Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6938, del 08-01-2013 (2012/11896)

RESOLUCIÓ de 5 de desembre 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual ordena la publicació d'una resolució complementària de les declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Andilla, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Benaguasil i Vilamarxant. Expedients: 29/02 AIA i 30/02 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6938

Data del DOGV
:   08-01-2013

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/11896

CVE


Data del document
:   05-12-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Higueruelas](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Villar del Arzobispo](javascript:void(0))
    * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [Andilla](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de desembre 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual ordena la publicació d'una resolució complementària de les declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Andilla, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Benaguasil i Vilamarxant. Expedients: 29/02 AIA i 30/02 AIA. [2012/11896]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que, una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hi hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la resolució complementària de les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 29/02 AIA i 30/02 AIA Andilla, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Benaguasil i Vilamarxant.  
  
València, 5 de desembre 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
«Resolució complementària de la declaració d'impacte ambiental  
  
  
Expedient: 30/02-AIA.  
Promotor: Renomar.  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç.  
Objecte del projecte: instal·lacions eòliques de la zona 8 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana.  
Sistema d'evacuació des de la subestació Peñas de Dios fins a la subestació de Vilamarxant.  
Localització: termes municipals d'Andilla, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Benaguasil i Vilamarxant.  
Expedient: 29/02-AIA  
Promotor: Energía y Recursos Ambientales, SA (EYRA).  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia. Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç.  
Objecte del projecte: instal·lacions eòliques de la zona 7 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana. Sistema d'evacuació des del punt d'entroncament amb el sistema d'evacuació de la zona 8 fins a la subestació de Vilamarxant.  
Localització: termes municipals d'Andilla, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Benaguasil i Vilamarxant.  
Antecedents i tramitació administrativa  
La resolució complementària de les declaracions d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de les zones 7 i 8, formulada per la directora general de Gestió del Medi Natural el 2 de juny de 2008, va estimar acceptable provisionalment el traçat ajustat al corredor A (de les alternatives analitzades en l'estudi d'impacte ambiental) entre els suports 16 i 52 del sistema d'evacuació conjunt, i va establir un termini de 5 anys per a l'estudi i substitució per un traçat corresponent al corredor D.  
El 21 de maig de 2010, en compliment de les condicions establides en la resolució esmentada, el promotor va presentar la documentació relativa a l'anàlisi d'alternatives del tram comprés entre els suports 16 i 52 de la Línia 132 Kv Peñas de Dios-Vilamarxant.  
El 8 de març de 2011 es va sol·licitar al promotor una ampliació de la documentació i, simultàniament, es van tramitar consultes a les administracions següents: Servici d'Ordenació Sostenible del Medi i ajuntaments d'Higueruelas i Villar del Arzobispo. El 4 d'abril i el 14 de juliol de 2011 es van rebre sengles informes del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi i de l'Ajuntament d'Higueruelas.  
El 23 de juny de 2011 es va rebre la documentació del promotor en contestació al requeriment de 8 de març de 2011.  
El 26 de gener de 2012, el promotor va enviar una còpia dels informes de la Direcció General de Patrimoni Cultural i del Servici de Mines de la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç.  
Informes sectorials  
Servici d'Ordenació Sostenible del Medi  
Es transcriuen a continuació els apartats de l'informe específics sobre l'afecció a la Xarxa Natura 2000:  
«Valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000  
«D'acord amb la sol·licitud de data 7 de març de 2011, este Servici d'Ordenació Sostenible del Medi, com a òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, ha analitzar el contingut de la documentació aportada. D'esta anàlisi, i tenint en compte les dades de què disposa respecte al projecte indicat i als espais de la Xarxa Natura 2000 a què afecta potencialment, se'n desprenen les consideracions següents:  
[...] 3. Espai o espais Xarxa Natura 2000 més pròxims a la ubicació de l'actuació. Anàlisi d'afecció a espècies que van motivar la declaració  
Cap de les alternatives no discorre en l'àmbit territorial de la ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete. No obstant això, l'alternativa 1 es troba més pròxima a este espai natural protegit, encara que al contrari la zona dita està més degradada com a conseqüència de les activitats mineres que s'hi ha fet.  
Si analitzem la possible afecció a les espècies prioritàries presents en la ZEPA i la distribució de les electrocucions respecte a la distància a les ZEPA, descobrim que es produïx una concentració de la mortalitat en els 5 primers quilòmetres des de la vora a les ZEPA. Les hipòtesis proposades per a explicar eixe fet es basen principalment en les diferències entre els usos de la ZEPA i les zones limítrofes. Les aus que es reproduïxen o residixen dins de les ZEPA sovint hi campegen fora (Sergio i al. 2005, Carrete i Donázar 2005, Martínez i al. 2007), raó per la qual estes línies pròximes a estos espais tenen una major probabilitat de ser utilitzades per les aus. A més, les espècies típicament forestals, com ara l'àguila serpera o l'àguila calçada, en regions mediterrànies com la nostra, seleccionen paisatges d'ecotò amb mescla de zones forestals i zones agrícoles (Sánchez-Zapata i Calvo 1999), que en el nostre cas es troba a la vora dels espais protegits  
  
[...] Ambdós línies discorren per dins dels primers 5 quilòmetres, per això, en eixe sentit, ambdós línies presentarien una afecció semblant sobre les espècies prioritàries presents al lloc.  
Si atenem les característiques de les espècies afectades d'acord amb la documentació facilitada, el tram D (alternativa 1) afecta la delimitació de la ZEPA Alto Turia i Sierra del Negrete, encara que creua de forma tangencial l'àrea en què campeja l'aguileta calçada (Hieraaetus pennatus). El tram A (alternativa 0), per la seua banda, afecta de forma perifèrica una àrea on campeja l'aligot (Buteo buteo) i una altra de corb (Corvus corax).  
En este sentit, l'espècie Hieraaetus pennatus l'arreplega l'annex I de la Directiva 70/409/CEE; per tant, des del punt de vista d'afecció a la Xarxa Natura 2000, tindrà més prioritat que les altres espècies esmentades.  
No obstant, tant l'àguila calçada com l'aligot són susceptibles de patir electrocució i col·lisió en línies elèctriques d'alta tensió.  
  
[...] 4. Conclusió: vistes les característiques de l'actuació i de la possible afecció de les espècies prioritàries presents al lloc, este servici considera més adequada, des del punt de vista d'afecció de la Xarxa Natura 2000, l'alternativa que minimitze l'afecció d'espècies inclosa en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE, que, en el cas que ens ocupa, d'acord amb la documentació rebuda, correspon a l'alternativa denominada 0. Ara bé, ambdós alternatives discorren dins del radi de 5 km a partir de la vora de la ZEPA, per això, independentment de quina se n'aprove finalment, s'haurà de complir el que especifica el Reial Decret 1432/2008, de 29 d'agost, que establix mesures per a la protecció de l'avifauna contra la col·lisió i l'electrocució en línies elèctriques d'alta tensió.  
  
Ajuntament d'Higueruelas  
Envia un informe subscrit per un enginyer tècnic forestal en què analitza l'alternativa D presentada pel promotor i les dos variants parcials proposades pel Servici d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Territori. Es transcriu l'apartat de conclusions de l'informe:  
«[...] no cap de les tres alternatives es considera viable, pels motius exposats més amunt i, a més, si es fa la comparació de les tres alternatives amb l'alternativa A (l'actual), encara es desprenen més arguments per a demostrar que l'alternativa més viable, ambientalment, tècnicament, socialment i econòmicament, és la línia construïda  
Per a construir qualsevol alternativa diferent de la A, cal desmantellar la construïda, amb els impactes negatius consegüents: nou impacte de maquinària i vehicles pesants, zones que es quedaran degradades per un temps considerable (bases dels suports, carrers de protecció contra incendis, obres accessos construïts per a la línia, etc.)  
En este cas, s'hauran produït impactes innecessaris: creació d'accessos nous, esplanades per a les bases dels suports, explanacions de suports per a la construcció, eliminació de la coberta vegetal que, en alguns casos, era arbòria, risc d'erosió, etc. I, per un altre costat, s'hauran assumit riscos innecessaris: riscos derivats de la construcció, com ara accidents laborals dels treballadors, risc d'incendis forestals durant la construcció, i altres. A més, cal considerar també el gran cost econòmic que comportarà tant desmantellar la línia actual com la construcció d'una de nova.  
També, per a dur a terme altres alternatives, cal produir nombrosos impactes, noves explanacions per als suports i també de suport a la construcció, creació de nous accessos per a arribar als suports no accessibles, nous carrers sense vegetació per a protecció d'incendis, mesures compensatòries noves, etc. Estos nous impactes es podrien justificar si almenys les altres alternatives foren ambientalment més viables que la construïda, la qual cosa no és certa.  
D'altra banda, la línia existent està funcionant amb normalitat i no s'ha constatat cap problema ambiental, tècnic ni social, el traçat té els requisits ambientals establits en la DIA, per tant, no hi ha cap justificació tècnica ni ambiental per a construir un traçat alternatiu.  
  
Com a conclusió, l'alternativa A (construïda) és la més viable, és la més adequada des del punt de vista ambiental, no hi ha cap problema de tipus tècnic o ambiental que implique modificar-la i té un clar benefici derivat d'assumir els impactes que al seu dia va generar la construcció de la línia elèctrica, davant de l'alternativa de desmantellar-la i fer un traçat nou, que comportaria augmentar innecessàriament i de forma significativa l'impacte global del sistema d'evacuació» .  
  
Direcció General de Patrimoni Cultural, informe aportat pel promotor el 26 de gener de 2012  
«Feta la prospecció arqueològica relacionada amb el projecte indicat, els resultats han sigut analitzats pels nostres servicis tècnics per tal de derivar-ne les possibles afeccions sobre el patrimoni d'esta naturalesa. S'ha posat de manifest que els traçats previstos discorren sobre llocs on s'han detectat restes arqueològiques mobles en superfície, i no s'han detectat afeccions severes sobre el patrimoni arqueològic. Per tant, és necessari aplicar mesures correctores. No hi ha afecció sobre el patrimoni arquitectònic. Les mesures correctores necessàries són: realització d'estudis de detall previs i realització de sondejos arqueològics de comprovació dels llocs on s'ha arreplegat material arqueològic moble en superfície i el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres que comporten moviments de terres.  
  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, s'han localitzat 52 elements etnològics dels quals es presenta la fitxa etnològica normalitzada per a incloure-la en l'inventari etnològic d'esta direcció general.  
  
S'allisten els elements etnològics, amb la indicació de la distància a les futures línies i el tipus d'afecció que pot presentar...  
[...] S'indica, en l'apartat de valoració de les afeccions dels nous trams, que, vistos els resultats positius de la prospecció, es conclou que la construcció de qualsevol de les tres noves alternatives tindrà un impacte etnològic. Es proposa que es valore com a principal mesura preventiva la de no construir l'alternativa D ni les possibles variants (B i C). Açò comportaria mantindre el tram ja construït, solució que evitaria qualsevol afecció sobre el patrimoni documentat.  
Igualment, en el cas de modificació dels límits territorials o d'altres canvis del projecte, s'haurà de fer un nou estudi d'impacte patrimonial, que comportaria les propostes pertinents si hi ha cap impacte, i l'hauria d'aprovar la direcció general.  
Informe de la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç sobre l'afecció als drets miners en l'àmbit de l'alternativa denominada Corredor D.  
La línia d'evacuació que es pretén construir travessa un nombre elevat de concessions mineres que es veurien afectades en major o menor mesura per l'obra que es pretén. (S'adjunta a l'informe un llistat de concessions mineres en qüestió, així com la fitxa resum i el plànol de situació de cada una.)  
El traçat de la línia elèctrica d'alta tensió projectat presenta problemes d'incompatibilitat greus amb l'ús miner actual.  
La normativa de seguretat que s'aplica a les activitats mineres la desplega, entre altres, el Reglament General de Normes Bàsiques de Seguretat Mineres, aprovat pel Reial Decret 863/1985, de 2 d'abril (BOE 140, 12.06.1985). Este reglament concretament en la Instrucció Tècnica Complementària ITC MIE SM 07.1.03, Treballs a cel obert. Desplegament de les labors, limita els treballs en les proximitats de línies elèctriques aèries, en l'article 6.3.  
6.3 Treballs en les proximitats de línies elèctriques aèries  
«No es permetrà que passen maquinària o vehicles per davall de línies elèctriques aèries, excepte pels punts especialment preparats per a això, en els quals han de complir les prescripcions imposades pel Reglament de Línies Aèries d'Alta Tensió quant a tipus de suports, amarratges i distàncies sobre el terreny [...].  
Les pistes o passos habituals de vehicles que discórreguen paral·lelament a línies aèries han de mantindre una distància respecte a estes línies de 15 metres, amidats en planta horitzontal entre l'eix de la línia i el límit de la calçada, i perpendicularment a este  
Dins de l'àrea delimitada per una distància de 10 metres a cada costat de l'eix de la línia, amidats sobre la planta horitzontal, es prohibix la presència de maquinària i la realització de treballs amb la línia en tensió. Per a la realització de treballs ocasionals en esta zona, s'ha de desconnectar i descarregar a terra la línia.  
Per l'article anterior, tant la presència de maquinària com la realització de treballs, així com l'obertura de pistes per a la circulació de vehicles, estarien limitades en unes distàncies determinades a un costat i a l'altre de la línia, per la qual cosa, en esta franja de terreny, no només no seria possible, per descomptat., la realització de fronts de treball, sinó que tampoc es podrien arreplegar materials útils, abocar-ne d'estèrils, establir zones d'aparcament o de manteniment de maquinària etc. Per tant, la incompatibilitat en la coexistència dels dos usos es veuria ampliada a totes estes zones esmentades.  
A més, cal esmentar el fet que, encara que en estes explotacions l'arrancada dels materials es du a terme habitualment amb mitjans mecànics (maquinària mòbil de tipus retroexcavadora), ocasionalment es fa necessari l'ús d'explosius per a arrancar materials de determinades característiques, de manera que es poden produir projeccions que podrien danyar la línia elèctrica.  
Quant a analitzar la possibilitat d'explotació futura de les concessions, amb la base de la normativa urbanística que s'aplica a cada municipi, cal dir que este aspecte tampoc ha de ser determinant, sinó que esta possibilitat d'explotació futura hauria d'estar més aïna condicionada per l'existència de reserves minerals en la zona, fet este invariable en el temps, i no per una condició (classificació del sòl) que pot veure's modificada amb el transcurs dels anys. Es disposa, a més, dels instruments necessaris per a fer esta modificació, com ara el que arreplega el Decret 82/2005, de 22 d'abril, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana, concretament en la disposició addicional tercera (DOCV 4993, 26.04.2005).  
  
Disposicions addicionals  
«Tercera. Plans especials per a explotacions mineres  
1. Les explotacions mineres que es duguen a terme en muntanyes o terrenys forestals, terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú o sotmesos a protecció especial, sense regulació de l'activitat minera com a ús compatible, requerixen la modificació o revisió del pla general o, si és el cas, l'elaboració i aprovació d'un pla especial d'acord amb la legislació urbanística de la Comunitat Valenciana que ordene l'ús i aprofitament miner o el que, si és el cas, establisca un pla d'acció territorial de caràcter sectorial.  
En els instruments urbanístics esmentats s'ha de garantir que, després del cessament de l'activitat, els terrenys afectats mantinguen el valor funcional que havia motivat la consideració com a muntanya o terreny forestal.  
2. En el supòsit d'optar per l'elaboració i aprovació d'un pla especial, es requerix la declaració d'impacte ambiental.  
L'àmbit mínim d'estos plans especials és la concessió minera i necessàriament ha d'establir la seua relació de continuïtat amb explotacions o concessions mineres limítrofes en el projecte d'explotació, en els plans de labors i en el projecte de restauració».  
  
Finalment, cal destacar que les concessions mineres afectades, algunes atorgades des dels anys quaranta, exploten majoritàriament el caolí, mineral declarat prioritari per l'estat segons el Reial Decret 647/2002, de 5 de juliol, que declara la matèries primeres minerals i activitats que hi estan relacionades qualificades com a prioritàries (BOE 173, 20.07.2002).  
A més, este mineral es troba inclòs en la secció C de la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de Mines (BOE 176, 24.07.1973), desplegada en el Reglament General per al Règim de la Mineria (aprovat pel Reial Decret 2857/1978, de 25 d'agost), segons el qual l'atorgament d'una concessió d'explotació portaria implícita la declaració d'utilitat pública (article 31).  
Article 131  
«1. El titular legal d'una concessió d'explotació, així com l'adjudicatari d'una zona de reserva definitiva, té dret a l'expropiació forçosa i l'ocupació temporal dels terrenys necessaris per a l'emplaçament dels treballs, instal·lacions i servicis.  
3. L'atorgament d'una concessió d'explotació i la declaració d'una zona de reserva definitiva porta implícita la declaració d'utilitat pública, així com la inclusió d'ambdós en el supòsit de l'apartat 2 de l'article 108 de la Llei d'expropiació forçosa.»  
L'aprovació del projecte i dels plànols inicial i anuals a què es referixen els articles 68 i 70 de la Llei de Mines i 89 i 92 d'este reglament, respectivament, porta implícita la declaració de la necessitat de l'ocupació dels terrenys, si es complixen les condicions que establix l'epígraf 2 de l'article 17 de la Llei d'Expropiació Forçosa.  
  
Consideracions ambientals  
La solució d'evacuació de l'energia generada per la zona 8 del pla eòlic tramitada en el conjunt de les infraestructures eòliques de la zona va proposar un traçat compartit parcialment amb la del sistema d'evacuació de la zona 7, però divergent en el punt d'abocament. La zona 7 evacuava a la subestació de Vilamarxant i la zona 8 a la subestació Boscos 1, projectada com a part de les infraestructures de la zona 9 del pla eòlic.  
En el procés d'avaluació de les instal·lacions eòliques de la zona 8, concretament el 29 de novembre de 2006, es va emetre un informe que instava a l'estudi d'un sistema conjunt d'evacuació per a les zones limítrofes 7 i 8 a la subestació de Vilamarxant, i indicava els criteris per al disseny de la solució definitiva del traçat conjunt. En el tram d'encreuament dels termes d'Higueruelas i Villar del Arzobispo l'informe es decantava pel corredor corresponent a l'alternativa D.  
La resolució d'avaluació ambiental de les instal·lacions de la zona 8, formulada mitjançant una resolució de 2 de març de 2007, de la secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient, va supeditar l'execució del projecte a la formulació d'una resolució complementària del sistema d'evacuació conjunt de les zones 7 i 8 dissenyat d'acord amb la documentació i els informes emesos en l'expedient de consulta tramitat paral·lelament (expedient 142/06-CON), així com en l'informe de sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, de 29 de novembre de 2006, de les instal·lacions eòliques de la zona 8.  
Atesa la documentació del sistema d'evacuació conjunt de les zones 7 i 8, els criteris i informes esmentats, la situació ambiental i el fet que la resta d'infraestructures eòliques eren ambientalment acceptables, la directora general de Gestió del Medi Natural, el 2 de juny de 2008, va formular una resolució complementària de les declaracions d'impacte ambiental de les instal·lacions eòliques de la zones 7 i 8 que permet executar una solució provisional per al tram de línia d'evacuació comprés entre els suports 16 i 52, corresponent a l'alternativa A, i fixa un termini de 2 anys per a la realització d'una anàlisi detallada del corredor D i la consegüent proposta d'alternatives, i 5 anys per a l'execució i entrada en funcionament del traçat definitiu ajustat al corredor D i al desmantellament de la solució provisional (apartat 1.1 del punt segon de la part dispositiva de la resolució esmentada).  
Transcorreguts pràcticament els dos anys establits en la resolució esmentada, el 21 de maig de 2010, l'empresa adjudicatària de la zona 8 va presentar la documentació denominada «Anàlisi d'alternatives del tram comprés entre els suports 16 i 52 de la línia 132, Peñas de Dios - Vilamarxant», en el qual només es definix una alternativa de traçat corresponent al corredor D i se la valora comparativament amb la línia del corredor A (considerant-la com l'alternativa «0»). S'indica que la finalitat és comprovar objectivament quin dels corredors és el de menor impacte.  
Cal assenyalar que la Resolució de 2 de juny de 2008 correspon al pronunciament ambiental tenint en compte les característiques i el valor dels terrenys de cada alternativa abans de l'execució de la línia. Així, en situació preoperacional, el valor ambiental dels terrenys del corredor D (degradats per un elevat nombre d'explotacions mineres amb fronts actius o abandonats) era clarament menor que el dels terrenys del corredor A, conclusió a què va arribar el mateix estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor. En conseqüència, es va considerar pertinent posposar la decisió sobre el traçat definitiu a la realització d'un estudi de les característiques i de les limitacions de l'entorn per a la identificació i valoració d'alternatives viables en el corredor D.  
  
Les principals dificultats i impactes que assenyalen tant el promotor com algunes de les administracions consultades per a l'execució d'una alternativa ajustada al corredor D són fàcilment salvables o corregibles:  
- El traçat executat (alternativa denominada 0, coincident amb l'alternativa A de l'EIA original) travessa terrenys en què hi ha drets miners de la secció C sense que això haja impedit la instal·lació de la línia aèria. D'altra banda les instal·lacions eòliques, per la normativa del pla eòlic aprovada mitjançant l'Acord del Consell de 26 de juliol de 2001, també estan declarades d'utilitat pública.  
- El nombre de suports amb accés difícil és reduït. Per tant, la instal·lació per mitjà d'un helicòpter seria assumible tant tècnicament com econòmica.  
No obstant això, les circumstàncies i estratègies ambientals, en relació amb la selecció d'alternatives de línies elèctriques aèries en la zona, s'ha vist modificada amb la delimitació de la ZEPA «Alto Turia i Sierra de Negrete» aprovada mitjançant l'Acord de 5 de juny de 2009, del Consell, d'ampliació de la xarxa de zones de protecció especial per a les aus.  
Tenint en compte, a més, els informes de les administracions consultades i els resultats de la vigilància ambiental, que mostren incidència molt baixa en l'avifauna de la zona, es pot considerar acceptable amb caràcter definitiu el traçat executat corresponent a l'alternativa A.  
  
Per tot això es formula la resolució següent:  
  
Primer  
Es considera acceptable, des del punt de vista ambiental, amb caràcter definitiu el sistema d'evacuació conjunt de les zones 7 i 8 del pla eòlic corresponent a l'alternativa A entre els suports 16 i 52, d'acord amb la denominació de l'estudi d'impacte ambiental original. S'anul·la, en conseqüència, l'apartat 1.1 del punt segon de la part dispositiva de la Resolució de 2 de juny de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, complementària de les declaracions d'impacte ambiental de les zones 7 i 8.  
  
Segon  
Que es notifique a les persones interessades que, contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen usar-se els mitjans que hom considere pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
S'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta resolució complementària de la declaració d'impacte formulada mitjançant la resolució de la directora general de Gestió del Medi Natural de 27 de juliol de 2005, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 18 de setembre de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6938, del 08-01-2013 (2012/11896)

RESOLUCIÓN de 5 de diciembre 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de una resolución complementaria a las declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Andilla, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Casinos, Lliria, Benaguasil y Vilamarxant. Expediente número 29/02 AIA y 30/02 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6938

Fecha DOGV
:   08-01-2013

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/11896

CVE


Fecha del documento
:   05-12-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Benaguasil](javascript:void(0))
    * [Higueruelas](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Villar del Arzobispo](javascript:void(0))
    * [Vilamarxant](javascript:void(0))
    * [Andilla](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de diciembre 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de una resolución complementaria a las declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Andilla, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Casinos, Lliria, Benaguasil y Vilamarxant. Expediente número 29/02 AIA y 30/02 AIA. [2012/11896]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la resolución complementaria a las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 29/02 AIA y 30/02 AIA Andilla, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Benaguasil y Vilamarxant.  
  
Valencia, 5 de diciembre 2012.- EL director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
«Resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 30/02-AIA.   
Promotor: Renomar.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía. Conselleria de Economía, Industria y Comercio.   
Objeto del proyecto: instalaciones eólicas de la zona 8 del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana.  
Sistema de evacuación desde la subestación Peñas de Dios hasta la subestación de Vilamarxant.   
Localización: términos municipales Andilla, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Benaguasil y Vilamarxant.  
Expediente: 29/02-AIA   
Promotor: Energía y Recursos Ambientales, SA, (EYRA).  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía. Conselleria de Economía, Industria y Comercio.  
Objeto del proyecto: instalaciones eólicas de la zona 7 del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana. Sistema de evacuación desde el punto de entronque con el sistema de evacuación de la zona 8 hasta la subestación de Vilamarxant.  
Localización: términos municipales Andilla, Higueruelas, Villar del Arzobispo, Casinos, Llíria, Benaguasil y Vilamarxant.  
Antecedentes y tramitación administrativa  
La resolución complementaria a las declaraciones de impacto ambiental de las instalaciones eólicas de la zonas 7 y 8, formulada por la directora general de Gestión del Medio Natural el 2 de junio de 2008, estimó aceptable provisionalmente el trazado ajustado al pasillo A (de las alternativas analizadas en el estudio de impacto ambiental) entre los apoyos 16 a 52 del sistema de evacuación conjunto, estableciendo un plazo de 5 años para el estudio y sustitución por un trazado correspondiente al pasillo D.  
El 21 de mayo de 2010, en cumplimiento de los condicionantes establecidos en la resolución citada, el promotor presentó documentación relativa al análisis de alternativas del tramo comprendido entre los apoyos 16 a 52 de la Línea 132 Kv Peñas de Dios -Vilamarxant.  
El 8 de marzo de 2011 se solicitó al promotor una ampliación de la documentación y simultáneamente se tramitaron consultas a las siguientes administraciones: Servicio de Ordenación Sostenible del Medio y Ayuntamientos de Higueruelas y Villar del Arzobispo. El 4 de abril y 14 de julio de 2011 se recibieron sendos informes del Servicio de Ordenación sostenible del medio y del Ayuntamiento de Higueruelas   
El 23 de junio de 2011 se recibió la documentación del promotor en contestación al requerimiento de 8 de marzo de 2011.  
El 26 de enero de 2012, el promotor remitió copia de los informes de la Dirección General de Patrimonio Cultural y del Servicio de Minas de la Conselleria de Economía, Industria Y Comercio  
Informes sectoriales  
Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
Se trascribe a continuación los apartados del informe específicos sobre la afección a la Red Natura 2000   
«Valoración preliminar de repercusiones sobre la red natura 2000  
  
«De acuerdo con la solicitud de fecha 7 de marzo de 2011, este Servicio de Ordenación Sostenible del medio, como órgano gestor de la red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana, ha procedido a analizar el contenido de la documentación aportada. De este análisis y teniendo en cuenta los datos de que dispone respecto al proyecto de referencia y a los espacios de la mencionada Red Natura 2000 potencialmente afectados por el mismo, se desprenden las siguientes consideraciones:  
[...] 3. Espacio o espacios red natura 2000 más cercanos a la ubicación de la actuación. Análisis de afección a especies que motivaron su declaración.  
Ninguna de las alternativas discurre en el ámbito territorial de la ZEPA «Alto Turia y Sierra del Negrete». No obstante la alternativa 1 se encuentra más próxima al citado espacio natural protegido, aunque por el contrario dicha zona está más degradada como consecuencia de las actividades mineras allí desarrolladas.  
Si analizamos la posible afección a las especies prioritarias presentes en la ZEPA, la distribución de las electrocuciones con respecto a la distancia a las ZEPA's descubrimos que se produce una concentración de la mortalidad en los 5 primeros kilómetros desde el el borde a las ZEPAS. Las hipótesis barajadas para explicar ese hecho se debe principalmente a las diferencias entre los usos de la ZEPA y las zonas colindantes. Las aves que se reproducen o residen dentro de las ZEPAS frecuentemente campean fuera de estas (Sergio et al. 2005. Carrete y Donázar 2005; Martínez et al 2007) por lo que estos tendidos cercanos a estos espacios tienen una mayor probabilidad de ser utilizados por las aves, Además las especies típicamente forestales, como el águila culebrera o el águila calzada, en regiones mediterráneas como la nuestra, seleccionan paisajes de ecotono con mezcla de zonas forestales y las zonas agrícolas (Sánchez-Zapata y calvo 1999) lo que en nuestro caso se encuentra en el borde de los espacios protegidos  
[...] Ambas líneas discurren por dentro de los primeros 5 kilómetros por lo que, en ese sentido, ambas líneas presentarían una afección similar sobre las especies prioritarias presentes en el lugar.  
Si atendemos a las características de las especies afectadas de acuerdo con la documentación facilitada, el tramo D (alternativa 1) afecta a la delimitación de la ZEPA «Alto Turia y Sierra del Negrete» aunque cruza de forma tangencial área de campeo del aguililla calzada (Hieraaetus pennatus). El tramo A (alternativa 0), por su parte, afecta de forma periférica a un área de campeo de busardo ratonero (Buteo buteo) y otra de cuervo (Corvus corax)   
En este sentido la especie Hieraaetus pennatus se centra recogida en el Anexo I de la Directiva 70/409/CEE por lo que, desde el punto de vista de afección a la red natura 2000, tendrá mayor prioridad que las otras especies citadas.   
No obstante tanto el águila calzada como el busardo ratonero son susceptibles de sufrir electrocución y colisión en líneas eléctricas de alta tensión.  
[...] 4. Conclusión. Vistas las características de la actuación y de la posible afección a las especies prioritarias presentes en el lugar, este Servicio considera más adecuada desde el punto de vista de afección a la Red Natura 2000, aquella alternativa que minimice su afección a especies incluida en el anexo I de la Directiva 79/409/CEE que en el caso que nos ocupa - de acuerdo con la documentación recibida -corresponde con la alternativa denominada 0. No obstante ambas alternativas discurren dentro del radio de 5 km a partir del borde de la ZEPA por lo que independientemente de la que se apruebe finalmente, deberá cumplir con lo especificado en el Real Decreto 1432/2008, de 29 de agosto por el que se establecen medidas para la protección de la avifauna contra la colisión y la electrocución en líneas eléctricas de alta tensión.   
Ayuntamiento de Higueruelas   
Remite informe suscrito por ingeniero técnico forestal en el que se analizan la alternativa D presentada por el promotor y las dos variantes parciales a estudiar propuestas por el Servicio de Impacto Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiental, Agua, Urbanismo y Territorio. Se trascribe el apartado de Conclusiones del citado informe:   
«[...] Ninguna de las tres alternativas se considera viable por los motivos expuestos anteriormente y además si se realiza la comparación de las tres alternativas entre la Alternativa A (existente) todavía se desprenden más argumentos para demostrar que la alternativa más viable ambiental, técnica, social y económicamente es la línea construida  
Para realizar cualquier alternativa diferente de la A hay que desmantelar la construida con los consiguientes impactos negativos, nuevo impacto de maquinaria y vehículos pesados, zonas que se quedarán degradas por un tiempo considerable (bases de los apoyos, calles de protección contra incendios, obras accesos construidos para la línea, etc.)  
En este caso, se habrán producido impactos innecesarios: creación de accesos nuevos, explanadas para las bases de los apoyos, explanaciones de apoyos para la construcción, eliminación de la cubierta vegetal que, en algunos casos era arbórea, riesgo de erosión. Y por otro lado se habrán asumido riesgos innecesarios: riesgos derivados de la construcción tales como accidentes laborales de los trabajadores, riesgo de incendios forestales durante la construcción y otros. Además hay que considerar también el gran coste económico que supondrá desmantelar la existente como la construcción de una nueva línea.   
También para realizar otras alternativas hay que realizar numerosos impactos, nuevas explanaciones para los apoyos y de apoyo a la construcción, creación de nuevos accesos para llegar a los apoyos no accesibles, nuevas calles sin vegetación para protección de incendios, medidas compensatorias nuevas, etc., estos nuevos impactos se podrían justificar si al menos las demás alternativas fueran ambientalmente más viables que la construida, lo cual no es así.  
Por otro lado, la línea existente está funcionando con normalidad y no se ha constatado ningún problema ambiental, técnico ni social, dicho trazado cumple con los requisitos ambientales establecidos en la DIA por lo que no hay justificación técnica ni ambiental para construir un trazado alternativo.   
Como conclusión, la alternativa A (construida) es la más viable, es la más adecuada desde el punto de vista ambiental, no existe ningún problema de tipo técnico o ambiental que implique su modificación y tiene un claro beneficio derivado de asumir los impactos que en su día generó la construcción de la línea eléctrica, frente a la alternativa de desmantelarla y realizar un nuevo trazado, que supondría aumentar innecesariamente y de forma significativa el impacto global del sistema de evacuación» .  
Dirección General de Patrimonio Cultural, informe aportado por el promotor el 26 de enero de 2012.  
«Realizada la prospección arqueológica relacionada con el proyecto arriba referenciado los resultados de la misma han sido analizados por nuestros servicios técnicos al efecto de derivar de los mismos las posibles afecciones sobre el patrimonio de esta naturaleza poniendo de manifiesto que los trazados previstos discurren sobre lugares donde se han detectado restos arqueológicos muebles en superficie, no detectándose afecciones severas sobre el patrimonio arqueológicos y por lo tanto es necesario la aplicación de medidas correctoras. No existe afección sobre el patrimonio arquitectónico, Las medidas correctoras necesarias son: realización de estudios de detalle previos y la realización de sondeos arqueológicos de comprobación de los lugares donde se ha recogido material arqueológico mueble en superficie y el seguimiento arqueológicos de la totalidad de las obras que conlleven movimientos de tierras.   
Desde la consideración del patrimonio etnológico se han localizado 52 elementos etnológicos de los cuales se presenta la ficha etnológica normalizada de todos ellos para su inclusión en el inventario etnológico de esta dirección general.   
Se relacionan los elementos etnológicos que indicando la distancia a la futura líneas y el tipo de afección que pude presentar?.  
[...] Se indica en el apartado de valoración de las afecciones de los nuevos tramos que vistos los resultados positivos de la prospección se concluye que la construcción de cualquiera de las tres nuevas alternativas tendrá un impacto etnológico. Se propone que se valore como principal medidas preventiva la no construcción de dicha alternativa D ni de sus posibles variantes (B y C) esto supondría mantener el tramo ya construido, solución que evitaría cualquier afección sobre el patrimonio documentado.   
Igualmente, en caso de modificación de los límites territoriales o de otros cambios del proyecto deberá hacerse un nuevo estudio de impacto patrimonial con las propuestas pertinentes en caso de verse afectado, remitiéndolo a la presente Dirección general para su aprobación.  
Informe de la Conselleria de Economía, Industria y Comercio sobre la afección a los derechos mineros existente en el ámbito de la alternativa denominada Pasillo D.  
La línea de evacuación que se pretende construir atraviesa un elevado número de concesiones mineras que se verían afectadas en mayor o menor medida por la obra que se pretende. (Se adjunta al informe listado de concesiones mineras en cuestión así como la ficha resumen de cada una de ellas y el correspondiente plano de situación).  
El trazado de la línea eléctrica de alta tensión proyectado presenta problemas de incompatibilidad graves con el uso minero preexistente.   
La normativa de seguridad que aplica a las actividades mineras viene desarrollada, entre otras, por el Reglamento General de Normas Básicas de Seguridad Mineras Aprobadas por Real Decreto 863/1985, de 2 de abril (BOE 140, 12.06.1985). Este concretamente en su instrucción Técnica Complementaria ITC MIE SM 07.1.03 trabajos a cielo abierto desarrollo de las labores, limita los trabajos en las proximidades de líneas eléctricas aéreas, en su artículo 6.3.  
6.3. Trabajos en las proximidades de líneas eléctricas aéreas   
«No se permitirá el cruce de maquinaria o vehículos por debajo de líneas eléctricas aéreas salvo por los puntos especialmente preparados para ello, en los que deberán cumplir las prescripciones impuestas por el reglamento de Líneas Aéreas de Alta Tensión en cuanto a tipos de apoyos, amarres y distancias sobre el terreno [...].  
Las pistas o pasos habituales de vehículos que discurran paralelamente a líneas aéreas, mantendrán una distancia respecto a estas de 15 metros, medida en planta horizontal ente el eje de la línea y el borde de la calzada y perpendicularmente a este.  
Dentro del área delimitada por una distancia de 10 metros a cada lado del eje de la línea, medidos sobre la planta horizontal se prohibe la presencia de maquinaria y la realización de trabajos con la línea en tensión. Para la realización de trabajos ocasionales en dicha zona deberá desconectarse y descargar a tierra la línea.  
En virtud del artículo anterior, tanto la presencia de maquinaria como la realización de trabajos así como la apertura de pistas para la circulación de vehículos estaría limitada en unas distancias determinadas a ambos lados de la línea por lo que en esta franja de terreno no solo no sería posible, por supuesto., la realización de frentes de trabajo, sino que tampoco se podría proceder al acopio de materiales útiles, vertido de estériles, establecimiento de zonas de aparcamiento de mantenimiento de maquinaria etc.- por lo que la incompatibilidad en la coexistencia de los dos usos se vería ampliada a todas estas zonas mencionadas.   
Además cabe mencionar el hecho de que, aunque en estas explotaciones el arranque de los materiales se lleva a cabo habitualmente con medios mecánicos (maquinaria móvil tipo retroexcavadora), ocasionalmente se hace necesario el empleo de explosivos para el arranque de materiales de determinadas características, pudiendo producirse proyecciones que podrían dañar la línea eléctrica.  
En cuanto a analizar la posibilidad de explotación futura de las concesiones basándose en la normativa urbanística de aplicación a cada municipio, decir que este aspecto tampoco debe ser determinante sino que esta posibilidad de explotación futura debería estar más bien condicionada por la existencia de reservas minerales en la zona, hecho este invariable en el tiempo y no por una condición (clasificación del suelo) que puede verse modificada con el trascurso de los años, disponiéndose además de los instrumentos necesarios para proceder a tal modificación. Entre otros, el recogido en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana, concretamente en su disposición adicional tercera (DOCV 4993, 26.04.2005).   
Disposiciones adicionales   
«Tercera. Planes especiales para explotaciones mineras  
1. Las explotaciones mineras que pretendan desarrollarse en montes o terrenos forestales terrenos clasificados como suelo no urbanizable común o sometidos a protección especial, sin regulación de la actividad minera como uso compatible, requerirán la previa modificación o revisión del plan general o en su caso la elaboración y aprobación de un plan especial conforme a la legislación urbanística de la Comunitat Valenciana que ordene el uso y aprovechamiento minero o lo que en su caso establezca un plan de acción territorial de carácter sectorial   
En los citados instrumentos urbanísticos deberá garantizarse que, tras el cese de la actividad los terrenos afectados mantengan el valor funcional que motivó su consideración como monte o terreno forestal  
  
2. En el supuesto de optar por la elaboración y aprobación de un plan especial se requerirá la previa declaración de impacto ambiental.  
El ámbito mínimo de estos planes especiales será la concesión minera y necesariamente deberá establecer su relación de continuidad con explotaciones o concesiones mineras colindantes en el proyecto de explotación, en los planes de labores y en el proyecto de restauración».   
Por último destacar que las concesiones mineras afectadas. Algunas otorgadas desde los años cuarenta, explotan en su mayoría el caolín, mineral declarado prioritario por el estado según el Real Decreto 647/2002, de 5 de julio, por el que se declaran las materias primas minerales y actividades con ellas relacionadas, calificadas como prioritarias (BOE 173, 20.07.2002)   
Además este mineral se encentra incluido en la Sección C) de la Ley 22/1973, de 21 de julio, de Minas (BOE 176, 24.07.1973), desarrollada en el reglamento general para el régimen de la Minería (aprobado por el Real Decreto 2857/1978, de 25 de agosto) según el cual el otorgamiento de una concesión de explotación llevaría implícita la declaración de utilidad pública (art. 31).  
Artículo 131  
«1 el titular legal de una concesión de explotación, así como el adjudicatario de una zona de reserva definitiva, tendrá derecho a la expropiación forzosa y ocupación temporal de los terrenos necesarios para el emplazamiento de los trabajos, instalaciones y servicios   
3. El otorgamiento de una concesión de explotación y la declaración de una zona de reserva definitiva llevará implícita la declaración de utilidad pública, así como la inclusión de los mismos en el supuesto del apartado 2 del artículo 108 de la Ley de expropiación forzosa.»  
La aprobación del proyecto y de los planos inicial y anuales a los que se refieran los artículos 68 y 70 de la Ley de Minas y 89 y 92 de este reglamento, resepctivamente, llevará implícita la declaración de la necesidad de la ocupación de los terrenos si se cumplen las condiciones establecidas en el número 2 del artículo 17 de la ley de expropiación forzosa.  
Consideraciones ambientales   
La solución de evacuación de la energía generada por la zona 8 del plan eólico tramitada en el conjunto de las infraestructuras eólicas de la zona, propuso un trazado compartido parcialmente con la del sistema de evacuación de la zona 7 pero divergente en el punto de vertido. La zona 7 evacuaba a la subestación de Vilamarxant y la zona 8 a la subestación Bosques 1, proyectada como parte de las infraestructuras de la Zona 9 del Plan Eólico.   
En el proceso de evaluación de las instalaciones eólicas de la zona 8, concretamente el 29 de noviembre de 2006, se emitió informe instando al estudio de una sistema conjunto de evacuación para las zonas colindantes 7 y 8 a la subestación de Vilamarxant, indicando los criterios para el diseño de la solución definitiva del trazado conjunto. En el tramo de cruce de los términos de Higueruelas y Villar del Arzobispo el citado informe se decantaba por el pasillo correspondiente a la alternativa D.   
La resolución de evaluación ambiental de las instalaciones de la zona 8, formulada mediante Resolución de 2 de marzo de 2007 de la secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente, supeditó la ejecución del proyecto a la formulación de una resolución complementaria del sistema de evacuación conjunto de las zonas 7 y 8 diseñado de acuerdo con la documentación e informes emitidos en el expediente de consulta tramitado paralelamente (Expte. 142/06-CON), así como en el informe de solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental, de 29 de noviembre de 2006, de las instalaciones eólicas de la zona 8.  
Considerando la documentación del sistema de evacuación conjunto de las zonas 7 y 8, los criterios e informes citados, la situación ambiental y que el resto de infraestructuras eólicas eran ambientalmente aceptables, la directora general de Gestión del Medio Natural, el 2 de junio de 2008, formuló una resolución complementaria a las declaraciones de impacto ambiental de las instalaciones eólicas de la zonas 7 y 8, que permitirá ejecutar una solución provisional para el tramo de línea de evacuación comprendido entre los apoyos 16 a 52 correspondiente a la alternativa A, fijando un plazo de 2 años para la realización de un análisis detallado del pasillo D y la consiguiente propuesta de alternativas y 5 años para la ejecución, entrada en funcionamiento del trazado definitivo ajustado al pasillo D y al desmantelamiento de la solución provisional (apartado 1.1. del punto Segundo de la parte dispositiva de la resolución citada).   
Transcurridos prácticamente los dos años establecidos en la Resolución citada, el 21 de mayo de 2010, la empresa adjudicataria de la zona 8. Presentó la documentación denominada «Análisis de alternativas del tramo comprendido entre los apoyos 16 y 52 de la línea 132 Peñas de Dios-Vilamarxant» en el que únicamente se define una sola alternativa de trazado correspondiente al pasillo D y se valora esta comparativamente con la línea del pasillo A (considerándola como la alternativa «0») indicando que el objeto es comprobar objetivamente cual de los pasillos es el de menor impacto.   
Hay que señalar que la Resolución de 2 de junio de 2008 se corresponde al pronunciamiento ambiental teniendo en cuenta las características y valor de los terrenos de cada alternativa antes de la ejecución de la línea. Así en situación preoperacional el valor ambiental de los terrenos del pasillo D (degradados por un elevado número de explotaciones mineras con frentes activos y/o abandonados) era claramente menor valor que los terrenos del pasillo A, conclusión a la que llegó el propio estudio de impacto ambiental presentado por el promotor. En consecuencia se consideró pertinente posponer la decisión sobre el trazado definitivo a la realización de un estudio de las características y de las limitaciones del entorno para la identificación y valoración de alternativas viables en el pasillo D.  
Las principales dificultades y/o impactos que se señalan tanto por el promotor como por algunas de las administraciones consultadas para la ejecución de una alternativa ajustada al pasillo D son fácilmente salvables o corregibles:  
- El trazado ejecutado (alternativa denominada 0 coincidente con al alternativa A del EIA original) atraviesa terrenos en los que existen derechos mineros de la Sección C sin que ello haya impedido la instalación de la línea aérea. Por otra parte las instalaciones eólicas, en virtud de la Normativa del Plan eólico aprobada mediante Acuerdo del Consell de 26 de julio de 2001, también están declaradas de utilidad pública.  
- El número de apoyos con difícil acceso es reducido por lo que la instalación mediante helicóptero sería asumible tanto técnica como económicamente .  
No obstante lo anterior las circunstancias y estrategias ambientales a adoptar, en relación con la selección de alternativas de líneas eléctricas aéreas en la zona, se han visto modificada con la delimitación de la ZEPA «Alto Turia y Sierra de Negrete» aprobada mediante Acuerdo de 5 de junio de 2009, del Consell, de ampliación de la red de zonas de especial protección para las aves.  
Teniendo en cuenta además los informes de las administraciones consultadas y los resultados de la vigilancia ambiental que muestran muy baja incidencia en la avifauna de la zona se puede considerar aceptable con carácter definitivo el trazado ejecutado correspondiente a la alternativa A.   
Por todo ello se formula la siguiente resolución:  
  
Primero  
Se considera aceptable desde el punto de vista ambiental, con carácter definitivo el sistema de evacuación conjunto de las zonas 7 y 8 del Plan Eólico correspondiente a la alternativa A entre los apoyos 16 a 52 (de acuerdo con la denominación del estudio de impacto ambiental original) anulando, en consecuencia, el apartado 1.1 del punto segundo de la parte dispositiva de la Resolución, de 2 de junio de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural complementaria a las declaraciones de impacto ambiental de las zonas 7 y 8.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo que no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estime pertinentes.  
  
Tercero   
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente resolución complementaria de la declaración de impacto formulada mediante Resolución de la directora general de Gestión del Medio Natural de 27 de julio de 2005, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 18 de septiembre de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML