Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9433, del 22-09-2022 (2022/8275)

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació per a l'aprofitament de recursos de la secció A, àrids, anomenat «Vallés», del terme municipal de Traiguera (Castelló). Expedient: (2050847) 128/2021/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9433

Data del DOGV
:   22-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8275

CVE


Data del document
:   01-04-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació per a l'aprofitament de recursos de la secció A, àrids, anomenat «Vallés», del terme municipal de Traiguera (Castelló). Expedient: (2050847) 128/2021/AIA. [2022/8275]  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2050847) 128/2021/AIA  
Títol: Projecte d'explotació per a l'aprofitament de recursos de la secció A), àrids, anomenat «Vallés».  
Promotor: Áridos y Hormigones Vallés, SL.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. Òrgan substantiu: MIEXPA/2016/1/12.  
Localització: TM Traiguera (Castelló).  
  
Objecte i descripció del projecte  
La mercantil Áridos y Hormigones Vallés, SL, promou el projecte d'explotació per a l'aprofitament de recursos de la secció A), àrids, anomenat «Vallés», al terme municipal de Traiguera (Castelló), corresponent a les parcel·les 53, 54 i 55 del polígon 47 de l'esmentat terme municipal. D'altra banda, es preveu la restauració de les parcel·les 17, 29, 53, 54, 55 i 79 del mateix polígon.  
Aquest projecte d'explotació descriu l'extracció integral a cel obert mitjançant una excavadora hidràulica del material (graves i arenes) de naturalesa calcària existent en l'àmbit territorial delimitat, i el trasllat posterior fins a l'establiment de benefici situat a la rodalia de la zona objecte d'explotació, concretament en la parcel·la núm. 2 del polígon 50 del mateix terme municipal.  
L'explotació es desenvoluparà dins d'unes parcel·les que ja van ser-ne afectades anys arrere, sobre una superfície total d'explotació de 34.004 m². En aquesta superfície, l'explotació es desenvoluparà en un buit únic d'excavació descendent, format per bancs de treball de 7 metres d'altura màxima cadascun. Es projecta la formació de tres (3) bancs d'extracció en la zona sud-oest, amb un pendent unitari de 42° màxim sobre l'horitzontal, de manera que resulte un talús general d'explotació de 29°. La profunditat aconseguida en les diferents zones de l'explotació estarà determinada per la cota màxima d'excavació en la zona situada al costat del llit del riu Cervol, la superfície de cadascuna, les distàncies als límits i les característiques geomorfològiques de l'entorn. El volum previst d'extracció d'àrids és de 25.000 m³/any, i el volum total estimat a extraure durant el termini previst de l'actuació que serà de 7 anys és de 173.510 m³. La superfície total que serà objecte de restauració és de 47.850 m².  
Els talussos de restauració, previstos en el projecte d'explotació, seran d'un màxim de 42° i altura de banc de 7 metres. Per tant, l'amplària de la berma que es deriva dels paràmetres anteriors serà de 4,60 metres com a mínim. El talús final de restauració previst serà de 29° com a màxim. Aquests talussos i paràmetres descrits, segons l'estudi geotècnic aportat en el projecte d'explotació pel promotor, resulten estables per als diferents tipus de rompuda analitzats en l'estudi.  
  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 22 de setembre de 2021, el ST d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (òrgan substantiu), va sol·licitar a aquest òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació, i en la mateixa sol·licitud s'indica l'enllaç de descàrrega per a obtindre la següent documentació:  
- Projecte d'explotació de la pedrera.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Projecte de restauració.  
- Certificat de compatibilitat urbanística.  
- Document de síntesi.  
- Informe patrimonial de la DG de Cultura i Patrimoni.  
- Resolució d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX).  
- Anunci d'informació pública del DOGV núm. 9145, de data 6 d'agost de 2021, en què s'indica que no hi ha al·legacions.  
A continuació, s'esmenten resumidament els informes obtinguts:  
- Informe de la DG de Cultura i Patrimoni, emés amb data 10 de gener de 2018. Conclou favorablement i afirma que no hi ha afecció al patrimoni arquitectònic ni arqueològic. Així mateix, després de l'estudi de la memòria arqueològica, es considera que, com que no hi ha afecció al patrimoni etnològic per part del projecte, no serà necessària cap mesura correctora, i finalment, de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement sobre els efectes patrimonials, que preveu l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- El certificat de compatibilitat urbanística, que va ser emés amb data 1 d'abril de 2021 per l'arquitecte municipal i que conclou textualment de la manera següent:  
«En conseqüència, l'activitat projectada sí que és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal vigent, condicionada al compliment de les condicions establides en els informes del ST d'Urbanisme, d'Agricultura, i d'Obres Públiques.»  
- L'Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), amb data 22 de juliol de 2021, resol textualment de la manera següent:  
«1. S'autoritza Áridos y Hormigones Vallés, SL, a fer els treballs d'extracció situats en les parcel·les 53, 54 i 55 del polígon 47 del TM de Traiguera (Castelló), i restauració de les parcel·les 17, 29, 53, 54, 55 i 79 del polígon 47 del TM de Traiguera (Castelló) en zona de policia del riu Cervol, entorn al punt amb coordenades UTM, dàtum ETRS89 fus 30: (781.090, 4.495.085).  
2. Respecte als treballs d'extracció d'àrids:  
a) La separació entre el llit i la zona d'extracció ha de ser suficient per a impedir l'accés de les aigües d'avinguda a aquesta última. Per a això, a partir de la línia que forma el marge del riu, i dins del terreny de propietat particular, es deixarà com a mínim una franja de 20 metres sense excavar. L'autoritzat es farà responsable de tots els possibles danys que es puguen causar al llit del riu, per ell o per terceres persones, en la confrontació de la seua finca amb el llit.  
b) L'autoritzat haurà d'adoptar les mesures addicionals que s'estimen oportunes a fi d'evitar que es produïsquen arrossegaments de material que puguen arribar fins al llit.  
c) La separació entre les parcel·les limítrofes i la zona d'extracció ha de ser tal que s'impedisquen els perjudicis a aquelles per l'aigua que de qualsevol manera puga accedir a la zona d'extracció.  
d) Els talussos definitius de l'excavació seran estables, i en tot cas amb pendents inferiors o iguals al talús 1/1 (talussos de pendent igual a 45°).  
e) S'evitaran excavacions que puguen entollar-se. Per a això, la seua profunditat no podrà arribar a una cota inferior al nivell de les aigües del llit.  
3. Quant al rebliment i la restauració posterior d'aquesta àrea, no veu inconvenient, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
a) L'aportació de material s'haurà de realitzar en tongades de baix a dalt de manera que el material quede degudament compactat i s'assegure l'estabilitat del terreny.  
b) La cota de l'anivellament, una vegada efectuada, no superarà la dels terrenys confrontants, i s'haurà de respectar el pas per la zona de servitud del llit. S'hauran de prendre les mesures necessàries a fi d'evitar que es produïsquen arrossegaments de material que puguen arribar fins al llit.  
c) L'autoritzat queda obligat a respectar al llarg del marge, que ha de quedar apte i practicable, la zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic, de conformitat amb el Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986, d'11 d'abril)».  
Amb data 23 de desembre de 2021, es requereix a l'òrgan substantiu que remeta a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'inici formulada pel promotor. Amb data 29 de desembre de 2021, es rep en aquest òrgan ambiental, des de l'òrgan substantiu, la sol·licitud d'inici formulada pel promotor.  
  
  
  
Consideracions ambientals  
L'àrea del projecte es troba al nord de la província de Castelló, en una situació límit entre la seua franja interior i muntanyenca, enquadrada dins de la regió climàtica denominada de clima mediterrani marítim. La geomorfologia és qualificada com a ondulada per la cartografia definida per la COPUT i la cota mitjana en la zona de projecte és de 185 msnm. Les característiques fisiogràfiques de la zona d'explotació queden definides per una plana d'orientació nord-oest'sud-est aproximadament, al costat del llit del riu Cervol, i amb un desnivell màxim en la zona d'explotació de 22 metres. La vegetació, pel fet que la zona de projecte es troba prop del llit del riu Cervol i de zones agrícoles, es restringeix a la vegetació de ribera associada a les vores de rius i barrancs i l'associada als cultius de secà i regadiu. Respecte a la vegetació associada a rius i barrancs podem trobar, a més de l'associació Querco cocciferae-Lentiscetum, altres espècies pròpies de les associacions Arundini donacis-Convolvuletum sepium (canyars), Salicion triando-neotrichae (salzedes) i Rubu ulmifolii-Nerietum (baladrars), entre altres.  
  
En la zona amb predomini de cultius de secà en els quals predomina l'olivera, amb alguna resta escassa de garroferes i ametlers, la vegetació natural és predominantment arvense, composta principalment per plantes anuals (teròfits) que passen les èpoques desfavorables en estat de llavor.  
En general es pot preveure que les espècies de fauna presents en l'àmbit d'actuació seran de caràcter generalista. La simplificació de l'ecosistema a tots els nivells, determinada per la intervenció humana, és causa d'una pèrdua de l'heterogeneïtat estructural i disminució de la biodiversitat que degué haver-hi en anteriors etapes més pròximes a la naturalitat.  
En general, per als ocells, la zona es caracteritza per presentar espècies capaces d'ocupar hàbitats antropitzats (cultius). No consta l'existència d'espècies faunístiques amb requeriments d'hàbitat exigents, atés que els ecosistemes artificials condicionen la presència d'espècies silvestres i disminueixen la seua diversitat.  
Vista la documentació aportada, respecte a l'avaluació d'alternatives tècnicament viables, s'observa que per a triar la solució adoptada s'han seguit diferents criteris, de tipus: geològics, geotècnics, hidrogeològics, operatius i mediambientals. La ubicació s'ha triat primerament per l'existència del recurs mineral i segonament per la qualitat d'aquest. No s'han plantejat alternatives tècniques d'emplaçament, ja que és precisament en aquestes parcel·les on es troba el recurs mineral.  
  
Consultat el visor cartogràfic de la IDEV en l'àmbit d'actuació, no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000 o espais naturals protegits.  
No consta afecció directa a cap hàbitat d'interés ni a vies pecuàries.  
  
A l'entorn de la pedrera hi ha sòl forestal, però no en la mateixa ubicació de l'explotació. El riu Cervol limita la zona d'actuació per la part nord-est, i part de l'actuació se situa en l'àmbit de la zona de policia del mateix riu. En aquest sentit, es disposa d'un informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la conclusió favorable del qual, amb els corresponents condicionants, ja ha sigut exposada anteriorment.  
  
Una part de l'àmbit d'actuació de l'explotació, corresponent a la franja confrontant amb el riu Cervol, queda englobada en zona del PATRICOVA de perillositat d'inundació 6, de freqüència baixa i període de retorn de 500 anys. Vist l'estudi d'impacte ambiental, la documentació aportada i la tipologia dels treballs a executar, es preveuen afeccions potencials especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.  
  
L'estudi d'impacte ambiental del projecte contempla les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a les explotacions d'àrids. La zona proposada per a la posada en marxa de l'explotació minera és confrontant amb uns terrenys que ja van ser-ne afectats anys arrere i en què actualment hi ha fronts oberts, la qual cosa ocasiona una deterioració del medi natural i dona lloc a un espai degradat de qualitat molt baixa.  
  
En la fase d'explotació s'identifiquen, entre altres, els següents impactes ambientals potencials:  
- Les tasques d'aclarida i desbrossament prèvies de la zona, així com la posterior extracció del material que s'explotarà, es preveu que causen un impacte temporal i reversible en la qualitat de l'aire i de caràcter acústic, a causa de la generació de partícules en suspensió i pel soroll i les vibracions de la diversa maquinària i vehicles intervinents. D'altra banda, es produirà un increment sonor en l'àrea ocasionat pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, la presència humana, etc.  
L'activitat queda subjecta al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
Com a mesures preventives, correctores i protectores previstes s'estableixen:  
1. Es realitzaran treballs periòdics de manteniment i neteja de la plaça de pedrera, els accessos i les pistes de la pedrera, i es restringirà la velocitat de conducció dels vehicles en tot l'àmbit per a minimitzar la dispersió de pols.  
2. En les tasques d'arrancada realitzades per retroexcavadora, es regarà la superfície a arrancar.  
3. Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs i es regaran aquelles zones que se'n podrien veure més afectades. Els treballs es podran reprendre tan prompte com les condicions ambientals es recuperen.  
4. Els apilaments de materials pulverulents s'efectuaran a resguard del vent i en àrees d'escassa visibilitat. Els apilaments de materials per a la posterior utilització en la restauració es protegiran de l'acció erosiva del vent i de l'aigua mitjançant la plantació de gramínies i lleguminoses.  
  
5. Tots els camions que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, les quals hauran de cobrir totalment la caixa del bolquet o remolc del camió, amb la finalitat d'evitar emissions de pols durant el transport.  
- Un altre dels impactes potencials serà l'emissió de gasos a l'atmosfera, a causa de la utilització de la maquinària i vehicles per a realitzar els treballs d'extracció de material de la pedrera. Per a això, s'estableixen les següents mesures de caràcter preventiu:  
1. Els motors de combustió interna es revisaran perquè complisquen els límits d'emissió de contaminants previstos en la vigent normativa.  
  
2. Es revisaran periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera.  
3. No es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en unes quantitats que puguen ser fàcilment detectables, sense instruments, en la línia de propietat de la parcel·la des de la qual s'emeten aquestes olors.  
- La contaminació atmosfèrica per sorolls i vibracions tindrà lloc principalment en la fase de preparació i funcionament de l'explotació, que serà un impacte causat per les emissions sonores, de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, i que pot causar molèsties a la població i a la fauna que puga existir en l'entorn pròxim a l'explotació. Per a minimitzar aquest impacte, s'estableixen les següents mesures de prevenció i protectores:  
1. Es limitarà l'horari de treball al període diürn.  
2. S'utilitzarà maquinària que complisca tots els requisits necessaris en matèria de soroll.  
3. Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 30 km/h.  
4. S'establirà un programa de manteniment que assegure el correcte funcionament de la maquinària.  
5. La maquinària es revisarà periòdicament, segons les normes de manteniment i es realitzaran totes les revisions necessàries.  
- Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació serà inevitable la modificació de l'escorriment superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que patirà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'àrids. En aquest sentit, i a fi d'obtindre un millor control del nou escorriment generat, s'estableixen unes mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escorriment, i, d'altra banda, que permeten interceptar els sediments arrossegats per l'aigua i la seua posterior recuperació:  
1. S'establirà un sistema de drenatge en el perímetre de l'explotació, mitjançant una cuneta de capdamunt de talús, per a la recollida de les aigües externes i impedir que arriben a la zona d'actuació.  
2. Els desaigües als llits o drenatges es realitzaran en terreny pla per a evitar erosions en aquests. Es procedirà (tant durant el funcionament de la zona d'explotació com en la restauració) a la dissipació de l'energia de l'escorriment superficial abans del vessament als llits naturals o parcel·les confrontants.  
3. Com a solució a això, les aigües d'escorriment es podran decantar en la part més profunda del buit miner, per a ser utilitzades posteriorment en reg de pistes o en la restauració. Es preveuran mecanismes per a l'eliminació de sòlids suspesos en l'aigua, com filtres o trampes de sediments.  
4. En qualsevol cas, per a previndre que els escorriments que circulen per la pedrera adquirisquen un elevat contingut en sòlids s'instal·larà una bassa de decantació de 6 x 5 x 1,5 metres. Aquesta bassa tindrà una capacitat de 45.000 litres, que es considera suficient per a allotjar el volum anual de sediments previst. Estarà situada en la conca abans d'enllaçar amb els elements de drenatge natural de la zona, en la zona més deprimida, per a recollir per gravetat els sediments arrossegats per la cuneta perimetral.  
- Per a minimitzar l'afecció ambiental que puguen causar els treballs d'explotació sobre l'aigua de l'entorn, s'establirà com a mesura preventiva: els punts de vessament de l'aigua de l'explotació seran equipats amb filtres de sediments per a evitar el trasllat i arrossegament d'aquests fora de l'àrea d'explotació.  
Arran dels treballs d'explotació, es generaran residus sòlids. Així mateix, la gestió de residus catalogats com a perillosos o de naturalesa diferent dels materials petris que es puguen generar, serà un aspecte important a vigilar. Es prendran diverses mesures preventives i correctores:  
1. Es procedirà a la retirada i apilament de la capa de terra vegetal de les zones de desbrossament per al seu posterior aprofitament.  
2. No es permetrà, en cap cas, l'abocament de residus sòlids o líquids al terreny.  
3. Els residus que es generen durant la preparació i explotació de la zona d'explotació es classificaran en inerts, residus urbans i residus perillosos.  
4. Els residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), separats per a eliminar-los, seran posats a la disposició de l'ajuntament, per la qual cosa s'hauran de complir les ordenances de recollida.  
5. Els residus catalogats com a perillosos s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte tancat dotat amb solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i seran gestionats per un gestor autoritzat.  
6. En cas de vessaments o fugues en la zona de proveïment de carburant i manteniment es retiraran l'arena i l'argila contaminades, que es gestionaran com un residu perillós, i es posarà arena i argila nova.  
7. L'eliminació dels abocaments i derrocs generats en fase d'explotació es realitzarà en abocadors controlats i en ubicacions on existisca autorització per a això. A més, es realitzarà la separació dels diferents residus per a facilitar-ne el reciclatge.  
- Encara que a priori no consta afecció a cap jaciment arqueològic, paleontològic o etnològic catalogat en l'àrea d'explotació, se seguiran les indicacions de la DG de Patrimoni de la Conselleria d'Educació i Cultura. En cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'actuació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà el descobriment als organismes competents perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, conservació o estudi de la troballa.  
  
Respecte a les modificacions paisatgístiques que es puguen produir, s'han proposat les següents mesures preventives:  
1. No sobrepassar en cap cas els límits de l'autorització minera.  
  
2. Durant els primers anys d'explotació i després del condicionament de l'antic front existent en la zona més oriental, per a l'obertura del nou front proposat, aquest serà restaurat vegetalment amb la finalitat de corregir l'impacte visual generat per aquest.  
3. Remodelar la topografia alterada (arredonir els talussos evitant arestes i superfícies planes).  
4. No realitzar cap tipus de construcció permanent en el temps.  
5. Aprofitar el mateix buit miner com a runar de material de rebuig i, finalment, utilitzar-lo en treballs de rehabilitació.  
6. Apilar la terra vegetal susceptible de ser usada en la restauració. Disposar-la en forma de cavalló i revegetar-la amb les espècies protegides afectades de la zona i espècies arbòries de creixement ràpid, de manera que constituïsquen pantalles visuals, evitant les vistes directes de la pedrera, i d'aquesta manera minimitzar l'impacte visual de l'explotació minera.  
7. Durant l'explotació es mantindrà una cella de terreny que actue com a barrera visual dels fronts d'explotació actius. Els fronts esgotats segons les previsions hauran de ser restaurats immediatament després d'abastar el seu perfil d'esgotament de final d'explotació. La modificació del programa d'explotació-restauració previst requerirà la prèvia notificació a l'autoritat minera per a la seua autorització.  
8. S'atendrà en tot moment el programa d'explotació de la pedrera, que ha sigut programat de manera que siga executat de manera progressiva a l'avanç de l'explotació, de manera que a mesura que el front es trobe a suficient distància com per a no interferir en els treballs d'extracció, començaran els treballs de restauració per la zona ja explotada. D'aquesta manera, mitjançant l'explotació i restauració simultània es redueix en el temps i en l'espai l'àrea afectada per la pedrera a cada moment, i es corregeix al més prompte possible l'impacte negatiu que suposa l'existència del buit, tant des del punt de vista paisatgístic com de la seguretat.  
9. Condicionament i revegetació dels accessos existents en la zona.  
  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, es preveu un impacte de desenvolupament econòmic positiu en la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria, i d'altra banda de manera indirecta en el sector de la construcció, que tindrà un major àmbit territorial. La zona d'explotació extraurà matèries primeres per a la fabricació d'àrids i formigons per a l'ús posterior en el sector de la construcció, matèries primeres indispensables per a l'obra civil, edificació, etc.  
  
Conclosos els treballs d'explotació, s'establiran unes mesures que caldrà dur a terme per a la fase d'abandó de l'explotació. Aquestes mesures seran:  
1. Es restauraran i revegetaran els terrenys dels camins i pistes d'accés de nova creació.  
2. El residu estèril que puga sobrar de l'explotació serà traslladat a les plantes de reciclatge corresponents.  
3. El vial rural utilitzat serà restaurat, si és el cas.  
4. S'hauran de portar a les plantes de reciclatge els residus generats en l'explotació que encara hi queden (bidons, llandes, plàstics, vidres, cartells de senyalització, etc.).  
El projecte compta amb un pla de restauració de l'espai natural afectat per les tasques mineres. La superfície total que serà objecte de restauració suposa uns 47.850 m², dels quals 44.470 m² corresponen a la pedrera i 3.380 m² a la parcel·la número 17. Els objectius principals d'aquest pla en línies generals són els següents:  
- Reduir l'impacte paisatgístic i ambiental causat per l'explotació minera a cel obert de la pedrera «Vallés».  
- Restaurar la producció biològica del sòl, amb la qual cosa a un increment en la qualitat del paisatge s'uniran una sèrie de beneficis directes i indirectes sobre el medi natural de l'entorn de l'àrea de restauració, amb l'objectiu de recuperar la producció biològica del sòl afectat per l'explotació.  
- Reduir i controlar l'erosió i incrementar l'estabilització de terrenys sense consolidar. L'establiment de vegetació arbòria i arbustiva i una altra sèrie de mesures previstes afavoriran el control sobre el medi suport.  
- Reduir la incidència de l'actuació sobre el règim hídric superficial.  
- Preservar i incrementar la diversitat faunística i botànica, així com afavorir la conservació de comunitats animals i vegetals d'interés.  
  
Per tant, la idea és observar la zona afectada en el seu conjunt i establir les actuacions corresponents dirigides a corregir els impactes negatius existents, buscant sempre la defensa del paisatge; iniciar i activar la regeneració vegetal de l'ecosistema; canalitzar les aigües pluvials i protegir de l'erosió els terrenys afectats i d'aquells situats en cotes inferiors; mantindre el camí d'accés a la superfície de restauració per a facilitar les labors de manteniment de la coberta vegetal en els dos anys posteriors a la revegetació. A més s'indica en el pla de restauració que es restauraran totes les àrees afectades pels treballs d'extracció, incloses les que van ser alterades en anys anteriors, malgrat no figurar en el projecte d'explotació. Entre els treballs de restauració que es proposen, s'estableixen els següents:  
- Restauració agrícola (amb oliveres) en les zones planes, bermes i plataformes, i d'altra banda restauració amb vegetació natural (aladern (Rhamnus alaternus), coscolla (Quercus coccifera), espí negre (Rhamnus lycioides), llentiscle (Pistacea lentiscus), romaní (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris)) en els talussos resultants, amb les corresponents densitats de plantació definides en el pla de restauració. La plantació es realitzarà preferiblement en els mesos hivernals, evitant els mesos centrals de l'estiu. En la plantació de les oliveres caldrà proporcionar aigua abundant a la planta en el moment de la plantació i fins que se n'haja assegurat l'arrelament.  
- Després de l'explotació, la profunditat varia disminuint des de la zona perimetral occidental cap al llit del riu Cervol situat a l'est. Sobre la zona més oriental del buit miner es durà a terme l'aportació del desmunt i posterior esplanació i revegetació en terrasses a diferent nivell. L'objectiu consistirà en la remodelació del terreny, mitjançant el perfilament dels talussos perimetrals fins a aconseguir o recuperar una forma compatible amb uns índexs acceptables de seguretat i el desenvolupament vegetal del terreny, a mesura que s'avance amb l'explotació i es vagen finalitzant les operacions en les diferents zones. El material estèril s'utilitzarà, entre altres llocs, en l'adequació de la «mota» que cal deixar al costat del riu Cervol i que tindrà una franja mínima de 20 m d'amplària respecte al llit.  
- La restauració se simultaniejarà amb l'explotació, mitjançant el següent procés:  
1. Retirada de la cobertora del sòl existent de la zona a explotar, fins a la zona destinada per a apilaments temporals.  
2. S'evitarà l'erosió hídrica i eòlica, mantenint les seues característiques edàfiques mitjançant abonament i sembra d'espècies lleguminoses.  
3. Els estèrils resultants s'utilitzaran de manera immediata per al rebliment de buits explotats.  
4. Una vegada omplit el buit corresponent a la cota adequada, s'estendrà la capa de cobertora vegetal abans retirada per a la plantació d'espècies vegetals.  
- Es revestiran els talussos resultants de l'explotació amb materials de components orgànics com és la manta orgànica, composta per un entramat de fibres (composició 70 % de palla i 30 % d'espart), que exercirà com a protecció temporal. D'aquesta manera, les mantes orgàniques realitzaran un efecte de reforç estructural i de control parcial de l'erosió superficial dels talussos.  
- Es projectarà l'aportació puntual de terra vegetal en plans i bermes mitjançant clots de plantació aportant 0,3 m³/clot dels sòls retirats prèviament i esmenats amb fem fins a augmentar en un 1 % el contingut en matèria orgànica, amb la finalitat de millorar la capacitat de retenció del sòl i augmentar la quantitat de nutrients disponibles en el sòl.  
  
- S'ha triat la plantació com a mètode de repoblació per a tindre major probabilitat d'èxit, perquè les plantes són més resistents als riscos meteorològics que les plàntules acabades de nàixer de la llavor i es preveu una ocupació més ràpida i regular del terreny. Les oliveres per a la restauració de la plataforma es col·locaran amb una separació longitudinal i transversal de 7 m, entre eixos de tija. Els talussos de restauració partiran des de la cota més deprimida de l'explotació de 185 msnm, que sempre serà major que la cota del llit del riu.  
Amb l'objectiu d'evitar la possible erosió per escorriment superficial, s'estableixen les següents mesures preventives i de control de l'erosió:  
- Execució de acanaladures sense revestir en la base de cada talús.  
- Cuneta principal en la plataforma basal, d'aproximadament 804 m de longitud i secció trapezoidal  
- Execució d'una bassa de decantació (45 m³) per a captar l'aigua d'escorriment i els arrossegaments de sediments que es puguen produir, almenys durant 1 any segons els càlculs estimats en el mateix pla de restauració, abans que arriben a enllaçar amb els elements de drenatge natural de la zona. Els sediments acumulats seran retirats periòdicament, assegurant en tot moment que la bassa tinga volum suficient per a albergar els sediments arrossegats.  
L'estudi d'impacte ambiental compta amb un pla de vigilància ambiental (d'ara en avant PVA) que estableix les pautes establides a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i les anàlisis dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del PVA tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que es permeta comprovar que els treballs s'han executat correctament i respectant les condicions establides en la normativa vigent que hi siga aplicable. Aquesta documentació recollirà totes les dades des de l'inici de l'activitat i estarà a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància.  
Si s'observa alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració substantiva competent, perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per trituració, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot això, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, sols a efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'explotació per a l'aprofitament de la secció A), àrids, anomenat «Vallés», promogut per la mercantil Áridos y Hormigones Vallés, SL, sempre que el projecte es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i altra documentació que consta en l'expedient, i de conformitat amb les següents condicions:  
- Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar aquest fet a la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, de les propostes emeses pels diferents organismes consultats i de les mesures addicionals proposades correspondrà a l'òrgan substantiu.  
  
- La proposta de restauració del projecte, amb talussos de banc de 42°, no resulta admissible ni des del punt de vista paisatgístic, ni de l'eficàcia de la revegetació. Per tant, amb l'objectiu de millorar la integració paisatgística i la revegetació dels talussos, els talussos de banc restaurats no hauran de superar els 32° d'inclinació.  
- Les accions incloses en el Programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
- Mitjançant les accions de control, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, etc., tant en el funcionament quotidià com en cas de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats, i en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
  
- En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no es comença l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 1 d'abril de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9433, del 22-09-2022 (2022/8275)

RESOLUCIÓN de 1 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación para el aprovechamiento de recursos de la sección A, áridos, denominado «Vallés», del término municipal de Traiguera (Castellón). Expediente: (2050847) 128/2021/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9433

Fecha DOGV
:   22-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8275

CVE


Fecha del documento
:   01-04-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de abril de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación para el aprovechamiento de recursos de la sección A, áridos, denominado «Vallés», del término municipal de Traiguera (Castellón). Expediente: (2050847) 128/2021/AIA. [2022/8275]  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2050847) 128/2021/AIA  
Título: Proyecto de explotación para el aprovechamiento de recursos de la sección A), áridos, nombrado «Vallés».  
Promotor: Áridos y Hormigones Vallés, SL.  
Órgano sustantivo: ST de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Ref. Órgano sustantivo: MIEXPA/2016/1/12.  
Localización: TM Traiguera (Castellón).  
  
Objeto y descripción del proyecto  
La mercantil Áridos y Hormigones Vallés, SL, promueve el proyecto de explotación para el aprovechamiento de recursos de la sección A), áridos, nombrado «Vallés», en el término municipal de Traiguera (Castellón), correspondiente a las parcelas 53, 54 y 55 del polígono 47 del citado término municipal. Por otro lado se prevé la restauración de las parcelas 17, 29, 53, 54, 55 y 79 del mismo polígono  
Este proyecto de explotación, describe la extracción integral a cielo abierto mediante excavadora hidráulica del material (gravas y arenas) de naturaleza calcárea existentes en el ámbito territorial delimitado, y posterior traslado hasta el establecimiento de beneficio situado en las cercanías de la zona objeto de explotación, concretamente en la parcela núm. 2 del polígono 50 del mismo término municipal.  
La explotación se desarrollará dentro de unas parcelas que ya fueron afectadas años atrás, sobre una superficie total de explotación de 34.004 m². En esta superficie, la explotación se desarrollará en un hueco único de excavación descendente, formado por bancos de trabajo de 7 metros de altura máxima cada uno de ellos. Se proyecta la formación de tres (3) bancos de extracción en la zona suroeste, con una pendiente unitaria de 42º máximo sobre la horizontal, resultando un talud general de explotación de 29º. La profundidad alcanzada en las distintas zonas de la explotación vendrá dada por la cota máxima de excavación en la zona situada junto al cauce del río Servol, la superficie de cada una de ellas, las distancias a linderos y las características geomorfológicas del entorno. El volumen previsto de extracción de áridos es de 25.000 m³/año, siendo el volumen total estimado a extraer de 173.510 m³,durante el plazo previsto de la actuación que será de 7 años. La superficie total que será objeto de restauración es de 47.850 m².  
Los taludes de restauración, contemplados en el proyecto de explotación, serán de un máximo de 42° y altura de banco de 7 metros. Por tanto, la anchura de la berma que se deriva de los parámetros anteriores será de 4,60 metros como mínimo. El talud final de restauración previsto será de 29º máximo. Estos taludes y parámetros descritos, según la estudio geotécnico aportado en el proyecto de explotación por el promotor, resultan estables, para los distintos tipos de rotura analizados en el estudio.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 22 de septiembre de 2021, el ST de Industria, Energía y Minas de Castellón (órgano sustantivo), solicitó a este órgano ambiental, la declaración de impacto ambiental del citado proyecto de explotación, y en la misma solicitud, se indica el enlace de descarga para obtener la siguiente documentación:  
- Proyecto de explotación de la cantera.  
- Estudio de Impacto Ambiental.  
- Proyecto de restauración.  
- Certificado de compatibilidad urbanística.  
- Documento de síntesis.  
- Informe patrimonial de la DG de cultura y patrimonio.  
- Resolución autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ).  
- Anuncio de información pública del DOGV núm. 9145, de fecha 6 de agosto de 2021, en la cual, se indica que no hubo alegaciones.  
A continuación, se citan resumidamente, los informes recabados:  
- Informe de la DG de cultura y patrimonio, emitido con fecha de 10 de enero de 2018. Concluye favorablemente, afirmando que no existe afección al patrimonio arquitectónico ni arqueológico. Asimismo, tras el estudio de la memoria arqueológica, se considera que al no haber ninguna afección al patrimonio etnológico por parte del proyecto, no será necesaria medida correctora alguna y por último, de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- El certificado de compatibilidad urbanística, que fue emitido con fecha de 1 de abril de 2021 por el arquitecto municipal y concluye textualmente del siguiente modo:  
«En consecuencia, la actividad proyectada si es compatible, con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal vigente, condicionada al cumplimiento de las condiciones establecidas en los informes del ST de Urbanismo, de Agricultura, y de Obras Públicas.»  
- El Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), con fecha de 22 de julio de 2021, resuelve textualmente del siguiente modo:  
«1. Se autoriza a Áridos y Hormigones Vallés, SL, a realizar los trabajos de extracción situados en las parcelas 53, 54 y 55 del polígono 47 del TM de Traiguera (Castellón), y restauración de las parcelas 17, 29, 53, 54, 55 y 79 del polígono 47 del TM de Traiguera (Castellón) en zona de policía del río Servol, entorno al punto con coordenadas UTM, datum ETRS89 huso 30: (781.090, 4.495.085).»  
2. Respecto a los trabajos de extracción de áridos:  
a) La separación entre el cauce y la zona de extracción debe ser tal que impida el acceso de las aguas de avenidas en esta última. Para ello se dejará, a partir de la línea que forma la margen del río, y dentro del terreno de propiedad particular, como mínimo una franja de 20 metros sin excavar. El autorizado se hará responsable de todos los posibles daños que se puedan causar al cauce del río por él o por terceras personas, en la confrontación de su finca con el cauce.  
b) El autorizado deberá adoptar medidas adicionales si se estiman oportunas al objeto de evitar que se produzcan arrastres de material que puedan llegar hasta el cauce.  
c) La separación entre las parcelas limítrofes y la zona de extracción debe ser tal que se impidan los perjuicios a aquellas por el agua que de cualquier modo pueda acceder a la zona de extracción.  
d) Los taludes definitivos de la excavación serán estables, y en todo caso con pendientes inferiores o iguales al talud uno/uno (taludes de pendiente igual a 45º).  
e) Se evitarán excavaciones que puedan encharcarse. Para ello, su profundidad será tal que no alcance una cota inferior al nivel de las aguas del cauce.  
3. En lo relativo al relleno y restauración posterior esta área no ve inconveniente, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
a) El aporte de material se deberá realizar en tongadas de abajo arriba de forma que el material quede debidamente compactado y se asegure la estabilidad del terreno.  
b) La cota de la nivelación, una vez efectuada, no superará la de los terrenos colindantes, y se deberá respetar el paso por la zona de servidumbre del cauce. Se deberán tomar las medidas necesarias al objeto de evitar que se produzcan arrastres de material que puedan llegar hasta el cauce.  
c) El autorizado queda obligado a respetar a lo largo de la margen, que ha de quedar apta y practicable, la zona de servidumbre de 5 metros de anchura para uso público, de conformidad con el Reglamento del dominio público hidráulico (Real decreto 849/1986, de 11 de abril)».  
Con fecha 23 de diciembre de 2021, se requiere al órgano sustantivo, para que remita a este órgano ambiental la solicitud de inicio formulada por el promotor. Con fecha 29 de diciembre de 2021, se recibe en este órgano ambiental desde el órgano sustantivo, la solicitud de inicio formulada por el promotor.  
  
  
  
Consideraciones ambientales  
El área de proyecto se encuentra en el norte de la provincia de Castellón, en una situación límite entre su franja interior y montañosa, encuadrada dentro de la región climática denominada de clima Mediterráneo marítimo. La geomorfología se califica como ondulada por la cartografía definida por la COPUT y la cota media en la zona de proyecto es de 185 msnm. Las características fisiográficas de la zona de explotación quedan definidas por una llanura de orientación noroeste'sureste aproximadamente, junto al cauce del río Servol y un desnivel máximo en la zona de explotación de 22 metros. La vegetación, debido a que la zona de proyecto se encuentra próxima al cauce del río Servol y zonas agrícolas, se restringe a la vegetación de ribera asociada a los bordes de ríos y barrancos y la asociada a los cultivos de secano y regadío. Respecto a la vegetación asociada a ríos y barrancos podemos encontrar: además de la asociación Querco cocciferae Lentiscetum, otras especies propias de las asociaciones Arundini donacis-Convolvuletum sepium (Cañaverales), Salicion triando- neotrichae (Saucedas) y Rubu ulmifolii- Nerietum (Adelfares), entre otras.  
En la zona con predominio de cultivos de secano en los que predomina el olivo, con algún resto escaso de algarrobos y almendros, la vegetación natural es predominantemente arvense, compuesta principalmente por plantas anuales (terófitos) que pasan las épocas desfavorables en estado de semilla.  
En general se puede prever que las especies de fauna presentes en el ámbito de actuación serán de carácter generalista. La simplificación del ecosistema a todos los niveles, determinada por la intervención humana, es causa de una pérdida de la heterogeneidad estructural y disminución de la biodiversidad que debía existir en anteriores etapas más próximas a la naturalidad.  
En general, para las aves, la zona se caracteriza por presentar especies capaces de ocupar hábitats antropizados (cultivos). No consta la existencia de especies faunísticas con requerimientos de hábitat exigentes dado que los ecosistemas artificiales condicionan la presencia de especies silvestres, disminuyendo su diversidad.  
Vista la documentación aportada, respecto a la evaluación de alternativas técnicamente viables, se observa que para escoger la solución adoptada se han seguido diferentes criterios, de tipo: geológicos, geotécnicos, hidrogeológicos, operativos y medioambientales. La ubicación se ha escogido, primero por la existencia del recurso mineral y segundo por la calidad del mismo. No se han planteado alternativas técnicas de emplazamiento, ya que es precisamente en estas parcelas donde se ubica el recurso mineral.  
Consultado el visor cartográfico de IDEV, en el ámbito de actuación, no se observa afección a ningún espacio perteneciente a la Red Natura 2000 o espacios naturales protegidos.  
No consta afección directa a ningún hábitat de interés ni a vías pecuarias.  
En el entorno de la cantera existe suelo forestal, pero no en la misma ubicación de la explotación. El río Servol, limita la zona de actuación por su parte nordeste, quedando parte de la actuación en el ámbito de la zona de policía del mismo río. En este sentido, se dispone de informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, cuya conclusión favorable con sus correspondientes condicionantes, ya ha sido expuesta anteriormente.  
Una parte del ámbito de actuación de la explotación, correspondiente a la franja colindante con el río Servol, queda englobada en zona del PATRICOVA, de peligrosidad de inundación 6, de frecuencia baja y período de retorno de 500 años. Visto el estudio de impacto ambiental, la documentación aportada y la tipología de los trabajos a ejecutar, se prevén afecciones potenciales especialmente en la fase de explotación de la cantera, que serán minimizadas o anuladas en la fase de restauración.  
El estudio de impacto ambiental del proyecto contempla las medidas preventivas y correctoras encaminadas a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a las explotaciones de áridos. La zona propuesta para la puesta en marcha de la explotación minera es colindante a unos terrenos que ya fueron afectados años atrás, y en la actualidad existen frentes abiertos lo cual ocasiona un deterioro del medio natural, constituyendo un espacio degradado, siendo la calidad del mismo muy baja.  
En la fase de explotación, se identifican, entre otros, los siguientes impactos ambientales potenciales:  
- Las tareas de despeje y desbroce previas de la zona, así como la posterior extracción de material para su uso, se prevé que causen impacto temporal y reversible en la calidad del aire y ruido, debido a la generación de partículas en suspensión, y al ruido y a las vibraciones de la distinta maquinaria y vehículos intervinientes. Por otro lado, se producirá un incremento sonoro en el área, ocasionado por los motores de combustión interna, el funcionamiento de la maquinaria, la presencia humana, etc.  
La actividad queda sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera y al Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación.  
Como medidas preventivas, correctoras y protectoras previstas se establecen:  
1. Se realizarán labores periódicas de mantenimiento y limpieza de la plaza de cantera, los accesos y las pistas de la cantera, restringiendo la velocidad de conducción de los vehículos en todo el ámbito, para minimizar la dispersión de polvo.  
2. En las tareas de arranque realizada por retroexcavadora, se regará la superficie a arrancar.  
3. Cuando las condiciones climáticas sean desfavorables, como por ejemplo fuertes rachas de viento, se paralizarán inmediatamente los trabajos regando aquellas zonas que se puedan ver más afectadas. Los trabajos se podrán reanudar tan pronto las condiciones ambientales se recuperen.  
4. Los acopios de materiales pulverulentos se efectuarán a resguardo del viento y en áreas de escasa visibilidad. Los acopios de materiales para su posterior utilización en la restauración se protegerán de la acción erosiva del viento y del agua mediante la plantación de gramíneas y leguminosas.  
5. Todos los camiones que transporten materiales pulverulentos deberán ir cubiertos con lonas, las cuales deberán cubrir totalmente la caja del volquete o remolque del camión, con el fin de evitar emisiones de polvo durante el transporte.  
- Otro de los impactos potenciales, será la emisión de gases a la atmósfera, debido a la utilización de la maquinaria y vehículos para acometer los trabajos de extracción de material de la cantera. Para ello, se establecen las siguientes medidas de carácter preventivo:  
1. Los motores de combustión interna se revisarán para que cumplan los límites de emisión de contaminantes previstos en la vigente normativa.  
2. Se revisarán periódicamente las emisiones de gases, vapores, humos y partículas a la atmósfera.  
3. No se permitirá ninguna emisión de gases ni la manipulación de materias que produzcan malos olores en cantidades tales que puedan ser fácilmente detectables, sin instrumentos, en la línea de propiedad de la parcela desde la que se emiten dichos olores.  
- La contaminación atmosférica por ruidos y vibraciones, tendrá lugar principalmente en la fase de preparación y funcionamiento de la explotación, que será un impacto causado por las emisiones sonoras, de carácter reversible a corto plazo y de extensión puntual, pudiendo causar molestias a la población y a la fauna que pueda existir en el entorno próximo a la explotación. Para la minimización de este impacto, se establecen las siguientes medidas de prevención y protectoras:  
1. Limitación del horario de trabajo al periodo diurno.  
2. Se utilizará maquinaria que cumpla con todos los requisitos necesarios en materia de ruido.  
3. Se limitará la velocidad de circulación de los vehículos por los accesos a 30 km/h.  
4. Se deberá establecer un programa de mantenimiento que asegure el correcto funcionamiento de la maquinaria.  
5. La maquinaria se revisará periódicamente, según las normas de mantenimiento y se realizarán todas las revisiones necesarias.  
- Durante la fase de ejecución y funcionamiento de la explotación, será inevitable la modificación de la escorrentía superficial del ámbito de la actuación, debido a la transformación que sufrirá el terreno como consecuencia de la continuada extracción de áridos. En este sentido, y con el objeto de obtener un mejor control de la nueva escorrentía generada, se establecen unas medidas encaminadas a reducir el poder erosivo del agua de escorrentía, y por otro lado, interceptar los sedimentos arrastrados por el agua, para su posterior recuperación:  
1. Se establecerá un sistema de drenaje en el perímetro de la explotación, mediante una cuneta de guarda, para la recogida de las aguas externas e impedir que las mismas lleguen a la zona de actuación.  
2. Los desagües a los cauces o drenajes se realizarán en terreno llano de forma que evite erosiones en los mismos. Se procederá (tanto en el funcionamiento de la zona de explotación como en la restauración) a la disipación de energía de la escorrentía superficial antes de su vertido a cauces naturales o parcelas colindantes.  
3. Como solución a lo anterior, las aguas de escorrentía se podrán decantar en la parte más profunda del hueco minero, para ser utilizadas posteriormente en riego de pistas o en la restauración. Se preverán mecanismos para la eliminación de sólidos suspendidos en el agua, como filtros o trampas de sedimentos.  
4. En cualquier caso, para prevenir que las escorrentías que circulan por la cantera adquieran un elevado contenido en sólidos se instalará una balsa de decantación de 6 x 5 x 1,5 metros. Esta balsa tendrá una capacidad de 45.000 litros, que se considera suficiente para alojar el volumen anual de sedimentos previsto. Estará situada en la cuenca antes de enlazar con los elementos de drenaje natural de la zona, en la zona más deprimida, para recoger por gravedad los sedimentos arrastrados por la cuneta perimetral.  
- Para minimizar la afección ambiental que puedan causar los trabajos de explotación sobre el agua del entorno, se establecerá como medida preventiva: los puntos de vertido del agua de la explotación serán equipados con filtros de sedimentos para evitar el traslado y arrastre de estos fuera del área de explotación.  
A raíz de los trabajos de explotación, se generarán residuos sólidos. Asimismo, la gestión de residuos catalogados como peligrosos o de naturaleza distinta a los materiales pétreos que se puedan generar, será un aspecto importante a vigilar. Se tomarán diversas medidas preventivas y correctoras:  
1. Se procederá a la retirada y acopio de la capa de tierra vegetal de las zonas de desbroce para su posterior aprovechamiento.  
2. No se permitirá en ningún caso, el vertido de residuos sólidos o líquidos al terreno.  
3. Los residuos que se generen durante la preparación y explotación de la zona de explotación se clasificarán en inertes, residuos urbanos y residuos peligrosos.  
4. Los residuos urbanos y asimilables (restos de comida, envases, restos de cartón, etc.), separados para su eliminación, serán puestos a disposición del ayuntamiento, por lo que deberán cumplirse las ordenanzas de recogida.  
5. Los residuos catalogados como peligrosos, se almacenarán en envases estancos adecuados a sus características químicas, en recinto cerrado dotado con solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames, y serán gestionarán por gestor autorizado.  
6. En caso de derrames o fugas en la zona de repostaje y mantenimiento se retirará la arena y arcilla contaminadas gestionándose como un residuo peligroso y se pondrá arena y arcilla nueva.  
7. La eliminación de los vertidos y escombros, generados en fase de explotación, se realizará en vertederos controlados y en ubicaciones donde exista autorización para ello. Además, se realizará la separación de los distintos residuos para facilitar el reciclado.  
- Aunque a priori, no consta afección a ningún yacimiento arqueológico, paleontológico o etnológico catalogado en el área de explotación, se seguirán las indicaciones de la DG de Patrimonio de la Conselleria de Educación y Cultura. En caso de producirse algún descubrimiento arqueológico o bien cultural durante la ejecución de las labores extractivas en el ámbito de la actuación, la dirección facultativa dictará la suspensión inmediata de las operaciones de explotación y se comunicará a los organismos competentes el descubrimiento para que adopten las medidas que estimen necesarias para la protección, conservación o estudio del hallazgo.  
Con respecto a las modificaciones paisajísticas que se puedan producir, se han propuesto las siguientes medidas preventivas:  
1. No sobrepasar en ningún caso los límites de la autorización minera.  
2. Durante los primeros años de explotación y tras el acondicionamiento del antiguo frente existente en la zona más oriental, para la apertura del nuevo frente propuesto, este será restaurado vegetalmente con el fin de corregir el impacto visual generado por el mismo.  
3. Remodelar la topografía alterada (redondear los taludes evitando aristas y superficies planas).  
4. No realizar ningún tipo de construcción permanente en el tiempo.  
5. Aprovechar el propio hueco minero como escombrera de material de rechazo y, finalmente, utilizar el mismo en labores de rehabilitación.  
6. Acopiar la tierra vegetal susceptible de ser usada en la restauración. Disponerla en forma de caballón y revegetarla con las especies protegidas afectadas de la zona y especies arbóreas de crecimiento rápido, de forma que constituyan pantallas visuales, evitando las vistas directas de la cantera, y de este modo minimizar el impacto visual de la explotación minera.  
7. Durante la explotación se mantendrá una ceja de terreno que actúe como barrera visual de los frentes de explotación activos. Los frentes agotados según las previsiones deberán ser restaurados inmediatamente tras el alcance de su perfil de agotamiento de final de explotación. La modificación del programa de explotación-restauración previsto requerirá su previa notificación a la autoridad minera para su autorización.  
8. Se atenderá en todo momento al programa de explotación de la cantera, que ha sido programado de manera que sea ejecutado de forma progresiva al avance de la explotación, de modo que a medida que el frente se encuentre a suficiente distancia como para no interferir en las labores de extracción, comenzarán las labores de restauración por la zona ya explotada. De esta manera, mediante la explotación y restauración simultánea se reduce en el tiempo y en el espacio el área afectada por la cantera en cada momento, corrigiéndose lo antes posible el impacto negativo que supone la existencia del hueco, tanto desde el punto de vista paisajístico como de la seguridad.  
9. Acondicionamiento y revegetación de los accesos existentes en la zona.  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se prevé un impacto de desarrollo económico positivo en la zona, dado que se generará empleo directo en el sector de la minería y, por otro lado de forma indirecta en el sector de la construcción, abarcando este último, un mayor ámbito territorial. La zona de explotación extraerá materias primas para la fabricación de áridos y hormigones para su uso posterior en el sector de la construcción, materias primas indispensables para la obra civil, edificación, etc.  
Concluidos los trabajos de explotación, se establecerán unas medidas a llevar a cabo, para la fase de abandono de la explotación. Estas medidas serán:  
1. Se restaurarán y revegetarán los terrenos de los caminos y pistas de acceso de nueva creación.  
2. El residuo estéril que pudiese sobrar de la explotación será trasladado a las plantas de reciclaje correspondientes.  
3. El viario rural utilizado será restaurado, en su caso.  
4. Se deberá llevar a las plantas de reciclaje los residuos generados en la explotación que aún permanezcan en ella (bidones, latas, plásticos, vidrios, carteles de señalización, etc.).  
El proyecto cuenta con un plan de restauración del espacio natural afectado por las labores mineras. La superficie total que será objeto de restauración supone unos 47.850 m², de los cuales 44.470 m² corresponden a la cantera y 3.380 m² a la parcela número 17. Los objetivos principales de dicho plan en líneas generales son los siguientes:  
- Reducir el impacto paisajístico y ambiental causado por la explotación minera a cielo abierto de la cantera «Vallés».  
- Restaurar la producción biológica del suelo, con lo que a un incremento en la calidad del paisaje se unirán una serie de beneficios directos e indirectos sobre el medio natural del entorno del área de restauración, con el objetivo de recuperar la producción biológica del suelo afectado por la explotación.  
- Reducir y controlar la erosión e incrementar la estabilización de terrenos sin consolidar. El establecimiento de vegetación arbórea y arbustiva y otra serie de medidas previstas, favorecerán el control sobre el medio soporte.  
- Reducir la incidencia de la actuación sobre el régimen hídrico superficial.  
- Preservar e incrementar la diversidad faunística y botánica así como favorecer la conservación de comunidades animales y vegetales de interés.  
Por tanto, la idea es observar la zona afectada en su conjunto y establecer las actuaciones correspondientes dirigidas a corregir los impactos negativos existentes, buscando siempre la defensa del paisaje; iniciar y activar la regeneración vegetal del ecosistema; encauzar las aguas pluviales y proteger de la erosión los terrenos afectados y de aquellos situados en cotas inferiores; mantener el camino de acceso a la superficie de restauración para facilitar las labores de mantenimiento de la cubierta vegetal en los dos años posteriores a su revegetación. Además se indica en el plan de restauración, que se restaurarán todas la áreas afectadas por los trabajos de extracción, incluidas las que fueron alteradas en años anteriores, a pesar de no figurar en el proyecto de explotación. Entre los trabajos de restauración que se proponen, se establecen los siguientes:  
- Restauración agrícola (con olivos) en las zonas llanas, bermas y plataformas, y por otro lado restauración con vegetación natural (Aladierno (Rhamnus alaternus), Coscoja (Quercus coccifera), Espino negro (Rhamnus lycioides), Lentisco (Pistacea lentiscus), Romero (Rosmarinus officinalis), Tomillo (Thymus vulgaris)) en los taludes resultantes, con las correspondientes densidades de plantación definidas en el plan de restauración. La plantación se realizará preferiblemente en los meses invernales, evitando los meses centrales del verano. En la plantación de los olivos será preciso proporcionar agua abundante a la planta en el momento de la plantación y hasta que se haya asegurado su arraigo.  
- Tras la explotación, la profundidad varía disminuyendo desde la zona perimetral occidental hacia el cauce del río Servol situado al este. Sobre la zona más oriental del hueco minero se llevará a cabo el aporte del desmonte y posterior explanación revegetando de aterrazados a distinto nivel. El objetivo consistirá en el remodelado del terreno, mediante el perfilado de los taludes perimetrales hasta alcanzar o recuperar una forma compatible con unos índices aceptables de seguridad y el desarrollo vegetal del terreno, a medida que se avance con la explotación y se vayan finalizando las operaciones en las distintas zonas. El material estéril, se utilizará entre otros sitios, en la adecuación de la «mota» que hay que dejar junto al río Servol y que tendrá una franja mínima de 20 m de anchura respecto al cauce.  
- La restauración se simultaneará con la explotación, mediante el siguiente proceso:  
1. Retirada de la cobertera del suelo existente de la zona a explotar, hasta la zona destinada para acopios temporales.  
2. Se evitará la erosión hídrica y eólica, manteniendo sus características edáficas mediante abonado y siembra de especies leguminosas.  
3. Los estériles resultantes se utilizarán de modo inmediato para el relleno de huecos explotados.  
4. Una vez rellenado el hueco correspondiente a la cota adecuada, se extenderá la capa de cobertera vegetal antes retirada para la plantación de especies vegetales.  
- Se revestirán los taludes resultantes de la explotación con materiales de componentes orgánicos como es la manta orgánica, compuesta por un entramado de fibras (composición 70 % de paja y 30 % de esparto), que ejercerá como protección temporal. De este modo, las mantas orgánicas darán un efecto de refuerzo estructural y de control parcial de la erosión superficial en los taludes.  
- Se proyectará el aporte puntual de tierra vegetal en llanos y bermas mediante hoyos de plantación aportando 0,3 m³/hoyo de los suelos retirados previamente y enmendados mediante estiércol hasta aumentar en un 1 % el contenido en materia orgánica, con el fin de mejorar la capacidad de retención del suelo y aumentar la cantidad de nutrientes disponibles en el suelo.  
- Se ha elegido la plantación como método de repoblación para tener mayor probabilidad de éxito, pues las plantas son más resistentes a los riesgos meteorológicos que las plántulas recién nacidas de semilla y se prevé una ocupación más rápida y regular del terreno. Los olivos para la restauración de la plataforma, se colocarán con una separación longitudinal y transversal de 7 m, entre ejes de tallo. Los taludes de restauración partirán desde la cota más deprimida de la explotación de 185 msnm, que siempre será mayor que la cota del cauce del río.  
Con el objetivo de evitar la posible erosión por escorrentía superficial, se establecen las siguientes medidas preventivas y de control de la erosión:  
- Ejecución de acanaladuras sin revestir en la base de cada talud.  
- Cuneta principal en la plataforma basal, de aproximadamente 804 m de longitud y sección trapezoidal  
- Ejecución de una balsa de decantación (45 m³) para captar el agua de escorrentía y los arrastres de sedimentos que se puedan producir, al menos durante 1 año según los cálculos estimados en el mismo plan de restauración, antes de que lleguen a enlazar con los elementos de drenaje natural de la zona. Siendo retirados los sedimentos acumulados periódicamente, asegurando en todo momento que la balsa tenga volumen suficiente para albergar los sedimentos arrastrados.  
El estudio de impacto ambiental cuenta con un plan de vigilancia ambiental (en adelante PVA) que establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. Todas las actuaciones y/o mediciones que se realicen en la aplicación del PVA tendrán constancia escrita en forma de actas, lecturas o estadillos, de forma que permita comprobar su correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación. Esta documentación recogerá todos los datos desde el inicio de la actividad estando a disposición de los órganos de inspección y vigilancia.  
Si se observase alguna desviación significativa respecto de las previsiones descritas en el estudio de impacto ambiental (EIA) durante la realización de los controles mencionados, el promotor lo pondrá en conocimiento de la administración sustantiva competente, para que se apliquen las medidas correctoras necesarias.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, grupo 3, c) extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales), en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación para el aprovechamiento de la sección A), áridos, nombrado «Vallés», promovido por la mercantil Áridos y Hormigones Vallés, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
.Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
.El seguimiento del cumplimiento de las medidas descritas en el EIA, de las propuestas emitidas por los distintos organismos consultados y de las medidas adicionales propuestas, corresponderá al órgano sustantivo.  
.La propuesta de restauración del proyecto, con taludes de banco de 42º, no resulta admisible ni desde el punto de vista paisajístico, ni de la eficacia de la revegetación. Por tanto, con el objetivo de mejorar la integración paisajística y la revegetación de los taludes, los taludes de banco restaurados no deberán superar los 32º de inclinación.  
.Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
- Mediante las acciones de control, se comprobará que todas las instalaciones de la explotación dispongan de los mecanismos y elementos necesarios para minimizar los riesgos de contaminación a cursos de agua superficiales o subterráneos, los riesgos de contaminación atmosférica y acústica, etc. tanto en el funcionamiento cotidiano como en casos de posibles accidentes. Además, se controlará que la gestión de los residuos generados, y en el conjunto de la explotación, se lleve a cabo de acuerdo con la normativa vigente.  
- En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 1 de abril de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML