Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9453, del 20-10-2022 (2022/8894)

RESOLUCIÓ de 23 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental, del projecte de captació d'aigües subterrànies per a ús ramader d'investigació d'aigües subterrànies per a la captació d'aigua mineral natural «Penyagolosa IV», polígon 2, parcel·la 450, partida «Masico», al terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló). Expedient: (1598299) 68/2020 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9453

Data del DOGV
:   20-10-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8894

CVE


Data del document
:   23-06-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de juny de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental, del projecte de captació d'aigües subterrànies per a ús ramader d'investigació d'aigües subterrànies per a la captació d'aigua mineral natural «Penyagolosa IV», polígon 2, parcel·la 450, partida «Masico», al terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló). Expedient: (1598299) 68/2020 AIA.  
 [2022/8894]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 68/2020 AIA- 1598299.  
Títol: Projecte d'investigació d'aigües subterrànies per a la captació d'aigua mineral natural «Penyagolosa IV» a realitzar al terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló).  
Promotor: Aguas de Cortes, SA.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria i Energia (Castelló).  
  
Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2020/48.  
Localització: Terme municipal de Cortes de Arenoso (Castelló). Polígon 2, parcel·la 450, partida «Masico».  
  
Descripció del projecte  
La finalitat d'aquest sondeig és la captació d'aigües subterrànies per a augmentar el subministrament de la planta embotelladora d'aigua mineral natural que l'empresa Aguas de Cortes, SA, posseeix al municipi de Cortes de Arenoso. En l'actualitat, la mercantil és titular de l'aprofitament de tres captacions d'aigua mineral natural situades al terme municipal: la primera d'aquestes procedeix de la captació O-4992, la segona de la captació O-5706 i la tercera, de la qual s'està tramitant l'oportú aprofitament, correspon a la captació O-7345. En el projecte presentat es defineixen les característiques tècniques de les obres que s'han de realitzar mitjançant la perforació d'un quart sondeig d'investigació, que complemente la demanda futura, així com tots els requeriments i normes que s'hauran de complir durant la seua execució amb la finalitat d'obtindre'n l'autorització. El volum anual a extraure d'aquest nou sondeig s'estima en 100.000 m3/any, que podria obtindre's amb un cabal màxim instantani de 10 l/seg.  
Aquest sondeig captarà el subsistema aqüífer de Mosqueruela, núm. 55/4, que pertany al sistema aqüífer núm. 55 de Javalambre-Maestrat. Segons la denominació actual, es localitza sobre la massa d'aigua subterrània Lucena-l'Alcora, amb codi 080.111. Les aigües subterrànies es captaran d'un aqüífer local denominat «Penyagolosa», constituït per calcàries i calcàries arenoses del Gargasià superior i inferior, el nivell de base impermeable del qual està format per les capes de margues i margocalcàries del Bedoulià pertanyents, tots aquests, al Cretàcic inferior. Segons la columna litològica recollida en els plànols, es perforarà un tram de 90 m d'argiles i llims, per a continuar fins als 160 m amb calcàries arenoses i arenoses que passen a argiles i llims fins als 258 m, que des d'ací a la fi de sondeig (300 m) passen a arenoses i calcàries arenoses que constitueixen l'objectiu de la perforació.  
L'obra es realitzarà a rotopercussió i tindrà 300 m de profunditat amb un diàmetre de perforació de 360 mm, i s'introduirà íntegrament a una canonada INOX ASI 316 de 250 mm i 6 mm de grossària, en la qual es farà una ranura a la canonada en el 60 % de la grossària saturada travessada en el sondeig i es cimentarà l'espai anul·lar en els primers 20 m. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i introduïda en la canonada, es procedirà a netejar-la i es realitzarà un assaig de bombament a cabal variable, almenys, de 72 hores de duració, amb una electrobomba de 50 CV muntada a 250 m, amb cabal d'extracció de 12 l/seg.  
El sondeig se situarà en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal), que confronta amb sòl no urbanitzable comú dins de terreny forestal, segons la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Està situat dins de la ZEPA ES0000466/LIC (ES5223004) «Penyagolosa» i allunyat de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant un escrit signat en 17.08.2020 pel cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (referència expedient ASOSUB/2020/48) va tindre entrada en la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental el projecte i document ambiental d'aquest, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, segons l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.   
  
Després d'examinar la informació que conté l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En data 11.01.2021 se sol·licita al Servei de Vida Silvestre l'emissió d'informe en relació amb la possible afecció del projecte a Xarxa Natura 2000 a ZEPA (ES0000466) /LIC (ES5223004) del Penyagolosa, i es remet l'informe el 24.09.2021 (Ref.: RN\_2021\_231-GR/CC). En l'informe rebut es considera que l'actuació sol·licitada no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no causarà afeccions negatives a hàbitats ni a espècies protegides en el seu àmbit de competències el qual podrà, per tant, continuar la seua tramitació de conformitat amb el que estableix la legislació reguladora, sense necessitat de realitzar una avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
Consideracions ambientals  
A partir dels documents tècnics tramitats, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució, la superfície afectada pels equips de perforació, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris serà d'uns 200 m2, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte com es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació, si és positiva, el sondeig no requerirà més condicionament que construir la caseta per a instal·lar el grup elevador i instal·lacions elèctriques.   
b) El termini màxim d'execució de les obres serà de quatre mesos, incloent-hi les obres de perforació i aforament, i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que fa a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Quant a això, cal assenyalar que el projecte, encara que preveu l'execució d'una bassa de llots per a depositar el material perforat, ni la dimensiona ni la pressuposta, la qual cosa no és acceptable des de cap aspecte, per aquest motiu, la bassa haurà d'executar-se conformement al condicionant requerit en el punt 1r de la resolució. Una vegada finalitzats els treballs, es procedirà a la restauració de les condicions originals del terreny, i s'adequarà i netejarà tant la zona de perforació com els accessos i l'emplaçament de l'utillatge i material auxiliar. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, a fi de garantir l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generen durant les obres procedeixen principalment de la perforació d'un sondeig de 300 m de profunditat i 360 mm de diàmetre, consistents en roca triturada -amb un volum no explicitat en el projecte- que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. D'acord amb les mesures del sondeig, el volum de material excavat serà, al voltant de 30 m3, per la qual cosa la capacitat d'emmagatzematge de la bassa tindrà en compte aquesta quantitat més l'esponjament que es produeix després de l'extracció. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots que, una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com a 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com a 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en ambdós casos, són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02\* (Absorbents, materials de filtració) 15 01 10\* (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes).   
  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En aquest cas, ja que es tracta de recursos de la secció B) segons la Llei 22/1973, de mines, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'òrgan substantiu, així com la delimitació del perímetre de protecció, ja que es tracta d'aigua envasada per a consum humà i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) L'accés a la parcel·la on s'emplaçarà el sondeig es realitza partint de la localitat de Cortes de Arenoso en direcció a la planta embotelladora; una vegada en aquesta, la parcel·la es localitza pròxima a les instal·lacions a 140 m del tancament oest de la nau embotelladora en un punt (segons projecte) amb les coordenades següents UTM (ETRS-89, Fus 30): X:708.739 I = 4.451.970 Z = 1.105 msnm  
b) L'emplaçament es troba en l'altell d'uns relleus rocosos esquenuts amb drenatge cap al sud, escassament poblats de vegetació, que està formada per pasturatge i frondoses disperses, excepte a l'oest, on a 170 m del sondeig es desenvolupa una extensa zona de pineda de repoblació. La parcel·la i els seus voltants estan classificats com a sòl no urbanitzable protegit. Ja que el sondeig se situarà dins de zona forestal, el promotor i el director de les obres hauran de preveure el compliment del que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit i, segons l'informe rebut, la seua execució no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 -ZEPA (ES0000466) /LIC (ES5223004) del Penyagolosa, que pertanyen a l'esmentada xarxa, ni tampoc a hàbitats naturals d'especial rellevància ni a altres elements ambientals, ni historicoculturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produeix qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant, en el seu cas, s'acomplirà el que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Característiques del potencial impacte   
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal de dos mesos i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, les quals són competència del l'òrgan substantiu, ja que és poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.   
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquest tipus d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, i els seus additius (escumejants), així com pels materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants que tenen i l'ecotoxicitat del lixiviat són insignificants i, en particular, no hauran de suposar un risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies. Sobre la base de l'esmentat en les consideracions prèvies, no es considera afecció sobre la fauna, flora i biodiversitat.   
  
Per la qual cosa, en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques   
El projecte de perforació examinat constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. (Perforacions de més de 120 metres per al proveïment d'aigües.)  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2, del títol II, de la Llei 21/2013.   
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
Per tot el que s'ha esmentat més amunt, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc,  
  
Primer   
Estimar que l'execució dels treballs previstos en el document projecte d'investigació d'aigües subterrànies per a la captació d'aigua mineral natural «Penyagolosa IV» promogut per Aguas de Cortes, SA, a realitzar en polígon 2, parcel·la 450 del municipi de Cortes de Arenoso (Castelló), sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que obra en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental, i als termes d'aquest informe, en particular:   
  
1r) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes determinades dimensions perquè puga incloure la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant una perforació de 300 m de profunditat i 360 mm de diàmetre, tenint en compte l'esponjament que es produeix després de l'extracció del material perforat.  
 2n) Atesa la localització del sondeig dins de zona forestal, el promotor i el director de les obres hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3r) Si en l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4t) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per a usar-los en obres i operacions de farcit diferents al lloc on es van generar. També podrien fer-ho pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i farcit (art 3.1.a) No obstant això, als detritus del sondeig li aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només s'aplica a materials classificats amb el codi 17/05/04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i haurà de quedar amb la seua morfologia inicial.   
  
5é) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produeixen, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, en el seu cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats. En cas que es duga a terme l'acidificació del sondeig, l'aigua extreta posteriorment pot ser salina o, fins i tot, un poc àcida. El seu abocament ha de ser efectuat amb les precaucions suficients per a no produir danys o molèsties ni afectar el medi ambient, i sempre amb la màxima cura de no contaminar punts d'aigua pròxims.   
6é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el considere innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.   
7é) En cas que, per diferents motius es renuncie a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de procedir a clausurar-lo i segellar-lo, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon   
D'acord amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:   
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de ser publicat en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.   
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.   
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si en el seu cas, procedeixen de la via administrativa i judicial davant l'acte pel qual s'autoritza el projecte.   
  
Tercer   
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.   
  
València, 23 de juny de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9453, del 20-10-2022 (2022/8894)

RESOLUCIÓN de 23 de junio de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de captación de aguas subterráneas para uso ganadero de investigación de aguas subterráneas para la captación de agua mineral natural «Penyagolosa IV», polígono 2, parcela 450, partida «Masico», en el término municipal de Cortes de Arenoso (Castellón). Expediente: (1598299) 68/2020 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9453

Fecha DOGV
:   20-10-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8894

CVE


Fecha del documento
:   23-06-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de junio de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de captación de aguas subterráneas para uso ganadero de investigación de aguas subterráneas para la captación de agua mineral natural «Penyagolosa IV», polígono 2, parcela 450, partida «Masico», en el término municipal de Cortes de Arenoso (Castellón). Expediente: (1598299) 68/2020 AIA. [2022/8894]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 68/2020 AIA - 1598299.  
Título: Proyecto de investigación de aguas subterráneas para la captación de agua mineral natural «Penyagolosa IV» a realizar en el TM de Cortes de Arenoso (Castellón).  
Promotor: Aguas de Cortes, SA.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria y Energía (Castellón).  
Expediente en el órgano sustantivo: ASOSUB/2020/48.  
Localización: TM Cortes de Arenoso (Castellón). Polígono 2, parcela 450, partida «Masico».  
  
Descripción del proyecto  
La finalidad de este sondeo es la captación de aguas subterráneas para aumentar el suministro de la planta embotelladora de agua mineral natural que la empresa Aguas de Cortes, SA, posee en el municipio de Cortes de Arenoso. En la actualidad la mercantil es titular del aprovechamiento de tres captaciones de agua mineral natural situadas en el término municipal: la primera de ella procede de la captación O-4992, la segunda de la captación O-5706 y la tercera, de la cual se está tramitando el oportuno aprovechamiento, que corresponde a la captación O-7345. En el proyecto presentado se definen las características técnicas de las obras a realizar mediante la perforación de un cuarto sondeo de investigación, que complemente la demanda futura, así como todos los requerimientos y normas que se deberán cumplir durante su ejecución con el fin de obtener su autorización. El volumen anual a extraer de este nuevo sondeo se estima en 100.000 m³/año, que podría obtenerse con un caudal máximo instantáneo de 10 l/seg.  
Este sondeo captará el subsistema acuífero de Mosqueruela núm. 55/4 perteneciente al sistema acuífero núm. 55 de Javalambre-Maestrazgo. Según la denominación actual, se localiza sobre la masa de agua subterránea Lucena-Alcora con código 080.111. Las aguas subterráneas se captarán de un acuífero local denominado «Penyagolosa» constituido por calizas y calizas arenosas del Gargasiense Superior e Inferior, cuyo nivel de base impermeable está formado por las capas de margas y margocalizas del Bedouliense pertenecientes, todos ellos, al Cretácico inferior. Según la columna litológica recogida en los planos se perforará un tramo de 90 m de arcillas y limos, para continuar hasta los 160 m con calizas arenosas y areniscas que pasan a arcillas y limos hasta los 258 m, que desde aquí a fin de sondeo (300 m) pasan a areniscas y calizas arenosas que constituyen el objetivo de la perforación.  
La obra se realizará a rotopercusión y tendrá 300 m de profundidad con un diámetro de perforación de 360 mm, entubándose en su totalidad con tubería INOX ASI 316 de 250 mm y 6 mm de espesor, ranurando la tubería en el 60 % del espesor saturado atravesado en el sondeo y cementando el espacio anular en los primeros 20 m. Una vez finalizada la obra de perforación y entubado se procederá a su limpieza y se realizará un ensayo de bombeo a caudal variable, de al menos 72 horas de duración, con una electrobomba de 50 CV montada a 250 m, con caudal de extracción de 12 l/seg.  
El sondeo se ubicará en una parcela clasificada como suelo no urbanizable protegido (zona rural protegida municipal), colindante a suelo no urbanizable común dentro de terreno forestal según la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Está situado dentro de la ZEPA ES0000466/LIC (ES5223004) «Penyagolosa» y alejado de cualquier otra afección a áreas protegidas o vías pecuarias.  
  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en 17.08.2020 por el jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón (referencia expediente ASOSUB/2020/48) tuvo entrada en la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental el proyecto y documento ambiental del proyecto, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, según el anexo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En fecha 11.01.2021 se solicita al Servicio de Vida Silvestre la emisión de informe en relación con la posible afección del proyecto a Red Natura 2000 a ZEPA (ES0000466) /LIC (ES5223004) del Penyagolosa, remitiendo el informe el 24.09.2021 (Ref: RN\_2021\_231-GR/CC). En el informe recibido se considera que la actuación solicitada no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y no causará afecciones negativas a hábitats ni a especies protegidas en su ámbito de competencias pudiendo, por tanto, continuar su tramitación de conformidad con lo establecido en su legislación reguladora, sin necesidad de realizar una evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
Consideraciones ambientales  
A partir de los documentos técnicos tramitados, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada por los equipos de perforación, tuberías, maquinaria, balsa de lodos y accesorios será de unos 200 m², cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación, en caso de ser positiva, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la caseta para instalar el grupo elevador e instalaciones eléctricas.  
b) El plazo máximo de ejecución de las obras, será de cuatro meses incluyendo las obras de perforación y aforo, y el montaje y desmontaje de los equipos. Por lo que respecta a las obras necesarias para realizar la perforación, consistirán en acondicionar los accesos al pozo, allanar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. A este respecto hay que señalar que el proyecto, aunque prevé la ejecución de una balsa de lodos para depositar el material perforado, ni la dimensiona ni la presupuesta, lo cual no es aceptable desde ningún aspecto, por lo que la balsa deberá ejecutarse conforme al condicionante requerido en el punto 1º de la resolución. Una vez finalizados los trabajos se procederá a la restauración de las condiciones originales del terreno adecuando y limpiando tanto la zona de perforación como los accesos y el emplazamiento del utillaje y material auxiliar. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de la perforación de un sondeo de 300 m de profundidad y 360 mm de diámetro, consistentes en roca triturada -con un volumen no explicitado en el proyecto- que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo. A tenor de las medidas del sondeo, el volumen de material excavado será de alrededor de 30 m³, por lo que la capacidad de almacenamiento de la balsa tendrá en cuenta esta cantidad más el esponjamiento que se produce tras la extracción. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos que, una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria. 15 02 02\* (Absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En este caso, ?ya que se trata de recursos de la sección B) según la Ley 22/1973, de Minas- los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), entran en las competencias directas del órgano sustantivo, así como a la delimitación del perímetro de protección -ya que se trata de agua envasada para consumo humano- y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto  
a) El acceso a la parcela donde se emplazará el sondeo se realiza partiendo de la localidad de Cortes de Arenoso en dirección a la planta embotelladora; una vez en ella la parcela se localiza cercana a las instalaciones a 140 m del cerramiento oeste de la nave embotelladora en un punto (según proyecto) con las siguientes coordenadas UTM (ETRS-89, Huso 30): X:708.739 Y = 4.451.970 Z = 1.105 msnm  
b) El emplazamiento se encuentra en el altozano de unos relieves rocosos alomados con drenaje hacia el sur, escasamente poblados de vegetación, que está formada por pastizal y frondosas dispersas, salvo al oeste, donde a 170 m del sondeo se desarrolla una extensa zona de pinar de repoblación. La parcela y sus alrededores están clasificadas como suelo no urbanizable protegido. Ya que el sondeo se ubicará dentro de zona forestal, el promotor y el director de las obras deberán prever el cumplimiento de lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
c) La actuación no afecta a ningún espacio natural protegido y, según el informe recibido, su ejecución no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 -ZEPA (ES0000466) /LIC (ES5223004) del Penyagolosa- pertenecientes a la citada red, ni tampoco a hábitats naturales de especial relevancia ni a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de dos meses y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación, y sus aditivos (espumantes) así como por los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos y de la explanación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir un problema de eliminación. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes en ellos y la ecotoxicidad del lixiviado son insignificantes y, en particular, no deberán suponer un riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas. En base a lo mencionado en las consideraciones previas no se considera afección sobre la fauna, flora y biodiversidad.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de perforación examinado constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre. (Perforaciones de más de 120 metros para el abastecimiento de aguas.)  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución de los trabajos previstos en el documento proyecto de investigación de aguas subterráneas para la captación de agua mineral natural «Penyagolosa IV» promovido por Aguas de Cortes, SA, a realizar en polígono 2, parcela 450 del municipio de Cortes de Arenoso (Castellón), sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante una perforación de 300 m de profundidad y 360mm de diámetro, teniendo en cuenta el esponjamiento que se produce tras la extracción del material perforado.  
2º) Dada la localización del sondeo dentro de zona forestal, el promotor y el director de las obras deberán tener en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3º) Si en la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
4º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a) Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17.05.2004. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
5º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados. En el caso de llevarse a cabo la acidificación del sondeo, el agua extraída posteriormente puede ser salina o incluso algo ácida. Su vertido debe ser efectuado con las precauciones suficientes para no producir daños o molestias ni afectar al medio ambiente, y siempre con el máximo cuidado de no contaminar puntos de agua cercanos.  
6º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
7º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 23 de junio de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML