transitoris» com aquells que tenen un programa d'actuació integrat aprovat però que no han completat les seues obres d'urbanització. A aquests se'ls concedeix un termini de 5 anys per a iniciar les obres d'urbanització i de 10 anys per a estar completament urbanitzat i en cas d'incompliment quedaran subjectes al règim establit pel pla. Arran de les al·legacions rebudes els sectors afectats s'incorporen a les fitxes:  
- Província de Castelló: 06 Torreblanca (Doña Blanca Golf- sectors 4, 7, 8, 9 i 10), 11 Borriana Sud (sector SUR-T-1 Sant Gregori).  
- Província de València: 16 El Puig Nord (sectors SP-3, SP-4, SP-5 i SP-6), 21 Cullera Vega del Xúquer (NPR-5 Vega Port), 23 Cullera Sud (sectors PRR8 a PRR11), 24 Tavernes de la Valldigna Sud (PPS-17 Marenys), 26 Gandia Sud (sector Ribera Sud del Serpis-Marenys de Rafalcaid).  
- Província d'Alacant: 50 Cala Mosca.  
  
Les superfícies que afecten les 52 zones delimitades són les següents:  
  
  
  
En el quadre següent s'indica el sòl urbanitzable previst en el planejament vigent i que resulta afectat pel PATIVEL:  
En la normativa es regula el règim dels usos del sòl permesos en els diferents àmbits delimitats. De manera resumida són els següents:  
  
- SNU de protecció litoral (litoral 1):  
- Nous usos miners que estiguen previstos en un instrument d'ordenació i gestió ambiental.  
- Activitats recreatives, culturals, educatives o esportives, quan la seua funcionalitat requerisca necessàriament la seua implantació en la franja costanera.  
- Dotacions públiques i infraestructures que necessàriament hagen de situar-se en aquest espai.  
- Zones verdes.  
- Zones d'acampada pública, on els seus serveis s'implantaran en edificacions existents o en noves de superfície inferior als 200 m².  
- Hivernacles amb una ocupació màxima del 40 % en parcel·la mínima de 2.000 m²  
- Usos agraris i casetes d'eines fins a 25 m² en parcel·la mínima de 5.000 m².  
- En edificacions existents: habitatges, restauració, allotjaments turístics, educatiu, comercial inferior a 100 m² i activitats d'interés públic vinculades a l'ús i gaudi del litoral. Només es permetrà l'ampliació de l'edificació fins a un 20 % si estan catalogats.  
  
- SNU de reforç del litoral (litoral 2):  
- Nous usos miners que estiguen previstos en un instrument d'ordenació i gestió ambiental.  
- Dotacions públiques, infraestructures, usos esportius i recreatius, incloent-hi camps de golf no vinculats a habitatges.  
- Usos hotelers i assistencials, amb 2 altures màximes d'edificació i una ocupació d'aquestes inferior al 10 %, mentre que l'ocupació dels usos complementaris serà inferior al 25 %, sense obres sobre rasant.  
  
- Campaments de turisme o assimilats sense instal·lacions permanents destinades a allotjaments. La seua superfície màxima serà de 15.000 m² i es permeten instal·lacions permanents per a elements comuns sense limitació.  
- Estacions de subministrament de carburants.  
- Usos agraris d'acord amb la legislació urbanística.  
  
- Sòl comú del litoral: es regeixen d'acord amb el planejament municipal amb limitacions, com ara:  
- No es podran classificar nous sòls urbans o urbanitzables fins que s'hagen consolidat per l'edificació el 70 % dels sòls urbans i urbanitzables existents en el seu àmbit. Aquesta limitació no s'aplica a dotacions públiques o usos productius no industrials.  
- Es prioritzaran els desenvolupaments contigus a teixits urbans o urbanitzables detallats almenys en un 35 % del seu perímetre.  
- S'incorporaran a les zones verdes les masses arborades o espais naturals d'interés existents.  
- Les zones verdes se situaran contigües al domini públic marítim terrestre o hidràulic.  
- No es permetran DIC de caràcter industrial o d'aparcament de vehicles.  
- No es permetran nous usos industrials excepte els vinculats a usos portuaris i logístics.  
  
Per a tot l'àmbit del pla s'estableix que els sectors amb ús dominant hoteler quedaran exempts de l'aplicació de l'índex màxim d'ocupació del sòl previst en l'ETCV.  
Es grafia la via litoral en quatre plànols, un per província (amb escales 1/30.000, 1/25.000 i 1/40.000) i un amb tota la Comunitat Valenciana. S'indica que la planificació urbanística i territorial la integrarà en la seua ordenació i gestió i es podran proposar alternatives per al seu traçat. En la dita cartografia se senyalitza la ubicació (sense delimitar-la) dels parcs litorals.  
En les fases inicials d'elaboració del pla una de les línies d'actuació principals eren els programes d'actuació en àrees prioritàries. En la proposta final presentada aquestes actuacions es preveuen en la disposició addicional segona de la normativa i estan encaminades preferentment a intervindre sobre l'SNU de protecció litoral.  
S'ha elaborat un catàleg de platges naturals i urbanes que conté les seues pròpies disposicions normatives. Per a la distinció d'un tipus o d'un altre s'ha tingut en compte el caràcter urbanitzat o rural dels terrenys contigus al domini públic maritimoterrestre. També s'ha tingut en consideració el grau de protecció ambiental o la presència d'hàbitats o espècies.  
Finalment els 510,3 quilòmetres de costa s'han segmentat en 219 trams de platja, i s'han establit cinc categories per a classificar les platges:  
Natural d'especial protecció (N1): trams amb major valor ambiental (28 trams en 132,9 km).  
Natural protegit (N2): els que disposen de presència d'espècies catalogades, hàbitats costaners o formacions dunars en bon estat de conservació (47 trams en 100,8 km).  
Natural comú (N3): els que no reuneixen valors ambientals de rellevància i el sòl contigu no arriba als llindars per a ser considerat urbà (15 trams en 27,1 km).  
Urbà amb restriccions (U2): sòls urbans emplaçats en entorns protegits (42 trams en 62,6 km).  
Urbà (U1): sòls urbanitzats sense elements ambientals (87 trams en 186,9 km).  
El catàleg incidirà en les autoritzacions i concessions d'obres, instal·lacions, usos o activitats a implantar en la zona de domini públic. Sobretot en els plans d'usos de temporada que tramiten els municipis costaners. En resum la regulació d'usos serà:  
- Trams naturals:  
Permés: dutxes, passarel·les, xicotets tornejos esportius sense instal·lacions, expenedors de menjar de menys de 70 m² (20 tancats). En N3, zones de jocs, instal·lacions de seguretat i salvament.  
Prohibit: instal·lacions fixes, instal·lacions per a activitats nàutiques federades.  
Nota: els usos en N1 i N2 són els mateixos.  
  
- Trams urbans:  
Permés: dutxes, passarel·les, zones de jocs, instal·lacions de seguretat i salvament. Expenedors de menjar de menys de 300 m² (150 tancats).  
També permés: instal·lacions per a activitats nàutiques federades, celebració d'esdeveniments.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En la documentació s'hi incorpora el Pla de participació pública on es relacionen les activitats dutes a terme des que es va presentar el pla l'11 de novembre de 2015:  
- Activitats de subministrament i intercanvi d'informació, incloent-hi actes de presentació, jornades de treball amb col·lectius i ajuntaments o en els mitjans de comunicació.  
- Activitats de consulta i participació, sol·licitant informes les administracions competents i jornades de treball amb associacions i col·lectius.  
C.1) Fase de posada a disposició del públic  
La proposta del pla s'ha posat a disposició del públic en dues ocasions.  
En el primer període es van presentar 3.091 al·legacions de les quals 2.892 corresponien a particulars, 99 a col·lectius, 90 a ajuntaments i 10 a altres administracions.  
En el segon període es van presentar 1.505 al·legacions, de les quals 1.400 corresponien a particulars, 52 a associacions, 36 a ajuntaments i 17 a altres administracions.  
Durant ambdós períodes s'han presentat un total de 4.596 al·legacions, de les quals 4.292 són de particulars, 151 d'associacions i 153 d'administracions públiques o concessionaris.  
Resumidament es refereixen a:  
- Vulneració dels drets dels propietaris i la falta de mecanismes d'equidistribució o compensació.  
- Inseguretat jurídica (indefensió, l'Administració va contra els seus propis actes).  
- Extralimitació de competències.  
- Responsabilitat patrimonial.  
- Falta de motivació.  
- Incompliment d'altres normatives estatals o autonòmiques.  
- Peticions relatives a la proposta normatives.  
- Peticions relatives a les zones delimitades, són les més al·legades 32 Benissa, 27 Oliva Sud o 5 Alcalà de Xivert Sud.  
  
Arran de les al·legacions es van produir canvis en la proposta, que en resum van consistir en:  
- Realitzar les fitxes justificatives de cada una de les 52 zones.  
- Millora de la representació cartogràfica per a la qual s'ha seleccionat l'escala 1:20.000 per la seua precisió per a un document de caràcter territorial. Es rebutja l'opció de la seua representació a 1:10.000.  
- Introduir en la cartografia la línia d'afecció i de servitud de costes.  
  
- S'introdueix la possibilitat d'incloure els sòls litoral 1 i litoral 2 dins de la xarxa primària perquè puguen ser gestionats.  
- S'introdueix la possibilitat d'implantar zones d'acampada en els sòls litoral 1 i 2.  
- Ajustar les zones a límits recognoscibles en el territori.  
- Es modifiquen els límits de 36 de les 52 zones previstes.  
- S'ha elaborat una memòria econòmica.  
  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
La versió del pla elaborada d'acord amb el document d'abast es va sotmetre a consulta de les diferents administracions. Es va rebre resposta de les següents.  
  
  
Data informe Administració pública consultada  
  
23/01/17  
14/01/16   
24/11/16  
31/07/17  
16/08/17  
08/09/17 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* S. Gestió Espais Naturals Protegits  
\* Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
\* Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca  
\* Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca. Direcció Territorial València  
\* Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
  
23/06/17  
14/08/17  
24/08/17  
04/09/17  
24/07/17  
24/07/17  
29/05/17  
06/09/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori:  
\* Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
\* Servei d'Ordenació del Territori (Inundabilitat)  
\* Servei d'Ordenació del Territori (ETCV)  
\* Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
\* Servei Territorial d'Urbanisme de València  
\* Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
\* DG Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
\* Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes  
  
10/01/16  
02/12/16 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball:  
\* Direcció General d'Indústria i Energia  
\* Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló  
  
19/06/17 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
\* DG de Cultura i Patrimoni  
20/12/16   
09/07/17  
12/07/17  
18/12/15 Presidència de la Generalitat:  
\* Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
\* Agència Valenciana de Turisme  
Advocacia de la Generalitat  
12/11/16 Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
23/01/17 Federació Valenciana de Municipis i Províncies  
07/06/17 Direcció General de Carreteres de l'Estat  
03/08/17 Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar  
15/01/16  
06/07/17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
20/07/17 Confederació Hidrogràfica del Segura  
13/10/17 Direcció General d'Aviació Civil  
  
  
S'aporten dos informes, de 8 de maig i de 12 de setembre de 2017, de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, en què descriuen com s'han tingut en consideració els informes i al·legacions rebuts. En l'apartat 6 del Pla de participació pública també es realitza la dita anàlisi. Si bé la majoria dels informes rebuts són en sentit favorable, cal ressaltar algunes qüestions:  
- L'informe de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar no és de caràcter definitiu sinó que s'ha de tornar a sol·licitar informe prèviament a l'aprovació definitiva. S'assenyalen diverses correccions que han de realitzar-se en l'articulat de la normativa a fi de compatibilitzar-la amb la legislació estatal en matèria de costes.  
- La Subdirecció General de Ports, Aeroports i Costes emet un informe el 6 de setembre de 2017 en què assenyala diverses qüestions que cal corregir en la normativa perquè aquesta siga compatible amb la legislació sectorial en matèria de costes. En l'article 15 de la normativa del PATIVEL s'estableix un article relatiu a afeccions i servituds de la legislació de costes per a resoldre-ho.  
- La Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental en el seu informe de 8 de setembre de 2017 assenyala diverses qüestions:  
- Una excessiva ocupació i segellament de sòl provoca un augment del risc d'inundació i una disminució de la permeabilitat dels sòls, que produeix impactes sobre el clima i sobre la hidrologia.  
- En permetre's l'ús hoteler amb restriccions es pot generar una major superfície de sòl segellament elevada si es realitza de manera descontrolada.  
- La pujada del nivell del mar provocarà un augment en la inundació i una major erosió de les platges.  
- Si és necessari, el PATIVEL haurà d'adequar-se a un futur pla d'adaptació de la costa al canvi climàtic a la Comunitat Valenciana.  
  
- Si bé no consta en el Pla de participació pública, si que es troben en l'expedient informes favorables de 14 de gener i de 24 de novembre de 2016, del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal que donen per acomplit l'article 8.2 del PATFOR.  
  
- L'informe de l'Advocacia de la Generalitat de 18 de desembre de 2015 es refereix a la possibilitat de desclassificar sòl urbanitzable i urbà per mitjà de plans d'acció territorial i les seues conseqüències jurídiques i econòmiques.  
  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
Després de revisar els informes existents es va observar que el relatiu a l'afecció sobre la Xarxa Natura 2000 no s'havia emés per la qual cosa es va procedir a reiterar la sol·licitud.  
  
Data informe Administració pública consultada  
  
20/10/17 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* Subdirecció General del Medi Natural, S. Vida Silvestre  
  
  
- El 20 d'octubre de 2017 el director general del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental emet una resolució en què s'assenyala que el Pla no tindrà afecció sobre la Xarxa Natura 2000 i no haurà de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre aquesta.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
Es valora molt positivament els objectius proposats pel pla encaminats a preservar del procés urbanitzador els sòls oberts al mar, que eviten la consolidació de continus edificats al llarg del litoral de la Comunitat Valenciana.  
Finalment s'han elaborat plans d'ordenació, que delimiten 52 àmbits a preservar, i una normativa (amb 17 articles, 2 disposicions addicionals, 3 transitòries i una final) que regulen els usos a implantar al litoral.  
La memòria informativa i els plans d'informació contenen la definició de la infraestructura verda a escala regional del litoral de la Comunitat Valenciana. Aquesta s'ha utilitzat com a marc per a realitzar un diagnòstic del territori i avaluar els possibles conflictes amb els creixements previstos pel planejament vigent, i s'han concretat finalment els 52 espais que es pretenen preservar.  
Convé aclarir que els plans d'ordenació contenen únicament la classificació del sòl la protecció del qual es proposa a través del PATIVEL o que disposen d'un règim de protecció per la seua normativa sectorial:  
  
- Els 52 àmbits mencionats que es classifiquen com de protecció litoral (litoral 1) o de reforç del litoral (litoral 2).  
- Els corredors ecològics i funcionals l'ordenació concreta dels quals es posposa a futurs instruments).  
- ENP: els de protecció ambiental (regulats per la seua pròpia normativa de caràcter ambiental).  
- EPT: els espais de protecció territorial (sòls regulats per altres PAT).  
- Servituds de la legislació de costes.  
Es pot observar que d'aquests únicament els dos primers generen una nova incidència sobre el territori (més aviat el primer, ja que el segon es posposa a un futur), ja que la resta ja estaven creats pels instruments d'ordenació territorial, el planejament municipal o per la legislació existent.  
La classificació de la resta de sòls inclosos en l'àmbit del PAT no es grafia en els plans d'ordenació per la qual cosa s'entén que queden regulats pel planejament municipal vigent, excepció feta de la nova classificació -qualificació sòl comú del litoral que es defineix i regula en l'article 13 de la normativa.  
  
D.1) El sòl comú del litoral (art. 13) comprén els sòls en situació bàsica rural en la franja dels 1.000 metres que no s'ha classificat com ENP, EPT, litoral 1 o litoral 2, així com els sòls urbanitzables sense programar o que en cas d'estar programats haja transcorregut el termini per a la seua execució per causes no imputables a l'Administració.  
Aquest sòl en general es regula per la legislació urbanística i pel planejament urbanístic municipal, i s'han introduït algunes particularitats referents a:  
- Les maneres de realitzar les reclassificacions de sòl, que ara són més restrictives.  
- La localització de zones verdes, de manera que es facilite l'accés al litoral.  
- El manteniment de masses arborades i espais naturals d'interés.  
  
- La impossibilitat de crear nous sectors d'usos industrials, llevat que estiguen vinculats a usos portuaris i logístics.  
- La impossibilitat d'implantar noves DIC per a usos industrials o d'estacionament de vehicles.  
  
Totes aquestes actuacions es consideren positives i milloren la situació actual del medi ambient. L'absència de delimitació cartogràfica de l'àmbit d'aplicació d'aquestes particularitats és, en principi, un inconvenient, encara que pot estar justificada per la necessitat d'una anàlisi detallada de la situació de cada un dels sectors, la qual cosa excedeix l'objectiu i el contingut del pla, per la qual cosa el dit procés haurà de ser realitzat per cada un dels ajuntaments afectats.  
Així mateix s'ha de tindre en compte que aquesta qualificació afecta els sòls inclosos en la franja de 0 a 1.000 metres, amb la qual cosa els sòls inclosos entre la franja de 1.000 a 2.000 metres no tenen regulació en el PATIVEL i la seua ordenació serà concretada per altres instruments territorials o pel planejament municipal.  
Respecte a les limitacions per a reclassificar sòl cal assenyalar que no afecten tots els usos sinó que les dotacions i els usos productius no industrials (terciaris) queden exempts. És a dir, bàsicament seria aplicable als usos residencials i als industrials (portuaris i logístics, la resta estan prohibits). Cal puntualitzar que no s'impedeixen les reclassificacions de sòl sinó que es condiciona el moment en què es poden dur a terme (que s'haja consolidat per l'edificació el 70 % dels sòls urbans i urbanitzables existents en la franja dels primers 1.000 metres).  
  
  
D.2) Com a espais de protecció territorial (EPT) en els plans d'ordenació únicament s'ha grafiat l'àmbit del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'horta de València, PAT que fins hui no es troba aprovat definitivament.  
Com a tal, aquest àmbit no està reflectit en la normativa del pla. El més semblant seria el sòl regulat per l'article 7, sòls litorals regulats per altres plans d'acció territorial:  
«1. S'inclouen en aquesta categoria els sòls situats en l'àmbit d'aquest pla i regulats per altres plans d'acció territorial.  
2. Aquests sòls es regiran pel que estableix el pla d'acció territorial que ho regule, excepte en els àmbits definits com a sòl no urbanitzables de protecció litoral que quedaran regulats pel que disposa aquest pla.»  
  
En l'actualitat hi ha diversos PAT en tramitació i únicament dos PAT en vigor que poden incidir en l'àmbit d'aquest pla: el PATRICOVA i el PATFOR.  
Si bé el PATFOR té poca incidència en l'ordenació proposada, no ocorre el mateix amb el PATRICOVA, ja que nombroses àrees del litoral estan afectades per perillositat d'inundació.  
Convé, per tant, revisar la redacció de l'article 7 i introduir-hi les modificacions o matisacions pertinents per a evitar qualsevol interpretació errònia que induïsca a la no-aplicació del PATRICOVA quan la dita aplicació siga exigida per aquest.  
  
D.3) Els sòls litorals de protecció ambiental (ENP) es regulen en l'article 6 de la normativa. Aquests sòls es regiran per la seua pròpia legislació i pels seus instruments d'ordenació i gestió específics. En principi aquest PAT no introdueix variacions sobre aquests i no suposa incidència nova en el medi ambient.  
El PATIVEL, atenent criteris territorials estratègics, estableix, amb l'excepció dels sòls denominats transitoris, la preservació immediata dels sòls de protecció del litoral (1 i 2) dels processos urbanístics. Per a aquells SUNPL1 i 2 en els quals s'estableix la possibilitat de ser incorporats a processos urbanístics, d'acord amb els instruments de planificació i gestió ambiental, l'aprovació del PATIVEL comporta una indiscutible millora ambiental ja que suposa una protecció ambiental addicional.  
Es proposa no obstant això una modificació en la redacció de l'apartat 2 de l'article 6 a fi que no hi haja interpretacions errònies d'aquest.  
  
D'altra banda, en els àmbits regulats per instruments de planificació i gestió ambiental superposats amb sòls de protecció del litoral 1 i 2, tal com recull la normativa proposta en l'article 6.2, el règim d'usos és l'establit per la normativa ambiental i pels corresponents instrument de planificació i gestió ambiental.  
  
  
D.4) Els sòls no urbanitzables de protecció litoral (litoral 1) es regulen en els articles 8 i 9 de la normativa i estan grafiats en els plans d'ordenació. Aquests sòls han de romandre en situació bàsica de sòl rural, i poden formar part de la xarxa primària per a facilitar la seua gestió.  
  
Una de les causes per la qual es crea aquesta classificació és per a garantir la connectivitat ecològica i funcional entre els espais del litoral i de l'interior així com evitar la fragmentació de la infraestructura verda.  
  
Segons la normativa, també tenen la finalitat de protegir els valors ambientals, territorials, paisatgístics, culturals, educatius i de protecció davant de riscos. En les fitxes de cada zona hi ha un quadre justificatiu en què s'indiquen les causes de protecció.  
La major part de les zones delimitades resulten afectades per risc d'inundació per la qual cosa resultaria d'aplicació el PATRICOVA i els usos previstos en aquest.  
Igualment es permet la rehabilitació i adequació d'edificis existents per a destinar-los a nous usos sempre que estiguen legalment implantats o se sotmeten al procés de minimització d'impactes ambientals. Respecte a aquest últim aspecte cal assenyalar que la LOTUP només preveu la minimització per al cas de grups d'habitatges i no per a restaurants, allotjaments turístics o comerços tal com es pot desprendre de l'articulat.  
Aquest sòl ha de romandre en la situació bàsica de rural per la qual cosa la implantació de nous usos en aquest ha de complir els preceptes de la LOTUP per al sòl no urbanitzable. Es troba a faltar en l'articulat del PATIVEL la concreció de la intensitat d'ús, condicions edificatòries, o adaptació a l'entorn per a la construcció de noves edificacions, així com una referència al compliment de la legislació urbanística vigent.  
  
Respecte d'això, per a allotjaments turístics o restauració la legislació urbanística exigeix, per a aquells sòls sense valors dignes de protecció (sòl no urbanitzable comú), una separació de 5 quilòmetres amb sòl vacant amb qualificació apta per aquest. No obstant això no es fa menció d'aquesta distància en la normativa, per la qual cosa s'entén que no se li aplicaria l'excepció prevista en l'art.197.f.1 LOTUP, ja que no es justifica en la memòria ni en l'EATE.  
L'EATE pareix que s'ha elaborat pensant que en les finestres al mar es mantindrien en el seu estat actual no avaluant la possible incidència de la implantació de nous usos en aquest. Si es vol garantir la connectivitat ecològica i funcional entre els espais del litoral i de l'interior el més adequat és que es mantinga en el seu estat actual o que s'adopten mesures per a naturalitzar l'entorn, i no en sentit contrari permetent la implantació de nous usos.  
Per això s'ha d'assenyalar que el PAT podria introduir en aquesta qualificació nous usos respecte a l'ordenació vigent i per tant una possible incidència en el medi ambient els efectes de la qual no s'han avaluat. Perquè siga admissibles la proposta del PAT, aquest no pot incrementar els efectes ambientals respecte de la situació actual per a la qual cosa:  
- Es canviarà la redacció de l'article 7.2, de manera que prevalga la regulació d'usos establida pel PATRICOVA d'acord amb el que s'estableix en aquest.  
- La normativa del planejament municipal que siga més restrictiva quant als usos permesos, i la seua intensitat, prevaldrà sobre la del PATIVEL. Els ajuntaments podran tramitar modificacions de planejament per a adaptar-se al PATIVEL seguint el seu propi procediment d'avaluació ambiental.  
  
D.5) Els sòls no urbanitzables de reforç del litoral (litoral 2) es regulen en els articles 10 i 11 de la normativa i estan grafiats en els plans d'ordenació. La seua finalitat és millorar la protecció o amortir els impactes dels sòls no urbanitzables de protecció litoral. Igual que l'anterior, aquests sòls han de romandre en situació bàsica de sòl rural, i podran formar part de la xarxa primària per a facilitar la seua gestió.  
  
El nivell de protecció en aquests àmbits és menor que el litoral 1 per la qual cosa es permet la implantació d'un nombre més gran d'usos (camps de golf, estacions de servei, hoteler?).  
No s'entén la distinció realitzada entre el litoral 1 i el litoral 2 en funció de la distància al mar quan la finalitat ecològica d'ambdós espais és la mateixa, fer de connector entre el mar i l'interior. Pareix que des d'un punt de vista ambiental els usos d'ambdues zones haurien de ser els mateixos i més quan algunes de les àrees de litoral 2 serveixen per a enllaçar amb espais naturals situats en l'interior.  
No obstant això els àmbits delimitats com a litoral 2 són molt heterogenis, ja que alguns si que actuen com a connectors i altres com a zones de transició, o bé uns contenen nombroses edificacions que copen la capacitat d'albergar altres activitats mentre que altres zones es mantenen pràcticament sense edificacions.  
En qualsevol cas no s'ha avaluat la implantació d'usos en l'EATE per a cada porció de sòl litoral 2, per la qual cosa si són menys restrictius que els previstos en el planejament vigent podrien suposar una afecció afegida sobre el medi ambient. Perquè siguen admissibles no poden empitjorar la situació actual per a la qual cosa s'actuarà com en litoral 1:  
  
- La normativa del planejament municipal que siga més restrictiva quant als usos permesos, i la seua intensitat, prevaldrà sobre la del PATIVEL. Els ajuntaments podran tramitar modificacions de planejament per a adaptar-se al PATIVEL seguint el seu propi procediment d'avaluació ambiental.  
  
D.6) Alguns dels sòls situats en el litoral 1 o en el litoral 2 resulten afectats per la disposició transitòria primera i en els plans d'ordenació es denominen els sòls transitoris (\*).  
Aquests sòls corresponen a sectors de sòl urbanitzable que tenen un programa aprovat però que no s'han executat fins a la data.  
Si no es compleixen els terminis establits passarien a ser considerats sòl no urbanitzable, per la qual cosa el segellament del sòl seria menor i els efectes sobre el medi ambient serien positius.  
S'estableixen terminis per a l'inici i finalització de la urbanització que, en principi, es consideren excessius considerant el temps transcorregut des de l'aprovació de la major part dels sectors inclosos en aquest règim. Es recomana en conseqüència la reducció i l'ajust del termini d'inici i execució proposat en la normativa (DT 1a) a l'establit en la legislació vigent en el moment de la seua aprovació, llevat que existisquen altres criteris o motius que justifiquen el manteniment dels terminis establits.  
  
D.7) Un dels objectius del PAT és millorar la qualitat i funcionalitat dels espais del litoral ja urbanitzats i en particular d'una oferta turística de qualitat. Per a això es pren com a criteri afavorir els usos hotelers davant de l'increment del parc d'habitatges secundaris.  
  
Per a complir aquest objectiu s'introdueix en la normativa la disposició addicional primera:  
«En l'àmbit d'aquest pla, els sectors amb ús dominant hoteler quedaran exempts de l'aplicació de l'índex màxim d'ocupació de sòl previst en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana».  
La dita exempció no estableix limitacions al segellament del sòl no urbanitzable sense protecció de l'àmbit del PAT, és a dir, el situat en la franja compresa entre els 1.000 i 2.000 metres. Des del punt de vista del canvi climàtic, una excessiva ocupació i segellament del sòl provocaria un augment del risc d'inundació i una disminució de la permeabilitat dels sòls. Es produirien impactes immediats sobre el clima i la hidrologia local que a més són acumulatius sobre factors de major escala.  
  
A més la Comissió Europea ha considerat el tema de l'ocupació del sòl com un greu problema a escala de la UE. El segellament del sòl provoca una pèrdua irreversible de les funcions biològiques del sòl, tant a nivell de control de la infiltració/evaporació de l'aigua de pluja, com el control dels escolaments, la fragmentació de paisatges i hàbitats, així com la pèrdua definitiva de la producció d'aliments.  
Es considera adequat que es fomente l'activitat turística però ha de realitzar-se d'una manera sostenible de manera que no siga perjudicada la variable ambiental davant de la variable econòmica.  
Els límits al creixement establits en l'ETCV constitueixen part de la solució per a evitar o corregir el problema del segellament del sòl, i no es considera adequada la seua total eliminació. Els efectes de l'exempció no han sigut avaluats en l'EATE, per la qual cosa des del punt de vista ambiental, la incertesa ha de ser reduïda per mitjà de l'establiment, justificat, d'un llindar en la normativa. D'altra banda i a fi de no incrementar el grau d'incertesa sobre els efectes que l'aplicació de la dita norma puga produir sobre el medi ambient, es considera necessari establir expressament la consideració dels valors naturals o riscos naturals, molt diversos al llarg de tots els municipis del litoral, que limiten la lliure implantació d'activitats.  
  
En aquest sentit la mateixa ETCV preveu per a alguns àmbits, com els municipis situats en la franja intermèdia, la possibilitat d'aplicar un factor de correcció de flexibilitat de segellament del sòl per a activitats econòmiques que pot arribar fins al 100 %. Podria aplicar-se la dita tècnica i aquest mateix factor corrector al foment de la implantació d'activitats hoteleres en la franja litoral.  
No obstant això el dit llindar ha de ser considerat com un sostre i no com una meta, i cal concretar el % del factor corrector de la flexibilitat del segellament, cas a cas (sempre dins dels límits establits pel llindar), considerant la casuística especifica de cada un dels municipis que la sol·liciten (necessitat de més superfície per a la implantació d'usos hotelers, adaptació del planejament municipal a l'ETCV i a legislació vigent, el sòl urbanitzat pendent d'edificar i l'existència de sectors pendents de desenvolupament) i les característiques ambientals i territorials afectats per aquest.  
  
És recomanable, a més, l'establiment de normativa que afavorisca el canvi de qualificació de sectors urbanitzables previstos en el planejament vigent per a crear nous sectors hotelers, amb caràcter preferent a les reclassificacions que comporten un increment de segellament del sòl.  
  
D.8) S'ha aportat un annex relatiu a la via litoral en què s'indiquen els elements que la componen i la seua finalitat com a via de connectivitat ciclovianants. Al seu torn s'han incorporat plans amb el seu traçat (un per província) amb escales compreses entre 1/25.000 i 1/40.000.  
  
La normativa del PAT conté un article, el 17, amb la seua regulació en què s'indica que el seu disseny seguirà els criteris establits en l'ETCV (directriu 137) i que el seu traçat es podrà modificar amb instruments de planificació territorial i urbana.  
Els plans on s'ha grafiat la via tenen una escala inadequada i no es distingeix el seu traçat amb claredat. El lloc pel qual discorre és molt difícil de localitzar amb precisió atés que el seu ample ocupa un ampli front per l'escala del dibuix.  
Si es creu convenient que el traçat concret siga determinat per altres instruments de planificació caldria recollir-ho específicament en la normativa, i adoptar mesures per a garantir la seua continuïtat.  
  
En l'ETCV s'assenyala que el traçat procurarà utilitzar elements transitables existents, com ara camins rurals, sendes, vies pecuàries, passejos marítims, etc. També assenyala que la via litoral ha d'utilitzar-se per a relacionar la Ruta de les Torres Sentinella del Litoral, la Via Augusta, la Via Dianium o la Ruta Jaume I. Es desconeix si s'ha realitzat d'aquesta manera, ja que no es menciona en l'annex incorporat en el PATIVEL.  
Respecte als parcs litorals succeeix quelcom semblant on a causa de l'escala i grafisme utilitzat és dificultós determinar la seua localització en el territori.  
  
D.9) En relació a l'articulat previst en la normativa convé realitzar una sèrie de puntualitzacions:  
- Article 3.3. S'ha de verificar si a Llocnou de la Corona li és aplicable el pla (pel seu grau de consolidació i distància al mar).  
- Article 4.6. En l'últim paràgraf s'hi haurà d'afegir també l'òrgan ambiental, ja que la concreció de la via litoral o els ajustos superficials afecten l'ordenació estructural i podrien requerir el tràmit d'avaluació ambiental, d'acord amb el que estipula l'article 46,1.c LOTUP.  
- Article 6.2. quedarà redactat, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'apartat D.3 en els termes següents:  
Aquests sòls es regiran per la seua legislació i els seus instruments d'ordenació i gestió específics. La seua zonificació i règim d'usos els estableix la normativa ambiental i els instruments de planificació i gestió ambiental.  
No obstant això, quan l'àmbit coincidisca amb sòls de protecció del litoral 1 i 2 es mantindran, en tot cas, en situació bàsica rural preservant-los del procés urbanitzador.  
- Articles 9 i 11. La limitació establida que les edificacions no podran situar-se en pendents de terreny superiors al 25 % queda més clara si s'estableix com un apartat propi dins dels articles 9 i 11, més que com una condició de l'apartat 9.3 o del 11.3.  
- Article 9.3. S'hi inclourà la necessitat de sol·licitar informe en matèria d'agricultura prèviament a l'aprovació d'implantació de nous usos.  
- Article 9.4. Ha de quedar clar en la normativa que la minimització d'impactes ambientals en sòl no urbanitzable únicament és aplicable a habitatges existents.  
- Article 13.2.b. En un dels criteris per a reclassificar sòl s'estableix com a condicionant la consolidació del 70 % dels sòls urbans i urbanitzables en el seu àmbit. Ha de substituir-se «en el seu àmbit» per en la franja dels 1.000 metres del terme municipal perquè no siga tan imprecís. També ha d'aclarir-se que la comprovació del percentatge de consolidació ha de realitzar-se globalment, i no en funció del nou ús que es propose.  
  
D.10) En la memòria justificativa i en l'EATE s'analitzen els efectes del canvi climàtic sobre el litoral i s'adopta la decisió de mantindre com a sòl rural o com a zona verda de la Xarxa Primària els sòls que es troben per davall d'1 metre sobre el nivell del mar.  
S'ha aportat un pla que reflecteix els sòls que resultaran afectats, si bé s'ha realitzat a una escala tal que resulta molt difícil d'apreciar quins són, aspecte que hauria de ser millorat.  
La Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental ha emés un informe sobre aquesta matèria en el qual s'indica que s'elabora el Pla d'adaptació de la costa al canvi climàtic a la Comunitat Valenciana i que el PATIVEL haurà d'adaptar-se a les seues determinacions.  
  
D.11) No s'ha observat en l'expedient administratiu que s'haja donat resposta, de manera individualitzada, a les al·legacions presentades durant els dos períodes de participació pública.  
La Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge si que ha elaborat dos informes, de 8 de maig i de 12 de setembre de 2017, en els quals descriuen com s'han tingut en consideració els informes i al·legacions rebuts. Igual succeeix en el Pla de participació pública.  
  
  
D.12) Una vegada revisada la documentació s'han observat una sèrie d'errors materials que convé resoldre:  
- La suma de les superfícies indicades en les fitxes justificatives de les 52 zones no coincideix amb la indicada en els quadres de superfícies totals.  
- En la fitxa de la zona 50 caldrà incloure-hi el nom del sector afectat per la disposició transitòria primera tal com s'ha realitzat en la resta de zones (UE-2 del sector-D-1 Alameda del Mar).  
- La via litoral no té continuïtat en tota la costa (pròxim a cap d'Or o cap Cervera).  
- En els plans d'ordenació, quan es canvia d'un full a un altre s'ha observat que en alguns punts no solapen adequadament i queden trams sense representar i mancats per tant de classificació. (almenys s'ha apreciat a la Vila Joiosa, al costat del riu Amadorio).  
- En l'article10.1 afegir-hi als sòls litorals de protecció ambiental en la definició, ja que les àrees 7, 12 i 13 són contigus a aquests i no a sòls no urbanitzables de protecció litoral.  
  
D.13) Com a annex es presenta un catàleg de platges amb la seua pròpia normativa reguladora. En el qual es distingeixen 5 categories, tres de trams naturals i 2 de trams urbans. En si mateix aquest catàleg no és un pla dels previstos en l'article 46 de la LOTUP per la qual cosa no caldria sotmetre'l a avaluació ambiental estratègica. No obstant això, atés que s'ha incorporat al PATIVEL a fi d'avançar la seua tramitació es procedeix a realitzar les observacions següents:  
- Pel que fa a les platges naturals, la normativa és pràcticament la mateixa per a les tres categories que es proposen. Únicament es realitza una distinció per als trams N3 (els menys naturals) en l'article 16 i es permet la instal·lació d'elements desmuntables de caràcter permanent.  
  
- En l'article 18 relatiu a establiments expenedors de menjars i begudes en trams naturals s'hauria d'especificar que les instal·lacions no han de ser de caràcter fix. En l'article 19 s'indica que aquest és un ús no permés però quedaria més clar si també es puntualitza en l'article18.  
  
- En l'apartat 7 del catàleg s'inclou un quadre amb les mesures de precaució ambiental per a activitats i instal·lacions. Aquest quadre hauria de formar part de la normativa perquè es condiciona un major nombre d'activitats i queda garantida una adequada protecció del medi ambient.  
En aquest sentit, en 9 trams de platja N1 s'han localitzat aus que nidifiquen a la zona ocupada per les restes mareals, de manera que si s'actuara sobre aquestes restes es condicionaria la supervivència de l'espècie (vegeu informe del Servei de Vida Silvestre de 09.01.2017). Per això en aquests àmbits haurien de prohibir-se els establiments expenedors de menjar/beguda i la neteja amb maquinària.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
En l'apartat 11,3 de l'EATE s'inclouen les mesures previstes per al seguiment del pla. Es proposen una sèrie d'indicadors generals i una altra d'indicadors particulars, així com la realització d'informes de seguiment cada any.  
En l'apartat 9 de la memòria justificativa es proposen 11 indicadors de compliment del pla que haurien de ser realitzats als 5, 10 i 20 anys.  
  
Tant els indicadors particulars assenyalats en l'EATE com els de la memòria justificativa es consideren adequats. No obstant això, seria necessari afegir-hi cinc nous indicadors:  
a) Programes aprovats en els sòls de protecció litoral i en els de reforç litoral des de l'alçament de la suspensió per a elaborar nous programes fins al moment d'aprovació definitiva del PAT.  
b) Situació dels sectors afectats per la disposició transitòria primera, en què s'indique quins s'han executat i quins han quedat subjectes al règim establit pel pla.  
c) Seguiment de les activitats extractives, en què es comprove el seu estat de funcionament, els àmbits d'explotació i l'execució de la seua restauració.  
d) Superfície de parcs litorals  
e) Verificar els efectes del canvi climàtic i analitzar si són suficients les mesures preventives adoptades.  
  
Respecte als dos terminis d'elaboració dels informes proposats, s'opta per adoptar el termini màxim de quatre anys establit en l'article 56.3 per als plans d'àmbit municipal.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que disposa l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que s'han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral presentat per la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge el 13 de setembre de 2017, caldrà incorporar-hi, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. Basant-se en allò que s'ha assenyalat en l'apartat D.4, en els sòls no urbanitzables de protecció litoral (litoral 1) i l'apartat D.5 en els sòls no urbanitzables de reforç del litoral (litoral 2), la normativa del planejament municipal que siga més restrictiva pel que fa als usos permesos, i la seua intensitat prevaldrà sobre la del PATIVEL. Els ajuntaments podran tramitar modificacions de planejament per a adaptar-se al PATIVEL seguint el seu propi procediment d'avaluació ambiental.  
  
2. S'ha de revisar la redacció de l'articulat d'acord amb allò que s'ha assenyalat en l'apartat D.9.  
3. En aquest mateix sentit, s'ha de revisar la redacció de l'article 7 perquè no es generen dubtes sobre l'aplicació d'altres plans d'acció territorial en tot l'àmbit del PATIVEL, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'apartat D.4.  
4. S'ha de modificar la disposició addicional primera pels motius enunciats en l'apartat D.7, ajustant-la a la redacció següent:  
  
«Disposició addicional primera. Factor de correcció de flexibilitat del sòl per a activitats hoteleres.  
Es podrà aplicar un factor de flexibilitat del sòl per a activitats econòmiques, amb la finalitat establida en la directriu 101 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, de fins al 100 per cent, sempre que es justifique la necessitat de més superfície per a la implantació d'usos hotelers en la franja del terme municipal inclosa en l'àmbit complet del PATIVEL.  
El percentatge de factor corrector de flexibilitat de sòl serà concretat cas a cas en funció de l'avaluació de les característiques ambientals i territorials de l'àmbit d'actuació, de les alternatives que comporten un menor segellament de sòl i de l'adaptació del planejament municipal a l'Estratègia Territorial de la CV i a legislació vigent.»  
  
  
5. Les reclassificacions o, si és el cas, les requalificacions de sòl que es plantegen en el sòl comú del litoral portaran el seu propi procediment d'avaluació ambiental i no suposarà aquesta declaració que es done la viabilitat a aquestes.  
6. En l'àmbit de connexió (franja compresa entre els 1.000 i 2.000 metres) definit en l'article 3.1.c no s'ha concretat una regulació d'usos. Haurà d'indicar-se específicament que és aplicable el planejament municipal excepte els sòls afectats per l'article 12.  
7. S'haurà d'especificar per mitjà de quins instruments es concretarà el traçat de la via litoral i s'hauran d'adoptar mesures per a garantir la seua continuïtat. A més, en el mateix annex s'hauran d'assenyalar els elements transitables existents elegits així com la vinculació amb les rutes enumerades en la directriu 137.2.c de l'ETCV.  
8. Encara que siga de manera esquemàtica, perquè siga desenvolupat posteriorment pel planejament municipal, hauran de grafiar-se els parcs litorals en els plànols.  
9. En els sòls transitoris, els terminis previstos en la disposició transitòria primera es consideren en principi excessius, i es recomana la seua reducció en els termes indicats en l'apartat D6.  
10. Reflectir en els plànols d'informació els sòls que es troben per davall d'1 metre sobre el nivell del mar. Es realitzarà en sòls classificats com a no urbanitzables i s'assenyalarà en la normativa el seu règim bé com a sòl rural o com a zona verda de la Xarxa Primària. En els sòls urbanitzables que no tinguen aprovada l'ordenació detallada que resulten afectats, s'indicarà que hauran de tindre en compte l'afecció causada pel canvi climàtic per a realitzar aquesta. La concreció d'aquests haurà de realitzar-se en els instruments d'ordenació municipal atés el seu major grau de detall.  
S'haurà d'indicar que aquesta ordenació podrà modificar-se per a adaptar-se al futur Pla d'adaptació de la costa al canvi climàtic a la Comunitat Valenciana.  
11. El període d'elaboració dels informes de seguiment serà de 4 anys, i es verificaran els indicadors particulars de l'EATE, els 11 assenyalats en la memòria justificativa i els cinc descrits en l'apartat E d'aquesta declaració.  
12. S'han de corregir els errors materials observats i que es descriuen en l'apartat D.12.  
13. Prèviament a l'aprovació definitiva s'ha de remetre l'expedient a la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i el Mar per a l'emissió de l'informe que disposen els articles 112.a i 117.2 de la Llei de costes.  
14. En les platges N1 s'ha de prohibir la presència de gossos, la pràctica d'esports i/o activitats recreatives en l'arena, la celebració d'esdeveniments d'interés general amb repercussió turística, els establiments expenedors de menjar/beguda i la neteja amb maquinària entre l'1 de juliol i el 31 d'octubre.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici d'aquells que, si és el cas, siguen procedents en via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici d'aquells que siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent   
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a la qual es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL), i s'hauran d'incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
  
Cosa que li notifique per al seu coneixement i als efectes oportuns.  
  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, segons ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 7 de novembre de 2017.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de gener de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8235, del 15-02-2018 (2018/951)

RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 199/15-EAE.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8235

Fecha DOGV
:   15-02-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/951

CVE


Fecha del documento
:   24-01-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de enero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 199/15-EAE. [2018/951]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental y territorial estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 199/15-EAE.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Trámite: evaluación ambiental de plan de acción territorial  
Promotor: Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
Autoridad sustantiva: Consell  
Localización: Comunidad Valenciana  
Expediente: 199 € 2015 € EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 26 de octubre de 2017, adoptó el siguiente acuerdo:  
  
Vista la propuesta de la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral (PATIVEL), en los siguientes términos:  
El objeto de la declaración ambiental estratégica y territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 13 de septiembre de 2017 la Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje remite la propuesta del Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Los contenidos de estos documentos son los siguientes:  
- Expediente de evaluación ambiental y territorial:  
- Estudio ambiental y territorial estratégico con los contenidos del anexo VII.  
- Certificado del proceso de participación pública.  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas.  
- Alegaciones presentadas durante el plazo legalmente establecido.  
- Plan de participación pública (incluye la justificación de como se han tomado en consideración en la propuesta de plan).  
- Descripción de como se han integrado en el plan o programa los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de como se han tomado en consideración el documento de alcance y el estudio ambiental y territorial estratégico. (EATE y mem. justificativa).  
- Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del plan. (en el EATE).  
- Justificación del cumplimiento de las previsiones legales propias del proceso y Análisis del cumplimiento de los parámetros, determinaciones y documentos exigibles para la formalización del plan conforme a la legislación aplicable. (Memoria justificativa).  
- Medidas de seguimiento (en el EATE y memoria Justificativa).  
- Propuesta de plan:  
- Memoria informativa.  
- Memoria justificativa.  
- Planos de información.  
- Planos de ordenación.  
- Memoria económica.  
- Normativa  
- Catálogo de playas  
- Vía del litoral  
- Estudios complementarios: estudio de paisaje.  
  
Nota: en la normativa se indica que se elaborará posteriormente y de manera independiente un catálogo de protecciones.  
  
A) Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio 20/11/15  
Emisión del documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico 28/04/16  
Participación pública y consultas de la versión preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo mínimo de 2 meses. Ampliado plazo hasta 31.01.2017  
Fecha de publicación en el DOGV: 11/11/16  
10/01/17  
Participación pública y consultas de la versión preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo mínimo de 20 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 19/05/17  
Solicitud emisión DATE 13/09/17  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico.  
B.0) Información territorial:  
El espacio litoral es uno de los activos territoriales más importantes con los que cuenta la Comunitat Valenciana. Según los expertos, más del 15 % del Producto Interior Bruto (PIB) valenciano, y más del 85 % del Valor Añadido Bruto (VAB) procedente del sector turístico se genera en la franja de 500 metros medida desde el límite interior de la ribera del mar.  
Además de su valor económico, no lo es menos su valor ambiental o social. El litoral acoge 10 parques naturales, el 90 % de la superficie de los humedales de mayor valor, 23 lugares de interés comunitario, gran parte del suelo agrícola de alta capacidad productiva y varios paisajes de relevancia regional.  
Desde el punto de vista social, más del 80 % de la población de la Comunitat vive próxima al litoral, en la denominada Cota 100, y su uso y disfrute es el más masivo y valorado por los ciudadanos de la Comunitat Valenciana, tal y como sucede en gran parte del territorio nacional y de la Unión Europea.  
Si tenemos en cuenta el planeamiento urbanístico de los primeros 500 metros de costa desde la línea exterior de la ribera del mar, el 50 % es urbano o urbanizable, el 44 % es suelo protegido por la legislación ambiental y el restante 6 % (1.000 ha) es suelo no urbanizable de régimen común. Este suelo no urbanizable de régimen común es relativamente escaso pero está localizado de forma estratégica para ejercer sus funciones territoriales, ambientales y económicas dentro del espacio litoral.  
Lo que podríamos considerar costa «virgen» (tramos con ocupación por elementos artificiales por debajo del 10 %) supone el 22 % de la longitud de la línea de costa.  
  
B.1) Planeamiento vigente.  
En la actualidad no existe ningún planeamiento de carácter territorial que afecte a todo el litoral de la Comunidad Valenciana.  
Cada municipio ha ordenado de manera individualizada su tramo de costa por lo que el planeamiento vigente en el ámbito de actuación de este PAT es el propio de cada término municipal. En la franja de los primeros 2.000 metros desde la ribera del mar se encuentran los siguientes municipios:  
- Provincia de Castellón: Vinaròs, Benicarló, Peñíscola, Alcalà de Xivert, Torreblanca, Cabanes, Oropesa del Mar, Benicasim, Castellón de la Plana, Almazora, Burriana, Nules, Moncofa, Chilches, La Llosa y Almenara.  
- Provincia de Valencia: Benavites, Quartell, Canet d'en Berenguer, Sagunto, Puçol, El Puig de Santa Maria, La Pobla de Farnals, Massamagrell, Massalfassar, Albuixech, Albalat dels Sorells, Foios, Meliana, Almàssera, Alboraia, València, Sedaví, Alfafar, Massanassa, Sueca, Cullera, Tavernes de la Valldigna, Xeraco, Xeresa, Gandia, Daimús, Guardamar de la Safor, Bellreguard, Miramar, Piles y Oliva. (nota: la normativa también incluye como afectado a Llocnou de la Corona).  
- Provincia de Alicante: Pego, El Verger, Els Poblets, Ondara, Dénia, Jávea, Benitachell, Teulada, Benissa, Calp, Altea, L'Alfàs del Pi, Benidorm, Finestrat, Villajoyosa, El Campello, Sant Joan d'Alacant, Alicante, Elche, Santa Pola, San Fulgencio, Guardamar del Segura, Torrevieja, Orihuela y Pilar de la Horadada.  
  
B.2) Antecedentes. Resumen del documento de alcance.  
B.2.1) Alternativa propuesta en el documento consultivo.  
La propuesta fijaba dos ámbitos de actuación, un ámbito estricto que comprendía los primeros 500 metros desde el límite interior de la ribera del mar y un ámbito ampliado hasta los 2.000 metros pudiendo, en casos determinados, superarse esta distancia para garantizar la plena conectividad territorial de la infraestructura verde del litoral con el interior del territorio.  
Se desarrollaba en tres líneas de actuación:  
- El establecimiento de categorías de protección y régimen de usos: Se distinguían 5 tipos de suelo:  
0) Suelos protegidos por la legislación ambiental.  
1) SNU de protección Litoral (ZRP-NA): Aquellos que tienen mayores valores intrínsecos y que sirven para garantizar la sostenibilidad del espacio litoral. En ellos se mantendrá su carácter rural. Las actividades de interés público necesitarán una autorización excepcional.  
2) SNU conectores del litoral (ZRC-AG1): Proporcionan continuidad y permeabilidad al territorio. Estos preferentemente conservarán su carácter rural, aunque pueden acoger usos deportivos y recreativos al aire libre.  
3) SNU de regulación del litoral (ZRC-AG2): Abarcará aquellos suelos no incluidos en las tres zonas anteriores que se localicen en los primeros 500 metros desde la ribera del mar. Aquí podrían localizarse campamentos de turismo o equipamientos de baja densidad de manera justificada.  
4) SNU comunes del litoral (ZRC-AG3): Abarcará aquellos suelos no incluidos en las tres primeras zonas situados entre 500 y 2.000 metros de la ribera del mar. Se mantienen los usos y actividades permitidas actualmente. Se evitará la implantación de usos industriales mediante DIC.  
- Definición de un programa de actuaciones en áreas prioritarias: En una primera aproximación se identificaron 14 zonas para intervenir.  
- Establecimiento de las categorías de playas. Los usos que se pueden desarrollar en la playa dependen de sin son consideradas playas naturales o playas urbanas por lo que se procedería a elaborar un catálogo.  
B.2.2) Resumen de determinaciones a tener en consideración señaladas en el documento de alcance.  
- Estudiar alguna alternativa considerando zonas que habría que preservar a pesar de los costes económicos que pudiera suponer, dentro del marco del desarrollo sostenible.  
- Ampliar la definición de la infraestructura verde hasta los 1.000 metros de la ribera del mar, conforme se indica en la ETCV.  
- Entre los objetivos del PATIVEL incluir la localización de la vía litoral así como los parques litorales.  
- Integrar en la planificación de la costa la adaptación al cambio climático.  
- En la regulación normativa del PAT definir con claridad los usos permitidos y los prohibidos.  
- En cuanto al uso de campamentos de turismo, tener la precaución de que no se conviertan en una sustitución de los suelos urbanizables que se pretenden eliminar.  
- Clarificar si se permitirá la creación de nuevos sectores de suelo urbanizable.  
  
B.3) Contenidos acordes con el documento de alcance.  
- Finalmente se han estudiado tres alternativas. La alternativa 1 o no actuación, que se descarta porque supondría la urbanización de las zonas que no se encuentra protegidas; la alternativa 2 consistente en la desclasificación de todo el suelo urbanizable que se encuentre en estado básico rural, que se descarta por los costes indemnizatorios que supondría; la alternativa 3 elegida mediante la desclasificación selectiva (suelos urbanizables sin programar) de manera que no haya que costear indemnizaciones.  
A esta última se le han añadido los sectores que aún estando programados no se urbanicen en un plazo de 10 años. En el régimen transitorio del PAT se ha incluido esta posibilidad de manera que los suelos que no cumplan los plazos establecidos para iniciar y finalizar las obras de urbanización se conviertan en no urbanizables.  
- Se ha incluido como zona de actuación los 1.000 metros desde la ribera del mar.  
- Se han considerado los efectos del cambio climático actuando en dos direcciones. Por un lado los suelos con cotas inferiores al metro sobre el nivel del mar mantendrán su condición de suelo rural o bien serán zonas verdes, y por otro lado se mantendrán corredores ecológicos desde el litoral hacia el interior.  
- Se ha realizado un anexo con la propuesta de trazado de la Vía Litoral, incorporando la red de Parques Litorales.  
- Según las distintas calificaciones de suelo contempladas se ha establecido el régimen de los usos permitidos.  
- La normativa regula los campamentos de turismo definiendo las instalaciones fijas permitidas e impidiendo estancias superiores a dos meses.  
- Se han establecido los criterios para realizar reclasificaciones de suelo en base a criterios del desarrollo sostenible (culminación desarrollos existentes, ciudad compacta).  
  
B.4) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP.  
- El EATE presentado contiene todos los epígrafes y contenidos señalados en el anexo VII de la LOTUP.  
- Además contiene un análisis de los cambios introducidos después de la primera participación pública (apéndice 1) y después de la segunda participación pública (apéndice 2).  
  
B.5) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
B.5.1) Objetivos.  
- Definir y ordenar la infraestructura verde supramunicipal del litoral, protegiendo sus valores.  
- Garantizar la conectividad ecológica y funcional entre el litoral y el interior, evitando la fragmentación de la infraestructura verde.  
- Potenciar el mantenimiento de los espacios libres, evitando los continuos edificados.  
- Garantizar la efectividad de la protección de las servidumbres del dominio público marítimo-terrestre, para ello se mantendrá en estado rural los suelos afectados por esta servidumbre.  
- Conseguir una mayor calidad del litoral, y en particular de su oferta turística favoreciendo los usos hoteleros frente a la vivienda de segunda residencia.  
- Armonizar el régimen jurídico de los suelos del espacio litoral.  
- Facilitar la accesibilidad y la movilidad peatonal y ciclista en el litoral y en sus conexiones con el interior. (Vía Litoral).  
- Definir el Catálogo de playas y su normativa.  
B.5.2) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
Al tratarse de un plan de acción territorial sus determinaciones vinculan a todo el planeamiento municipal vigente en la actualidad y serán de obligado cumplimiento en los mismos. No será necesario que los municipios adapten su planeamiento al PAT, pero si que podrán establecer determinaciones más restrictivas si así lo desean.  
El plan fija un ámbito estricto de actuación, la franja de 500 metros de anchura medidos en proyección horizontal tierra adentro desde el límite interior de la ribera del mar (coincidentes con la zona de influencia de la legislación estatal sobre costas), un ámbito de ampliado o de refuerzo hasta los 1.000 metros y un ámbito de conexión que se extenderá hasta los 2.000 metros para garantizar la conectividad ecológica y funcional del litoral con el interior del territorio.  
Para la definición y regulación del suelo (en cuanto a intensidad de usos y actividades permitidas) se establecen tres grandes grupos:  
- Suelos que cuentan con un régimen ya establecido o en tramitación. Son los suelos litorales con protección ambiental (ENP) o con protección territorial (EPT) establecida por otros PAT (como el de la Huerta).  
- Suelos no urbanizables de protección del litoral (tipo 1) y los suelos no urbanizables de refuerzo del litoral (tipo 2). Son suelos con importantes valores que en general se encuentran abiertos al mar (sin suelo urbanizado en primera línea) o con suelos sin programa aprobado, o en caso de tenerlo hayan transcurrido los plazos establecidos para su ejecución por causa no imputable a la administración.  
Además como zona de protección las normas urbanísticas establecen los corredores ecológicos y funcionales (que se representan en la cartografía con vectores). Son suelos cuya ordenación se concretará por el planeamiento municipal o territorial.  
- Suelos comunes del litoral, el resto de suelos hasta la franja de 1.000 metros. Estos suelos se rigen por el planeamiento municipal en vigor, aunque con restricciones.  
  
Por sus valores ambientales, culturales, paisajísticos, agrícolas, de protección frente a riesgos ambientales o territoriales el plan delimita 52 zonas de protección litoral (14 en Castellón, 13 en Valencia y 25 en Alicante). En la Memoria Justificativa se incluyen las fichas de todos ellas.  
  
  
También se definen los «suelos transitorios» como aquellos que tienen un programa de actuación integrado aprobado pero que no han completado sus obras de urbanización. A estos se les concede un plazo de 5 años para iniciar las obras de urbanización y de 10 años para estar completamente urbanizado y en caso de incumplimiento quedarán sujetos al régimen establecido por el plan. A raíz de las alegaciones recibidas los sectores afectados se incorporan a las fichas:  
- Provincia de Castellón: 06 Torreblana (Doña Blanca Golf- sectores 4, 7, 8, 9 y 10), 11 Borriana Sud (sector SUR-T-1 Sant Gregori).  
- Provincia de Valencia: 16 El Puig Nord (sectores SP-3, SP-4, SP-5 y SP-6), 21 Cullera Vega del Xuquer (NPR-5 Vega Port), 23 Cullera Sud (sectores PRR8 a PRR11), 24 Tavernes de la Valldigna Sud (PPS-17 Marenys), 26 Gandia Sud (sector Ribera Sud del Serpis-Marenys de Rafalcaid).  
- Provincia de Alicante: 50 Cala Mosca.  
  
Las superficies que afectan a las 52 zonas delimitadas son la siguiente:  
  
  
  
  
  
En el cuadro siguiente se indica el suelo urbanizable previsto en el planeamiento vigente y que resulta afectado por el PATIVEL:  
En la normativa se regula el régimen de los usos del suelo permitidos en los diferentes ámbitos delimitados. De manera resumida son los siguientes:  
- SNU de protección litoral (litoral 1):  
- Nuevos usos mineros que estén previstos en un instrumento de ordenación y gestión ambiental.  
- Actividades recreativas, culturales, educativas o deportivas, cuando su funcionalidad requiera necesariamente su implantación en la franja costera.  
- Dotaciones públicas e infraestructuras que necesariamente tengan que situarse en este espacio.  
- Zonas verdes.  
- Zonas de acampada pública, donde sus servicios se implantarán en edificaciones existentes o en nuevas de superficie inferior a los 200 m².  
- Invernaderos con una ocupación máxima del 40 % en parcela mínima de 2.000 m²  
- Usos agrarios y casetas de aperos hasta 25 m² en parcela mínima de 5.000 m².  
- En edificaciones existentes: viviendas, restauración, alojamientos turísticos, educativo, comercial inferior a 100 m² y actividades de interés público vinculadas al uso y disfrute del litoral. Sólo se permitirá la ampliación de la edificación hasta un 20 % si están catalogados.  
  
- SNU de refuerzo del litoral (litoral 2):  
- Nuevos usos mineros que estén previstos en un instrumento de ordenación y gestión ambiental.  
- Dotaciones públicas, infraestructuras, usos deportivos y recreativos, incluyendo campos de golf no vinculados a viviendas.  
- Usos hoteleros y asistenciales, con 2 alturas máximas de edificación y una ocupación de las mismas inferior al 10 %, mientras que la ocupación de los usos complementarios será inferior al 25 %, sin obras sobre rasante.  
- Campamentos de turismo o asimilados sin instalaciones permanentes destinadas a alojamientos. Su superficie máxima será de 15.000 m² y se permiten instalaciones permanentes para elementos comunes sin limitación.  
- Estaciones de suministro de carburantes.  
- Usos agrarios conforme a la legislación urbanística.  
  
- Suelo común del litoral: se rigen conforme al planeamiento municipal con limitaciones, tales como:  
- No se podrán clasificar nuevos suelos urbanos o urbanizables hasta que se hayan consolidado por la edificación el 70 % de los suelos urbanos y urbanizables existentes en su ámbito. Esta limitación no se aplica a dotaciones públicas o usos productivos no industriales.  
- Se priorizarán los desarrollos contiguos a tejidos urbanos o urbanizables pormenorizados al menos en un 35 % de su perímetro.  
- Se incorporarán a las zonas verdes las masas arboladas o espacios naturales de interés existentes.  
- Las zonas verdes se situarán colindantes al dominio público marítimo terrestre o hidráulico.  
- No se permitirán DIC de carácter industrial o de aparcamiento de vehículos.  
- No se permitirán nuevos usos industriales excepto los vinculados a usos portuarios y logísticos.  
  
Para todo el ámbito del plan se establece que los sectores con uso dominante hotelero quedarán exentos de la aplicación del índice máximo de ocupación del suelo previsto en la ETCV.  
Se grafía la Vía Litoral en cuatro planos, uno por provincia (con escalas 1/30.000, 1/25.000 y 1/40.000) y uno con toda la Comunitat Valenciana. Se indica que la planificación urbanística y territorial la integrará en su ordenación y gestión pudiendo proponer alternativas para su trazado. En dicha cartografía se señaliza la ubicación (sin delimitarla) de los parques litorales.  
En las fases iniciales de elaboración del plan una de las líneas de actuación principales eran los programas de actuación en áreas prioritarias. En la propuesta final presentada estas actuaciones se contemplan en la disposición adicional segunda de la normativa y están encaminadas preferentemente a intervenir sobre el SNU de protección litoral.  
Se ha elaborado un Catálogo de playas naturales y urbanas conteniendo sus propias disposiciones normativas. Para la distinción de un tipo u otro se ha tenido en cuenta el carácter urbanizado o rural de los terrenos contiguos al dominio público marítimo-terrestre. También se ha tenido en consideración el grado de protección ambiental o la presencia de habitats o especies.  
Finalmente los 510,3 kilómetros de costa se han segmentado en 219 tramos de playa, estableciendo cinco categorías para clasificar las playas:  
- Natural de especial protección (N1): Tramos con mayor valor ambiental. (28 tramos en 132,9 km)  
- Natural protegido (N2): Los que cuentan con presencia de especies catalogadas, habitats costeros o formaciones dunares en buen estado de conservación. (47 tramos en 100,8 km)  
- Natural común (N3): Los que no reúnen valores ambientales de relevancia y el suelo contiguo no alcanza los umbrales para ser considerado urbano. (15 tramos en 27,1 km)  
- Urbano con restricciones (U2): Suelos urbanos emplazados en entornos protegidos. (42 tramos en 62,6 km)  
- Urbano (U1): Suelos urbanizados sin elementos ambientales. (87 tramos en 186,9 km)  
El Catálogo incidirá en las autorizaciones y concesiones de obras, instalaciones, usos o actividades a implantar en la zona de dominio público. Sobre todo en los planes de usos de temporada que tramitan los municipios costeros. En resumen la regulación de usos sería:  
- Tramos naturales:  
- Permitido: duchas, pasarelas, pequeños torneos deportivos sin instalaciones, expendedores de comida de menos de 70 m² (20 cerrados). En N3, zonas de juegos, instalaciones de seguridad y salvamento.  
- Prohibido: instalaciones fijas, instalaciones para actividades náuticas federadas.  
Nota: los usos en N1 y N2 son los mismos.  
  
- Tramos urbanos:  
- Permitido: duchas, pasarelas, zonas de juegos, instalaciones de seguridad y salvamento. Expendedores de comida de menos de 300 m² (150 cerrados).  
- También permitido: instalaciones para actividades náuticas federadas, celebración de eventos.  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
En la documentación se incorpora el plan de participación pública donde se relacionan las actividades llevadas a cabo desde que se presentó el plan el 11 de noviembre de 2015:  
- Actividades de suministro e intercambio de información, incluyendo actos de presentación, jornadas de trabajo con colectivos y ayuntamientos o en los medios de comunicación.  
- Actividades de consulta y participación, solicitando informes a las administraciones competentes y jornadas de trabajo con asociaciones y colectivos.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
La propuesta de Plan se ha puesto a disposición del público en dos ocasiones.  
En el primer periodo se presentaron 3.091 alegaciones de las que 2.892 correspondían a particulares, 99 a colectivos, 90 a ayuntamientos y 10 a otras administraciones.  
En el segundo periodo se presentaron 1.505 alegaciones, de las que 1.400 correspondían a particulares, 52 a asociaciones, 36 a ayuntamientos y 17 a otras administraciones.  
Durante ambos periodos se han presentado un total de 4.596 alegaciones, de las cuales 4.292 son de particulares, 151 de asociaciones y 153 de administraciones públicas o concesionarios.  
Resumidamente se refieren a:  
- Vulneración de los derechos de los propietarios y la falta de mecanismos de equidistribución o compensación.  
- Inseguridad jurídica (Indefensión, la administración va contra sus propios actos).  
- Extralimitación de competencias.  
- Responsabilidad patrimonial.  
- Falta de motivación.  
- Incumplimiento de otras normativas estatales o autonómicas.  
- Peticiones relativas a la propuesta normativas.  
- Peticiones relativas a las zonas delimitadas, siendo las más alegadas 32 Benissa, 27 Oliva Sud o 5 Alcalà de Xivert Sud.  
  
A raíz de las alegaciones se produjeron cambios en la propuesta, que en resumen consistieron en:  
- Realizar las fichas justificativas de cada una de las 52 zonas.  
- Mejora de la representación cartográfica seleccionando la escala 1:20.000 por su precisión para un documento de carácter territorial. Se rechaza la opción de su representación a 1:10.000.  
- Introducir en la cartografía la línea de afección y de servidumbre de costas.  
- Se introduce la posibilidad de incluir los suelos Litoral 1 y Litoral 2 dentro de la red primaria para que puedan ser gestionados.  
- Se introduce la posibilidad de implantar zonas de acampada en los suelos Litoral 1 y 2.  
- Ajustar las zonas a límites reconocibles en el territorio.  
- Se modifican los límites de 36 de las 52 zonas previstas.  
- Se ha elaborado una memoria económica.  
  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
La versión del plan elaborada de acuerdo con el documento de alcance se sometió a consulta de las diferentes administraciones. Se recibió respuesta de las siguientes.  
  
  
Fecha informe Administración pública consultada  
  
23/01/17  
14/01/16   
24/11/16  
31/07/17  
16/08/17  
08/09/17 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
\* S. Gestión Espacios Naturales Protegidos  
\* Servicio de Ordenación y Gestión Forestal  
\* Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca  
\* Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca. Dirección Territorial Valencia  
\* Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental  
  
23/06/17  
14/08/17  
24/08/17  
04/09/17  
24/07/17  
24/07/17  
29/05/17  
06/09/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio:  
\* Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
\* Servicio de Ordenación del Territorio (Inundabilidad)  
\* Servicio de Ordenación del Territorio (ETCV)  
\* Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón  
\* Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia  
\* Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante  
\* DG Obras Púbicas, Transporte y Movilidad  
\* Subdirección General de Puertos, Aeropuertos y Costas  
  
10/01/16  
02/12/16 Conselleria de Economía Sostenible, Sectores productivos, Comercio y Trabajo:  
\* Dirección General de Industria y Energía  
\* Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón  
  
19/06/17 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte  
\* DG de Cultura y Patrimonio  
20/12/16   
09/07/17  
12/07/17  
18/12/15 Presidencia de la Generalitat:   
\* Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias  
\* Agencia Valenciana de Turismo  
Abogacía de la Generalitat  
12/11/16 Entidad Pública de Saneamiento de Aguas (EPSAR)  
23/01/17 Federación Valenciana de Municipios y Provincias  
07/06/17 Dirección General de Carreteras del Estado  
03/08/17 Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar  
15/01/16  
06/07/17 Confederación Hidrográfica del Júcar.  
20/07/17 Confederación Hidrográfica del Segura  
13/10/17 Dirección General de Aviación Civil  
  
  
Se aportan dos informes, de 8 de mayo y de 12 de septiembre de 2017, de la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje en el que describen como se han tenido en consideración los informes y alegaciones recibidas. En el apartado 6 del plan de participación pública también se realiza dicho análisis. Si bien la mayoría de los informes recibidos son en sentido favorable, cabe resaltar algunas cuestiones:  
- El informe de la Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar no es de carácter definitivo sino que se le debe volver a solicitar informe previamente a la aprobación definitiva. Se señalan diversas correcciones que deben realizarse en el articulado de la normativa con el fin de compatibilizarla con la legislación estatal en materia de costas.  
- La Subdirección General de Puertos, aeropuertos y costas emite informe el 6 de septiembre de 2017 señalando diversas cuestiones a corregir en la normativa para que esta sea compatible con la legislación sectorial en materia de costas. En el art. 15 de la normativa del PATIVEL se establece un artículo relativo a Afecciones y servidumbres de la legislación de costas para solventarlo.  
- La Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental en su informe de 8 de septiembre de 2017 señala diversas cuestiones:  
- Una excesiva ocupación y sellado de suelo provoca un aumento del riesgo de inundación y una disminución de la permeabilidad de los suelos, produciendo impactos sobre el clima y sobre la hidrología.  
- Al permitirse el uso hotelero con restricciones se puede generar una mayor superficie de suelo sellado elevada si se realiza de manera descontrolada.  
- La subida del nivel del mar provocará un aumento en la inundación y una mayor erosión de las playas.  
- Si fuera preciso, el PATIVEL deberá adecuarse a un futuro plan de adaptación de la costa al cambio climático en la Comunidad Valenciana.  
  
- Si bien no consta en el plan de participación pública, si que se encuentran en el expediente informes favorables de 14 de enero y de 24 de noviembre de 2016, del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal dándose por cumplimentado el art. 8.2 del PATFOR.  
  
- El informe de la Abogacía de la Generalitat de 18 de diciembre de 2015 se refiere a la posibilidad de desclasificar suelo urbanizable y urbano mediante planes de acción territorial y sus consecuencias jurídicas y económicas.  
  
C.3) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Tras revisar los informes existentes se observó que el relativo a la afección sobre la Red Natura 2000 no se había emitido por lo que se procedió a reiterar la solicitud.  
  
Fecha informe Administración pública consultada  
  
20/10/17 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
\* Subdirección General del Medio Natural, S. Vida Silvestre  
  
  
- El 20 de octubre de 2017 el director general del Medio Natural y de Evaluación Ambiental emite resolución señalando que el plan no tendrá afección sobre la Red Natura 2000 no debiendo someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la misma.  
  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
Se valora muy positivamente los objetivos propuestos por el plan encaminados a preservar del proceso urbanizador los suelos abiertos al mar, evitando la consolidación de continuos edificados a lo largo del litoral de la Comunidad Valenciana.  
Finalmente se han elaborado planos de ordenación, delimitando 52 ámbitos a preservar, y una normativa (con 17 artículos, 2 disposiciones adicionales, 3 transitorias y una final) regulando los usos a implantar en el litoral.  
La memoria informativa y los planos de información contienen la definición de la infraestructura verde a escala regional del litoral de la Comunidad Valenciana. Ésta se ha utilizado como marco para realizar un diagnóstico del territorio y evaluar los posibles conflictos con los crecimientos previstos por el planeamiento vigente, concretando finalmente los 52 espacios que se pretenden preservar.  
Conviene aclarar que los planos de ordenación contienen únicamente la clasificación del suelo cuya protección se propone a través del PATIVEL o que cuentan con un régimen de protección por su normativa sectorial:  
- Los 52 ámbitos mencionados que se clasifican como de protección litoral (litoral 1) o de refuerzo del litoral (litoral 2).  
- Los corredores ecológicos y funcionales (cuya ordenación concreta se pospone a futuros instrumentos).  
- ENP: Los de protección ambiental (regulados por su propia normativa de carácter ambiental).  
- EPT: Los espacios de protección territorial (suelos regulados por otros PAT).  
- Servidumbres de la legislación de costas.  
Se puede observar que de ellos únicamente los dos primeros generan una nueva incidencia sobre el territorio (más bien el primero ya que el segundo se pospone a un futuro) ya que el resto ya estaban creados por los instrumentos de ordenación territorial, el planeamiento municipal o por la legislación existente.  
La clasificación del resto de suelos incluidos en el ámbito del PAT no se grafía en los planos de ordenación por lo que se entiende que quedan regulados por el planeamiento municipal vigente, excepción hecha de la nueva clasificación -calificación suelo común del litoral, que se define y regula en el artículo 13 de la normativa.  
  
D.1) El suelo común del litoral (art. 13) abarca los suelos en situación básica rural en la franja de los 1.000 metros que no se ha clasificado como ENP, EPT, Litoral 1 o Litoral 2, así como los suelos urbanizables sin programar o que en caso de estar programados haya transcurrido el plazo para su ejecución por causas no imputables a la Administración.  
Este suelo en general se regula por la legislación urbanística y por el planeamiento urbanístico municipal, introduciéndose algunas particularidades referentes a:  
- La forma de realizar las reclasificaciones de suelo, siendo ahora más restrictivos.  
- La localización de zonas verdes, de manera que se facilite el acceso al litoral.  
- El mantenimiento de masas arboladas y espacios naturales de interés.  
- La imposibilidad de crear nuevos sectores de usos industrial, salvo que estén vinculados a usos portuarios y logísticos.  
- La imposibilidad de implantar nuevas DIC para usos industriales o de estacionamiento de vehículos.  
  
Todas estas actuaciones se consideran positivas y mejoran la situación actual del medio ambiente. La ausencia de delimitación cartográfica del ámbito de aplicación de estas particularidades es, en principio un inconveniente, aunque puede estar justificada por la necesidad de un análisis detallado de la situación de cada uno de los sectores, lo que excede del objetivo y el contenido del plan, por lo que dicho proceso deberá ser realizado por cada uno de los Ayuntamientos afectados.  
Asimismo se debe tener en cuenta que esta calificación afecta a los suelos incluidos en la franja de 0 a 1.000 metros, con lo que los suelos incluidos entre la franja de 1.000 a 2.000 metros carecen de regulación en el PATIVEL y su ordenación será concretada por otros instrumentos territoriales o por el planeamiento municipal.  
Respecto a las limitaciones para reclasificar suelo cabe señalar que no afectan a todos los usos sino que las dotaciones y los usos productivos no industriales (terciarios) quedan exentos. Es decir básicamente sería aplicable a los usos residenciales y a los industriales (portuarios y logísticos, el resto están prohibidos). Cabe puntualizar que no se impiden las reclasificaciones de suelo sino que se condiciona el momento en que se pueden llevar a cabo (que se haya consolidado por la edificación el 70 % de los suelos urbanos y urbanizables existentes en la franja de los primeros 1.000 metros).  
  
D.2) Como Espacios de Protección Territorial (EPT) en los planos de ordenación únicamente se ha grafiado el ámbito del Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de Valencia, PAT que a la fecha no se encuentra aprobado definitivamente.  
Como tal, este ámbito carece de reflejo en la normativa del plan. Lo más similar sería el suelo regulado por el artículo 7. Suelos Litorales regulados por otros planes de acción territorial:  
«1. Se incluyen en esta categoría los suelos situados en el ámbito de este plan y regulados por otros planes de acción territorial.  
2. Estos suelos se regirán por lo establecido en el plan de acción territorial que lo regule, salvo en los ámbitos definidos como suelo no urbanizables de protección litoral que quedarán regulados por lo dispuesto en este plan.»  
En la actualidad existen varios PAT en tramitación y únicamente dos PATs en vigor que pueden incidir en el ámbito de este Plan: el PATRICOVA y el PATFOR.  
Si bien el PATFOR tiene poca incidencia en la ordenación propuesta, no ocurre lo mismo con el PATRICOVA ya que numerosas áreas del litoral están afectadas por peligrosidad de inundación.  
Conviene, por tanto, revisar la redacción del art.7 e introducir las modificaciones o matizaciones pertinentes para evitar cualquier interpretación errónea que induzca a la no aplicación del PATRICOVA cuando dicha aplicación sea exigida por el mismo.  
  
D.3) Los suelos litorales de protección ambiental (ENP) se regulan en el artículo 6 de la normativa. Estos suelos se regirán por su propia legislación y por sus instrumentos de ordenación y gestión específicos. En principio este PAT no introduce variaciones sobre los mismos no suponiendo incidencia nueva en el medio ambiente.  
El PATIVEL atendiendo a criterios territoriales estratégicos establece, con la salvedad de los suelos denominados transitorios, la preservación inmediata de los suelos de protección del litoral (1 y 2) de los procesos urbanísticos. Para aquellos SUNPL1 y 2 en los que se establece la posibilidad de ser incorporados a procesos urbanísticos, de acuerdo con los instrumentos de planificación y gestión ambiental, la aprobación del PATIVEL conlleva una indiscutible mejora ambiental ya que supone una protección ambiental adicional.  
Se propone no obstante lo anterior una modificación en la redacción del apartado 2 del artículo 6 con objeto de que no existan interpretaciones erróneas del mismo.  
Por otra parte en los ámbitos regulados por instrumentos de planificación y gestión ambiental superpuestos con Suelos de Protección del litoral 1 y 2, tal y como viene recogido en la normativa propuesta en el artículo 6.2, el régimen de usos es el establecido por la normativa ambiental y por los correspondientes instrumento de planificación y gestión ambiental.  
  
D.4) Los suelos no urbanizables de protección litoral (Litoral 1) se regulan en los artículos 8 y 9 de la normativa y vienen grafiados en los planos de ordenación. Estos suelos deben permanecer en situación básica de suelo rural, pudiendo formar parte de la Red Primaria para facilitar su gestión.  
Una de las causas por la que se crea esta clasificación es para garantizar la conectividad ecológica y funcional entre los espacios del litoral y del interior así como evitar la fragmentación de la infraestructura verde.  
Según la normativa, también tienen la finalidad de proteger los valores ambientales, territoriales, paisajísticos, culturales, educativos y de protección frente a riesgos. En las fichas de cada zona existe un cuadro justificativo en el que se indican las causas de protección.  
La mayor parte de las zonas delimitadas resultan afectadas por riesgo de inundación por lo que resultaría de aplicación el PATRICOVA y los usos en él contemplados.  
Igualmente se permite la rehabilitación y adecuación de edificios existentes para destinarlos a nuevos usos siempre que estén legalmente implantados o se sometan al proceso de minimización de impactos ambientales. Respecto a este último aspecto cabe señalar que la LOTUP solo contempla la minimización para el caso de grupos de viviendas y no para restaurantes, alojamientos turísticos o comercios tal como se puede desprender del articulado.  
Este suelo debe permanecer en la situación básica de rural por lo que la implantación de nuevos usos en él debe cumplir los preceptos de la LOTUP para el Suelo No Urbanizable. Se echa en falta en el articulado del PATIVEL la concreción de la intensidad de uso, condiciones edificatorias, o adaptación al entorno para la construcción de nuevas edificaciones, así como una referencia al cumplimiento de la legislación urbanística vigente.  
A este respecto, para alojamientos turísticos o restauración la legislación urbanística exige, para aquellos suelos sin valores dignos de protección (suelo no urbanizable común) una separación de 5 kilómetros con suelo vacante con calificación apta para el mismo. Sin embargo no se hace mención a esta distancia en la normativa, entendiéndose que no le sería de aplicación la excepción contemplada en el art. 197.f.1 LOTUP ya que no se justifica en la memoria ni en el EATE.  
El EATE parece que se ha elaborado pensando que en las ventanas al mar se mantendrían en su estado actual no evaluando la posible incidencia de la implantación de nuevos usos en él. Si se quiere garantizar la conectividad ecológica y funcional entre los espacios del litoral y del interior lo más adecuado es que mantenga en su estado actual o que se adopten medidas para naturalizar el entorno, y no en sentido contrario permitiendo la implantación de nuevos usos.  
Por ello se debe señalar que el PAT podría introducir en esta calificación nuevos usos respecto a la ordenación vigente y por tanto una posible incidencia en el medio ambiente cuyos efectos no se han evaluado. Para que sea admisibles la propuesta del PAT, este no puede incrementar los efectos ambientales respecto de la situación actual para lo cual:  
- Se cambiará la redacción del artículo 7.2, de manera que prevalezca la regulación de usos establecida por el PATRICOVA de acuerdo con lo establecido en el mismo.  
- La normativa del planeamiento municipal que sea más restrictiva en cuanto a los usos permitidos, y su intensidad, prevalecerá sobre la del PATIVEL. Los ayuntamientos podrán tramitar modificaciones de planeamiento para adaptarse al PATIVEL siguiendo su propio procedimiento de evaluación ambiental.  
  
D.5) Los suelos no urbanizables de refuerzo del litoral (Litoral 2) se regulan en los artículos 10 y 11 de la normativa y vienen grafiados en los planos de ordenación. Su finalidad es mejorar la protección o amortiguar los impactos de los suelos no urbanizables de protección litoral. Al igual que la anterior, estos suelos deben permanecer en situación básica de suelo rural, pudiendo formar parte de la red primaria para facilitar su gestión.  
El nivel de protección en estos ámbitos es menor que el Litoral 1 permitiéndose la implantación de un mayor número de usos. (campos de golf, estaciones de servicio, hotelero?).  
No se entiende la distinción realizada entre el Litoral 1 y el Litoral 2 en función de la distancia al mar cuando la finalidad ecológica de ambos espacios es la misma, hacer de conector entre el mar y el interior. Parece que desde un punto de vista ambiental los usos de ambas zonas deberían ser los mismos y más cuando algunas de los áreas de Litoral 2 sirven para enlazar con espacios naturales situados en el interior.  
No obstante los ámbitos delimitados como Litoral 2 son muy heterogéneos, ya que algunos si que actúan como conectores y otros como zonas de transición, o bien unos contienen numerosas edificaciones que copan la capacidad de albergar otras actividades mientras que otras zonas se mantienen prácticamente sin edificaciones.  
En cualquier caso no se ha evaluado la implantación de usos en el EATE para cada porción de suelo Litoral 2, por lo que si son menos restrictivos que los contemplados en el planeamiento vigente podrían suponer una afección añadida sobre el medio ambiente. Para que sean admisibles no pueden empeorar la situación actual para lo cual se actuará como en Litoral 1:  
- La normativa del planeamiento municipal que sea más restrictiva en cuanto a los usos permitidos, y su intensidad, prevalecerá sobre la del PATIVEL. Los Ayuntamientos podrán tramitar modificaciones de planeamiento para adaptarse al PATIVEL siguiendo su propio procedimiento de evaluación ambiental.  
  
D.6) Algunos de los suelos situados en el Litoral 1 o en el Litoral 2 resultan afectados por La disposición transitoria primera y en los planos de ordenación se denominan los suelos transitorios (\*).  
Estos suelos corresponden a sectores de suelo urbanizable que tienen un programa aprobado pero que no se han ejecutado hasta la fecha.  
Si no se cumplen los plazos establecidos pasarían a ser considerados Suelo No Urbanizable, por lo que el sellado del suelo sería menor y los efectos sobre el medio ambiente serían positivos.  
Se establecen plazos para el inicio y finalización de la urbanización que, en principio, se consideran excesivos considerando el tiempo transcurrido desde la aprobación de la mayor parte de los sectores incluidos en este régimen. Se recomienda en consecuencia la reducción y ajuste del plazo de inicio y ejecución propuesto en la normativa (DT 1.ª) al establecido en la legislación vigente en el momento de su aprobación, salvo que existan otros criterios o motivos que justifiquen el mantenimiento de los plazos establecidos.  
  
D.7) Uno de los objetivos del PAT es mejorar la calidad y funcionalidad de los espacios del litoral ya urbanizados y en particular de una oferta turística de calidad. Para ello se toma como criterio el favorecer los usos hoteleros frente al incremento del parque de viviendas secundarias.  
Para cumplir este objetivo se introduce en la normativa la disposición adicional primera:  
«En el ámbito de este plan, los sectores con uso dominante hotelero quedarán exentos de la aplicación del índice máximo de ocupación de suelo previsto en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana».  
Dicha exención no establece limitaciones al sellado del suelo no urbanizarle sin protección del ámbito del PAT, es decir el situado en la franja comprendida entre los 1.000 y 2.000 metros. Desde el punto de vista del cambio climático, una excesiva ocupación y sellado del suelo provocaría un aumento del riesgo de inundación y una disminución de la permeabilidad de los suelos. Se producirían impactos inmediatos sobre el clima y la hidrología local que además son acumulativos sobre factores de mayor escala.  
Además la Comisión Europea ha considerado el tema de la ocupación del suelo como un grave problema a escala de la UE. El sellado del suelo provoca una pérdida irreversible de las funciones biológicas del suelo, tanto a nivel de control de la infiltración/evaporación del agua de lluvia, como el control de las escorrentías, la fragmentación de paisajes y hábitats, así como la perdida definitiva de la producción de alimentos.  
Se considera adecuado que se fomente la actividad turística pero debe realizarse de una forma sostenible de manera que no sea perjudicada la variable ambiental frente a la variable económica.  
Los límites al crecimiento establecidos en la ETCV constituyen parte de la solución para evitar o corregir el problema del sellado del suelo, no considerando adecuado su total eliminación. Los efectos de la exención no han sido evaluados en el EATE, por lo que desde el punto de vista ambiental, la incertidumbre debe ser reducida mediante el establecimiento, justificado, de un umbral en la normativa. Por otra parte y con el fin de no incrementar el grado de incertidumbre sobre los efectos que la aplicación de dicha norma pueda producir sobre el medio ambiente, se estima necesario establecer expresamente la consideración de los valores naturales o riesgos naturales, muy diversos a lo largo de todos los municipios del litoral, que limitan la libre implantación de actividades.  
En este sentido la misma ETCV contempla para algunos ámbitos, como los municipios situados en la franja intermedia, la posibilidad de aplicar un factor de corrección de flexibilidad de sellado del suelo para actividades económicas que puede llegar hasta el 100 %. Podría aplicarse dicha técnica y este mismo factor corrector al fomento de la implantación de actividades hoteleras en la franja litoral.  
No obstante lo anterior dicho umbral debe ser considerado como un techo y no como una meta, debiendo ser concretado el % del factor corrector de la flexibilidad del sellado, caso a caso, (siempre dentro de los limites establecidos por el umbral), considerando la casuística especifica de cada uno de los municipios que la soliciten (necesidad de mayor superficie para la implantación de usos hotelero, adaptación del planeamiento municipal a la ETCV y a legislación vigente, el suelo urbanizado pendiente de edificar y la existencia de sectores pendientes de desarrollo) y las características ambientales y territoriales afectados por el mismo.  
Sería recomendable, además, el establecimiento de normativa que favorezca el cambio de calificación de sectores urbanizables previstos en el planeamiento vigente para crear nuevos sectores hoteleros, con carácter preferente a las reclasificaciones que conllevan un incremento de sellado del suelo.  
  
D.8) Se ha aportado un anexo relativo a la Vía Litoral en la que se indican los elementos que la componen y su finalidad como vía de conectividad ciclo-peatonal. A su vez se han incorporado planos con su trazado (uno por provincia) con escalas comprendidas entre 1/25.000 y 1/40.000.  
La normativa del PAT contiene un artículo, el 17, con su regulación en el que se indica que su diseño seguirá los criterios establecidos en la ETCV (directriz 137) y que su trazado se podrá modificar con instrumentos de planificación territorial y urbana.  
Los planos donde se ha grafiado la vía tienen una escala inadecuada no distinguiéndose su trazado con claridad. El lugar por el que discurre es muy difícil de localizar con precisión dado que su ancho ocupa un amplio frente por la escala del dibujo.  
Si se estima conveniente que el trazado concreto sea determinado por otros instrumentos de planificación debería ser recogido específicamente en la normativa, adoptándose medidas para garantizar su continuidad.  
En la ETCV se señala que el trazado procurará utilizar elementos transitables existentes, como caminos rurales, senderos, vías pecuarias, paseos marítimos etc. También señala que la Vía Litoral debe utilizarse para relacionar la Ruta de las Torres Vigía del Litoral, la Vía Augusta, La Vía Dianium o la Ruta Jaume I. Se desconoce si se ha realizado de esta manera ya que no se menciona en el anexo incorporado en el PATIVEL.  
Respecto a los parques litorales sucede algo similar donde debido a la escala y grafismo utilizado es dificultoso determinar su localización en el territorio.  
  
D.9) En relación al articulado contemplado en la normativa conviene realizar una serie de puntualizaciones:  
- Art. 3.3. Se debe verificar si a Llocnou de la Corona le resulta de aplicación el plan. (por su grado de consolidación y distancia al mar).  
- Art. 4.6. En el último párrafo se deberá añadir también al órgano ambiental ya que la concreción de la Vía Litoral o los ajustes superficiales afectan a la ordenación estructural y podrían requerir el trámite de evaluación ambiental, conforme estipula el art. 46,1.c LOTUP.  
- Art. 6.2. quedará redactado, de acuerdo con lo indicado en el apartado D.3 en los siguientes términos:  
Estos suelos se regirán por su legislación y sus instrumentos de ordenación y gestión específicos. Su zonificación y régimen de usos vienen establecidos por la normativa ambiental y los instrumentos de planificación y gestión ambiental.  
No obstante cuando el ámbito coincida con suelos de protección del litoral 1 y 2 se mantendrán en todo caso, en situación básica rural preservándolos del proceso urbanizador.  
- Art. 9 y 11. La limitación establecida de que las edificaciones no podrán situarse en pendientes de terreno superiores al 25 % queda más claro si se establece como un apartado propio dentro de los artículos 9 y 11, más que como una condición del apartado 9.3 o del 11.3.  
- Art. 9.3. Se incluirá la necesidad de solicitar informe en materia de agricultura previamente a la aprobación de implantación de nuevos usos.  
- Art. 9.4. Debe quedar claro en la normativa que la minimización de impactos ambientales en suelo no urbanizable únicamente es aplicable a viviendas existentes.  
- Art. 13.2.b. En uno de los criterios para reclasificar suelo se establece como condicionante la consolidación del 70 % de los suelos urbanos y urbanizables en su ámbito. Debe sustituirse «en su ámbito» por en la franja de los 1.000 metros del término municipal para que no resulte tan impreciso. También debe aclararse que la comprobación del porcentaje de consolidación debe realizarse globalmente, y no en función del nuevo uso que se proponga.  
  
D.10) En la memoria justificativa y en el EATE se analiza los efectos del cambio climático sobre el litoral adoptándose la decisión de mantener como suelo rural o como zona verde de la red primaria los suelos que se encuentran por debajo de 1 metro sobre el nivel del mar.  
Se ha aportado un plano reflejando los suelos que resultarían afectados, si bien se ha realizado a una escala tal que resulta muy difícil de apreciar cuales son, aspecto que debería ser mejorado.  
La Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental ha emitido informe sobre esta materia indicando que se está elaborando el Plan de adaptación de la costa al cambio climático en la Comunidad Valenciana y que el PATIVEL deberá adaptarse a sus determinaciones.  
  
D.11) No se ha observado en el expediente administrativo que se haya dado respuesta, de manera individualizada, a las alegaciones presentadas durante los dos periodos de participación pública.  
La Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje si que ha elaborado dos informes, de 8 de mayo y de 12 de septiembre de 2017, en el que describen como se han tenido en consideración los informes y alegaciones recibidas. Igual sucede en el plan de participación pública.  
  
D.12) Una vez revisada la documentación se han observado una serie de errores materiales que conviene que sean solventados:  
- La suma de las superficies indicadas en las fichas justificativas de las 52 zonas no coincide con la indicada en los cuadros de superficies totales.  
- En la ficha de la zona 50 deberá incluirse el nombre del sector afectado por la disposición transitoria primera tal como se ha realizado en el resto de zonas (UE-2 del Sector D-1 Alameda del Mar).  
- La Vía Litoral no tiene continuidad en toda la costa (próximo a Cap d'Or o Cabo Cervera).  
- En los planos de ordenación, al cambiar de una hoja a otra se ha observado que en algunos puntos no solapan adecuadamente quedando tramos sin representar y carentes por tanto de clasificación (al menos se ha apreciado en Villajoyosa, junto al río Amadorio).  
- En el art. 10.1 añadir a los suelos litorales de protección ambiental en la definición ya que las áreas 7,12 y 13 son colindantes a los mismos y no a suelos no urbanizables de protección litoral.  
  
D.13) Como anexo se presenta un catálogo de playas con su propia normativa reguladora. En el se distinguen 5 categorías, tres de tramos naturales y 2 de tramos urbanos. En si mismo este catálogo no es un plan de los contemplados en el artículo 46 de la LOTUP por lo que no debería someterse a evaluación ambiental estratégica. No obstante dado que se ha incorporado al PATIVEL con el fin de adelantar su tramitación se procede a realizar las siguientes observaciones:  
- Respecto a las playas naturales, la normativa es prácticamente la misma para las tres categorías que se proponen. Únicamente se realiza una distinción para los tramos N3 (los menos naturales) en el artículo 16 permitiendo la instalación de elementos desmontables de carácter permanente.  
- En el artículo 18 relativo a establecimientos expendedores de comidas y bebidas en tramos naturales se debería especificar que las instalaciones no deben ser de carácter fijo. En el artículo 19 se indica que este es un uso no permitido pero quedaría más claro si también se puntualiza en el art. 18.  
- En el apartado 7 del Catálogo se incluye un cuadro con las medidas de precaución ambiental para actividades e instalaciones. Este cuadro debería formar parte de la normativa ya que se condiciona un mayor numero de actividades quedando garantizada una adecuada protección del medio ambiente.  
En este sentido, en 9 tramos de playa N1 se han localizado aves que nidifican en la zona ocupada por los restos mareales, de forma que si se actuase sobre estos restos se condicionaría la supervivencia de la especie. (Ver informe del Servicio de Vida Silvestre de 09.01.2017). Por ello en estos ámbitos deberían prohibirse los establecimientos expendedores de comida/bebida y la limpieza con maquinaria.  
  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
En el apartado 11,3 del EATE se incluyen las medidas previstas para el seguimiento del plan. Se proponen una serie de indicadores generales y otra de indicadores particulares, así como la realización de informes de seguimiento cada año.  
En el apartado 9 de la Memoria Justificativa se proponen 11 indicadores de cumplimiento del Plan que deberían ser realizados a los 5, 10 y 20 años.  
Tanto los indicadores particulares señalados en el EATE como los de la memoria justificativa se consideran adecuados. No obstante sería necesario añadir cinco nuevos indicadores:  
a) Programas aprobados en los suelos de protección litoral y en los de refuerzo litoral desde el levantamiento de la suspensión para elaborar nuevos programas hasta el momento de aprobación definitiva del PAT.  
b) Situación de los sectores afectados por la disposición transitoria primera, indicando cuales se han ejecutado y cuales han quedado sujetos al régimen establecido por el plan.  
c) Seguimiento de las actividades extractivas, comprobando su estado de funcionamiento, los ámbitos de explotación y la ejecución de su restauración.  
d) Superficie de parques litorales.  
e) Verificar los efectos del cambio climático analizando si son suficientes las medidas preventivas adoptadas.  
  
Respecto a los dos plazos de elaboración de los informes propuestos, se opta por adoptar el plazo máximo de cuatro años establecido en el art. 56.3 para los planes de ámbito municipal.  
  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone emitir la Presente declaración ambiental y territorial estratégica del Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral presentado por la Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje el 13 de septiembre de 2017, debiéndose incorporar en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. En base a lo señalado en el apartado D.4, en los suelos no urbanizables de protección litoral (Litoral 1) y el apartado D.5 en los suelos no urbanizables de refuerzo del litoral (Litoral 2), la normativa del planeamiento municipal que sea más restrictiva en cuanto a los usos permitidos, y su intensidad, prevalecerá sobre la del PATIVEL. Los ayuntamientos podrán tramitar modificaciones de planeamiento para adaptarse al PATIVEL siguiendo su propio procedimiento de evaluación ambiental.  
2. Se debe revisar la redacción del articulado conforme a lo señalado en el apartado D.9.  
3. En este mismo sentido, se debe revisar la redacción del art. 7 para que no se generen dudas sobre la aplicación de otros planes de acción territorial en todo el ámbito del PATIVEL, conforme a lo indicado en el apartado D.4.  
4. Se debe modificar la disposición adicional primera por los motivos enunciados en el apartado D.7, ajustándola a la siguiente redacción:  
  
«Disposición adicional primera. Factor de corrección de flexibilidad del suelo para actividades hoteleras.  
Se podrá aplicar un factor de flexibilidad del suelo para actividades económicas, con la finalidad establecida en la directriz 101 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, de hasta el 100 por ciento, siempre que se justifique la necesidad de mayor superficie para la implantación de usos hoteleros en la franja del término municipal incluida en el ámbito completo del PATIVEL.  
El porcentaje de factor corrector de flexibilidad de suelo será concretado caso a caso en función de la evaluación de las características ambientales y territoriales del ámbito de actuación, de las alternativas que comporten un menor sellado de suelo y de la adaptación del planeamiento municipal a la Estrategia Territorial de la CV y a legislación vigente.»  
  
5. Las reclasificaciones o, en su caso, las recalificaciones de suelo que se planteen en el suelo común del litoral llevarán su propio procedimiento de evaluación ambiental no suponiendo esta declaración que se esté dando la viabilidad a las mismas.  
6. En el ámbito de conexión (franja comprendida entre los 1.000 y 2.000 metros) definido en el art. 3.1.c no se ha concretado una regulación de usos. Deberá indicarse específicamente que resulta de aplicación el planeamiento municipal excepto los suelos afectados por el art.12.  
7. Se deberá especificar mediante que instrumentos se va a concretar el trazado de la Vía Litoral adoptándose medidas para garantizar su continuidad. Además en su propio anexo deberá señalarse los elementos transitables existentes elegidos así como la vinculación con las Rutas enumeradas en la directriz 137.2.c de la ETCV.  
8. Aunque sea de manera esquemática, para que sea desarrollado posteriormente por el planeamiento municipal, deberán grafiarse los Parques Litorales en los planos.  
9. En los suelos transitorios, los plazos contemplados en la disposición transitoria primera se consideran en principio excesivos, recomendando su reducción en los términos indicados en el apartado D6.  
10. Reflejar en los planos de información los suelos que se encuentran por debajo de 1 metro sobre el nivel del mar. Se realizará en suelos clasificados como no urbanizables señalando en la normativa su régimen bien como suelo rural o como zona verde de la Red Primaria. En los suelos urbanizables que no tengan aprobada la ordenación pormenorizada que resulten afectados, se indicará que deberán tener en cuenta la afección causada por el cambio climático para realizar la misma. La concreción de los mismos deberá realizarse en los instrumentos de ordenación municipal dado su mayor grado de detalle.  
Se deberá indicar que esta ordenación podrá modificarse para adaptarse al futuro Plan de adaptación de la costa al cambio climático en la Comunidad Valenciana.  
11. El periodo de elaboración de los informes de seguimiento será de 4 años, verificándose los indicadores particulares del EATE, los 11 señalados en la Memoria Justificativa y los cinco descritos en el apartado E de esta declaración.  
12. Se deben corregir los errores materiales observados y que se describen en el apartado D.12.  
13. Previamente a la aprobación definitiva se debe remitir el expediente a la Dirección General de Sostenibilidad de la Costa y el Mar para la emisión del informe que disponen los artículos 112.a y 117.2 de la Ley de Costas.  
14. En las playas N1 se debe prohibir la presencia de perros, la práctica de deportes y/o actividades recreativas en la arena, la celebración de eventos de interés general con repercusión turística, los establecimientos expendedores de comida/bebida y la limpieza con maquinaria entre el 1 de julio y el 31 de octubre.  
   
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art. 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Generalitat. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral (PATIVEL), debiendo incorporarse al plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 7 de noviembre de 2017.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de enero de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML