Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7784, del 17-05-2016 (2016/3009)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 108/15-AIA Cabanes.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7784

Data del DOGV
:   17-05-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/3009

CVE


Data del document
:   18-04-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 108/15-AIA Cabanes. [2016/3009]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 108/15-AIA Cabanes.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 108/15-AIA.  
Promotor: Herederos de Enrique Climent Mingol, CB (INFRERTOSA).  
Autoritat substantiva: Secció de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (exp. 01/13/AAI/CS).  
Àmbit: 20 ha de la parcel·la 498, del polígon 7, del terme municipal de Cabanes (Castelló).  
Objecte: Projecte d'activitat d'extracció de recursos minerals secció D (torbes) en la concessió minera San Enrique número 1989 al terme de Cabanes.  
  
Descripció del projecte  
Es fa la descripció del projecte d'acord amb l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental presentat el 4 de novembre de 2014 que modifica la proposta inicial (rebuda el 23.01.2014), ja que no ha sigut remés el document tècnic modificat (memòria d'autorització ambiental Integrada).  
La concessió minera San Enrique número 1989 comprén 309 ha dels termes municipals de Cabanes i Torreblanca, si bé la zona de treball proposada en el projecte presentat afecta aproximadament 20 ha situades exclusivament del terme municipal de Cabanes. El perímetre de la zona de treball està determinat pels punts següents:  
  
  
 Coordenades UTM  
(ETRS-89)  
X Coordenades UTM  
(ETRS-89)  
I  
P.P. 770.580,357 4.452.395,496  
1 770.689,650 4.452.614,086  
2 771.305,147 4.452.349,472  
3 770.948,504 4.452.073,360  
4 770.793,192 4.452.130,885  
  
  
Ritme i vida de l'explotació  
Atés que les reserves de mineral s'avaluen i xifren al voltant de 755.000 m³, la vida de la concessió s'estima en 30 anys, d'acord amb allò que s'ha indicat en la ITC.  
Per al càlcul de l'estimació de la vida de la concessió i el disseny de l'explotació, també s'han tingut en compte les condicions generals que arreplega el Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, en l'article 15, de normes sobre les activitats extractives, punt 5, on arreplega, entre altres coses, que:  
«queda limitada l'explotació anual a una hectàrea/any per màquina utilitzada per a l'extracció de torba, amb un màxim de dues màquines treballant en el mateix període de temps».  
  
Zona d'explotació restauració  
- Superfície total: 199.500 m².  
- Superfície sense afectar (illes): 151.000 m² (75 %).  
- Volum tot-un beneficiable: 755.000 m³.  
- Producció anual, 220 dies 25.167 m³/any.  
- Duració: 30 anys.  
En el disseny de la zona de treball, s'han respectat els hàbitats existents, per a això el promotor va contractar un grup d'experts botànics perquè li desenvoluparen una cartografia detallada dels hàbitats de la zona que ha servit de base per al disseny de les illes i de les zones de treball.  
Les labors d'explotació restauració es faran tal com s'estableix en el Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, així com en l'experiència del promotor, ja que porta més de 30 anys explotant torba en la zona. S'excaven carrers d'una amplària més o menys constant d'uns 10 m, que pot variar segons la posició de la màquina i de la llargària del braç de la retroexcavadora. Periòdicament, la retroexcavadora retrocedeix uns metres sense excavar i deixa un illot de mineral amb el seu recobriment vegetal en estat natural que, en no haver sigut alterat, de cap manera serveix com a refugi de la fauna existent.  
L'explotació posseeix les característiques següents:  
- Alçària de banc: 6-5 m.  
- Nombre de bancs: 1 banc.  
- Amplària de carrer: 10 m.  
- Angle de talús explotació: 30°.  
- Angle de talús de restauració: 45°.  
El jaciment s'explota utilitzant el mètode de mineria a cel obert i els materials s'extrauen per mitjans mecànics.  
El primer és preparar la plataforma de treball des d'on treballarà la maquinària i assegurar les condicions de seguretat. L'accés a aquestes plataformes es fa sobre planxes d'acer que permeten una millor maniobrabilitat de la maquinària ja que disminueix el repartiment de càrrega. A més, la retroexcavadora va equipada amb les sabates més amples possibles, per a augmentar-ne l'estabilitat, la capacitat de tracció i la flotabilitat.  
Una vegada la maquinària ha accedit a la plataforma de treball, es comença amb la retirada de la tapadora vegetal, la qual s'utilitza immediatament en la restauració dels talussos de les illes creades en la zona anterior i en la restauració dels fronts d'explotació ja esgotats; aquests treballs de restauració dels talussos es fan tant amb la tapadora vegetal com amb els excedents de torba que no són aptes per a la seua comercialització.  
En aquest moment comencen els treballs d'explotació. Per a això i prèviament a aquests, a la retroexcavadora se li acoblarà la cullera foradada o la cullera bivalva, segons el material estiga en capes ben definides i capaces de ser explotades per separat i així poder utilitzar els materials de les diferents capes segons les característiques d'aquests, o en una capa única, on els materials no estiguen separats i siga en la planta de tractament on se'n procedisca a la separació i classificació.  
  
Una vegada decidit si s'explotarà el jaciment per capes o bé en capa única, es procedirà a l'extracció dels materials. Col·locada la retroexcavadora, començarà la maniobra d'extracció. Per a això, introduirà la cullera dins del carrer a explotar en aqueix moment i descarregarà directament els materials sobre un camió. Serà una maniobra única i lenta, de manera que en la cullera quede el major percentatge possible de torba i la menor quantitat d'aigua possible. No es fan piles de materials ni enderrocs.  
Conclosa la maniobra de càrrega del camió, aquest traslladarà els materials fins a les eres d'assecatge situades als voltants de l'establiment de benefici.  
Periòdicament, es deixaran illes sense explotar i amb la vegetació intacta per a afavorir la tornada de la fauna que per la presència humana s'haja allunyat durant els treballs d'explotació. L'experiència adquirida pel peticionari en aquest temps permet garantir que en espais molt curts de temps aquestes illes són visitades sovint per les aus de la zona.  
  
Una vegada que s'ha arribar al fons del depòsit de torba en aqueix lloc, la maquinària retrocedeix i s'emporta amb si les planxes d'acer, i es torna a col·locar en un altre punt des del qual extraure els materials. D'aquesta manera, la màquina extrau els materials depositats en carrers d'uns 10 m d'ample.  
Les labors es repeteixen homogèniament en àrees més o menys rectangulars, on s'excaven els carrers fins a esgotar el mineral.  
Les basses o llacunes resultants de l'explotació restauració minera tindran una extensió mínima de 2 ha i tindran formes irregulars que afavorisquen una important extensió de vora. Els talussos seran suaus, uns 45° una vegada restaurats, i s'hi deixaran illes sense explotar i sense afectar de cap manera la seua vegetació, les superfícies mínimes de les quals seran de 50 m².  
L'alçària dels bancs d'explotació restauració depén del posicionament de la màquina i podrà arribar als 6 m, encara que la mitjana és de 5 m.  
  
Serveis i instal·lacions complementàries al projecte  
- Establiment de benefici:  
El peticionari posseeix un establiment de benefici als voltants de la concessió. Per la qual cosa, el material extret serà traslladat fins a la dita planta, on serà tractat per a la seua comercialització. El dit establiment de benefici no queda emparat per la present autorització ambiental integrada, atés que queda subjecte al règim de llicència ambiental, en quedar situat fora de la zona del conveni Ramsar i en l'àrea d'amortiment d'impacte del parc natural mencionat.  
  
- Tanca perimetral i senyalització:  
Es farà el tancament perimetral dels límits de l'àrea extractiva que restringisquen el pas de vehicles i persones a la zona sobre la qual es duran a terme totes les actuacions. En tots els accessos rodats, s'ubicarà una porta dotada de sistema de pany o cadenat.  
Aquests tancaments es faran per mitjà de tanca metàl·lica de malla de simple torsió de 2 m d'alçària sobre el nivell del sòl i 0,5 m soterrada, d'acer galvanitzat fixat per mitjà de caragol i platina sobre un muntant metàl·lic galvanitzat de secció circular d'acord amb l'alçària. La porta serà batent de doble fulla de 2 m d'alçària, dotada d'elements de tancament. Els ancoratges de subjecció de la tanca s'executaran sobre daus de formigó H-150 de dimensions 50x50x50 cm, col·locant riostes cada 15 m i en els cantons. La distància entre piquetes ancorades serà de 3 m.  
En els dits accessos, s'ubicaran cartells de grandària suficient, on es faça constar el tipus d'actuació que es realitza i l'empresa que l'escomet. A més, s'assenyalaran la prohibició expressa d'accés sense autorització, i també els riscos més importants que implica el trànsit per l'explotació. També s'ubicarà un panell, on figuren de manera gràfica les normes de seguretat i protecció que cal seguir.  
  
- Vestuaris i lavabos:  
Atés que el promotor disposa d'un establiment de benefici en les proximitats, ja hi ha instal·lacions d'aquest tipus.  
Aquestes instal·lacions es mantindran fins a finalització de la vigència de les autoritzacions mineres. Per al servei de neteja de les instal·lacions higièniques, s'ha contractat, actualment, una empresa especialitzada.  
El recinte destinat a vestuari consisteix en un edifici de rajola annex a les oficines, amb una zona de menjador, dutxes i vestuari; la dotació que hi ha en l'establiment de benefici és de dos lavabos i dues dutxes per als treballadors de l'establiment de benefici.  
  
L'aigua utilitzada en les instal·lacions sanitàries prové dels depòsits d'aigua ubicats en casetes destinades a aquesta finalitat.  
Basant-se en la guia tècnica per a l'avaluació i prevenció dels riscos relatius a la utilització de llocs de treball (Reial Decret 486/1997, annex V), el nombre recomanable de lavabos és d'un per cada 10 treballadors o fraccions d'aquests. Quant al nombre de dutxes, es recomana una dutxa per cada 10 treballadors o fracció que finalitzen la seua jornada simultàniament. Per al cas que ens ocupa, en l'establiment de benefici de torba hi ha un total de 16 treballadors. A això, cal afegir els quatre treballadors de les explotacions d'extracció de torba que hi ha en la contornada, els quals utilitzaran les dotacions de l'edifici. Hi ha, en total, 20 treballadors. Així doncs, basant-se en el Reial Decret 486/1997, la dotació establida per a acollir els 20 treballadors, seria d'una dutxa i dos lavabos.  
  
Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
En l'elaboració de l'estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada, s'ha de tindre present que es tracta d'una concessió minera en funcionament i atorgada pel Ministeri d'Indústria l'any 1964, per la qual cosa les possibles alternatives es refereixen a la ubicació de les zones d'explotació dins de la dita concessió minera.  
D'acord amb l'anterior, des del punt de vista de la ubicació de la zona d'explotació plantejada en l'autorització ambiental integrada objecte d'aquest estudi d'impacte ambiental, a l'hora de trobar un emplaçament adequat, s'han tingut en compte criteris geològics, miners, ambientals, urbanístics, hidrològics, culturals, econòmics, [?].  
  
- Criteris geològics i miners. Els recursos minerals de la secció D) de la Llei de Mines estan catalogats com a «prioritaris» d'acord amb el que estableix la disposició final primera de la Llei 54/1980, de 5 de novembre, de modificació de la Llei de Mines. A més, la torba és un recurs mineral escàs. Tal com pot comprovar-se en la «Taula 7.3.1. Ocupació per substància i província. Minerals industrials 2011», segons les estadístiques mineres de l'any 2011 (últim any publicat) fetes pública per la Secretaria d'Estat d'Energia pertanyent al Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme, només hi havia a Espanya 11 explotacions de torba en funcionament, de les quals dues són Santa Ofelia i San Enrique.  
  
- Criteris extractius. L'experiència aconseguida pel promotor li ha permés depurar un mètode d'explotació molt menys agressiva que les explotacions de torba que es duen a terme als països bàltics, Finlàndia o Rússia (majors productores de torba). Allí, l'extracció de torba es fa després del drenatge total de la torbera. Eliminant completament la vida vegetal i animal que poguera haver-hi. A la primavera, passen els rotovators que molen la superfície per a, posteriorment, ficar aspiradores gegants que recol·lecten tota la torba solta de la superfície. En aquest procés, no sols desapareix la vida en la torbera sinó que també s'acaba l'estructura típica de la torbera i comença la degradació de la matèria orgànica en aquesta. A més de tot l'anterior, la restauració d'aquestes torberes és summament complicada. Al contrari i com ja s'ha comentat, en el cas que ens ocupa l'explotació es fa en humit, mitjançant una excavadora, capaç d'extraure la torba de manera menys agressiva que el mètode anterior i capaç de no alterar aquelles zones on hi ha espècies protegides o hàbitats d'interés.  
Criteris ambientals. Encara que part de la concessió està dins del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, l'extracció de torba ha sigut tinguda en compte en el projecte PORN-PRUG i constitueix un compromís entre les necessitats de conservació del prat pantanós, posades de manifest per la mateixa declaració del parc natural, i el legítim exercici de l'activitat minera. En el mateix preàmbul del Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca es diu:  
  
«L'espai destaca, així mateix, com a exemple rellevant d'ús sostenible dels recursos naturals. L'activitat minera centrada en l'extracció de torba, la ramaderia extensiva i l'agricultura es practiquen de manera ordenada i compatible amb la conservació del valuós patrimoni natural».  
A més i com ja s'ha comentat, hi ha un informe de la Direcció General d'Espais Naturals on es diu que l'explotació de torba, «es considera compatible amb els valors de protecció del parc».  
  
D'altra banda, hi ha un altre informe també de la Direcció General del Medi Natural, de data 14 de juliol de 2014, que dóna lloc a aquesta addenda a l'estudi d'impacte ambiental de la sol·licitud d'autorització ambiental integrada, on pel que fa a l'afecció als valors ambientals del parc, LIC i ZEPA, diu el següent:  
«La zona d'explotació ara sol·licitada es considera compatible amb la protecció dels valors del parc pels motius que es detallen a continuació:  
- L'espai delimitat com a «zona d'actuació» no alberga hàbitats d'interés comunitari ni és hàbitat d'espècies faunístiques d'interés; no es té constància de nidificació en aquesta de l'arpella de marjal ni de cap esparver cendrós en els últims 10 anys. Tampoc es coneix la presència en la parcel·la de cap espècie de flora amenaçada. Per això, es considera compatible amb l'explotació de la torba en aquesta.  
- Les zones d'arreplega previstes són les mateixes que utilitza l'empresa durant els últims anys, per la qual cosa la disposició de llots sobre aquestes tampoc causarà un impacte addicional. Quant als accessos previstos, igualment se situen sobre una zona sense valors naturals rellevants, per la qual cosa es considera factible la seua adequació.»  
  
Com ja s'ha comentat, el parc està dins de la classificació Ramsar. Hi ha dins dels límits del parc quatre tipus d'hàbitats prioritaris:  
1150 Llacunes costeres.  
2250 Dunes litorals amb Juniperus spp.  
3170 Estanys temporals mediterranis.  
7210 Torberes calcàries de Cladium mariscus.  
L'explotació no afecta les dunes litorals perquè es respecta una franja de protecció de 200 m a la línia de costa, tal com s'indica en l'article 6.6.1. Extracció de torba, apartat a, del Decret 4/2003.  
Les àrees on hi ha l'espècie Cladium mariscus amb una cobertura del 20 % no s'exploten. Apareixen grafiades en els plans que acompanyen aquesta memòria d'acord amb els diversos estudis botànics que el promotor ha dut a terme en la zona per a poder cartografiar-la adequadament. Tant els estanys temporals com les llacunes costeres són conseqüència directa de l'extracció de torba.  
  
És a dir que dels quatre hàbitats prioritaris que hi ha al parc dos no s'afecten i els altres dos els genera la mateixa activitat d'extracció de torba.  
- Criteris socials. Dels 46 treballadors que hi havia en 2011, en explotacions de torba, 20 pertanyien a les concessions mineres Santa Ofelia i San Enrique, d'acord amb les dades publicades en les estadístiques mineres de l'any 2011 (últim any publicat) fetes públiques per la Secretaria d'Estat d'Energia pertanyent al Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme. En poblacions tan xicotetes com Cabanes i Torreblanca, 20 llocs de treballs directes més els indirectes (subministraments, carburants, conductors, hostaleria, [?]) comporta que un percentatge molt elevat de la població de la zona estiga vinculada a l'activitat objecte de la present autorització ambiental integrada.  
- Adequada xarxa de comunicacions, accessibilitat, per la qual cosa no caldrà l'execució de nous vials ni xarxes de comunicació.  
- Facilitat en l'execució de mesures correctores que eviten un possible impacte ambiental.  
- Extensió de terreny suficient, a fi que puga ubicar-se l'activitat i garantir-se una durabilitat de l'explotació amb garanties viables d'aconseguir la restauració esperada.  
- Dur a terme una explotació i benefici del mineral, de la manera més racional i rendible, tant des del punt de vista tècnic com econòmic, i integrada dins de les expectatives del parc natural.  
- Simultaniejar l'activitat minera amb el respecte al medi ambient i dur a terme una explotació pel mètode conegut com a «mineria de transferència», tècnica de treball miner, en la qual es realitzen simultàniament l'explotació i la restauració del medi afectat.  
- Ser una font de generació d'ocupació, tant directa com indirecta.  
  
Una vegada tinguts en compte tots i cada un dels criteris descrits anteriorment i superposant els resultats sobre un pla de la zona, les ubicacions possibles es redueixen considerablement.  
Altres alternatives que es van considerar van ser descartades per diversos motius com per exemple la proximitat a la costa o a Torrenostra. Una altra alternativa que es va plantejar va ser ubicar una zona d'explotació restauració en la part nord del camí Carrerassa del Tato, però va haver de descartar-se també per tractar-se de terres de cultiu i per l'escassetat de reserves.  
És per això que al setembre de 2013, es va presentar la sol·licitud d'autorització ambiental integrada corresponent on la zona d'explotació era la grafiada en la imatge en color mostassa següent.  
  
  
  
Si bé és cert que, a causa dels distints informes que l'Administració ha emés, s'ha modificat la dita zona d'explotació restauració a la zona que es grafia a continuació.  
  
En resum, la zona d'explotació restauració que es planteja en aquesta addenda a l'estudi d'impacte ambiental es correspon amb les zones on es té coneixement de reserves suficients de torba, el disseny de l'explotació s'ha dut a terme tenint present el que estableix el Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, per a l'extracció de torba, i respectant en tot moment i no afectant les espècies protegides que hi ha dins del parc esmentat.  
  
  
Tramitació administrativa  
L'avaluació ambiental s'inicia el 23 de gener de 2014, amb la consulta realitzada per l'òrgan substantiu per a la tramitació de la llicència ambiental (Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló) sobre la suficiència de la documentació (en CD), composta per la memòria d'autorització ambiental, l'estudi d'impacte ambiental i el seu corresponent document de síntesi, l'estudi acústic i el resum no tècnic. El 20 de febrer de 2014, la Direcció Territorial de Castelló reitera la sol·licitud de l'informe de suficiència.  
El 28 de març de 2014 es fa una consulta a la Direcció General del Medi Natural, i es rep l'informe del Servei d'Espais Naturals el 17 de juliol de 2014.  
El 4 de novembre de 2014, la Secció de Qualitat Ambiental del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, òrgan substantiu ambiental, remet en format CD la documentació del projecte modificada, indicant-hi que el titular ha reduït la zona d'explotació, i sol·licita l'informe de suficiència de la nova documentació presentada.  
El 2 de juliol de 2015, l'òrgan substantiu ambiental remet una còpia de les al·legacions presentades, còpia de la resposta del titular del projecte a les al·legacions i relació d'al·legadors.  
El 6 de juliol de 2015, des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental es remet l'informe de l'òrgan substantiu ambiental sobre la suficiència de la documentació, indicant-hi els tràmits del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 16 de juliol de 2015, l'òrgan substantiu ambiental remet un CD amb documentació complementària, certificat d'informació pública i al·legacions presentades.  
El 28 d'agost de 2015, a través del Servei de Vida Silvestre es remet una còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'1 d'octubre de 2015, el promotor remet l'estudi d'hàbitats i de flora i fauna catalogades i les mesures d'integració de l'explotació de torbes San Enrique al terme municipal de Cabanes (Castelló), que trasllada al Servei de Vida Silvestre el 8 d'octubre de 2015, al qual sol·licitant un informe sobre això.  
En resposta a la dita sol·licitud, el 6 de novembre de 2015 el Servei de Vida Silvestre remet una resolució de declaració de repercussions sobre Xarxa Natura 2000.  
  
Informació pública i al·legacions rebudes  
D'acord amb el certificat del director territorial de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, la informació pública es va dur a terme per mitjà d'inserció de l'anunci en el DOCV número 7460, de 19 de febrer de 2015. En el període establit, es van registrar 101 al·legacions amb idèntic contingut (denominada al·legació 1) i una al·legació de distint contingut (denominada al·legació 2), i fora de termini un total de 28 escrits.  
  
Així mateix, adjunten la contestació del promotor a les al·legacions rebudes.  
Al·legació 1  
Es presenten un total de 101 al·legacions, totes amb el mateix contingut i format, que donen suport a les al·legacions presentades per la Unió de Llauradors i Ramaders i reprodueixen les al·legacions que l'associació esmentada va presentar al juny de 2013 (resumit en l'al·legació 2).  
Al·legació 2  
La Unió de Llauradors i Ramaders, durant el període d'informació pública, presenta un escrit d'al·legacions que es resumeixen a continuació.  
En primer terme, exposen que el 12 de juny de 2013 l'Associació va presentar un escrit davant de la Conselleria de Medi Ambient on sol·licitava que la dita associació fora considerada com a part i, per tant, se li donara tràmit en l'expedient 24/09/AAI/CS corresponent a les autoritzacions ambientals integrades de les concessions mineres Santa Ofelia número 1901, Santa Ofelia número 2063 i San Enrique número 1989, atés que l'extracció de torba en diverses concessions mineres situades als termes de Cabanes i Torreblanca va directament en contra dels interessos econòmics, socials i professionals dels habitants de les zones d'extracció i amb caràcter primordial i de manera molt especial contra els interessos d'agricultors i ramaders d'acord amb les al·legacions següents:  
Consideren que la torba actua com un filtre davant la intrusió marina i, per tant, la seua extracció suposa una salinització de l'aqüífer. La salinització afecta el creixement i la producció dels cultius en reduir el potencial hídric de la solució del sòl, que disminueix així la disponibilitat d'aigua i crea un desequilibri nutritiu, atesa l'elevada concentració d'elements (NA+ i Cl?) que interfereixen la nutrició mineral i el metabolisme cel·lular.  
L'augment de la salinitat impedeix la formació normal del complex argil·lohúmic i determina en molt breu termini de temps la infertilitat del sòl i que els cultius, tant aquells que constitueixen l'objectiu d'agricultors com els que suposen el manteniment de la cabanya ramadera, es desenvolupen amb normalitat.  
Així mateix, indiquen que l'abandó dels cultius té una incidència ambiental ja que provocaria un increment del risc d'erosió, una disminució de la captació de CO2 i, com a conseqüència de tot l'anterior, un increment de la desocupació del sector que representen.  
A continuació, refereix la informació de què es té constància (denúncies, actuacions de la fiscalia i informes de l'Ajuntament de Torreblanca).  
I finalment, reiteren les al·legacions arreplegades al llarg de l'escrit aplicables a l'autorització ambiental integrada corresponent a l'expedient 01/1113/AAI/CS i sol·liciten que es dicte una resolució denegatòria a l'activitat extractiva.  
  
Contestació del promotor a les al·legacions  
El promotor agrupa el contingut dels escrits presentats en dues al·legacions:  
1a al·legació: l'activitat extractiva de torba incrementa els valors de salinitat de l'aqüífer del Prat.  
Per a la contestació a aquesta qüestió, el promotor es refereix a dos informes:  
- L'informe de Ignacio Morell Evangelista de l'Institut Universitari de Plaguicides i Aigües de la Universitat Jaume I de Castelló, que arreplega l'estudi sobre la salinitat de les zones costeres del Prat.  
- Informe hidrogeològic de José Manuel Soto Venegas, que ratifica la tesi de l'anterior, informeencarregat pel promotor a fi d'aportar respostes i claredat a l'activitat extractiva San Enrique sobre el parc natural del Prat.  
D'ambdós informes, es destaquen les conclusions següents:  
- L'existència d'una làmina lliure d'aigua al Prat es deu a la intersecció de la superfície topogràfica i la superfície piezomètrica de l'aqüífer associat que és l'aqüífer d'Orpesa-Torreblanca. Es tracta, per tant, d'un sector de l'aqüífer en què l'aigua aflora per damunt de la superfície del terreny de manera natural i no a conseqüència d'esdeveniments extraordinaris. Per tant, no es tracta d'una zona inundable i, en rigor, ni tan sols d'una zona inundada sinó d'una zona humida en sentit estricte.  
  
S'entén que els materials del terreny (inclosos la torba) són suficientment permeables per a permetre les dites circulacions d'aigua fins a la superfície. Atés que són permeables, poden permetre tant la circulació d'aigua dolça com salada, i no es pot atribuir als dits materials la condició de «barrera» davant de la intrusió marina.  
  
- Que l'aigua del Prat procedeix de l'aflorament de l'aigua subterrània que circula per l'aqüífer associat i que la salinitat de l'aigua del Prat és el resultat de la superposició de dos processos de salinització: un procés primari d'intrusió marina, que incrementa de manera moderada la salinitat de l'aigua subterrània (provocada per la sobreexplotació per usos o aprofitaments aliens a la concessió minera), i un procés secundari, consistent en la forta evapotranspiració que pateix la làmina d'aigua lliure, per la qual cosa, una vegada afloren les aigües salades, la radiació solar també contribueix a l'augment de la salinitat del sòl.  
  
2a al·legació: el projecte d'extracció del recurs mineral de torba afectarà col·lateralment les propietats contigües a causa de l'impacte ambiental, al dany ecològic a la degradació del sòl, a la ruptura de l'ecosistema propi de la zona humida i al desdibuixament del paisatge autòcton del Prat, amb especial atenció a l'afecció de les espècies d'animals en perill d'extinció (fartet o samaruc).  
A aquest punt, el promotor respon que l'activitat extractiva que es desenvolupa des d'abans de la declaració de parc natural ha sigut considerada compatible en el PORN-PRUG del parc natural esmentat, sempre que aquest es faça amb una sèrie de condicions i restriccions a què s'ajusta el projecte presentat per a autorització ambiental integrada.  
  
  
Consultes a les administracions afectades  
Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (rebut el 17.07.2014).  
«La Direcció General de Qualitat Ambiental sol·licita un informe relatiu a les qüestions plantejades per l'al·legador relatives a la compatibilitat de la CM San Enrique amb els establit en el PORN: PRUG del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca; en allò que afecta a les competències d'aquest servei, cal informar:  
Aquest servei va emetre un informe desfavorable al febrer d'enguany de l'AAI de l'explotació a què s'ha fet referència per una confusió de la documentació entregada, de la qual s'inferia que es tractava de la mateixa zona d'explotació sotmesa a DIA desfavorable recentment. Aquesta nova explotació es refereix a un altre àmbit d'explotació situat íntegrament dins del parc natural i al terme municipal de Cabanes; per això, cal atendre la reclamació de l'interessat i entrar a considerar la viabilitat d'aquest nou expedient. Aquesta qüestió implica determinar novament l'anàlisi de l'aplicació d'allò que s'ha disposat en els articles 15.1 i 15.4 del Decret 4/2003. Revisat l'informe de l'Advocacia en què es va basar la denegació del recurs d'alçada del mateix interessat, Herederos de Enrique Climent Mingol, CB, referent a la denegació d'una altra explotació (Santa Ofelia 1901), aquest informe indica que l'AAI no podia concedir-se pel fet que l'activitat havia obtingut informes desfavorables en tràmit de DIC i llicència d'obres i, per tant, no era possible emetre un informe favorable de l'AAI, i en aqueix sentit es va interpretar que l'activitat no tenia les autoritzacions pertinents i resultava innecessari per tant un altre fonament de denegació. No obstant això, la sol·licitud que ens ocupa en l'actualitat inicia un tràmit nou al llarg del qual ha de fonamentar-se la denegació o concessió de les llicències pertinents en l'existència de valors ambientals a preservar i no en la inexistència de llicències prèvies encara no avaluades.  
En conseqüència, cal atendre les al·legacions presentades per l'interessat i modificar l'esborrany de proposta de resolució. No obstant això, la documentació presentada pel promotor per a la tramitació de l'AAI es refereix a una zona d'explotació molt àmplia, modificada posteriorment per l'escrit presentat el 16 de juny de 2014 en aquest servei, per la qual cosa la documentació que es tramita per a l'AAI i la resta de permisos necessaris ha de modificar-se i adequar-se a aquesta nova zona d'exploració respecte de la qual s'emet el present informe.  
Quant al fons de l'assumpte, és a dir l'afecció als valors ambientals del parc, LIC i ZEPA, es fa saber el següent:  
La zona d'explotació ara sol·licitada s'assenyala en el pla adjunt. Com s'ha explicat, el pla núm. 2 del document de l'estudi d'impacte ambiental presentat grafia una àmplia zona d'explotació, incompatible amb l'obligada protecció de l'arpella de marjal; no obstant això, posteriorment el sol·licitant aporta un nou escrit on adjunta, com a documentació addicional, un altre pla en què es detalla una nova zona d'actuació, de 20 ha, aproximadament, així com els accessos i les zones d'arreplega. Aquesta nova zona sí que es considera compatible amb la protecció dels valors del parc pels motius que es detallen a continuació:  
  
L'espai delimitat com a «zona d'actuació» no alberga hàbitats d'interés comunitari ni és hàbitat d'espècies faunístiques d'interés. No es té constància de nidificació en aquesta zona de l'arpella de marjal ni en els últims 10 anys. Tampoc es coneix la presència en la parcel·la de cap espècie de flora amenaçada. Per això, es considera compatible l'explotació de la torba en la zona.  
Les zones d'arreplega previstes són les mateixes que ha utilitzat l'empresa durant els últims anys, per la qual cosa la deposició de llots sobre aquestes no causarà tampoc un impacte addicional. Quant als accessos previstos, igualment se situen sobre una zona sense valors naturals rellevants, per la qual cosa es considera factible la seua adequació.  
No obstant això, l'activitat d'explotació de la torba es localitza dins d'un espai natural protegit que és utilitzat per moltes espècies d'aus aquàtiques i altra fauna silvestre, per la qual cosa les condicions de l'explotació han d'estar clarament establides als efectes d'evitar impactes sobre els valors la protecció dels quals es pretén:  
L'explotació s'ajustarà a l'àmbit delimitat com a «zona d'actuació en el pla adjunt a aquest document, així com la zona d'arreplega a l'assenyalada com a tal en el mateix document. No es permetrà l'execució de cap altra via d'accés que l'assenyalada en aqueix mateix pla. La documentació presentada, per tant, haurà d'adequar-se a aqueixa zona d'explotació.  
L'explotació ha de complir tots els requisits establits en l'article 15 del PRUG PORN/vigent.  
El pla de labors que es realitze ha de tindre l'informe favorable d'aquest servei, prèviament a la seua aprovació per l'òrgan corresponent de la conselleria competent en matèria de mines. Aquest pla determinarà igualment el volum màxim de torba a emmagatzemar en la zona d'arreplega temporal. A més d'aquest pla, anualment es firmarà un protocol entre l'empresa i el servei competent en matèria d'espais naturals protegits, que determinarà les zones concretes a explotar i els períodes i les condicions d'aquesta explotació.  
El servei competent podrà ordenar en qualsevol moment la suspensió temporal dels treballs, si es donaren les circumstàncies que pogueren determinar que, de la seua continuació, podrien derivar-se efectes perjudicials per a les espècies o els hàbitats protegits».  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
Examinat l'expedient a què s'ha fet referència, es comprova que el servei de policia d'aigües i llits públics fa saber que en la visita realitzada el 21 de juny de 2014 es comprova que al terme municipal de Cabanes l'empresa només té la zona d'extracció de torbes.  
Per això, amb data 6 de maig de 2015 es procedeix a l'arxiu de l'expedient 2012VI0099 de tramitació d'autorització d'abocament, per considerar que l'activitat esmentada en el seu procés d'extracció no genera abocaments d'aigües residuals i per tant no requereix autorització d'abocament d'aquest organisme.  
Pel possible efecte que l'activitat puga tindre sobre les masses d'aigua pròximes, s'ha habilitat l'expedient de l'àrea de qualitat de les aigües AC-2015/016 per a realitzar els tràmits relatius a l'activitat esmentada. Amb data 2 de juliol de 2015, té entrada en aquesta confederació la sol·licitud d'informe per part de la Direcció Territorial de Castelló de CITMA en relació a les al·legacions presentades durant el tràmit de l'autorització d'un planta de recursos minerals, secció D, amb emplaçament en CM San Enrique núm. 1989, ubicada a Cabanes (Castelló), així com la resposta d'Herederos de Enrique Climent Mingol, CB, a les dites al·legacions.  
A la vista de la documentació aportada i avaluada, la informació disponible en l'organisme, el Servei de Qualitat emet un informe sobre el contingut tècnic de les al·legacions presentades a l'expedient d'autorització ambiental integrada 01/13/AAI/CS quant a la salinització, amb especial detall de la marjal, i els efectes de l'activitat sobre les aigües superficials i subterrànies. Les conclusions de l'informe esmentat són les següents:  
«Amb les dades disponibles no pot afirmar-se que la massa d'aigua subterrània 080.110 Pla d'Orpesa-Torreblanca haja patit un increment de la salinitat de l'aigua per efecte de l'activitat de les torberes que hi ha en el seu territori.  
Les dades de conductivitat elèctrica són ara inferiors significativament a les dades que hi havia abans que es posaren en marxa les torberes i les diferències espacials trobades no tenen relació amb la localització de les torberes; les dades de concentració de clorurs són ara semblants a les que hi havia abans de posar-se en marxa les torberes i les diferències espacials trobades no tenen relació amb la localització de les torberes».  
  
El director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental formula el 2 de novembre de 2015 la valoració de repercussions següent sobre la Xarxa Natura 2000.  
Antecedents  
Amb data 24 de març de 2015, la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental com a òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, a proposta del Servei de Vida Silvestre, va emetre una valoració preliminar de repercussions del projecte a què s'ha fet referència. La dita valoració, efectuada tenint en compte les dades disponibles respecte del mencionat projecte i els espais de la mencionada Xarxa Natura 2000 potencialment afectats per aquest, va concloure la possibilitat que presentara efectes apreciables sobre la Xarxa Natura.  
  
La dita valoració preliminar va incloure, a més, els continguts recomanables de l'estudi d'afeccions sobre la Xarxa Natura 2000. Entre aquests continguts es van indicar els següents:  
- Estudi de detall de l'enclavament en qüestió que atenguera i cartografiara específicament la presència d'espècies de flora catalogada (Thalictrum maritimum), així com de les espècies catalogades de fauna següents: samaruc, fartet i tortuga d'estany.  
- Caracterització dels hàbitats presents i propostes d'integració ambiental de les torberes en fase d'abandó.  
Amb data 14 de novembre de 2015, va entrar en aquesta Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental el mencionat estudi d'afeccions, el qual es va sotmetre a valoració tècnica. A partir de la dita valoració, s'indica el següent:  
Breu descripció del projecte: es tracta d'una superfície de 151.000 m². Primer es prepara la plataforma de treball des d'on treballarà la maquinària. L'accés a aquestes plataformes es fa sobre planxes d'acer que permeten una major maniobrabilitat. Després es comença amb la retirada de la cobertura vegetal, la qual s'utilitza immediatament en la restauració dels talussos de les illes creades en la zona interior i en la restauració dels fronts d'explotació ja esgotats. Després, comencen els treballs d'explotació per mitjà de retroexcavadora, a què s'acoblarà la cullera foradada o cullera bivalva segons el material estiga en capes ben definides i capaces de ser explotades per separat o en una capa única. Col·locada la retroexcavadora, començarà la maniobra d'extracció; per a això, introduirà la cullera dins del carrer a explotar en aqueix moment i descarregarà directament els materials sobre camió. Serà una maniobra única i lenta, que afavorirà la pèrdua d'aigua i que en la cullera quede el major percentatge de torba i la menor quantitat d'aigua possible.  
  
Conclosa la maniobra de càrrega del camió, aquest traslladarà els materials fins a les eres d'assecatge situades als voltants de l'establiment de benefici. Periòdicament, aniran deixant-se illes sense explotar. Una vegada que s'ha arribar al fons del depòsit de torba d'aqueix lloc, la maquinària retrocedeix i s'emporta amb si les planxes d'acer, i torna a col·locar-se en un altre punt des del qual extraure els materials. D'aquesta manera la maquinària extrau els materials depositats en carrers d'uns 10 m d'ample.  
2. Espai o espais Xarxa Natura 2000 afectats i espècies que van motivar la seua declaració: la zona d'explotació proposada s'ubica en el LIC Prat de Cabanes-Torreblanca inclòs en la Xarxa Natura 2000.  
3. Avaluació de repercussions del projecte segons l'estudi d'afeccions  
D'acord amb la documentació aportada, l'extracció de torba afavorirà l'increment de la superfície ocupada per l'hàbitat 1150\*, així com els requeriments de determinades espècies de particular interés com la tortuga d'estany o samaruc, així com multitud d'aus aquàtiques i limícoles i espècies de flora aquàtica i palustre entre les quals estarien Thalictrum maritimum, Riccia fluitans o les fanerògames catalogades Utricularia australis i Kosteletzkya pentacarpos.  
No obstant això, per a afavorix el desenvolupament correcte d'aquest hàbitat i de les espècies de flora i fauna de major interés cal assumir determinades directrius en l'execució de l'explotació, concretament en el disseny de les llacunes resultants, bàsicament en els perfils de les riberes, la presència d'illes, el tractament de les superfícies de les dites illes i la connectivitat entre les masses d'aigua a saber:  
- La superfície total de l'àrea d'explotació és aproximadament de 27 ha, de les quals 5 ja han sigut objecte d'extracció, per la qual cosa queden entorn de 22 ha. En el dit conjunt total d'àrea d'explotació, ha de quedar almenys un 25 % de terreny en forma d'illes i plataformes, incloent-hi els dos sectors identificats com a jonquera canyissar amb Cladium (trama puntejada en imatge contigua).  
- En l'interior de les llacunes, han de deixar-se illes que hauran d'ocupar almenys un 20 % de la superfície de cada llacuna i elevar-se només un màxim d'uns 50 cm sobre el nivell de l'aigua.  
- En les llacunes generades per l'excavació haurà de crear-se una plataforma d'uns 5 m d'ample, on s'assegurarà la inundació permanent d'uns 50-60 cm. La dita plataforma ocuparà almenys un 50 % del perímetre de les llacunes. Des d'aquesta plataforma partiria un talús suau (angle 45° o inferior) fins al fons.  
- Com proposa l'estudi aportat, es crearà una illa pilot de com a mínim 50 m² revestida amb formigó, sobre el qual es depositarà una capa de graves d'1 cm de diàmetre amb 10 cm de grossària. Per a millorar les condicions per a la reproducció, s'afegiran roques i troncs dispersos i agrupats.  
- S'ha de garantir la connectivitat de les masses d'aigua per mitjà del manteniment o la creació de canals que comuniquen les llacunes generades entre si i amb la resta de canals del Prat. Igualment, es retirarà la vegetació d'helòfits que actualment ocupa el llit del canal que constitueix el limite sud del sector d'explotació (sense arribar a dragar el seu llit o els marges).  
A fi de verificar la idoneïtat i l'efectivitat de de les mesures proposades, caldrà mantindre un seguiment de l'explotació i de l'evolució de la naturalització dels terrenys afectats. A més, si s'aprecia l'incompliment de les directrius d'execució preesmentades, haurà de considerar-se la revocació de la corresponent autorització.  
4. Resum de l'exposició pública de l'estudi d'afeccions  
L'estudi d'afeccions va ser posat a disposició del públic entre el 20 de febrer de 2015 i el 30 de març de 2015 en el marc del procediment d'avaluació d'impacte ambiental. El resum dels resultats del dit tràmit pel que fa a l'estudi d'afeccions és el següent:  
  
- Nombre d'al·legacions presentades: 0.  
- Continguts més rellevants de les al·legacions: es van presentar dues al·legacions tipus a l'EIA relatives a un presumpte increment de salinitat en els terrenys del Prat a causa de l'extracció de la torba.  
5. Justificació que el programa/pla/projecte no tindrà efectes sobre la integritat del lloc. Criteris tècnics i indicadors utilitzats en la valoració.  
Per tot això i d'acord amb el que estableix el Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, aquesta Direcció General de Medi Natural, a proposta del Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat, resol:  
  
Primer. Que el projecte analitzat no tindrà repercussions sobre la integritat de l'espai de la Xarxa Natura 2000, sempre que en el seu desplegament i execució se seguisquen les determinacions establides en l'estudi d'afeccions analitzat i que es garantisca el compliment de les mesures preventives i correctores següents:  
- La superfície total de l'àrea d'explotació és aproximadament de 27 ha, de les quals 5 ja han sigut objecte d'extracció, per la qual cosa queden entorn de 22 ha. En el dit conjunt total d'àrea d'explotació, ha de quedar almenys un 25 % de terreny en forma d'illes i plataformes, incloent-hi els dos sectors identificats com a jonquera canyissar amb Cladium (trama puntejada en imatge contigua).  
- En l'interior de les llacunes, han de deixar-se illes, que hauran d'ocupar almenys un 20 % de la superfície de cada llacuna i elevar-se només un màxim d'uns 50 cm sobre el nivell de l'aigua.  
- En les llacunes generades per l'excavació, haurà de crear-se una plataforma d'uns 5 m d'ample, on s'assegurarà la inundació permanent d'uns 50-60 cm. La dita plataforma ocuparà almenys un 50 % del perímetre de les llacunes. Des d'aquesta plataforma partiria un talús suau (angle 45° o inferior) fins al fons.  
- Com proposa l'estudi aportat, es crearà una illa pilot de com a mínim 50 m² revestida amb formigó, sobre el qual es depositarà una capa de graves d'1 cm de diàmetre amb 10 cm de grossària. Per a millorar les condicions per a la reproducció, s'afegiran roques i troncs dispersos i agrupats.  
- S'ha de garantir la connectivitat de les masses d'aigua per mitjà del manteniment o la creació de canals que comuniquen les llacunes generades entre si i amb la resta de canals del Prat. Igualment, es retirarà la vegetació d'helòfits, que actualment ocupa el llit del canal que constitueix el límit sud del sector d'explotació (sense arribar a dragar el seu llit o els marges).  
Segon. Si es respecten les condicions indicades en l'apartat anterior, el pla/programa/projecte podrà, tal com s'estableix en l'article 10.3 del Decret 62/2012, de 5 d'abril, ser aprovat, autoritzat o consentit per l'òrgan promotor o substantiu sense necessitat d'acudir al règim excepcional previst en els seus articles 12 a 16, sense perjudici de l'obligació del promotor d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències o de remetre les declaracions responsables o comunicacions ambientals que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent.  
  
Tercer. Aquesta resolució es notificarà al promotor, a l'òrgan substantiu i a l'òrgan ambiental. Així mateix i de conformitat amb el que estableix l'article 10.4 del Decret 62/2010, de 5 d'abril, haurà de ser objecte de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (?).  
  
Consideracions ambientals  
En primer terme i en relació amb l'increment de la salinitat d'aqüífer derivada de l'activitat extractives, l'al·legació efectuada per la Unió de Llauradors i Ramaders, defensada i reproduïda per 101 al·legacions de particulars en el període establit i per 28 al·legacions extemporànies, el promotor fa referència a una sèrie d'estudis i informes referits que estableixen clarament que la principal causa de la intrusió marina està relacionada amb el grau d'explotació de l'aqüífer, i l'increment de salinitat dels sòls es deu fonamentalment al procés de transpiració.  
  
En aquest sentit, la tesi doctoral d'Arinna Reanu Pruñonosa (2012). «Nuevas herramientas para la gestión de las aguas subterráneas en acuíferos costeros, volumen ecológico de remediación (VER). Metodología y aplicación a la plana de Oropesa-Torreblanca (MASub. 080.110)», indica en el seu capítol 3: «la informació proporcionada pels mapes d'isocontinguts de clorurs revela que la intrusió no és homogènia sinó que es manifesta amb major intensitat en alguns sectors en què l'explotació és més intensa o en els quals la relació explotació/recàrrega és més desfavorable.» En l'apartat de conclusions del capítol esmentat s'indica: l'estudi de l'evolució dels clorurs de l'aqüífer de la plana d'Orpesa-Torreblanca des de 1980 fins a l'actualitat posa de manifest que la intrusió marina al llarg de les ultimes dècades es pot dividir en quatre fases (?).  
  
(?) L'última fase caracteritzada és la compresa entre 2001 i l'actualitat. Les dades existents són escasses per a obtindre mapes de distribució de concentracions de clorurs, però si s'assumeix que aquestes dades són representatives de la zona, es pot observar que la intrusió marina està en procés de retrocés, la qual cosa és coherent amb la realitat socioeconòmica actual de la Plana Orpesa Torreblanca.  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en contestació a la consulta de l'òrgan ambiental substantiu, informa que no hi ha cap evidència que les activitats extractives incidisquen en els nivells de salinitat de l'aqüífer i efectua les mateixes consideracions respecte al descens del nivell de clorurs apuntat en la tesi doctoral abans esmentada.  
En segon terme, cal assenyalar que la proposta inicial de desenvolupament de l'extracció de torba que comprenia un total de 87 ha entre els termes de Cabanes i Torreblanca va ser considerada ambientalment incompatible per l'afecció a l'hàbitat de l'arpella de marjal i als hàbitats protegits. Posteriorment, el promotor va presentar una modificació del projecte consistent en la reducció de l'àmbit d'explotació a una superfície d'unes 20 ha, situades al terme de Cabanes, que ha sigut considerat compatible tant pels departaments competents en la gestió dels espais naturals com per la Xarxa Natura 2000. No obstant això, s'ha supeditat el seu desenvolupament a les condicions generals establides per a la dita activitat en l'article 15 del Decret 4/2003, de 21 de gener, del Consell de la Generalitat, i a una altra sèrie de condicionants específics derivats de la valoració detallada de les repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
S'ha procedit, per tant, a comprovar que el projecte d'explotació i el pla de restauració s'ajusten als condicionants generals establits en la normativa del PORN-PRUG i s'adverteix que una superfície aproximada de 0,67 ha se situa en la franja dels 200 m des de la delimitació de la línia de domini públic maritimoterrestre d'acord amb la cartografia del MAGRAMA) i, per tant, incompleix l'apartat a de l'article 15.5 del PORN-PRUG vigent. Per tant, s'ha d'excloure de l'àmbit d'explotació la dita superfície (es grafia en l'annex a la present resolució l'àmbit d'explotació ajustat al perímetre de 200 m des de la línia de domini públic maritimoterrestre).  
  
D'altra banda, de les consultes a les administracions afectades s'han derivat una sèrie de condicionants que concreten les condicions generals o les complementen i que requereixen la modificació del projecte presentat tant en allò que es refereix a l'explotació com a la restauració.  
- Els criteris de restauració, definits en la documentació escrita i grafiada en la planimetria del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental, han de ser modificat per a ajustar-se als condicionants establits en els diferents informes emesos, inclosa la valoració de repercussions de Xarxa Natura 2000 en els aspectes següents: vies d'accés, concreció del % de superfície que ha de romandre inalterada, i delimitació de les àrees concretes que presenten hàbitats (mansegars) en bon estat de conservació i que han de ser preservats com a illes de l'explotació, recreació d'àrees que afavorisquen l'establiment de colònies d'avifauna, disseny i extensió de les vores, tractaments de les illes d'acord amb l'estudi de repercussions, condicions de connectivitat de les llacunes, etc.  
També es considera necessari establir mesures correctores en relació amb la tanca perimetral per a evitar afeccions sobre la fauna.  
Finalment, cal destacar que en l'apartat de ritme d'explotació i vida d'aquesta hi ha un error ja que la superfície de 151.000 m² es correspon precisament amb el 75 % de la superfície afectada i no amb la superfície sense afectar (illes) a què correspondria un 25 %.  
  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveuen el grup 3, apartat c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte ambiental de projectes i en el Decret 162/1990, de 5 d'octubre, del Consell de la Generalitat i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultat atribuïdes formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'activitat d'extracció de recursos minerals, secció D (torbes), en la concessió minera San Enrique núm. 1989, al terme de Cabanes, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'addenda de l'estudi d'impacte ambiental presentat el 4 de novembre de 2015, modificat i complementat l'estudi d'hàbitat i flora i fauna catalogada i mesures d'integració ambiental de l'explotació de torbes San Enrique al terme de Cabanes, presentat l'1 d'octubre de 2015, i amb els condicionants següents:  
1. L'explotació distarà almenys 200 m de la delimitació del domini públic maritimoterrestre, per la qual cosa l'àmbit quedarà delimitat per les coordenades que es detallen en la taula següent i en l'ortofoto annexa a la present declaració:  
  
 Coordenades UTM  
(ETRS-89)  
X Coordenades UTM  
(ETRS-89)  
I  
P.P. 770.580,357 4.452.395,496  
1 770.689,650 4.452.614,086  
2 (modificat) 771.271,040 4.452.364,410  
2 bis (afegit) 770.997,330 4.452.109,810  
3 770.948,504 4.452.073,360  
4 770.793,192 4.452.130,885  
  
  
El ritme d'explotació no sobrepassarà en cap cas 1 hectàrea/any i màquina utilitzada, amb un màxim de dues màquines en el mateix període de temps.  
Es compliran la totalitat dels condicionants establits en l'article 15 del Decret 4/2003, de 21 de gener, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, complementat amb els condicionants de punts següents.  
2. L'aprovació dels plans de labors per l'òrgan de la conselleria competent en matèria de mines requereix l'informe previ favorable del servei competent en matèria d'espais naturals. Aquest pla determinarà el volum màxim de torba a emmagatzemar en la zona d'arreplega temporal.  
3. Anualment, es firmarà un protocol entre l'empresa i el servei competent en matèria d'espais naturals protegits que determinarà les zones concretes a explotar i els períodes i les condicions d'aquesta explotació.  
El servei competent podrà ordenar en qualsevol moment la suspensió temporal dels treballs si es donaren les circumstàncies que pogueren determinar que de la seua continuació podrien derivar-se efectes perjudicials per a les espècies o els hàbitats protegits.  
4. Es considera necessari establir mesures correctores en relació amb l'accessibilitat a l'àrea d'explotació i la tanca perimetral prevista:  
  
- L'accés a l'explotació serà únic i ajustat al vial actualment existent.  
- La tanca perimetral serà permeable a les espècies d'herpetofauna identificades, en especial la tortuga d'estany, i se senyalitzarà suficientment per evitar la col·lisió de l'avifauna.  
5. Els criteris de restauració, definits en la documentació escrita i gràfica del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental, han de ser modificats per a ajustar-se als condicionants establits en els diferents informes emesos, en especial el de valoració de repercussions sobre Xarxa Natura 2000, en els aspectes següents:  
- El 25 % de l'àmbit afectat per l'explotació ha de quedar conformat com a plataformes o illes. Atés que l'àmbit d'explotació projectat és de 20 ha, la superfície final de plataformes + illes serà almenys de 5 ha (comptabilitzant les illes o, si és el cas, les plataformes de les 5,5 ha de l'àmbit del projecte ja explotades).  
- Les basses resultants de l'extracció tindran les característiques següents:  
a) El contorn serà irregular per a afavorir una important extensió de vora i es conformarà en trams discontinus d'acord amb els perfils següents:  
- Almenys el 50 % de la seua extensió serà una vora estesa, conformada com una plataforma de 5 m d'amplària, amb una profunditat màxima del 50-60 cm, a fi de recrear un hàbitat favorable per al samaruc i la tortuga d'estany. A partir dels 5 m, el talús fins a la cota d'excavació tindrà una inclinació màxima de 45°.  
- L'altre 50 % podrà ser un un talús estés fins al fons de l'excavació amb una inclinació màxima de 45°.  
El perímetre de les superfície d'explotació (comptabilitzant l'àrea ja excavada) és d'uns 1.500 m, per la qual cosa la suma dels trams de vora amb plataforma serà almenys de 750 m.  
b) En l'interior de les basses se'n mantindran un 20 % com a porcions emergides o illes amb una altura màxima de 0,5 m respecte de la làmina d'aigua, amb els tractaments següents:  
- A fi d'afavorir l'establiment de colònies d'aus aquàtiques que requereixen un substrat aclarit de vegetació palustre (larolimícoles) es construirà una illa pilot de com a mínim 50 m² impermeabilitzada amb formigó, sobre la qual es depositarà una capa de graves d'1 cm de diàmetre afegint roques i troncs dispersos i agrupats.  
  
- La resta de les superfícies a conformar com a illes es mantindran en el seu estat actual i inclourà obligatòriament les dues àrees de jonquera canyissar amb Cladium en bon estat de conservació, identificades en l'estudi de repercussions de Xarxa Natura 2000, com a reserves de mansegars. Per a garantir la preservació d'aquestes dues àrees de les labors d'extracció, es procedirà al jalonament previ dels seus perímetres.  
- Respecte a les riberes de les illes no s'estableix un angle màxim d'inclinació encara que ha de garantir-se que siguen raonablement estables.  
c) Es garantirà la connectivitat de les masses d'aigua per mitjà del manteniment o la creació de canals que les connecte entre si i amb la resta de canals del Prat.  
d) El canal nord que delimita al nord la zona d'explotació es mantindrà inalterat, mentre que el canal sud es netejarà selectivament eliminant els helòfits però sense arribar a dragar-ne el llit ni els marges.  
  
6. Es presentarà anualment com a part del programa de vigilància ambiental un informe acompanyat de la planimetria i el reportatge fotogràfic corresponents en què es detallarà: superfície d'àrea afectada, longitud de vora creada, així com tipologia, superfície i disseny de les illes creades, canals o zones de connectivitat de les llacunes.  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el present acord, que inclou la declaració d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la llei esmentada és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 22 de febrer de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 18 d'abril de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7784, del 17-05-2016 (2016/3009)

RESOLUCIÓN de 18 de abril de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 108/15-AIA Cabanes.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7784

Fecha DOGV
:   17-05-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/3009

CVE


Fecha del documento
:   18-04-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de abril de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 108/15-AIA Cabanes. [2016/3009]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 108/15-AIA Cabanes.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 108/15-AIA.  
Promotor: Herederos de Enrique Climent Mingol CB (INFRERTOSA).  
Autoridad sustantiva: Sección de Calidad Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrolllo Rural (expte 01/13/AAI/CS).  
Ámbito: 20 ha de la parcela 498 del polígono 7 del término municipal de Cabanes (Castellón).  
Objeto: Proyecto de actividad de extracción de recursos minerales sección D (turbas) en la concesión, minera San Enrique núm. 1989 en el término de Cabanes.  
  
Descripción del proyecto  
Se realiza la descripción del proyecto de acuerdo con la adenda del estudio de impacto ambiental presentado el 4 de noviembre de 2014 que modifica la propuesta inicial (recibida el 23.01.2014) ya que no ha sido remitida el documento técnico modificado (memoria de autorización ambiental Integrada).  
La concesión minera San Enrique, número 1989, comprende 309 ha de los términos municipales de Cabanes y Torreblanca, si bien la zona de trabajo propuesta en el proyecto presentado afecta aproximadamente a 20 ha situadas exclusivamente del término municipal de Cabanes. El perímetro de la zona de trabajo viene determinado por los siguientes puntos:  
  
 Coordenadas UTM  
(ETRS-89)  
X Coordenadas UTM  
(ETRS-89)  
Y  
P.P. 770.580,357 4.452.395,496  
1 770.689,650 4.452.614,086  
2 771.305,147 4.452.349,472  
3 770.948,504 4.452.073,360  
4 770.793,192 4.452.130,885  
  
  
Ritmo de explotación y vida de la misma.  
Puesto que las reservas de mineral evaluadas y cifradas en alrededor de 755.000 m³, la vida de la concesión se estima 30 años, de acuerdo a lo indicado por la ITC.  
Para el cálculo de la estimación de la vida de la concesión y diseño de la explotación, también se ha tenido en cuenta a las condiciones generales que recoge el Decreto 4/2003, de 21 de enero, por el que se aprueba el plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del parque natural de El Prat de Cabanes-Torreblanca, en su artículo 15, sobre normas sobre las actividades extractivas, punto 5, donde entre otras cosas recoge que:  
«queda limitada la explotación anual a una hectárea/año por máquina utilizada para la extracción de turba, con un máximo de dos máquinas trabajando en el mismo periodo de tiempo».  
  
Zona explotación-restauración.  
- Superficie total: 199.500 m²  
- Superficie sin afectar (islas): 151.000 m² (75 %).  
- Volumen todo-uno beneficiable: 755.000 m³.  
- Producción anual, 220 días 25.167 m³/año.  
- Duración: 30 años.  
En el diseño de la zona de trabajo se han respetado los hábitats existentes, para ello el promotor contrató a un grupo de expertos botánicos para que le desarrollasen una cartografía detallada de los hábitats de la zona que ha servido de base para el diseño de las islas y de las zonas de trabajo.  
Las labores de explotación-restauración se realizarán tal y como se establece en el Decreto 4/2003, de 21 de enero, por el que se aprueba el plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del parque natural de El Prat de Cabanes-Torreblanca, así como en la experiencia del promotor, ya que lleva más de 30 años explotando turba en la zona. Se excavan calles de un ancho más o menos constante de unos 10 m que puede variar según la posición de la máquina y del largo del brazo de la retroexcavadora. Periódicamente la retroexcavadora retrocede unos metros sin excavar, dejando un islote de mineral, con su recubrimiento vegetal en estado natural que al no haber sido alterado de modo alguno sirve como refugio de la fauna existente.  
La explotación posee las siguientes características:  
- Altura de banco: 6-5 metros.  
- Número de bancos: 1 banco.  
- Ancho de calle: 10 m.  
- Ángulo de talud explotación: 30º.  
- Ángulo de talud de restauración: 45 º.  
El yacimiento se explota utilizando el método de minería a cielo abierto, siendo los materiales extraídos por medios mecánicos.  
Lo primero es preparar la plataforma de trabajo desde donde trabajará la maquinaria y asegurar las condiciones de seguridad. El acceso a estas plataformas se hace sobre planchas de acero que permiten una mejor maniobrabilidad de la maquinaria ya que disminuye el reparto de carga. Además la retroexcavadora va equipada con las zapatas más anchas posibles, para aumentar la estabilidad, la capacidad de tracción y la flotabilidad.  
Una vez la maquinaria ha accedido a la plataforma de trabajo, se comienza con la retirada de la cobertera vegetal, la cual se utiliza inmediatamente en la restauración de los taludes de las islas creadas en la zona anterior y en la restauración de los frentes de explotación ya agotados, estos trabajos de restauración de los taludes, se realiza tanto con la cobertera vegetal, como con los excedentes de turba que no son aptos para su comercialización.  
En este momento dan comienzo los trabajos de explotación. Para ello y previamente a los mismos, a la retroexcavadora se le acoplará la cuchara agujereada o la cuchara bivalva, en función de si el material se encuentra en capas bien definidas y capaces de ser explotadas por separado y así poder utilizar los materiales de las diferentes capas según las características de los mismos o en una capa única, donde los materiales no se encuentran separados y es en la planta de tratamiento donde se procederá al separado y clasificación.  
Una vez decidido si se va a explotar el yacimiento por capas o bien en capa única, se procederá a la extracción de los materiales. Colocada la retroexcavadora comenzará la maniobra de extracción, para ello introducirá la cuchara dentro de la calle a explotar en ese momento, descargando directamente los materiales sobre camión. Será una maniobra única y lenta, de modo que en la cuchara quede el mayor porcentaje posible de turba y la menor cantidad de agua posible. No se realizan acopios de materiales ni escombreras.  
Concluida la maniobra de carga del camión, este trasladará los materiales hasta las eras de secado situadas en las inmediaciones del establecimiento de beneficio.  
Periódicamente se irán dejando islas sin explotar y cuya vegetación se encuentra intacta, para favorecer la vuelta de la fauna que por la presencia humana se haya alejado durante los trabajos de explotación. La experiencia adquirida por el peticionario en este tiempo permite garantizar que en espacios muy cortos de tiempo estas islas son visitadas frecuentemente por las aves de la zona.  
Una vez alcanzado el fondo del depósito de turba en ese lugar, la maquinaria va retrocediendo llevándose consigo las planchas de acero y volviéndose a colocar en otro punto desde el cual extraer los materiales. De este modo la máquina va extrayendo los materiales depositados en calles de unos 10 metros de ancho.  
Las labores se repiten homogéneamente en áreas más o menos rectangulares, donde se van excavando las calles hasta agotar el mineral.  
Las balsas o lagunas resultantes de la explotación-restauración minera tendrán una extensión mínima de 2 ha y tendrán formas irregulares que favorezcan una importante extensión de orilla. Los taludes serán suaves, unos 45º una vez restaurados, y se irán dejando islas sin explotar y si afectar de modo alguno a su vegetación, cuyas superficies mínimas serán de 50 m².  
La altura de los bancos de explotación-restauración depende del posicionamiento de la máquina, pudiendo alcanzar los 6 metros, aunque la media es de 5 m.  
  
Servicios e instalaciones complementarias al proyecto.  
- Establecimiento de beneficio:  
El peticionario posee un establecimiento de beneficio en las inmediaciones de la concesión. Por lo que el material extraído será trasladado hasta dicha planta donde será tratado para su comercialización. Dicho establecimiento de beneficio no queda amparado por la presente autorización ambiental integrada en tanto que queda sujeto al régimen de licencia ambiental al quedar situado fuera de la zona del convenio Ramsar y en el área de amortiguación de impacto del mencionado parque natural.  
- Vallado perimetral y señalización:  
Se realizará el cerramiento perimetral de los límites del área extractiva que restrinjan el paso de vehículos y personas a la zona sobre la que se llevarán a cabo todas las actuaciones. En todos los accesos rodados, se ubicará una puerta dotada de sistema de cerradura o candado.  
Estos cerramientos se realizarán mediante cercado metálico de malla de simple torsión de dos metros de altura sobre el nivel del suelo y 0,5 m enterrada, de acero galvanizado fijado mediante tornillo y pletina sobre montante metálico galvanizado de sección circular acorde con la altura. La puerta será batiente de doble hoja de 2 metros de alto, dotada de elementos de cierre. Los anclajes de sujeción de la valla se ejecutarán sobre dados de hormigón H-150 de dimensiones 50x50x50 cm, colocando riostras cada 15 m y en las esquinas. La distancia entre piquetas ancladas será de 3 metros.  
En dichos accesos, se ubicarán carteles de tamaño suficiente, donde se haga constar el tipo de actuación que se está realizando y de la empresa que lo acomete. Además se señalarán la prohibición expresa de acceso sin autorización, así como los riesgos más importantes que implica el tránsito por la explotación. También se ubicará un panel, donde figuren de forma gráfica las normas de seguridad y protección a seguir.  
- Vestuarios y aseos:  
Dado que el promotor dispone de un establecimiento de beneficio en las proximidades, ya existen instalaciones de este tipo.  
Estas instalaciones se mantendrán hasta finalización de la vigencia de las autorizaciones mineras. Para el servicio de limpieza de las instalaciones higiénicas actualmente se ha contratado a una empresa especializada.  
El recinto destinado a vestuario consiste en un edificio de ladrillo anexo a las oficinas con una zona de comedor, de duchas y vestuario, siendo la dotación existente en el establecimiento de beneficio de dos aseos y dos duchas para los trabajadores del establecimiento de beneficio.  
El agua empleada en las instalaciones sanitarias proviene de los depósitos de agua ubicados en casetas destinadas a tal fin.  
En base a la guía técnica para la evaluación y prevención de los riesgos relativos a la utilización de lugares de trabajo, (Real Decreto 486/1997, anexo V), el número recomendable de locales de aseo es de uno por cada 10 trabajadores o fracciones de estos. En cuanto al número de duchas se recomienda una ducha por cada 10 trabajadores o fracción que finalicen su jornada simultáneamente. Para el caso que nos ocupa en el establecimiento de beneficio de turba existe un total de 16 trabajadores. A ello se debe añadir los 4 trabajadores de las explotaciones de extracción de turba que se encuentran en los alrededores del mismo, los cuales utilizarán las dotaciones del edificio. Siendo pues, en total 20 trabajadores. Así pues, basándose en el Real Decreto 486/1997, la dotación establecida para acoger a los 20 trabajadores, sería de una ducha y dos aseos.  
Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
En la elaboración del estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada debe tenerse presente que se trata de una concesión minera en funcionamiento y otorgada por el Ministerio de Industria en el año 1964, por lo cual las posibles alternativas se refieren a la ubicación de las zonas de explotación dentro de dicha concesión minera.  
De acuerdo a lo anterior, desde el punto de vista de la ubicación de la zona de explotación planteada en la autorización ambiental integrada objeto del presente estudio de impacto ambiental, a la hora de encontrar un emplazamiento adecuado, se han tenido en cuenta criterios geológicos, mineros, ambientales, urbanísticos, hidrológicos, culturales, económicos, [?].  
- Criterios geológicos-mineros. Los recursos minerales de la Sección D) de la Ley de minas están catalogados como «prioritarios» de acuerdo a lo establecido en la disposición final primera de la Ley 54/1980, de 5 de noviembre, de modificación de la Ley de minas. Además la turba es un recurso mineral escaso. Tal y como puede comprobarse en la «Tabla 7.3.1. Empleo por sustancia y provincia. Minerales industriales 2011», según las estadísticas mineras del año 2011 (último año publicado) hechas pública por la Secretaría de Estado de Energía perteneciente al Ministerio de Industria, Energía y Turismo, solamente existen en España 11 explotaciones de turba en funcionamiento. De las cuales dos de ellas son Santa Ofelia y San Enrique.  
- Criterios extractivos. La experiencia alcanzada por el promotor le ha permitido depurar un metodo de explotación mucho menos agresiva que la explotaciones de turba que se llevan a cabo en los países bálticos, Finlandia o Rusia (mayores poductores de turba). Allí la extracción de turba se realiza después del drenaje total de la turbera. Eliminando completamente la vida vegetal y animal que pudiera existir. En primavera pasan los rotovators que muelen la superficie, para posteriormente meter aspiradoras gigantes que recolectan toda la turba suelta de la superficie. En este proceso no solo desaparece la vida en la turbera sino que también se acaba con la estructura típica de la turbera y comienza la degradación de la materia orgánica en la misma. Además de todo lo anterior, la restauración de estas turberas es sumamente complicada. Por el contrario y como ya se ha comentado, en el caso que nos ocupa la explotación se realiza en húmedo, mediante una excavadora, capaz de extraer la turba de forma menos agresiva que el método anterior y capaz de no alterar aquellas zonas donde existen especies protegidas o hábitats de interés.  
Criterios ambientales. Aunque parte de la concesión se encuentran dentro del parque natural El Prat de Cabanes-Torreblanca, la extracción de turba ha sido tenida en cuenta en el proyecto PORN-PRUG constituyendo un compromiso entre las necesidades de conservación del prado pantanoso, puestas de manifiesto por la propia declaración del parque natural, y el legitimo ejercicio de la actividad minera. En el propio preámbulo del Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del parque natural de El Prat de Cabanes-Torreblanca se dice:  
«El espacio destaca, asimismo, como ejemplo relevante de uso de sostenible de los recursos naturales.  
La actividad minera centrada en la extracción de turba, la ganadería extensiva y la agricultura, se practican de forma ordenada y compatible con la conservación del valioso patrimonio natural».  
Además y como ya se ha comentado, existe un informe de la Dirección General de Espacios Naturales donde se dice que la explotación de turba, «se considera compatible con los valores de protección del Parque».  
Por otro lado, existe otro informe también de la Dirección General del Medio Natural, de fecha 14 de julio de 2014, el cual da lugar a la presente adenda al estudio de impacto ambiental de la solicitud de autorización ambiental integrada, donde en lo referente a la afección a los valores ambientales del parque, LIC y ZEPA dice lo siguiente:  
«La zona de explotación ahora solicitada se considera compatible con la protección de los valores del parque por los motivos que se detallan a continuación:  
- El espacio delimitado como «zona de actuación» no alberga habitats de interés comunitario ni es habitat de especies faunísticas de interés; no se tiene constancia de nidificación en la misma del aguilucho lagunero ni de ningún aguilucho cenizo en los últimos 10 años. Tampoco se conoce la presencia en la parcela de ninguna especie de flora amenazada. Por ello, se considera compatible con la explotación de la turba en la misma.  
- Las zonas de acopio previstas son las mismas que viene utilizando la empresa durante los últimos años, por lo que la disposición de lodos sobre las mismas tampoco causará un impacto adicional. En cuanto a los accesos previstos, igualmente se sitúan sobre una zona carente de relevantes valores naturales, por lo que se considera factible su adecuación.»  
Como ya se ha comentado el parque se encuentra dentro de la clasificación Ramsar. Existen dentro de los límites del parque cuatro tipos de habitats prioritarios:  
1150 Lagunas costeras.  
2250 Dunas litorales con Juniperus spp.  
3170 Estanques temporales mediterráneos.  
7210 Turberas calcáreas de Cladium mariscus.  
La explotación no afecta a las dunas litorales pues se respeta una franja de protección de 200 m a la línea de costa, tal y como se indica en el artículo 6.6.1. Extracción de turba, apartado a, del Decreto 4/2003.  
Las áreas donde se encuentra la especie Cladium mariscus con una cobertura del 20 % no se explotan. Aparecen grafiadas en los planos que acompañan a esta memoria de acuerdo a los diversos estudios botánicos que el promotor a llevado a cabo en la zona para poder cartografiarla adecuadamente. Tanto los estanques temporales como las lagunas costeras son consecuencia directa de la extracción de turba.  
Es decir que de los cuatro hábitats prioritarios que existen en el parque dos no se afectan y otros dos los genera la propia actividad de extracción de turba.  
- Criterios sociales. De los 46 trabajadores que existían en 2011, en explotaciones de turba, 20 pertenecían a las concesiones mineras «Santa Ofelia» y «San Enrique», de acuerdo a los datos publicados en las estadísticas mineras del año 2011 (último año publicado) hechas pública por la Secretaría de Estado de Energía perteneciente al Ministerio de Industria, Energía y Turismo. En poblaciones tan pequeñas como Cabanes y Torreblanca, 20 puestos de trabajos directos más los indirectos (suministros, carburantes, conductores, hostelería, [?]) conlleva que un porcentaje muy elevado de la población de la zona esté vinculada a la actividad objeto de la presente autorización ambiental integrada.  
- Adecuada red de comunicaciones, accesibilidad, por lo que no se hará necesario la ejecución de nuevos viales ni redes de comunicación.  
- Facilidad en la ejecución de medidas correctoras que eviten un posible impacto ambiental.  
- Suficiente extensión de terreno, con el fin de que pueda ubicarse la actividad y garantizarse una durabilidad de la explotación con garantías viables de conseguir la restauración esperada.  
- Llevar a cabo una explotación y beneficio del mineral, de la manera más racional y rentable, tanto desde el punto de vista técnico, como económico e integrada dentro de las expectativas del Parque Natural.  
- Simultanear la actividad minera con el respeto al medio ambiente y llevar a cabo una explotación por el método conocido, como «minería de transferencia», técnica de laboreo minero, en la cual se realizan simultáneamente la explotación y la restauración del medio afectado.  
- Ser una fuente de generación de empleo, tanto directo como indirecto.  
Una vez tenidos en cuenta todas y cada uno de los criterios descritos anteriormente y superponiendo los resultados sobre un plano de la zona, las ubicaciones posibles se redujeron considerablemente.  
Otras alternativas que se barajaron fueron descartadas por diversos motivos como por ejemplo la proximidad a la costa o a Torrenostra. Otra alternativa que se planteó fue ubicar una zona de explotación- restauración en la parte norte del Camino Carrerasa del Tato, pero tuvo que descartarse también debido a que se trata de tierras de cultivo y a la escasez de reservas.  
Es por eso que en septiembre de 2013, se presentó la correspondiente solicitud de autorización ambiental integrada donde la zona de explotación era la grafiada en la siguiente imagen en color mostaza.  
  
  
  
  
Si bien es cierto, que debido a los distintos informes que la administración ha ido emitiendo se ha modificado dicha zona de explotación-restauración a la zona que se grafía a continuación.  
  
En resumen la zona de explotación-restauración que se plantea en la presente adenda al estudio de impacto ambiental se corresponde con las zonas donde se tiene conocimiento de reservas suficientes de turba, el diseño de la explotación se ha llevado a cabo teniendo presente lo establecido en el Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del parque natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, para la extracción de turba y respetando en todo momento y no afectando las especies protegidas que se encuentran dentro de dicho parque.  
  
Tramitación administrativa  
La evaluación ambiental se inicia, el 23 de enero de 2014, con la consulta realizada por el órgano sustantivo para la tramitación de la licencia ambiental (Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón) sobre la suficiencia de la documentación (en cd) compuesta por la memoria de autorización ambiental, estudio de impacto ambiental y su correspondiente documento de síntesis, estudio acústico y resumen no técnico. El 20 de febrero de 2014 la Dirección Territorial de Castellón reitera la solicitud del informe de suficiencia.  
El 28 de marzo de 2014 se realiza consulta a la Dirección General del Medio Natural, recibiendo el informe del Servicio de Espacios Naturales el 17 de julio de 2014.  
El 4 de noviembre de 2014, la Sección de Calidad Ambiental del servicio territorial de Medio Ambiente de Castellón, órgano sustantivo ambiental remite, en formato CD, documentación del proyecto modificada indicando que el titular ha reducido la zona de explotación y solicitando el informe de suficiencia de la nueva documentación presentada.  
El 2 de julio de 2015 el órgano sustantivo ambiental remite copia de las alegaciones presentadas, copia de las respuesta del titular del proyecto a las alegaciones y relación de alegantes.  
El 6 de julio de 2015 desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se remite informe al órgano sustantivo ambiental acerca de la suficiencia de la documentación, indicando los trámites del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
El 16 de julio de 2015, el órgano sustantivo ambiental remite CD con documentación complementaria, certificado de información pública y alegaciones presentadas.  
El 28 de agosto de 2015, a través del Servicio de Vida Silvestre se remite copia del informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El 1 de octubre de de 2015 el promotor remite estudio de hábitats y de flora y fauna catalogadas y medidas de integración de la explotación de turbas San Enrique en el término municipal de Cabanes (Castellón), dando traslado de la misma al Servicio de Vida Silvestre el 8 de octubre de 2015 y solicitando informe al respecto.  
En respuesta a la dicha solicitud, el 6 de noviembre de 2015, el Servicio de Vida Silvestre remiteresolución de declaración de repercusiones sobre Red Natura 2000.  
  
Información pública y alegaciones recibidas  
De acuerdo con el certificado del director Territorial de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente la información pública se llevó a cabo mediante inserción del anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 7460, de 19 de febrero de 2015, registrándose en el periodo establecido 101 alegaciones con idéntico contenido (denominada alegación 1) y otra alegación de distinto contenido (denominada alegación 2) y fuera de plazo un total de 28 escritos.  
Asimismo adjuntan la contestación del promotor a las alegaciones recibidas.  
Alegación 1  
Se presentan un total de 101 alegaciones, todas ellas con el mismo contenido y formato y que apoyan las alegaciones presentadas por la Unió de Llauradors y Ramaders y reproducen las alegaciones que la citada asociación presento en junio de 2013 (resumido en la alegación 2).  
Alegación 2  
La Unió de Llauradors y Ramaders, durante el periodo de información pública presenta un escrito de alegaciones que se resumen a continuación.  
En primer término exponen que el 12 de junio de 2013 dicha asociación presentó escrito ante la Conselleria de Medio Ambiente solicitando que dicha asociación fuera considerada como parte y por tanto se le diera trámite en el expediente 24/09/AAI/CS correspondiente a las autorizaciones ambientales integradas de las concesiones mineras Santa Ofelia número 1901, Santa Ofelia número 2063 y San Enrique número 1989, considerando que la extracción de turba en varias concesiones mineras situadas en los términos de Cabanes y Torreblanca va directamente en contra de los intereses económicos, sociales y profesionales de los habitantes de las zonas de extracción y con carácter primordial y de forma muy especial contra los intereses de agricultores y ganaderos de acuerdo con las siguientes alegaciones:  
Consideran que la turba actúa como un filtro frente la intrusión marina y por tanto su extracciones supone un salinización del acuífero. La salinización afecta al crecimiento y producción de los cultivos al reducir el potencial hídrico de la solución del suelo, disminuyendo así la disponibilidad de agua, creando un desequilibrio nutritivo, dada la elevada concentración de elementos (NA+ y Cl?) que interfieren la nutrición mineral y el metabolismo celular.  
El aumento de la salinidad impide la normal formación del complejo arcillo-húmico y determina en muy breve plazo de tiempo la infertilidad del suelo y que los cultivos, tanto aquellos que constituyen el objetivo de agricultores como los que suponen el mantenimiento de la cabaña ganadera, se desarrollen con normalidad.  
Asimismo indican que el abandono de los cultivos tiene una incidencia ambiental ya que provocaría un incremento del riesgo de erosión, una disminución de la captación de CO2 y como consecuencia de todo lo anterior un incremento del paro del sector que representan.  
A continuación refiere la información de la que se tiene constancia (denuncias, actuaciones de la fiscalía e informes del Ayuntamiento de Torreblanca).  
Y por último reiteran las alegaciones recogidas a los largo del escrito aplicables a la autorización ambiental integrada correspondiente al expediente 01/1113/AAI/CS solicitando se dicte una resolución denegatoria a la actividad extractiva.  
  
Contestación del promotor a las alegaciones  
El promotor agrupa el contenido de los escritos presentados dos alegaciones:  
1.ª alegación: la actividad extractiva de turba incrementa los valores de salinidad del acuífero del Prat.  
Para la contestación a esta cuestión el promotor se refiera dos informes:  
- El informe de Ignacio Morell Evangelista del instituto universitario de plaguicidas y aguas de la Universitat Jaume I de Castellón que recoge el estudio sobre la salinidad de las zonas costeras del Prat.  
- Informe hidrogeológico de José Manuel Soto Venegas que ratifica la tesis del anterior, informeencargado por el promotor en aras a aportar respuestas y claridad a la actividad extractiva San Enrique sobre el parque natural del Prat.  
De ambos informes se destacan las siguientes conclusiones.  
- La existencia de una lámina libre de agua en el Prat se debe a la intersección de la superfice topográfica y la superficie piezométrica del acuífero asociado que es el acuífero de Oropesa-Torreblana. Se trata por tanto de un sector del acuífero en el que el agua aflora por encima de la superficie del terreno de manera natural y no a consecuencia de eventos extraordinarios. Por tanto no se trata de una zona inundable y en rigor ni siquiera de una zona inundada sino de una zona húmeda en sentido estricto.  
Se entiende que los materiales del terreno (incluidos la turba) son suficientemente permeables para permitir dichas circulaciones de agua incluso hasta la superficie de los mismos. Al ser permeables pueden permitir tanto la circulación de agua dulce como salada, no pudiendo atribuir a dichos materiales la condición de «barrera» frente a la intrusión marina.  
- Que el agua del Prat procede del afloramiento del agua subterránea que circula por el acuífero asociado y que la salinidad del agua del Prat es el resultado de la superposición de dos procesos de salinización: un proceso primario de intrusión marina que incrementa de manera moderadas la salinidad del agua subterránea (provocada por la sobreexplotación por usos o aprovechamientos ajenos a la concesión minera) y un proceso secundario consistente en la fuerte evapotranspiración que sufre la lámina de agua libre por lo que una vez afloran las aguas saladas la radiación solar también contribuye al aumento de la salinidad del suelo.  
2.ª alegación: el proyecto de extracción del recurso mineral de turba afectará colateralmente a las propiedades colindantes debido al impacto ambiental, al daño ecológico a la degradación del suelo, a la ruptura del ecosistema propio del humedal y al desdibujo del paisaje autóctono del Prat con especial atención a la afección de las especies de animales en peligro de extinción (fartet o samaruc).  
A este punto el promotor responde que la actividad extractiva que se viene desarrollando desde antes de la declaración de parque natural, ha sido considerada compatible en el PORN-PRUG del citado parque natural siempre y cuando este se realice con una serie de condiciones y restricciones a las que se ajusta el proyecto presentado para autorización ambiental integrada.  
  
Consultas a las administraciones afectadas  
Informe del Servicio de Gestion de Espacios Naturales Protegidos (recibido el 17.07.2014).  
«La Dirección General de Calidad ambiental solicita informe relativo a las cuestiones planteadas por el alegante relativos a la compatibilidad de la C.M. San Enrique con los establecido en el PORN: PRUG del Parque Natural del Prat de Cabanes-Torreblanca en lo que concierne a las competencias de este Servicio cabe informar:  
Este servicio informó en febrero de este año la AAI de la explotación de referencia desfavorablemente por una confusión de la documentación entregada de la se colegía que se trataba de las misma zona de explotación sometida a DIA desfavorable recientemente. Esta nueva explotación se refiere a otro ámbito de explotación situado íntegramente dentro del parque natural y en el término municipal de Cabanes, por ello cabe atender la reclamación del interesado y entrar a considerar la viabilidad de este nuevo expediente. Esta cuestión implica determinar de nuevo el análisis de la aplicación de los dispuesto en los artículos 15.1 y 15.4 del Decreto 4/2003. Revisado el informe de la abogacía en que se basó la denegación del recurso de alzada del mismo interesado - Herederos Enrique Climent Mingol CB. Referente a la denegación de otra explotación (Santa Ofelia 1901), este informe indica que la AAI no podía concederse debido a que la actividad había obtenido informes desfavorables en trámite de DIC y licencia de obras y por tanto no cabía informar favorablemente la AAI y en ese sentido se interpretó que la actividad carecía de las autorizaciones pertinentes y resultaba innecesario por tanto otro fundamento de denegación. Sin embargo la solicitud que nos ocupa en la actualidad inicia un tramite nuevo a lo largo del cual debe fundamentarse la denegación o concesión de las licencias pertinentes en la existencia de valores ambientales a preservar y no en la inexistencia de licencias previas aún no evaluadas.  
En consecuencia cabe atender las alegaciones presentadas por el interesado y modificar el borrador de propuesta de resolución. No obstante la documentación presentada por el promotor para la tramitación de la AAI se refiere a una zona de explotación muy amplia, modificada posteriormente por escrito presentado el 16 de junio de 2014 en este Servicio, por lo que la documentación que se tramita para la AAI y el resto de permisos necesarios debe modificarse y adecuarse a esta nueva zona de exploración respecto de la cual se emite el presente informe.  
En cuanto al fondo del asunto, es decir la afección a los valores ambientales del parque, LIC y ZEPA se informa lo siguiente:  
La zona de explotación ahora solicitada se señala en el plano adjunto. Como se ha explicado, el plano número 2 del documento del estudio de impacto ambiental presentado, grafía una amplia zona de explotación, incompatible con la obligada protección del aguilucho lagunero, sin embargo, posteriormente el solicitante aporta nuevo escrito adjuntando, como documentación adicional, otro plano en el que se detalla una nueva zona de actuación, de aproximadamente 20 has, así como los accesos y zonas de acopio. Esta nueva zona si se considera compatible con la protección de los valores del parque por los motivos que se detallan a continuación:  
El espacio delimitado como «zona de actuación» no alberga hábitats de interés comunitario ni es hábitat de especies faunísticas de interés. No se tiene constancia de nidificación en la misma del aguilucho lagunero ni en los últimos 10 años. Tampoco se conoce la presencia en la parcela de ninguna especie de flora amenazada. Por ello, se considera compatible la explotación de la turba en la misma.  
Las zonas de acopio previstas son las mismas que bien utilizando la empresa durante los últimos años, por lo que la deposición de lodos sobre las mismas tampoco causará un impacto adicional. En cuanto a los accesos previstos, igualmente se sitúan sobre una zona carente de releva  
ntes valores naturales, por lo que se considera factible su adecuación.  
No obstante, la actividad de explotación de la turba se localiza dentro de un espacio natural protegido que es utilizado por muchas especies de aves acuáticas y otra fauna silvestre, por lo que las condiciones de la explotación deben estar claramente establecidas a efectos de vitar impactos sobre los valores cuya protección se pretende:  
La explotación se ceñirá al ámbito delimitado como «zona de actuación en el plano adjunto a este documento, así como la zona de acopio a la señalada como tal en el mismo documento. No se permitirá la ejecución de ninguna otra vía de acceso que la señalada en ese mismo plano. La documentación presentada, por tanto, deberá adecuase a esa zona de explotación.  
La explotación debe cumplir todos los requisitos establecidos en el art. 15 del PRUG/PORN vigente.  
El plan de labores que se realice debe ser informado favorablemente por este servicio previamente a su aprobación por el órgano correspondiente de la conselleria competente en materia de minas. Este plan determinará igualmente el volumen máximo de turba a almacenar en la zona de acopio temporal. Además de este plan, anualmente se firmará un protocolo entre la empresa y el Servicio competente en materia de espacios naturales protegidos que determinará las zonas concretas a explotar y los periodos y las condiciones de esta explotación.  
El servicio competente podrá ordenar en cualquier momento la suspensión temporal de los trabajos si se dieran las circunstancias que pudieran determinar que, de su continuación, podrían derivarse efectos perjudiciales para las especies o los hábitats protegidos».  
  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar  
Examinado el expediente de referencia se comprueba que el servicio de policía de aguas y cauces públicos informa que en la visita realizada en 21 de junio de 2014 se comprueba que en el término municipal de Cabanes la empresa solamente tiene la zona de extracción de turbas.  
Por ello con fecha 6 de mayo de 2015 se procede al archivo del expediente 2012VI0099 de tramitación de autorización de vertido, por considerar que la citada actividad en su proceso de extracción no genera vertidos de aguas residuales y por lo tanto no requiere autorización de vertido de este organismo.  
Por el posible efecto que la actividad pueda tener sobre las masas de agua cercanas, se ha habilitado el expediente del área de calidad de las aguas AC-2015/016 para realizar los trámites relativos a la citada actividad. Con fecha 2 de julio de 2015 tiene entrada en esta confederación solicitud de informe por parte de la Dirección Territorial de Castellón de CITMA en relación a las alegaciones presentadas durante el trámite de la autorización de un planta de recursos minerales sección D con emplazamiento en CM San Enrique número 1989 ubicada en Cabanes (Castellón) así como la respuesta de Herederos de Enrique Climent Mingol CB a dichas alegaciones.  
A la vista de la documentación aportada y evaluada, la información disponible en el organismo, el Servicio de Calidad emite informe sobre el contenido técnico de las alegaciones presentadas al expediente autorización ambiental integrada 01/13/AAI/CS en cuanto a la salinización con especial detalle de la marjal y los efectos de la actividad sobre las aguas superficiales y subterráneas. Las conclusiones del citado informe son las siguientes:  
«Con los datos disponibles no puede afirmarse que la masa de agua subterránea 080.110 Plan de Oropesa-Torreblanca haya sufrido un incremento de la salinidad del agua por efecto de la actividad de las turberas que hay en su territorio.  
Los datos de conductividad eléctrica son ahora inferiores significativamente a los datos que había antes de que se pusieran en marcha las turberas y las diferencias espaciales encontradas no tienen relación con la localización de las turberas, los datos de concentración de cloruros son ahora similares a los que había antes de ponerse en marcha las turberas y las diferencias espaciales encontradas no tienen relación con la localización de las turberas».  
  
El director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental formula el 2 de noviembre de 2015 la siguiente valoración de repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
Antecedentes  
Con fecha 24 de marzo de 2015 la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental como órgano gestor de la Red Natura 2000 en la Comunidad Valenciana, a propuesta del Servicio de Vida Silvestre emitió una valoración preliminar de repercusiones del proyecto de referencia. Dicha valoración, efectuada teniendo en cuenta los datos disponibles respecto del mencionado proyecto y a los espacios de la mencionada Red Natura 2000 potencialmente afectados por el mismo, concluyó la posibilidad de que presentara efectos apreciables sobre la Red Natura.  
Dicha valoración preliminar incluyó ademas los contenidos recomendables del estudio de afecciones sobre la Red Natura 2000. Entre estos contenidos se indicaron los siguientes:  
- Estudio de detalle del enclave en cuestión que atendiera y cartografiara específicamente la presencia de especies de flora catalogada (Thalictrum maritimum) así como de las siguientes especies catalogadas de fauna: samaruc, fartet y galápago europeo.  
- Caracterización de los hábitats presentes y propuestas de integración ambiental de las turberas en fase de abandono.  
Con fecha 14 de noviembre de 2015, tuvo entrada en esta Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental el mencionado estudio de afecciones el cual se sometió a valoración técnica. A partir de dicha valoración se indica lo siguiente:  
Breve descripción del proyecto: se trata de una superficie de 151000 m². Primero se prepara la plataforma de trabajo desde donde trabajará la maquinaria. El acceso a estas plataformas se hace sobre planchas de acero que permiten una mayor maniobrabilidad. Luego se comienza con la retirada de la cobertura vegetal, la cual se utiliza inmediatamente en la restauración de los taludes de las islas creadas en la zona interior y en la restauración de los frentes de explotación ya agotados. Después dan comienzo los trabajos de explotación mediante retroexcavadora, se le acoplará la cuchara agujereada o cuchara bivalva, en función de si el material se encuentra en capas bien definidas y capaces de ser explotadas por separado o en una capa única. Colocada la retroexcavadora comenzará la maniobra de extracción, para ello introducirá la cuchara dentro de la calle a explotar en ese momento, descargando directamente los materiales sobre camión. Será una maniobra única y lenta, favoreciendo de este modo la pérdida de agua y que en la cuchara quede el mayor porcentaje de turba y la menor cantidad de agua posible.  
Concluida la maniobra de carga del camión, este trasladará los materiales hasta las eras de secado situadas en las inmediaciones del establecimiento de beneficio. Periódicamente se irán dejando islas sin explotar. Una vez alcanzado el fondo del depósito de turba de ese lugar la maquinaria va retrocediendo llevándose consigo las planchas de acero y volviéndose a colocar en otro punto desde el cual extraer los materiales. De este modo la maquinaria va extrayendo los materiales depositados en calles de unos 10 metros de ancho.  
2. Espacio o espacios red natura 2000 afectados y especies que motivaron su declaración: la zona de explotación propuesta se ubica en el LIC Prat de Cabanes-Torreblanca incluido en la Red Natura 2000.  
3. Evaluación de repercusiones del proyecto según el estudio de afecciones.  
De acuerdo con la documentación aportada, la extracción de turba va a favorecer el incremento de la superficie ocupada por el habitat 1150\*, así como los requerimiento de determinadas especies de particular interés como galápago europeo o samaruc, así como multitud de aves acuáticas y limícolas y especies de flora acuática y palustre entre las que se encontrarían Thalictrum maritimum, Riccia fluitans o la fanerógamas catalogadas Utricularia australis y Kosteletzkya pentacarpos.  
Sin embargo para favorece el correcto desarrollo de este hábitat y de las especies de flora y fauna de mayor interés es necesario asumir determinadas directrices en la ejecución de la explotación, concretamente en el diseño de las lagunas resultantes, básicamente en los perfiles de las riberas, la presencia de islas, el tratamiento de las superficies de dichas islas y la conectividad entre las masas de agua a saber:  
- La superficie total del área de explotación es aproximadamente de 27 ha, de las que 5 ya han sido objeto de extracción por lo que quedan entorno a 22 ha. En dicho conjunto total de área de explotación debe quedar al menos un 25 % de terreno en forma de islas y plataformas, incluyendo los dos sectores identificados como juncal-carrizal con Cladium (trama punteada en imagen contigua).  
- En el interior de las lagunas deben dejarse islas que deberán ocupar al menos un 20 % de la superficie de cada laguna y elevarse solo un máximo de unos 50 cm sobre el nivel del agua.  
- En las lagunas generadas por la excavación deberá crearse una plataforma de unos 5 metros de ancho donde se asegurará la inundación permanente de unos 50-60 cm. Dicha plataforma ocupará al menos un 50 % del perímetro de las lagunas. Desde esta plataforma partiría un talud suave (ángulo 45º o inferior) hasta el fondo.  
- Como propone el estudio aportado, se creará una isla-piloto de al menos 50 m² revestida con hormigón sobre el cual se depositará una capa de gravas de 1 cm de diámetro con 10 cm de espesor. Para mejorar las condiciones para la reproducción se añadirán rocas y troncos dispersos y agrupados.  
- Se debe garantizar la conectividad de las masas de agua mediante el mantenimiento o creación de canales que comuniquen las lagunas generadas entre sí y con el resto de canales del Prat. Igualmente se retirará la vegetación de helófitos que actualmente ocupa el cauce del canal que constituye el limite sur del sector de explotación (sin llegar a dragar su lecho o márgenes).  
Con objeto de verificar la idoneidad y efectividad de de las medidas propuestas, será preciso mantener un seguimiento de las explotación y de la evolución de la naturalización de los terrenos afectados, además, de apreciarse el incumplimiento de las directrices de ejecución precitadas deberá considerarse la revocación de correspondiente autorización.  
4. Resumen de la exposición pública del estudio de afecciones  
El estudio de afecciones fue puesto a disposición del público entre el 20 de febrero de 2015 y el 30 de marzo de 2015 en el marco del procedimiento de evaluación de impacto ambiental. El resumen de los resultados de dicho trámite por lo que se refiere al estudio de afecciones es el siguiente:  
- Número de alegaciones presentadas: 0.  
- Contenidos más relevantes de las alegaciones: se presentaron dos alegaciones tipo al EIA relativas a un presunto incremento de salinidad en los terrenos del Prat debido a la extracción e la turba.  
5. Justificación de que el programa/plan/proyecto no tendrá efectos sobre la integridad del lugar. Criterios técnicos e indicadores utilizados en la valoración.  
Por todo ello y de acuerdo con lo establecido en el Decreto 60/2012, de 5 de abril del Consell por el que regula el régimen especial de evaluación y de aprobación autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000, esta Dirección General de Medio Natural a propuesta del Servicio de Espacios Naturales y Biodiversidad, resuelve:  
  
Primero. Que el proyecto analizado no tendra repercusiones sobre la integridad del espacio de la Red Natura 2000, siempre y cuando en su desarrollo y ejecución se sigan las determinaciones establecidas en el estudio de afecciones analizado y que se garantice el cumplimiento de las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
- La superficie total del área de explotación es aproximadamente de 27 ha, de las que 5 ya han sido objeto de extracción por lo que quedan entorno a 22 ha. En dicho conjunto total de área de explotación debe quedar al menos un 25 % de terreno en forma de islas y plataformas, incluyendo los dos sectores identificados como juncal-carrizal con Cladium (trama punteada en imagen contigua).  
- En el interior de las lagunas deben dejarse islas que deberán ocupar al menos un 20 % de la superficie de cada laguna y elevarse solo un máximo de unos 50 cm sobre el nivel del agua.  
- En las lagunas generadas por la excavación deberá crearse una plataforma de unos 5 metros de ancho donde se asegurará la inundación permanente de unos 50-60 cm. Dicha plataforma ocupará al menos un 50 % del perímetro de las lagunas. Desde esta plataforma partiría un talud suave (ángulo 45º o inferior) hasta el fondo.  
- Como propone el estudio aportado, se creará una isla-piloto de al menos 50 m² revestida con hormigón sobre el cual se depositará una capa de gravas de 1 cm de diámetro con 10 cm de espesor. Para mejorar las condiciones para la reproducción se añadirán rocas y troncos dispersos y agrupados.  
- Se debe garantizar la conectividad de las masas de agua mediante el mantenimiento o creación de canales que comuniquen las lagunas generadas entre sí y con el resto de canales del Prat, igualmente se retirará la vegetación de helófitos que actualmente ocupa el cauce del canal que constituye el limite sur del sector de explotación (sin llegar a dragar su lecho o márgenes).  
Segundo. De respetarse las condiciones indicadas en el apartado anterior el plan/programa/proyecto podrá tal y como establece el artículo 10.3 del Decreto 62/2012, de 5 de abril ser aprobado, autorizado o consentido por el órgano promotor o sustantivo sin necesidad de acudir al régimen excepcional previsto en sus artículos 12 a 16, sin perjuicio de la obligación del promotor de obtener todas las concesiones, autorizaciones y licencias o de remitir las declaraciones responsables o comunicaciones ambientales que sean precisas en cumplimiento de la legislación vigente.  
Tercero. Esta resolución se notificará al promotor, al órgano sustantivo, y al órgano ambiental. Asimismo y de conformidad con lo establecido en el artículo 10.4 del Decreto 62/2010, de 5 de abril deberá ser objeto de publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (?).  
  
Consideraciones ambientales  
En primer término y en relación con el incremento de la salinidad de acuífero derivada de la actividad extractivas, alegación efectuada por la Unió de Llauradors y Ramaders, apoyada y reproducida por 101 alegaciones de particulares en el periodo establecido y por 28 alegaciones extemporáneas, el promotor hace referencia a una serie de estudios e informes referidos establecen claramente que la principal causa de la intrusión marina está relacionada con el grado de explotación del acuífero, y el incremento de salinidad de los suelos se debe fundamentalmente al proceso de transpiración.  
En este sentido la tesis doctoral de Arinna Reanu Pruñonosa (2012. Nuevas herramientas para la gestión de las aguas subterráneas en acuíferos costeros, volumen ecológico de remediación (VER). Metodología y aplicación a la plana de Oropesa-Torreblanca (MA sub 080.110) indica en su capítulo 3. «la información proporcionada por los mapas de isocontenidos de cloruros revela que la intrusión no es homogénea son que se manifiesta con mayor intensidad en algunos sectores en los que la explotación es más intensa o en los que la relación explotación/recarga es más desfavorable.» En el apartado de conclusiones del citado capítulo se indica: El estudio de la evolución de los cloruros del acuífero de la plana de Oropesa-Torreblanca desde 1980 hasta la actualidad pone de manifiesto que la intrusión marina a lo largo de las ultimas décadas se puede dividir en cuatro fases (?).  
(?) La última fase caracterizada es la comprendida entre 2001 y la actualidad. Los datos existentes son escasos para obtener mapas de distribución de concentraciones de cloruros, pero si se asume que dichos datos son representativos de la zona se puede observar que la intrusión marina está en proceso de retroceso, lo que es coherente con la realidad socieconómica actual de la Plana Oropesa Torreblanca.  
El informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar en contestación a la consulta del órgano ambiental sustantivo informa que no existe ninguna evidencia de que las actividades extractivas incidan en los niveles de salinidad del acuífero y efectúa las mismas consideraciones respecto al descenso del nivel de cloruros respecto a estañas anteriores apuntado en la tesis doctoral antes citada.  
En segundo término hay que señalar que la propuesta inicial de desarrollo de la extracción de turba que abarcaba un total de 87 ha entre los términos de Cabanes y Torreblanca fue considerada ambientalmente incompatible por la afección al hábitat del aguilucho lagunero y hábitats protegidos. Posteriormente el promotor presentó una modificación del proyecto consistente en la reducción del ámbito de explotación a una superficie de unas 20 ha, situadas en el término de Cabanes, que ha sido considerado compatible tanto por los departamentos competentes en la gestión de los espacios naturales como por de la Red Natura 2000, supeditando no obstante su desarrollo a las condiciones generales establecidas para dicha actividad en el articulo 15 del Decreto 4/2003, de 21 de enero, del Consell de la Generalitat y a otra serie de condicionantes especificas derivados de la valoración detalladas de las repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
Se ha procedido por tanto a comprobar que el proyecto de explotación y el plan de restauración se ajustan a los condicionantes generales establecidos en la normativa del PORN-PRUG advirtiendo que una superficie aproximada de 0,67 ha se sitúan en la franja de los 200 metros desde la delimitación de la linea de dominio público marítimo terrestre (de acuerdo con la cartografía del MAGRAMA) y por tanto incumple el apartado a del artículo 15.5 del PORN-PRUG vigente, debiendo por tanto excluir del ámbito de explotación dicha superficie (se grafía en el anexo a la presente resolución el ámbito de explotación ajustado al perímetro de 200 metros desde la linea de dominio público marítimo terrestre).  
Por otra parte de las consultas a las administraciones afectadas se han derivado una serie de condicionantes que concretan las condiciones generales o las complementan y que requieren la modificación del proyecto presentado tanto en lo relativo a la explotación como a la restauración.  
- Los criterios de restauración, definido en la documentación escrita y grafiada en la planimetría del proyecto y del estudio de impacto ambiental debe ser modificado para ajustarse a los condicionantes establecidos en los diferentes informes emitidos, incluida la valoración de repercusiones de Red Natura 2000 en los siguientes aspectos: vías de acceso, concreción del % de superficie que debe permanecer inalterada y delimitación de las áreas concretas que presentan hábitats (mansegares) en buen estado de conservación y que deben ser preservados como islas de la explotación, recreación de áreas que favorezcan el establecimiento de colonias de avifauna, diseño y extensión de las orillas, tratamientos de las islas de acuerdo con el estudio de repercusiones, condiciones de conectividad de las lagunas, etc.  
También se considera necesario establecer medidas correctoras en relación con el vallado perimetral para evitar afecciones sobre la fauna.  
Por último hay que reseñar que en el apartado de ritmo de explotación y vida de la misma existe un error ya que la superficie de 151.000 m² se corresponde precisamente con el 75 % de la superficie afectada y no con la superficie sin afectar (islas) a la que le correspondería un 25 %.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el grupo 3, apartado c, del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre,del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
2. El expediente ha observado los trámites previstos en el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por le que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos y en el Decreto 162/1990, de 5 de octubre, del Consell de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultad atribuidas formulo las siguiente resolución:   
  
Primero  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de actividad de extracción de recursos minerales sección D (turbas) en la concesión, minera San Enrique núm. 1989 en el término de Cabanes, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la adenda del estudio de impacto ambiental presentado el 4 de noviembre de 2015 modificado y complementado el estudio de hábitat y flora y fauna catalogada y mediadas de integración ambiental de la explotación de turbas San Enrique en el término de Cabanes presentado el 1 de octubre de 2015 y con los siguientes condicionantes:  
1. La explotación distará al menos 200 metros de la delimitación del dominio público marítimo -terrestre por lo que el ámbito quedará acotado por las coordenadas se detallan en la siguiente tabla y en la ortofoto anexa a la presente declaración  
  
 Coordenadas UTM  
(ETRS-89)  
X Coordenadas UTM  
(ETRS-89)  
Y  
P.P. 770.580,357 4.452.395,496  
1 770.689,650 4.452.614,086  
2 (modificado) 771.271,040 4.452.364,410  
2 bis (añadido) 770.997,330 4.452.109,810  
3 770.948,504 4.452.073,360  
4 770.793,192 4.452.130,885  
  
  
El ritmo de explotación no sobrepasara en ningún caso 1 hectárea/año y máquina utilizada con un máximo de dos máquinas en el mismo período de tiempo.  
Se cumplirán la totalidad de los condicionantes establecidos en el articulo 15 del Decreto 4/2003, de 21 de enero por el que se aprueba el plan de ordenación de los recursos naturales y rector de uso y gestión del parque natural del Prat de Cabanes-Torreblanca, complementado con los condicionantes de puntos siguientes.  
2. La aprobación de los planes de labores por el órgano de la conselleria competente en materia de minas requiere el informe previo favorable del servicio competente en materia de espacios naturales. Este plan determinará el volumen máximo de turba a almacenar en la zona de acopio temporal.  
3. Anualmente se firmará un protocolo entre la empresa y el servicio competente en materia de espacios naturales protegidos que determinará las zonas concretas a explotar y los periodos y las condiciones de esta explotación.  
El Servicio competente podrá ordenar en cualquier momento la suspensión temporal de los trabajos si se dieran las circunstancias que pudieran determinar que, de su continuación, podrían derivarse efectos perjudiciales para las especies o los hábitats protegidos.  
4. Se considera necesario establecer medidas correctoras en relación con la accesibilidad al área de explotación y el vallado perimetral previsto:  
- El acceso a la explotación será único y ajustado al vial actualmente existente.  
- El vallado perimetral será permeable a las especies de herpetofauna identificadas, en especial al galápago europeo y se señalizará suficientemente para evitar la colisión de la avifauna.  
5. Los criterios de restauración, definidos en la documentación escrita y gráfica del proyecto y del estudio de impacto ambiental deben ser modificado, para ajustarse a los condicionantes establecidos en los diferentes informes emitidos, en especial el de valoración de repercusiones sobre Red Natura 2000, en los siguientes aspectos:  
- El 25 % del ámbito afectado por la explotación debe quedar conformado como plataformas o islas. Considerando que el ámbito de explotación proyectado es de 20 ha, la superficie final de plataformas + islas será al menos de 5 ha (contabilizando las islas o, en su caso, las plataformas de las 5.5 ha del ámbito del proyecto ya explotadas).  
- Las balsas resultantes de la extracción tendrán las siguientes características:  
a) El contorno será irregular para favorecer una importante extensión de orilla y se conformará en tramos discontínuos de acuerdo con los siguientes perfiles:  
- Al menos el 50 % de su extensión será una orilla tendida, conformada como una plataforma de 5 metros de anchura con una profundidad máxima del 50-60 cm con el fin de recrear un hábitat favorable para el samaruc y el galápago europeo. A partir de los 5 metros el talud hasta la cota de excavacion tendrá una inclinación máxima de 45º.  
- El otro 50 % podrá ser un un talud tendido hasta el fondo de la excavación con una inclinación máxima de 45º.  
El perímetro de las superficie de explotación (contabilizando el área ya excavada) es de unos 1500 metros por lo que la suma de los tramos de orilla con plataforma será al menos de 750 metros.  
b) En el interior de las balsas se mantendrán un 20 % como porciones emergidas o islas con una altura máxima de 0,5 metros respecto de la lámina de agua con los siguientes tratamientos:  
- Con el fin de favorecer el establecimiento de colonias de aves acuáticas que requieren un sustrato despejado de vegetación palustre (larolimícolas) se construirá una isla piloto de al menos 50 m² impermeabilizada con hormigón, sobre la que se depositará una capa de gravas de 1 cm de diámetro añadiendo rocas y troncos dispersos y agrupados.  
- El resto de las superficies a conformar como islas se mantendrán en su estado actual e incluirá obligatoriamente las dos áreas de juncal-carrizal con Cladium en buen estado de conservación, identificadas en el estudio de repercusiones de Red Natura 2000, como reservas de mansegares. Para garantizar la preservación de estas dos áreas de las labores de extracción se procederá al jalonado previo de sus perímetros.  
  
- Respecto a las riberas de las islas no se establece un ángulo máximo de inclinación aunque debe garantizarse que sean razonablemente estables.  
c) Se garantizará la conectividad de las masas de agua mediante el mantenimiento o la creación de canales que las conecte entre sí y con el resto de canales del Prat.  
d) El canal norte que delimita al norte la zona de explotación se mantendrá inalterado mientras que el canal sur se limpiará selectivamente eliminando los helófitos pero sin llegar a dragar el lecho ni márgenes del mismo.  
6. Se presentará anualmente como parte del programa de vigilancia ambiental informe acompañado de la correspondiente planimetría y reportaje fotográfico en el que se detallará: superficie de área afectada, longitud de orilla creada así como tipología de la misma, superficie y diseño de las islas creadas, canales o zonas de conectividad de las lagunas.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el presente acuerdo que incluye la declaración de impacto ambiental del proyecto, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental.  
  
Cuarto  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Valencia, 22 de febrero de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 18 de abril de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML