Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7451, del 27-01-2015 (2015/465)

ORDE 1/2015, de 8 de gener, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual s'aproven els plans de recuperació de les espècies de flora en perill d'extinció Cistus heterophyllus, Limonium perplexum i Silene hifacensis.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2015/01/08/1/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   7451

Data del DOGV
:   27-01-2015

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2015/465

CVE


Data del document
:   08-01-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [legislació](javascript:void(0))
    * [protecció del medi ambient](javascript:void(0))
    * [zona protegida](javascript:void(0))
    * [protecció de la flora](javascript:void(0))
    * [espècie protegida](javascript:void(0))

ORDE 1/2015, de 8 de gener, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual s'aproven els plans de recuperació de les espècies de flora en perill d'extinció Cistus heterophyllus, Limonium perplexum i Silene hifacensis. [2015/465]  
El Reial Decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desplegament de la Llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades, inclou tres espècies valencianes de flora silvestre en l'annex únic, les quals adscriu a la categoria en perill d'extinció del Catàleg espanyol d'espècies amenaçades: Cistus heterophyllus Desf., Limonium perplexum Sáez & Roselló, i Silene hifacensis Rouy. El reial decret esmentat desplega les previsions per a la protecció d'espècies contingudes en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat.  
Per la seua banda, el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, en la seua versió actualitzada per l'Orde de 6/2013, de 25 de març, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es modifiquen les llistes valencianes d'espècies protegides de fauna i flora, també inclou en l'annex I, en esta categoria, les espècies esmentades, en concordança amb la normativa nacional.  
De conformitat amb l'article 9.1.a del mencionat Decret 70/2009, de 22 de maig, la inclusió de tàxons en la categoria d'en perill d'extinció del catàleg implica l'aprovació d'un pla de recuperació. El contingut dels plans de recuperació a l'àmbit de la Comunitat Valenciana ha quedat fixat per mitjà del Decret 21/2012, de 27 de gener, del Consell, pel qual es regula el procediment d'elaboració dels plans de recuperació i conservació d'espècies catalogades de fauna i flora silvestres, i el procediment d'emissió d'autoritzacions d'afectació a espècies silvestres. Segons l'article 3, els plans constaran d'una norma d'aprovació i protecció dels exemplars i els hàbitats, que es publicarà en el DOCV (article 3.1.a, i d'un document tècnic accessible per Internet (art. 3.1.b).  
  
De les tres espècies, l'única que en l'actualitat disposa del pla esmentat és Silene hifacensis, el qual va ser aprovat pel Decret 40/2008, de 4 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Pla de Recuperació de la Silene d'Ifac a la Comunitat Valenciana. No obstant això, després de cinc anys cal revisar i adaptar el pla de recuperació als avanços aconseguits en el coneixement de l'espècie i al mencionat Decret 21/2012, de 27 de gener, del Consell. Per tant, el pla de recuperació que aprova esta orde substituirà el que va ser aprovat pel Decret 40/2008, de 4 d'abril.  
  
Cistus heterophyllus (estepa de Cartagena) està representat a la Comunitat Valenciana a través de la subespècie carthaginensis, endèmica espanyola, de la qual es coneixia l'existència d'un únic exemplar pur natiu autoestèril, localitzat al terme municipal de la Pobla de Vallbona (València), i reduïdes poblacions a l'entorn de Cartagena, regió de Múrcia.  
Limonium perplexum (ensopeguera de Peníscola) és un endemisme exclusiu valencià, localitzat fins ara en un penya-segat costaner del Lloc d'Interés Comunitari Serra d'Irta.  
Silene hifacensis (silene d'Ifac) és una planta endèmica dels penya-segats litorals del nord de la província d'Alacant i de l'illa d'Eivissa. Entre 1930 i 1986 es va considerar extinta al territori peninsular.  
En els tres casos la Generalitat porta a terme accions de conservació, incloent-hi l'establiment de noves poblacions en l'entorn de les naturals.  
Per tot això, vist el dictamen del Consell Científic Assessor de Flora Silvestre de la Comunitat Valenciana, atés que en els tràmits efectuats s'ha actuat de conformitat amb els principis de bona regulació aplicables a les normatives de les administracions públiques establits en la Llei 2/2011, de 4 de març, d'Economia Sostenible, a proposta de la Direcció General de Medi Natural,  
  
  
  
ORDENE  
  
Article 1. Objecte  
L'objecte d'esta orde és aprovar els plans de recuperació de Cistus heterophyllus subsp. carthaginensis, Limoniumperplexum i Silenehifacensis a la Comunitat, integrats per les normes de protecció dels exemplars i els hàbitats que s'establixen en els articles següents i pels denominats documents tècnics, accessibles en l'adreça d'Internet ?http://www.cma.gva.es/planesderecuperacion?.  
  
  
Article 2. Àmbit d'aplicació  
L'àmbit d'aplicació dels plans de recuperació que s'aproven per esta orde és tot el territori de la Comunitat Valenciana pel que fa a la protecció dels exemplars. Respecte a la protecció de l'hàbitat, d'acord amb l'article 4 del Decret 21/2012, de 27 de gener, en els annexos queden definides les àrees de conservació i àrees de recuperació respectives.  
  
  
Article 3. Objectiu dels plans  
L'objectiu és aconseguir els valors poblacionals que justifiquen el pas de les plantes de la categoria en perill d'extinció a la categoria de vulnerable. Per a obtindre-ho es pretén establir almenys 6 poblacions, la suma total d'exemplars de la qual arribe almenys als 250 espècimens adults mantinguts en censos realitzats durant 5 o més anys, distribuïts en almenys 6 quadrícules UTM d'1 km de costat.  
  
Article 4. Mesures directes de protecció dels tàxons  
1. Per a la protecció dels tàxons considerats en esta orde seran aplicables les prohibicions i limitacions que inclou l'article 13.1 del Decret 70/2009, de 22 de maig.  
2. La Direcció General de Medi Natural, amb la col·laboració que siga procedent d'altres entitats en cas necessari, portarà a terme les activitats següents:  
a) El rastreig i caracterització de terrenys òptims dins de les àrees de recuperació, susceptibles d'albergar els tàxons.  
b) La recol·lecció de llavors, i en cas que calga el rescat d'estes a partir del banc de llavors del sòl, i també el sotmetiment a proves per a l'obtenció del protocol de germinació i l'obtenció de noves plantes ex situ.  
c) La propagació vegetativa de Cistus heterophyllus subsp. carthaginensis i el manteniment de plantes cultivades.  
d) La creació i manteniment d'horts-planter, en condicions que eviten la hibridació amb altres espècies genèticament pròximes.  
  
e) L'elaboració d'accessions de llavors de les espècies i el seu depòsit tant en el banc de germoplasma del CIEF com en el del Jardí Botànic de la Universitat de València.  
f) La protocol·lització dels procediments de propagació i la producció progressiva ex situ de suficients exemplars per a assegurar els objectius del pla.  
g) El desenrotllament de les plantacions necessàries per a assolir els objectius del pla, establint en la mesura que es puga prioritats per a realitzar-lo en llocs de la Xarxa Natura 2000, en espais naturals protegits o en l'àmbit de la Xarxa de Microreserves de Flora.  
h) El seguiment i cens regular dels efectius natius i de plantació.  
  
i) El control regular d'espècies competidores per a les quals es comprove o sospite amb fonament l'efecte negatiu sobre esta, i també el dels tàxons amb major probabilitat d'hibridar-se; i si pertoca, l'eradicació de plantes invasores que puguen afectar-los.  
j) En cas necessari, l'aplicació de mesures in situ i ex situ per a reduir l'impacte de plagues, predadors o malalties que afecten l'espècie.  
  
  
Article 5. Mesures de restauració o conservació de l'hàbitat  
1. Als efectes del que preveu l'article 13.3 del Decret 70/2009, de 22 de maig, es considera que generen afecció a l'hàbitat amb repercussions negatives sobre els tàxons considerats en esta orde, i per tant queden prohibits:  
a) Qualsevol actuació física que comporte la remoció del sòl, modificació de la coberta vegetal, fonamentació, asfaltat, desenrotllament d'obres o altres susceptibles de fer malbé els exemplars o l'hàbitat de C. heterophyllus subsp. carthaginensis, Limonium perplexum i Silene hifacensis en les seues àrees de conservació.  
b) El pasturatge, i la plantació de qualsevol espècie no autòctona de la zona en les àrees de conservació de Cistus heterophyllus subsp. carthaginensis.  
2. Es promourà la declaració d'una microreserva de flora per a l'àrea de conservació de Cistus heterophyllus subsp. carthaginensis del paratge del Pla dels Aljubs al terme municipal de la Pobla de Vallbona.  
  
Article 6. Mesures de compatibilització de l'explotació dels recursos naturals amb la conservació dels tàxons  
La Direcció General de Medi Natural, junt amb la Federació d'Esports de Muntanya i Escalada de la Comunitat Valenciana i les associacions d'escalada, vigilaran que la pràctica esportiva no supose cap risc per a les poblacions de Silene hifacensis.  
  
Article 7. Desenrotllament de programes d'investigació, educatius i de participació  
1. La Direcció General de Medi Natural impulsarà la realització de treballs d'investigació destinats a millorar els coneixements necessaris per a gestionar els tàxons i desenrotllar les mesures de l'article 4, especialment en els camps de:  
a) Biologia floral i reproductiva  
b) Diversitat genètica i molecular; riscos d'hibridació  
c) Demografia i projeccions poblacionals  
d) Millora genètica aplicada a la conservació  
e) Fisiologia i altres disciplines orientades a la millora de les plantes  
f) Fitopatologia  
2. La Direcció General de Medi Natural potenciarà accions de difusió, formació, informació i conscienciació pública en almenys les matèries següents:  
a) La formació d'agents mediambientals o altres efectius encarregats de la vigilància de les poblacions i la prevenció de danys als exemplars, a fi d'identificar adequadament estes espècies.  
b) El desenrotllament d'un programa de voluntariat aplicat al rastreig i cerca de noves poblacions, extensible a altres formes de col·laboració per a conservar-les.  
c) La inclusió de les espècies en jardins educatius i col·leccions de planta viva, per a aconseguir una millor identificació de la planta per la societat.  
e) El desenrotllament de programes locals d'educació ambiental i conscienciació ciutadana per a la conservació d'estes espècies, i l'establiment de formes de col·laboració amb centres educatius o agents socials interessats en la seua difusió.  
  
Article 8. Mesures de cooperació  
Es promouran formes de col·laboració i cooperació tècnica amb la comunitat autònoma de la Regió de Múrcia per al desenrotllament d'actuacions coordinades de conservació de Cistus heterophyllus subsp. carthaginensis, i s'establirà, si així s'acorda, una proposta conjunta per al desenrotllament d'una estratègia nacional de conservació de l'espècie, que s'elevarà als organismes previstos en la Llei 42/2007 perquè l'elaboren i l'aproven. En el cas de Limonium perplexum i de Silene hifacensis, es promourà igualment la col·laboració i cooperació tècnica amb el Ministeri d'Agricultura, Alimentació i Medi Ambient, quant a les seues competències sobre el límit maritimoterrestre.  
  
Article 9. Vigència i revisió dels plans  
1. Els plans previstos en esta norma tenen vigència indefinida, fins que no s'aconseguisquen els objectius fixats en l'article 3.  
2. El document tècnic accessible per Internet s'actualitzarà regularment. Els resultats se sotmetran a avaluació anual pel Servici de Vida Silvestre a través dels indicadors establits en el document tècnic.  
  
  
Article 10. Infraccions i sancions  
El règim d'infraccions i sancions relatiu a l'incompliment de les prohibicions establides en esta norma serà el que establix la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, el Decret 70/2009, de 22 de maig, i les normes reglamentàries que els despleguen.  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Única  
Una vegada aconseguits els objectius establits en l'article 3, es procedirà a canviar la categoria de protecció de les espècies en el Catàleg valencià d'espècies amenaçades, pel procediment previst en l'article 8 del Decret 70/2009, de 22 de maig, i es proposarà al ministeri competent en matèria de medi ambient el canvi de categoria de protecció en el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Queda derogat el Decret 40/2008, de 4 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el pla de recuperació de la silene d'Ifac a la Comunitat Valenciana  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Habilitació per a desplegament  
S'autoritza la persona titular de la direcció general amb competències en matèria de biodiversitat per a dictar les disposicions necessàries per al desplegament i execució del que preveu esta orde.  
  
Segona. Entrada en vigor  
Esta orde entrarà en vigor l'endemà de ser publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
València, 8 de gener de 2015  
  
La consellera d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
  
ANNEX I  
Àrees de conservació i de recuperació del Pla de Recuperació de Cistus Heterophyllus subsp. Carthaginensis  
  
Àrees de conservació. Són les zones on hi ha constància de la presència actual o molt recent de l'espècie:  
1. Parcel·la cadastral urbana 2801643YJ1829N, del terme municipal de la Pobla de Vallbona, paratge del Pla dels Aljubs.  
2. Microreserva de Flora del Tancat de Portaceli, declarada per mitjà de l'Orde de 17 de juliol de 2006, de la Conselleria de Territori i Habitatge (DOCV 5343, d'11.09.2006).  
  
Àrees de recuperació. Són les zones de potencial reintroducció o expansió de l'espècie. S'adscriuen a esta categoria els llocs que complixen les condicions següents:  
1. Estar inclosos als termes municipals definits pels perímetres següents:  
a) Nord-est de la província de València: territori definit pels límits següents: al nord, límit entre les províncies de València i Castelló; a l'est, el mar Mediterrani; a l'oest, els termes municipals de Llíria, Casinos, Benaguasil, Vilamarxant, Riba-roja de Túria, Quart de Poblet, Aldaia, Torrent i Picassent, que queden inclosos en el perímetre; i al sud, els termes municipals de Picassent, Silla i València, que queden inclosos en el perímetre.  
b) Centre i sud de la província d'Alacant: territori definit pels límits següents: al nord, els termes municipals del Pinòs, Monòver, Elda, Petrer, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Busot, Aigües i el Campello, que queden inclosos en el perímetre; a l'est, el mar Mediterrani; a l'oest i al sud, límit entre les províncies d'Alacant i Múrcia.  
  
2. Complir les condicions de propietat o gestió establides en l'article 4.1.b del Decret 21/2012.  
3. Quedar convenientment delimitats en el document tècnic accessible en Internet en l'adreça ?http://www.cma.gva.es/planesderecuperacion-  
4. No tindre poblacions naturals de Cistus albidus en un entorn, almenys, de 300 metres o disposar-ne en una densitat molt baixa i en terrenys de gestió de la Generalitat o les entitats col·laboradores, susceptibles de control d'esta espècie autòctona comuna i de l'híbrid Cistus x clausonii (=C. albidus x heterophyllus).  
  
  
ANNEX II  
Àrees de conservació i de recuperació del Pla de Recuperació de Limonium Perplexum  
  
Àrees de conservació. Són les zones on hi ha constància de la presència actual o molt recent de l'espècie, Microreserva de Flora de Torre de la Badum, declarada per mitjà de l'Orde de 6 de novembre de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient (DOCV 3930, 01.02.2001).  
  
Àrees de recuperació. Són les zones de potencial reintroducció o expansió de l'espècie. S'adscriuen a esta categoria els llocs que complixen les condicions següents:  
1. Estar inclosos en algun dels territoris següents:  
a) En el límit maritimoterrestre per als termes municipals de Vinaròs, Benicarló, Peníscola, Alcalà de Xivert, Torreblanca i Cabanes.  
b) Dins dels parcs naturals de la Serra d'Irta i del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
2. Complir les condicions de propietat o gestió establides en l'article 4.1.b del Decret 21/2012.  
3. Quedar convenientment delimitats en el document tècnic accessible en Internet  
  
  
ANNEX III  
Àrees de conservació i de recuperació del Pla de Recuperació de Silene Hifacensis  
  
Àrees de conservació. Són les zones on hi ha constància de la presència actual o molt recent del tàxon. Ordenades de nord a sud, són les següents:  
1. Microreserva de Flora de Cova de l'Aigua, declarada per mitjà de l'Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient (DOCV 3505, 28.05.1999). Correcció d'errades DOCV número 4120, de 05.11.2001.  
2. Microreserva de Flora del Cap de Sant Antoni, declarada per mitjà de l'Orde de 4 de maig de 1999, de la Conselleria de Medi Ambient (DOCV 3505, 28.05.1999).  
3. Microreserva de Flora d'Illot de la Mona, declarada per mitjà de l'Orde de 13 de juny de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient (DOCV 4059, 07.08.2001).  
4. Microreserva de flora de Cap d'Or, declarada per mitjà de l'Orde de 13 de novembre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient (DOCV 4390, 02.12.2002).  
5. Parc Natural del Penyal d'Ifac, declarat per mitjà del Decret 1/1987, de 19 de gener, del Consell (DOCV 514, 28.01.1987).  
6. Microreserva de Flora de Morro de Toix, declarada per mitjà de l'Orde de 13 de juny de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient (DOCV 4059, 07.08.2001).  
  
Àrees de recuperació. Són les zones de potencial reintroducció o expansió de l'espècie. Inclou els terrenys que, complint les condicions de propietat o gestió establides en l'article 4.1.b del Decret 21/2012, se situen a les zones següents, ací ordenades de nord a sud:  
  
1. LIC Valls de la Marina, definit en l'Acord del Consell de 10 de juliol de 2001.  
2. Parc Natural del Montgó, declarat per mitjà del Decret 25/1987, de 16 de març, del Consell (DOCV 556, 30.03.1987). Els seus límits s'han modificat per mitjà del Decret 110/1992, de 6 de juliol, del Consell (DOCV 1844, 14.08.1992).  
3. LIC Penya-segats de la Marina, definit en l'Acord del Consell de 10 de juliol de 2001.  
4. Paisatge Protegit de la Serra de Bèrnia i Ferrer, declarat per mitjà del Decret 103/2006, de 14 de juliol, del Consell (DOCV 5305, 18.07.2006). Correcció d'errades DOCV número 5309, de 24.07.2006.  
  
5. LIC Serres de Bèrnia i el Ferrer, definit en l'Acord del Consell de 10 de juliol de 2001.  
6. LIC Aitana, Serrella i Puigcampana, definit en l'Acord del Consell de 10 de juliol de 2001.  
7. Parc Natural Maritimoterrestre de Serra Gelada, declarat per mitjà del Decret 129/2005, de 29 de juliol, del Consell (DOCV 5062, 02.08.2005).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7451, del 27-01-2015 (2015/465)

ORDEN 1/2015, de 8 de enero, de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se aprueban los planes de recuperación de las especies de flora en peligro de extinción Cistus heterophyllus, Limonium perplexum y Silene hifacensis.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2015/01/08/1/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   7451

Fecha DOGV
:   27-01-2015

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2015/465

CVE


Fecha del documento
:   08-01-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [legislación](javascript:void(0))
    * [protección del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [zona protegida](javascript:void(0))
    * [protección de la flora](javascript:void(0))
    * [especie protegida](javascript:void(0))

ORDEN 1/2015, de 8 de enero, de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se aprueban los planes de recuperación de las especies de flora en peligro de extinción Cistus heterophyllus, Limonium perplexum y Silene hifacensis. [2015/465]  
El Real Decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del Listado de especies silvestres en régimen de protección especial y del Catálogo español de especies amenazadas incluye a tres especies valencianas de flora silvestre en su anexo único, adscribiéndolas a la categoría en peligro de extinción del Catálogo español de especies amenazadas: Cistus heterophyllus Desf., Limonium perplexum Sáez & Rosselló, y Silene hifacensis Rouy. Dicho real decreto desarrolla las previsiones para la protección de especies contenidas en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad.  
Por su parte el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación, en su versión actualizada por la Orden de 6/2013, de 25 de marzo, de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se modifican los listados valencianos de especies protegidas de fauna y flora, también incluye en su anexo I bajo tal categoría a estas especies, en concordancia con la normativa nacional.  
Conforme al artículo 9.1.a del mencionado decreto 70/2009 de 22 de mayo, la inclusión de taxones en la categoría de en peligro de extinción del catálogo implica la aprobación de un plan de recuperación. El contenido de los planes de recuperación en el ámbito de la Comunitat Valenciana ha quedado fijado mediante el Decreto 21/2012, de 27 de enero, del Consell, por el que se regula el Procedimiento de elaboración de los planes de recuperación y conservación de especies catalogadas de fauna y flora silvestres, y el procedimiento de emisión de autorizaciones de afectación a especies silvestres. Según su artículo 3, los planes constarán de una norma de aprobación y protección de los ejemplares y los hábitats, a publicar en el DOCV (art. 3.1.a), y de un documento técnico accesible por Internet (art. 3.1.b).  
De las tres especies, la única que en la actualidad cuenta con dicho plan es Silene hifacensis, el cual fue aprobado por el Decreto 40/2008, de 4 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Plan de recuperación de la silene de Ifac en la Comunitat Valenciana. Sin embargo, después de 5 años es necesario revisar y adaptar el plan de recuperación a los avances conseguidos en el conocimiento de la especie y al mencionado decreto 21/2012, de 27 de enero, del Consell. Por tanto, el plan de recuperación que aprueba la presente orden sustituirá al que fue aprobado por el Decreto 40/2008, de 4 de abril.  
Cistus heterophyllus (jara de Cartagena) está representado en la Comunitat Valenciana a través de la subsp. carthaginensis, endémica española, de la que se conocía la existencia de un único ejemplar puro nativo autoestéril, localizado en el término municipal de La Pobla de Vallbona (Valencia), y reducidas poblaciones en el entorno de Cartagena, región de Murcia.  
Limonium perplexum (saladilla de Peñíscola) es un endemismo exclusivo valenciano, localizado hasta ahora en un acantilado costero del Lugar de Interés Comunitario Serra d'Irta.  
Silene hifacensis (silene de Ifac) es una planta endémica de los acantilados litorales del norte de la provincia de Alicante y de la isla de Ibiza. Entre 1930 y 1986 se consideró extinta en el territorio peninsular.  
En los tres casos la Generalitat viene desarrollando acciones de conservación, incluyendo el establecimiento de nuevas poblaciones en el entorno de las naturales.  
Por todo ello, visto el dictamen del Consejo Científico Asesor de Flora Silvestre de la Comunitat Valenciana, considerando que en los trámites efectuados se ha actuado de conformidad con los principios de buena regulación aplicables a las normativas de las Administraciones Públicas establecidos en la Ley 2/2011, de 4 de marzo, de Economía Sostenible, a propuesta de la Dirección General de Medio Natural,  
  
  
  
ORDENO  
  
Artículo 1. Objeto  
El objeto de la presente orden es aprobar los Planes de Recuperación de Cistus heterophyllus subsp. Carthaginensis, Limonium perplexum y Silene hifacensis en la Comunitat, conformados por las normas de protección de los ejemplares y los hábitats que se establecen en los artículos siguientes y por los denominados documentos técnicos, accesibles en la dirección de Internet http://www.cma.gva.es/planesderecuperacion.  
  
Artículo 2. Ámbito de aplicación  
El ámbito de aplicación de los planes de recuperación que se aprueban por esta orden es todo el territorio de la Comunitat Valenciana en lo que se refiere a la protección de los ejemplares. Respecto a la protección del hábitat, de acuerdo con el artículo 4 del Decreto 21/2012, de 27 de enero, en los anexos quedan definidas las respectivas Áreas de Conservación y Áreas de Recuperación.  
  
Artículo 3. Objetivo de los planes  
El objetivo es alcanzar los valores poblacionales que justifican el paso de las plantas de la categoría en peligro de extinción a la categoría de vulnerable. Para obtenerlo se pretende establecer al menos 6 poblaciones, cuya suma total de ejemplares alcance al menos los 250 especímenes adultos mantenidos en censos realizados durante 5 o más años, distribuidos en al menos 6 cuadrículas UTM de 1 km de lado.  
  
Artículo 4. Medidas directas de protección de los taxones  
1. Para la protección de los taxones considerados en esta orden serán de aplicación las prohibiciones y limitaciones contenidas en el artículo 13.1 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo.  
2. La Dirección General de Medio Natural, con la colaboración que proceda de otras entidades en caso necesario, desarrollará las siguientes actividades:  
a) El rastreo y caracterización de terrenos óptimos dentro de las áreas de recuperación, susceptibles de albergar los taxones.  
b) La recolección de semillas, y en caso necesario su rescate a partir del banco de semillas del suelo, así como el sometimiento a pruebas para la obtención del protocolo de germinación y la obtención de nuevas plantas ex situ.  
c) La propagación vegetativa de Cistus heterophyllus subsp. carthaginensis y el mantenimiento de plantas cultivadas.  
d) La creación y mantenimiento de huertos-semillero, en condiciones que eviten la hibridación con otras especies genéticamente próximas.  
e) La elaboración de accesiones de semillas de las especies y su depósito tanto en el banco de germoplasma del CIEF como en el del Jardí Botànic de la Universitat de València.  
f) La protocolización de los procedimientos de propagación y la producción progresiva ex situ de suficientes ejemplares para asegurar los objetivos del plan.  
g) El desarrollo de las plantaciones necesarias para alcanzar los objetivos del plan, estableciendo en lo posible prioridades para su realización en lugares de la Red Natura 2000, en Espacios Naturales Protegidos o en el ámbito de la Red de Microrreservas de Flora.  
h) El seguimiento y censo regular de los efectivos nativos y de plantación.  
i) El control regular de especies competidoras para las que se compruebe o sospeche fundadamente el efecto negativo sobre esta, así como el de los taxones con mayor probabilidad de hibridarse; en su caso, la erradicación de plantas invasoras que puedan afectarles.  
j) En caso necesario, la aplicación de medidas in situ y ex situ para reducir el impacto de plagas, predadores o enfermedades que afecten a la especie.  
  
Artículo 5. Medidas de restauración o conservación del hábitat  
1. A los efectos de lo previsto en el artículo 13.3 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, se considera que generan afección al hábitat con repercusiones negativas sobre los taxones considerados en esta orden, y por tanto quedan prohibidos:  
a) Cualquier actuación física que conlleve la remoción del suelo, modificación de la cubierta vegetal, cimentación, asfaltado, desarrollo de obras u otras susceptibles de dañar los ejemplares o el hábitat de C. heterophyllus subsp. carthaginensis, Limonium perplexum y Silene hifacensis en sus áreas de conservación.  
b) El pastoreo, y la plantación de cualquier especie no autóctona de la zona en las áreas de conservación de Cistus heterophyllus subsp. carthaginensis.  
2. Se promoverá la declaración de una microreserva de flora para el área de conservación de Cistus heterophyllus subsp. carthaginensis del paraje del Pla dels Aljubs en el término municipal de la Pobla de Vallbona.  
  
Artículo 6. Medidas de compatibilización de la explotación de los recursos naturales con la conservación de los taxones  
La Dirección General de Medio Natural junto con la Federación de Deportes de Montaña y Escalada de la Comunitat Valenciana y las asociaciones de escalada, vigilarán que la práctica deportiva no suponga ningún riesgo para las poblaciones de Silene hifacensis.  
  
Artículo 7. Desarrollo de programas de investigación, educativos y de participación  
1. La Dirección General de Medio Natural impulsará la realización de trabajos de investigación destinados a mejorar los conocimientos necesarios para gestionar los taxones y desarrollar las medidas del artículo 4, especialmente en los campos de:  
a) Biología floral y reproductiva  
b) Diversidad genética y molecular; riesgos de hibridación  
c) Demografía y proyecciones poblacionales  
d) Mejora genética aplicada a la conservación  
e) Fisiología y otras disciplinas orientadas a la mejora de las plantas  
f) Fitopatología  
2. La Dirección General de Medio Natural potenciará acciones de difusión, formación, información y concienciación pública en al menos las siguientes materias:  
a) La formación de agentes medioambientales u otros efectivos encargados de la vigilancia de las poblaciones y la prevención de daños a los ejemplares, a fin de identificar adecuadamente estas especies.  
b) El desarrollo de un programa de voluntariado aplicado al rastreo y búsqueda de nuevas poblaciones, extensible a otras formas de colaboración para su conservación.  
c) La inclusión de las especies en jardines educativos y colecciones de planta viva, para conseguir una mejor identificación de la planta por la sociedad.  
e) El desarrollo de programas locales de educación ambiental y concienciación ciudadana para la conservación de estas especies, y el establecimiento de formas de colaboración con centros educativos o agentes sociales interesados en su difusión  
  
Artículo 8. Medidas de cooperación  
Se promoverán formas de colaboración y cooperación técnica con la Comunidad Autónoma de la Región de Murcia para el desarrollo de actuaciones coordinadas de conservación de Cistus heterophyllus subsp. carthaginensis, estableciendo si así se acordara una propuesta conjunta para el desarrollo de una estrategia nacional de conservación de la especie, a elevar a los organismos previstos en la Ley 42/2007 para su elaboración y aprobación. En el caso de Limonium perplexum y de Silene hifacensis, se promoverá igualmente la colaboración y cooperación técnica con el Ministerio de Agricultura, Alimentación y Medio Ambiente, en lo relativo a sus competencias sobre el límite marítimo-terrestre.  
  
Artículo 9. Vigencia y revisión de los planes  
1. Los planes previstos en esta norma tienen vigencia indefinida, en tanto no se alcancen los objetivos fijados en el artículo 3.  
2. El documento técnico accesible por Internet se actualizará regularmente. Los resultados se someterán a evaluación anual por el Servicio de Vida Silvestre a través de los indicadores establecidos en el documento técnico.  
  
Artículo 10. Infracciones y sanciones  
El régimen de infracciones y sanciones relativo al incumplimiento de las prohibiciones establecidas en la presente norma será el establecido en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, y las normas reglamentarias que los desarrollen.  
  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL   
  
Única  
Una vez alcanzados los objetivos establecidos en el artículo 3 se procederá al cambio de categoría de protección de las especies en el Catálogo valenciano de especies amenazadas por el procedimiento previsto en el artículo 8 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo y se propondrá al ministerio competente en materia de medio ambiente el cambio de categoría de protección en el Catálogo español de especies amenazadas.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Queda derogado el Decreto 40/2008, de 4 de abril, del Consell, por el que se aprueba el plan de recuperación de la silene de Ifac en la Comunitat Valenciana  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Habilitación para desarrollo  
Se autoriza a la persona titular de la dirección general con competencias en materia de biodiversidad para dictar las disposiciones necesarias para el desarrollo y ejecución de lo previsto en esta orden.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
Esta orden entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
  
Valencia, 8 de enero de 2015  
  
La consellera de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente,  
ISABEL BONIG TRIGUEROS  
  
  
  
ANEXO I  
Áreas de conservación y de recuperación del Plan de Recuperación de Cistus Heterophyllus subsp. Carthaginensis  
  
Áreas de conservación. Son aquellas zonas donde hay constancia de la presencia actual o muy reciente de la especie:  
1. Parcela catastral urbana 2801643YJ1829N, del término municipal de Pobla de Vallbona, paraje del Pla dels Aljubs.  
2. Microrreserva de flora de Tancat de Portaceli, declarada mediante la Orden de 17 de julio de 2006, de la Consellería de Territorio y Vivienda (DOCV 5343, 11.09.2006).  
  
Áreas de recuperación. Son las zonas de potencial reintroducción o expansión de la especie. Se adscriben a esta categoría los sitios que cumplen las siguientes condiciones:  
1. Estar incluidos en los términos municipales definidos por los siguientes perímetros:  
a) Noreste de la provincia de Valencia. Territorio definido por los siguientes límites: al norte, límite entre las provincias de Valencia y Castellón; al este, el mar Mediterráneo; al oeste, los términos municipales de Llíria, Casinos, Benaguasil, Vilamarxant, Riba-roja de Túria, Quart de Poblet, Aldaia, Torrent i Picassent, que quedan incluidos en el perímetro; y al sur, los términos municipales de Picassent, Silla y Valencia, que quedan incluidos en el perímetro.  
b) Centro y sur de la provincia de Alicante. Territorio definido por los siguientes límites: al norte, los términos municipales de El Pinòs, Monòver, Elda, Petrer, Agost, Alicante, Sant Vicent del Raspeig, Busot, Aigües y Campello, que quedan incluidos en el perímetro; al Este, el mar Mediterráneo; al Oeste y al Sur, límite entre las provincias de Alicante y Murcia.  
2. Cumplir las condiciones de propiedad o gestión establecidas en el artículo 4.1.b del Decreto 21/2012.  
3. Quedar convenientemente delimitados en el documento técnico accesible en Internet en la dirección ?http://www.cma.gva.es/planesderecuperacion-  
4. Carecer de poblaciones naturales de Cistus albidus en un entorno de al menos 300 metros o disponer de ellas en densidad muy baja y en terrenos de gestión de la Generalitat o las entidades colaboradoras, susceptibles de control de tal especie autóctona común y del híbrido Cistus x clausonii (=C. albidus x heterophyllus).  
  
  
ANEXO II  
Áreas de conservación y de recuperación del Plan de Recuperación de Limonium Perplexum  
  
Áreas de conservación. Son aquellas zonas donde hay constancia de la presencia actual o muy reciente de la especie, Microrreserva de Flora de Torre de la Badún, declarada mediante la Orden de 6 de noviembre de 2000, de la Consellería de Medio Ambiente (DOCV 3930, 01.02.2001).  
Áreas de recuperación. Son las zonas de potencial reintroducción o expansión de la especie. Se adscriben a esta categoría los sitios que cumplen las siguientes condiciones:  
1. Estar incluidos en alguno de los siguientes territorios:  
a) En el límite marítimo-terrestre para los términos municipales de Vinaròs, Benicarló, Peñíscola, Alcalà de Xivert, Torreblanca y Cabanes.  
b) Dentro de los parques naturales de la Serra d'Irta y del Prat de Cabanes-Torreblanca.  
2. Cumplir las condiciones de propiedad o gestión establecidas en el artículo 4.1.b del Decreto 21/2012.  
3. Quedar convenientemente delimitados en el documento técnico accesible en Internet  
  
  
ANEXO III  
Áreas de conservación y de recuperación del Plan de Recuperación de Silene Hifacensis  
  
Áreas de conservación. Son aquellas zonas donde hay constancia de la presencia actual o muy reciente del taxón. Ordenadas de norte a sur, son las siguientes:  
1. Microrreserva de flora de Cova de l'Aigua, declarada mediante la Orden de 4 de mayo de 1999, de la Consellería de Medio Ambiente (DOCV 3505, 28.05.1999). Corrección de errores DOCV número 4120, de 05.11.2001.  
2. Microrreserva de flora de Cap de Sant Antoni, declarada mediante la Orden de 4 de mayo de 1999, de la Consellería de Medio Ambiente (DOCV 3505, 28.05.1999).  
3. Microrreserva de flora de Illot de la Mona, declarada mediante la Orden de 13 de junio de 2001, de la Consellería de Medio Ambiente (DOCV 4059, 07.08.2001).  
4. Microrreserva de flora de Cap d'Or, declarada mediante la Orden de 13 de noviembre de 2002, de la Consellería de Medio Ambiente (DOCV 4390, 02.12.2002).  
5. Parque Natural del Penyal d'Ifac, declarado mediante el Decreto 1/1987, de 19 de enero, del Consell (DOCV 514, 28.01.1987).  
6. Microrreserva de flora de Morro de Toix, declarada mediante la Orden de 13 de junio de 2001, de la Consellería de Medio Ambiente (DOCV 4059, 07.08.2001).  
  
Áreas de recuperación. Son las zonas de potencial reintroducción o expansión de la especie. Incluye aquellos terrenos que, cumpliendo las condiciones de propiedad o gestión establecidas en el artículo 4.1.b del Decreto 21/2012, se sitúen en las siguientes zonas, aquí ordenadas de Norte a Sur:  
1. LIC Valls de la Marina, definido en el Acuerdo del Consell de 10 de julio de 2001.  
2. Parque Natural del Montgó, declarado mediante el Decreto 25/1987, de 16 de marzo, del Consell (DOCV 556, 30.03.1987). Sus límites se han modificado mediante el Decreto 110/1992, de 6 de julio, del Consell (DOCV 1844, 14.08.1992).  
3. LIC Penya-segats de la Marina, definido en el Acuerdo del Consell de 10 de julio de 2001.  
4. Paisaje Protegido de la Sierra de Bernia y Ferrer, declarado mediante el Decreto 103/2006, de 14 de julio, del Consell (DOCV 5305, 18.07.2006). Corrección de errores DOCV número 5309, de 24.07.2006.  
5. LIC Serres de Bèrnia i el Ferrer, definido en el Acuerdo del Consell de 10 de julio de 2001.  
6. LIC Aitana, Serrella i Puig Campana, definido en el Acuerdo del Consell de 10 de julio de 2001.  
7. Parque Natural marítimo-terrestre de Serra Gelada, declarado mediante el Decreto 129/2005, de 29 de julio, del Consell (DOCV 5062, 02.08.2005).



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI