Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9263, del 25-01-2022 (2022/39)

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana al terme municipal de la badia de Santa Pola. Expedient 99/2020/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9263

Data del DOGV
:   25-01-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/39

CVE


Data del document
:   06-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 de maig de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana al terme municipal de la badia de Santa Pola. Expedient 99/2020/AIA. [2022/39]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 99-2020-AIA.  
Títol: Projecte d'instal·lació de cultiu d'ostra plana a la badia de Santa Pola.  
Titular: Moluscos de Santa Pola, SL.  
Òrgan substantiu: Subdirecció de Pesca Marítima (ANIA/03.0022).  
  
Localització: badia de Santa Pola (Alacant).  
  
Antecedents  
El 6 de març de 2002, la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet declaració d'impacte ambiental favorable al projecte d?«Instal·lació per al cultiu d'ostra plana a la badia de Santa Pola» (expedient 367-2001-AIA), el promotor de la qual va ser Promociones Marsan, SL. L'objectiu del projecte era aconseguir dur a terme una instal·lació de cultiu d'ostra plana amb la finalitat d'aconseguir una producció de 600.000 a 1.500.000 unitats de pes de 60 a 90 grams/unitat.  
  
L'activitat es va iniciar amb una concessió administrativa atorgada mitjançant la Resolució de 25 de març de 2003, de la Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària (DOGV, de 24.04.2003). El projecte va deixar de funcionar l'any 2008 i l'any 2016 es van abandonar definitivament les instal·lacions.  
Promociones Marsan, SL, és adquirida l'any 2018 per nous propietaris interessats a donar continuïtat a l'antiga activitat. A causa de la caducitat de l'autorització de producció i a l'extinció de les autoritzacions inicials s'inicia el procediment per a la nova autorització de l'explotació.  
Prèviament, el nou promotor, per qüestions de seguretat marítima, per la presència d'algunes de les antigues infraestructures de l'antiga activitat, es veu obligat a realitzar l'abalisament del que se suposava que era el límit de l'antiga concessió, i es troba després restes de l'antic abalisament en una ubicació diferent de l'esperada.  
L'actual projecte difereix lleugerament de l'anterior, atés que es modifica el polígon de concessió del domini públic maritimoterrestre i la superfície d'ocupació que passa a ser de 78 hectàrees en lloc de les 82 hectàrees del projecte proposat per Promociones Marsan, SL.  
  
Consideracions legislatives  
El projecte proposat es realitzarà en un àmbit similar a l'ocupat per Promociones Marsan, SL, i es conserva la capacitat productiva.  
La Llei 21/2013 no regula el cas que actualment es presenta, per tant podria ser procedent realitzar una avaluació simplificada per a recollir totes les modificacions que en matèria de medi ambient s'han produït en l'escenari que es preveu o ordinària si es considera, amb caràcter general, un nou projecte.  
S'ha optat, atés que en la data de tramitació de l'expedient 367-2001-AIA no estaven declarats els espais protegits Xarxa Natura 2000 actuals ni les mesures de protecció del medi marí a través de les estratègies marines, per la tramitació ordinària, tramitació, d'altra banda, sol·licitada pel promotor.  
  
Descripció del projecte  
Com s'ha indicat, l'objecte del projecte és el cultiu d'ostra plana (Ostrea edulis). La producció prevista és de 600.000 a 1.500.000 unitats de 60 a 90 grams cadascuna. L'engreix es realitza en cultiu suspés en long-line de tipus submergit de les quals pengen les cistelles d'engreix i els col·lectors de llavors. Cada línia està sustentada per boies i ancorada al fons per morts. El règim de cultiu serà extensiu (densitats d'1 a 3 ostres per m²) i sense aportacions d'aliment ni cap tractament farmacològic.  
El cicle de producció s'inicia a la primavera, amb la captació de llavors d'ostra del medi natural (badia de Santa Pola) mitjançant immersió d'estructures instal·lades a aquest efecte. Una vegada recuperada la llavor, s'instal·la en les cistelles on té lloc el creixement de l'ostra. A partir dels 12-14 mesos les ostres tenen la grandària comercial i es poden comercialitzar. Cada dos mesos haurà de realitzar-se una neteja de les línies de cultiu mitjançant aigua de mar a pressió.  
  
En general, no està previst importar llavor, atés el risc d'importar així mateix malalties, però aquesta alternativa no es descarta.  
Quant a la capacitat productiva, en un primer cicle se sembraran unes 600.000 llavors per a engreix i s'espaiaran suficientment per a ocupar l'extensió total de la concessió que se sol·licita. Cada dos mesos es realitzaran operacions de captació i sembra de la llavor obtinguda amb la finalitat d'aprofitar el reclutament que es produeix durant tot l'any, encara que amb pics en mesos determinats que van de maig a octubre. D'aquesta manera s'augmentarà la densitat d'animals en la concessió fins que els mostrejos de creixement indiquen que s'ha aconseguit la càrrega màxima, que en cap cas superarà 1.500.000 individus.  
  
Està previst instal·lar en terra les instal·lacions on es realitzaran les labors de depuració, embalatge i comercialització.  
L'àrea de concessió sol·licitada és la inclosa dins del polígon limitat per les coordenades següents:  
  
Vèrtexs Coordenades UTM Coordenades geogràfiques  
B1 717113,84/4225897,64 38º09,291N/000º31,324W.  
B2 717260,92/4225207,45 38º08,916N/000º31,236W.  
B3 716206,80/4224722,14 38º08,669N/000º31,966W.  
B4 716026,97/4225328,17 38º08,999N/000º32,078W.  
  
L'àrea d'extensió de la concessió sol·licitada és de 780.000 m² i la superfície que ocuparan les instal·lacions serà de 43,64 hectàrees, en un rang de profunditat de 27 a 33 metres sobre un fons majoritàriament ocupat per una comunitat de detrític costaner enfangat.  
La ubicació s'ha triat després d'una anàlisi d'alternatives en la qual s'ha tingut en compte la zona d'influència dels metabòlits de les ostres, l'afecció a la prada de Posidonia oceanica, l'afecció a la flota pesquera i la seguretat per a la navegació, entre altres.  
Tenint en compte aquestes limitacions, s'ha optat per l'elecció indicada i es tracta d'una zona situada enfront del cap de Santa Pola, a 300 metres de l'escull artificial de Tabarca II i a profunditats majors que la que ocupa la prada de Posidonia oceanica. Atés que la zona d'explotació se situa aproximadament al sud-oest de la reserva natural de l'illa de Tabarca, per a no interferir en el funcionament de la reserva, les instal·lacions s'allunyaran almenys 2.000 metres cap a ponent (i a uns 3.500 metres de les costes de l'illa).  
  
Tramitació administrativa  
El 26 de novembre de 2020 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació per a l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari. La documentació va ser completada el 17 de desembre de 2020 amb la remissió per part de l'òrgan substantiu d'informació complementària.  
L'òrgan substantiu va realitzar el tràmit d'informació pública mitjançant inserció d'anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 29 de gener de 2020. Així mateix, es va inserir un anunci en el tauler d'anuncis de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica i es va realitzar l'exposició dels documents tècnics i ambientals en el web de la Direcció Territorial d'Alacant de la conselleria esmentada.  
Segons el certificat de 5 de maig de 2020, durant el període d'exposició pública no es van presentar al·legacions.  
Durant la fase de consulta es va sol·licitar informe a les administracions públiques següents afectades pel projecte i a les persones interessades:  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge, competent en paisatge.  
Subdirecció General de Biodiversitat (Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic) competent en espais Xarxa Natura 2000 d'àmbit marí.  
Capitania Marítima, competències administratives.  
Comandància Marina, competències administratives.  
Ports de l'Estat, competències administratives.  
Confraria de Pescadors de Santa Pola.  
WWF.  
APROMAR.  
AVEMPI.  
Ajuntament de Santa Pola.  
OCEANA.  
Direcció General de Cultura i Patrimoni, competent en patrimoni cultural.  
En l'apartat corresponent es realitzarà un resum dels informes rebuts amb contingut ambiental.  
  
Afeccions ambientals  
La concessió marina se situa en domini públic maritimoterrestre (mar territorial) en l'àmbit de la demarcació llevantinobalear i afecta els espais Xarxa Natura 2000 ZEPA «Espai marí de Tabarca- cap de Palos»i el LIC-ZEPA «Espai marí de Tabarca».  
  
Consideracions ambientals  
El projecte se situarà a la badia de Santa Pola, a uns 8 quilòmetres de la línia de costa. Els fons marins que poden resultar afectats corresponen a la fàcies enfangada de la comunitat detriticocostanera i es detecta, a més, la presència de fons durs dispersos i d'una llosa plana de pedra que periòdicament i alternativament és enterrada i desenterrada per l'arena dels fons blans que l'envolten a causa dels corrents de caràcter local.  
Al nord i oest, en les proximitats de la zona de concessió, es troba una extensa prada de Posidonia oceanica, fanerògama marina que en alguns punts és substituïda per una altra planta del mateix ordre taxonòmic (Cymodocea nodosa) que forma una gespa sobre la superfície que colonitza.  
1. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental analitza els impactes en les diferents fases del projecte i en relació amb els factors del medi ambient que poden ser impactats. Es realitza la síntesi següent:  
En la fase de construcció, les accions que poden generar impactes ambientals són la instal·lació de morts d'amarrament sobre els quals se sustentarà l'estructura de producció així com el trànsit de les embarcacions.  
La instal·lació de morts d'amarrament pot afectar els fons marins. No obstant això, aquests fons no presenten un elevat valor ambiental, per tant l'impacte no es considera significatiu.  
El trànsit d'embarcacions pot ocasionar abocaments accidentals i causar contaminació en el medi marí, impacte que es pot previndre amb un adequat manteniment de les embarcacions.  
En la fase de funcionament, la presència de les instal·lacions en la mar, el desenvolupament de comunitats de fouling, les dejeccions del cultiu i el trànsit d'embarcacions seran les accions que poden generar efectes ambientals.  
El principal impacte del cultiu de les ostres es produirà en la fase de funcionament i podran generar-se impactes en la columna d'aigua (aportació difusa) i en el sediment (aportació directa) a causa de les excrecions de les ostres.  
Les aportacions de matèria orgànica es calculen en 0,7 grams/m²/dia que en part són consumides per altres organismes. D'altra banda, el cultiu d'ostres no requereix aportació de pinsos per a la seua alimentació, per tant no es realitzen aportacions al medi procedents de les seues restes i per això l'impacte sobre el medi és menor que en instal·lacions de cultiu de peixos.  
D'altra banda, una vegada realitzat un estudi de dispersió de sediments en el qual s'ha tingut en compte la velocitat i direcció dels corrents marins, s'ha conclòs que aquest efecte no serà detectable fora de l'àrea de concessió, si bé i de manera particular, els residus generats per les línies de cultiu situades en l'extern oest de la concessió poden aconseguir distàncies entre 14 i 64 metres fora de l'àrea de concessió. L'estudi conclou que la part sòlida de l'abocament no afectarà les prades de Posidonia oceanica i és bastant improbable que la part més soluble de l'abocament genere efectes significatius sobre aquesta prada.  
  
Un altre impacte rellevant que pot generar-se és l'anòxia en el fons marí i el deteriorament de la qualitat de l'aigua a causa del despreniment del fouling (organismes que creixen en les estructures submergides i cauen quan moren o a causa de les operacions de neteja al fons marí).  
  
Aquests impactes es valoren com a directes, negatius, d'intensitat baixa, detectables a mitjà i llarg termini (acumulació progressiva de la matèria orgànica) i d'extensió parcial en la superfície anteriorment indicada.  
Els fons marins també poden ser afectats per la caiguda de materials i ocasionen contaminació d'aquests.  
Quant al medi socioeconòmic, no s'esperen impactes sobre la pesca pel fet que la ubicació de l'explotació no interfereix amb les zones de pesca d'arrossegament o altres arts. D'altra banda, la presència de la granja i la matèria orgànica generada atrau diferents espècies, cosa que afavoreix de manera localitzada les espècies pesqueres i de pesca esportiva si bé les embarcacions dedicades a aquesta última modalitat no poden accedir a la zona a causa de l'abalisament de l'àrea de concessió efectuada per motius de seguretat.  
La documentació ambiental inclou la valoració dels aspectes específics del projecte següents:  
- Xarxa Natura 2000: l'àrea d'estudi es localitza directament sobre dues àrees de la Xarxa Natura 2000: LIC-ZEPA Espai marí de Tabarca i ZEPA Espai marí de Tabarca - cap de Palos.  
L'Espai marí de Tabarca es caracteritza per albergar una excel·lent representació de les prades de Posidonia oceanica (1120) i Cymodocea nodosa sobre bancs d'arena recoberts per aigua marina poc profunda. Destaca la presència d'aus com ara la baldriga cendrosa i l'ocell de tempesta europeu, entre altres.  
Quant a la ZEPA Espai marí de Tabarca - cap de Palos constitueix l'àrea d'alimentació de sis espècies d'aus marines, cinc d'aquestes nidifiquen en els illots de Múrcia i Alacant, destaca la gavina corsa i l'ocell de tempesta europeu.  
Els impactes de l'activitat proposada se cenyiran al medi marí i es descarta qualsevol tipus d'influència sobre el medi terrestre. El principal hàbitat que pot ser afectat per l'activitat és l'hàbitat prioritari prades de Posidonia oceanica.  
En el cas de la ZEPA Espai marí de Tabarca i Espai marí de Tabarca - cap de Palos, les possibles afeccions es donaran sobre el medi aquàtic influint sobre la fauna íctica, principal font d'alimentació de les espècies objecte de protecció.  
La zona de concessió se situa a 500 metres de la prada de Posidonia oceanica, per tant no s'esperen, ateses les característiques de l'activitat, els índexs de conversió de l'espècie (presenta índexs positius, ja que el cultiu retira del medi més matèria orgànica que la que produeix) i els corrents predominants (en sentit oest que allunyen els contaminants de les prades situades a l'est i nord de l'activitat), impactes sobre les prades de Posidonia oceanica.  
Respecte a la possible afecció a l'avifauna, poden donar-se impactes directes per atrapada en les estructures de les instal·lacions. No obstant això, la major part de les infraestructures estaran submergides i, per tant, no s'esperen impactes rellevants. Quant a la possible afecció als mamífers marins, es descarta la probabilitat d'existència d'impactes sobre aquests, ateses les característiques de l'activitat.  
- Afecció sobre estratègies marines: el promotor analitza la compatibilitat del projecte amb els objectius ambientals de l'estratègia marina per a la zona llevantinobalear. Els objectius ambientals poden consultar-se en el següent enllaç o, en defecte d'això, en el web de l'òrgan estatal competent:  
https://www.miteco.gob.es/es/costas/temas/proteccion-medio-marino em\_levantino\_balear\_objetivos\_tcm³0-130928.pdf  
El promotor considera que el projecte compleix els objectius de l'estratègia, atés que:  
- L'alternativa d'ubicació seleccionada ha sigut aquella en la qual els fons presenten menor valor ecològic i sobre la zona en què els models de dispersió han mostrat que les prades de Posidonia oceanica i Cymodocea nodosa no estaran afectades.  
- L'espècie a cultivar (ostra plana) és autòctona de la zona.  
- La zona d'estudi no constitueix una zona d'especial albirament de mamífers i/o rèptils marins. No obstant això, es prohibirà la interacció amb mamífers marins.  
- El projecte recull la prohibició de l'abocament de tot tipus de fems a la mar.  
- Dins de les mesures correctores i compensatòries s'inclou el seguiment de la Guia de bones pràctiques per a reduir l'impacte de les activitats aqüícoles sobre el medi ambient i dur a terme una gestió sostenible de les espècies cultivades, promogut per l'associació APROMAR.  
- S'ha estimat que no es produirà un augment apreciable dels nivells de contaminants en la massa d'aigua segons els objectius de la directiva marc de l'aigua. No obstant això, es vigilaran els nivells de contaminants a través del pla de vigilància ambiental.  
- La instal·lació no constitueix una alteració física permanent, ja que és retirada al final de l'explotació.  
- Patrimoni cultural: amb la finalitat de detectar si existeix possibilitat de generar impactes sobre el patrimoni cultural subaquàtic, s'ha realitzat un estudi arqueològic en el qual s'enumeren en primer lloc els jaciments arqueològics més pròxims a l'àrea d'actuació, que són els següents:  
- Zona de Tabarca: freu de Tabarca i troballes en aquesta zona, situat a unes 2 milles aproximadament.  
- Derelicte Cervera, enfront del cap Cervera a la Mata (Torrevieja), situat a unes 12 milles al sud.  
- Derelicte Albufereta I, situat més al nord i a major distància, enfront de les costes d'Alacant.  
El projecte no afectarà cap d'aquests elements coneguts del patrimoni cultural.  
A fi de determinar si en la zona d'afecció del projecte existeixen elements d'interés, s'ha realitzat un estudi dels fons per mitjà de la utilització de tecnologies d'escaneig del fons marí, mitjançant el sonar d'escombratge lateral. Després de la realització de l'escombratge, s'aprecien diferents objectes pertanyents a restes d'objectes dedicats a la cria de mol·luscos i no s'aprecia cap resta vinculada al patrimoni cultural submergit, per tant, no s'esperen afeccions en aquest sentit.  
  
- Estudi d'integració paisatgística: la realització de l'estudi amb la finalitat de valorar l'impacte de l'activitat sobre el paisatge conclou que el territori sobre el qual es projecta el cultiu d'ostra plana es troba en mar oberta, per la qual cosa les estructures flotants (altura menor d'1 metre) només seran observables des de punts elevats del terreny i a una distància màxima de 10 km mentre que a nivell de la mar les instal·lacions podran observar-se a una distància màxima de 5 km. Mentre que l'anàlisi de la conca visual mostra una visibilitat mitjana, en ser observada la parcel·la, majoritàriament, des de 3 punts d'observació, l'anàlisi de la integritat paisatgística mostra que l'àmbit del projecte presenta un valor de qualitat visual mitjà i de fragilitat alt. En general, l'impacte global de la instal·lació serà baix per l'escassa entitat de les boies com a únic element visible, per la qual cosa l'actuació és compatible amb la qualitat visual de l'àmbit del projecte.  
No obstant això, com a mesura correctora es proposa l'adequació de les instal·lacions visibles als colors de la zona.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores  
Es proposen dues mesures correctores: la neteja de materials procedents de les instal·lacions que hagen pogut caure al fons marí i la realització d'un adequat programa de vigilància i seguiment.  
3. Programa de vigilància ambiental (PVA).  
En el document d'estudi de compatibilitat del projecte amb les estratègies marines s'adjunta una proposta de programa de vigilància ambiental adaptat a la «Proposta metodològica per a plans de vigilància ambiental (PVA) de cultius marins en gàbies flotants, JACUMAR 2012» per al cultiu de l'ostra.  
Es proposa la presa de dades preoperacionals i de seguiment segons el següent:  
- Inspecció trimestral visual dels fons i aigües superficials en l'àrea d'influència, seguiment de la columna d'aigua mitjançant control de la transparència amb disc Secchi en la zona d'explotació.  
- Mostreig anual per al control de les característiques granulomètriques i paràmetres associats (sulfurs) en 12 punts, seguiment de la comunitat de macroinvertebrats en sediment (infauna).  
- Seguiment anual de les prades de fanerògames marines amb l'establiment d'estacions de mostreig pròximes a la prada i dues estacions de control en zones allunyades.  
  
Informes sectorials  
El promotor ha aportat al llarg del procediment diversa documentació per a completar la inicialment redactada. Part de la documentació ha sigut elaborada a petició de les diferents administracions públiques afectades (Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural). El promotor ha integrat en la tramitació ambiental l'anàlisi de les afeccions del projecte sobre els elements ressenyats. Sobre aquesta última documentació s'han emés els informes que s'indiquen a continuació:  
  
- La Direcció General de Cultura i Patrimoni emet amb data de 25 de maig de 2020 l'informe preceptiu i vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià en sentit favorable atés que «no s'han trobat restes d'aquesta índole».  
- La Direcció General de la Costa i la Mar emet informe l'11 de juny de 2020 sobre la compatibilitat del projecte amb les estratègies marines en el qual analitza la qualitat del document remés i sol·licita informació addicional a l'efecte d'emetre informe.  
El promotor, d'acord amb les observacions realitzades, aporta documentació addicional amb les coordenades de la concessió, document d'anàlisi de repercussions sobre espais Xarxa Natura 2000, document d'anàlisi de compatibilitat de les actuacions amb les estratègies marines per a la demarcació llevantinobalear, entre altres.  
A la vista de la nova documentació aportada el 7 d'octubre de 2020, la Direcció General de la Costa i la Mar emet informe segons el que s'estableix en l'article 4 del Reial decret 79/2019, de 22 de febrer, relatiu a les actuacions que han de disposar de l'informe de compatibilitat amb les estratègies marines i conclou, després de l'anàlisi dels objectius ambientals per a les actuacions recollides en l'epígraf de l'annex I, que el projecte serà compatible amb els objectius de l'estratègia sempre que es complisquen determinades condicions que s'incorporaran al condicionat ambiental de la present declaració d'impacte ambiental i el contingut del qual es resumeix a continuació: evitar l'afecció a aus marines a causa del trànsit de les embarcacions i possibles atrapades en les infraestructures del cultiu, vigilar el bon estat de tots els elements que componen la instal·lació, adequada gestió de residus, vigilància de les comunitats biològiques, realització d'adequades pràctiques quant a generació de sorolls i vigilància de cetacis.  
  
- El 16 de novembre de 2020, la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina emet un informe on valora l'afecció als espais Xarxa Natura 2000 afectats en el qual es conclou que atesa la documentació aportada no es preveuen repercussions negatives sobre espais Xarxa Natura 2000 marins sempre que es complisquen una sèrie de condicionants que seran inclosos en la part resolutiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental i el contingut dels quals es resumeix a continuació: compliment del pla de vigilància ambiental dissenyat; no situar les instal·lacions sobre hàbitats sensibles; evitar interacció amb cetacis; implantar en el medi el menor nombre de morts possible mitjançant la instal·lació de morts de major pes; realitzar un estudi preoperacional dels fons on se situarà la instal·lació; correcte manteniment de les estructures, i adequada gestió de residus.  
- Informe de la Direcció General de l'Aigua, de 4 de febrer de 2020, en el qual se sol·licita un informe de mostreig abans de l'entrada en funcionament de l'activitat i un programa de vigilància ambiental el contingut del qual es detallarà en els condicionants ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- Informe de l'Ajuntament de Santa Pola, del 17 de desembre de 2020, el qual adjunta l'Informe de l'Institut d'Ecologia Litoral:  
L'informe tècnic de l'Ajuntament de Santa Pola indica que l'activitat es desenvolupa a una distància superior de 200 metres (queda entés que des de la línia de costa), per tant, el municipi no té competències sobre l'activitat.  
Respecte a aspectes mediambientals (afecció al medi ambient aquàtic i fons marins i qualitat de l'aigua que pogueren fer variar les actuals condicions) indica que l'activitat es troba en una àrea pròxima a la reserva marina de l'illa de Tabarca encara que fora de la seua delimitació.  
  
L'informe puntualitza els aspectes que han de ser considerats en el desenvolupament de l'activitat, indicats per l'Institut d'Ecologia Litoral, com a òrgan assessor de l'Ajuntament.  
Informe del 14 de desembre de 2020, de l'Institut d'Ecologia Litoral que analitza els possibles impactes de l'activitat del qual es resumeix el següent:  
Emplaçament: encara que la instal·lació es projecta sobre un fons sense biocenosi d'interés conservacionista, cal considerar l'impacte de futures ampliacions sobre la vora profunda de la prada de Posidonia oceanica. En previsió d'això, no s'haurien d'autoritzar cap a cotes més somes de les actuals.  
Previsió d'episodis de fitotoxicitat: com qualsevol altre bivalve, l'alimentació consisteix en la filtració indiscriminada de microalgues fitoplanctòniques, entre les quals no són rares espècies nocives capaces de traspassar la substància tòxica a la carn de l'ostra. Així doncs, l'anàlisi toxicològica és una actuació d'obligat compliment segons la normativa, precisament per a preservar la salut pública davant possibles episodis d'intoxicació pel consum d'aquests productes marins. Aquests episodis són més probables durant els mesos càlids de l'any perquè és el període més favorable per al desenvolupament del fitoplàncton tòxic. És per això que el pla de vigilància ambiental de l'activitat ha de seguir, de manera periòdica, l'estat de les comunitats fitoplanctòniques per a poder detectar les situacions de proliferació o bloom de les espècies tòxiques.  
  
Entrada d'elements exòtics: cal recalcar que el projecte se circumscriu a l'ostra plana (Ostrea edulis), espècie autòctona. No s'ha d'autoritzar l'ampliació del cultiu a espècies exòtiques, cas de l'ostra japonesa (Crassostrea gigas), pel menyscapte que pot causar en el patrimoni faunístic, així com la possibilitat d'introducció de malalties. En aquest sentit, es té l'exemple de l'entrada del protozou Haplosporidium pinnae, responsable de la mortaldat de nacra al Mediterrani, del qual es desconeix el seu origen, encara que molts d'aquests elements infecciosos arriben amb les espècies exòtiques com a vectors. La manca de llavor no és excusa per a ampliar el cultiu a altres espècies; es pot esmenar el problema augmentant el nombre de col·lectors de captació.  
  
En relació amb l'apartat anterior, en cap cas s'ha d'autoritzar l'experimentació de cultius amb espècies no autòctones per a evitar els riscos ja assenyalats.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
A fi de valorar el contingut del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la documentació addicional, l'òrgan ambiental ha consultat els antecedents administratius i ambientals, analitzades les repercussions del projecte sobre els espais protegits i hàbitats prioritaris existents en l'àmbit del projecte.  
A fi de determinar si s'han d'augmentar les mesures preventives, s'ha consultat la base de dades de biodiversitat de la Generalitat Valenciana i s'ha confirmat la presència de les prades de Posidonia oceanica en la rodalia de les instal·lacions, la possible presència a la zona del dofí mular, així com altres espècies com ara la tortuga babaua, espècie també prioritària per això cal adoptar mesures de vigilància.  
  
Per les característiques dels organismes que es cultivaran (filtradors), s'ha consultat la possible presència d'emissors submarins que puguen afectar la qualitat de les aigües. No s'ha trobat cap emissor que puga afectar la producció d'ostres. No obstant això, aquest aspecte haurà de quedar reflectit en la cartografia del projecte.  
En l'anàlisi tècnica del projecte s'han tingut en compte els estudis realitzats de les característiques de la zona (corrents oceànics, vents, etc.) en els quals es determina que no és probable que es puga afectar la prada de Posidonia oceanica. També s'ha tingut en compte que, segons el que s'ha especificat en els documents presentats, aquesta activitat productiva genera menors abocaments de matèria orgànica que una instal·lació dedicada a la piscicultura, pel fet que no s'alimenta a les ostres i, per tant, no es produeixen abocaments a causa dels sobrants dels pinsos d'alimentació, per la qual cosa l'afecció a les prades de fanerògames marines no hauria de ser significativa. Tot això haurà de confirmar-se a través de la realització del pla de vigilància ambiental.  
D'acord amb l'advertiment establit en l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, així com en l'Informe de l'Institut d'Ecologia Litoral sobre els perills potencials per als organismes marins del cultiu d'espècies d'ostres al·lòctones, s'ha establit en els condicionants ambientals la prohibició d'aquesta pràctica sense donar opció al seu cultiu amb obtenció prèvia de les autoritzacions que siguen necessàries com a mesura preventiva de protecció al medi marí en general i a la protecció de la reserva marina de l'illa de Tabarca que compta amb una riquesa biològica destacable.  
El conjunt de documentació presentada pel promotor del projecte, juntament amb els informes sectorials emesos i la revisió a les bases de dades de la Generalitat Valenciana, doten aquest òrgan ambiental de suficients elements de judici per a resoldre, resolució en la qual s'incorporaran els condicionants de les administracions públiques que s'han pronunciat en la tramitació del procediment juntament amb altres consideracions d'aquest òrgan dirigit a fer efectiva la protecció ambiental derivada d'aquesta avaluació d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels casos en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre i de l'annex I.1.g del Decret 162/1990.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de «Cultiu d'ostra plana (Ostrea edulis) a la badia de Santa Pola (Alacant)», promogut per Moluscos de Santa Pola, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. Abans de l'inici de l'activitat s'hauran de retirar les infraestructures existents que no seran utilitzades i restaurar físicament el medi afectat.  
2. Protecció de la biodiversitat.  
a) No s'hauran de situar les línies de cultiu d'ostra sobre hàbitats sensibles, com ara prades de fanerògames marines, fons coral·lígens i fons de mäerl.  
b) No s'hauran de cultivar espècies exòtiques. Quant a les espècies localment absents de manera natural, s'haurà de disposar de la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor abans de procedir-ne al cultiu.  
c) Protecció de la fauna.  
c.1) Protecció de mamífers marins.  
- L'ús per les instal·lacions aqüícoles d'emissors acústics o altres dispositius acústics de dissuasió (de mamífers marins) només es realitzarà amb autorització administrativa prèvia de l'òrgan gestor de l'espai, després de l'adequada justificació de la seua necessitat i l'avaluació posterior de l'efectivitat d'aquests.  
- S'haurà d'evitar la interacció en l'aigua entre els bussos de la granja i els ramats costaners de dofí mular (Tursiops truncatus) i evitar, a més, l'alimentació intencionada dels animals. La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus de manera permanent en les instal·lacions interactuant amb els bussos o embarcacions haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
- Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura hauran de col·laborar amb els programes de seguiment de les poblacions de cetacis, almenys, i autoritzar i facilitar la col·locació de sistemes de seguiment passiu per a la detecció de la presència d'individus de l'espècie Tursiops truncatus.  
c.2) Protecció d'aus. Les embarcacions usuàries de les instal·lacions hauran d'evitar passar prop dels grups d'aus marines que es formen al capvespre.  
Els treballs d'instal·lació s'hauran de realitzar respectant les zones i èpoques de nidificació de les aus reproductores.  
c.3) El promotor haurà de col·laborar en la conservació de les tortugues marines i recollir aquelles que es troben en els voltants de les seues instal·lacions i hagen pogut patir algun mal i avisar l'autoritat competent perquè les traslladen al centre de recuperació.  
En el cas que aquests danys provinguen de les estructures del cultiu d'ostres, s'haurà de comunicar al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, juntament amb les mesures correctores adoptades.  
3. Elements de la instal·lació.  
- Hauran de ser dimensionats per a resistir els esforços que puguen patir al llarg del període en el qual estiguen instal·lats en la mar, de manera que no puga produir-se el trencament d'aquests i la pèrdua en la mar de les boies emprades o cap dels elements necessaris. Se seleccionaran els materials de manera que no es produïsca contaminació del medi marí ni s'afavorisquen processos de corrosió que puguen restar eficàcia a la instal·lació. Totes les instal·lacions han de tindre en compte els possibles riscos climàtics existents en la ubicació (en particular les pluges i temporals marítims), i evitar així abocaments de contaminació a la mar.  
- El nombre de morts emprats serà el mínim imprescindible per a fer l'estructura viable des del punt de vista tècnic i augmentar el seu pes per a aconseguir els mateixos objectius davant de la instal·lació de múltiples elements enllaçats per cadenes sobre els fons.  
- La instal·lació dels morts i altres elements no s'haurà de dur a terme deixant que caiga fins al fons pel seu propi pes des de l'embarcació, sinó amb el control i la supervisió de treballadors subaquàtics, amb eines apropiades com ara grua en l'embarcació o globus elevadors.  
  
- Els elements que s'instal·len (elements dels trens de fondeig, trens de fondeig morts d'ancoratge) hauran de ser objecte de manteniment i vigilància.  
4. Successos accidentals/fenòmens meteorològics extrems i fauna.  
  
- S'haurà de realitzar un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no solament després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament de la llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Així mateix, hauran de comunicar, a l'autoritat competent i a aquesta Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina, qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
- S'haurà d'assegurar el correcte manteniment del conjunt de les estructures flotants i la realització d'un seguiment visual constant que avalue la seua efectivitat per a evitar l'enganxada d'aus.  
- S'hauran de realitzar plans de contingència i protocols d'actuació per a minimitzar els danys i perjudicis que es puguen ocasionar davant els recurrents fenòmens meteorològics extrems en el mar Mediterrani. Aquests ocasionen el trencament de les instal·lacions i la mortaldat de gran quantitat d'individus, que arriben morts i en divers estat de descomposició a les costes.  
5. Protecció del fons marí.  
- S'hauran de registrar de manera precisa les coordenades d'ubicació de cada punt de fondeig i comprovar l'estat dels fons i realitzar fotografies de cadascun d'aquests, tant a l'inici del període d'autorització com a la seua finalització. La supervisió directa d'aquestes operacions servirà per a evitar el risc d'afecció a espècies protegides de tipus sèssil.  
  
Amb aquesta informació es realitzarà un seguiment per a estudiar la influència de la instal·lació sobre les comunitats biològiques.  
Haurà de realitzar-se un informe sobre l'estat dels fons i la probable afecció dels morts en situació preoperacional, així com informes periòdics de l'estat dels fons durant la vida útil de la instal·lació.  
  
6. Prevenció de la contaminació.  
Els residus originats, durant el conreu, caigudes d'utensilis o despreniments dels artefactes, els hauran de recollir els titulars i portats a port per a ser tractats per gestors autoritzats. No podran ser mai llançats a la mar.  
Totes les instal·lacions hauran de tindre en compte els possibles riscos climàtics existents en la ubicació triada (pluges i temporals marítims) i evitar així abocaments contaminants a la mar.  
7. Contaminació acústica marina. Com que es necessita una embarcació per al fondeig de morts i àncores, s'hauran de seguir les recomanacions del document tècnic sobre impactes i mitigació de la contaminació acústica marina (MAGRAMA 2012) i els manuals del Curs d'observador de mamífers marins i tècnics d'acústica passiva per a operar en aigües espanyoles (MAGRAMA 2014).  
8. Qualsevol ampliació de l'activitat haurà d'evitar el seu emplaçament en cotes més somes per la seua possible afecció a la prada de Posidonia oceanica.  
9. S'haurà de realitzar el programa de vigilància ambiental següent:  
1) Es realitzarà un mostreig previ a l'entrada en funcionament de l'activitat i es mesuraran els paràmetres i en els punts que s'estableixen en l'apartat següent.  
2) S'haurà d'executar el pla de vigilància ambiental següent:  
Aigua  
- El mostreig es realitzarà en columna integrada d'aigua.  
- Els mostrejos es realitzaran en tres punts en sentit sud-oest des del punt mig de l'última línia de gàbies d'engreix a 25, 100 i 200 metres per a controlar l'abast de la possible afecció. A més es mostrejarà un punt situat a 300 metres en sentit nord-est des del punt mig de la primera línia de gàbies d'engreix que es prendrà de referència com a blanc ambiental.  
  
- Freqüència trimestral.  
- Paràmetres: clorofil·la-a (g/l), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), sòlids en suspensió (mg/l), oxigen dissolt (% saturació O2), pH, transparència i terbolesa (UNF).  
Sediment  
- Els punts de control seran els mateixos que per a la columna d'aigua.  
- Freqüència semestral.  
- Paràmetres: granulometria, COT (%) nitrogen Kjeldahl (mg/Kg), fòsfor total (mg/kg), pH,  
potencial redox.  
Estimació d'abocaments, anualment s'estimarà el contingut de nitrogen, fòsfor i sòlids en suspensió aportats al medi.  
Es realitzarà el seguiment de les espècies de bloom.  
El primer document elaborat en el qual es reflectisca el pla de vigilància ambiental haurà de contindre la cartografia de la ubicació de les línies de cultiu, incloent-hi els espais i hàbitats protegits més pròxims a l'àrea d'actuació, com també la cartografia dels emissors marins i, si escau, altres infraestructures que en el seu funcionament puguen afectar l'activitat prevista.  
Als dos anys de la seua execució es podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.  
10. Els resultats del pla de vigilància ambiental es comunicaran a l'autoritat competent amb la freqüència indicada, així com anualment a l'òrgan estatal competent en biodiversitat marina, comunicació que haurà d'incloure el seguiment dels fons marins segons l'apartat 5 juntament amb les noves mesures preventives o correctores previstes.  
11. La detecció d'efectes ambientals no previstos comportarà l'avís immediat als òrgans responsables del seguiment del pla de vigilància ambiental i al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, a la proposició de mesures correctores i a la posterior elaboració d'un informe sobre l'eficàcia d'aquestes mesures correctores i a la seua remissió a aquests mateixos òrgans.  
12. Fase d'abandó del projecte. A la finalització del títol d'ocupació del domini públic maritimoterrestre i a fi de complir els objectius ambientals de l'estratègia marina de la demarcació llevantinobalear, es retiraran dels fons tots els morts i altres estructures que es troben en la mar.  
13. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental:  
a) Haurà de ser publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, com també en la seu electrònica.  
b) No serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 6 de maig de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9263, del 25-01-2022 (2022/39)

RESOLUCIÓN de 6 de mayo de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de instalación de cultivo de ostra plana en el término municipal de la bahía de Santa Pola. Expediente número 99/2020/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9263

Fecha DOGV
:   25-01-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/39

CVE


Fecha del documento
:   06-05-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Santa Pola](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de mayo de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de instalación de cultivo de ostra plana en el término municipal de la bahía de Santa Pola. Expediente número 99/2020/AIA. [2022/39]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 99-2020-AIA.  
Título: Proyecto de instalación de cultivo de ostra plana en la Bahía de Santa Pola.  
Titular: Moluscos de Santa Pola, SL.  
Órgano sustantivo: Subdirección de pesca marítima (ANIA/03.0022).  
Localización: Bahía de Santa Pola (Alicante).  
  
Antecedentes  
El 6 de marzo de 2002 la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio emite declaración de impacto ambiental favorable al proyecto de «Instalación para cultivo de ostra plana en la Bahía de Santa Pola» (expediente 367-2001-AIA) cuyo promotor fue Promociones Marsan, SL. El objetivo del proyecto era conseguir llevar a cabo una instalación de cultivo de ostra plana con el fin de alcanzar una producción de 600.000 a 1.500.000 unidades de peso de 60 a 90 gramos/unidad.  
La actividad se inició con una concesión administrativa otorgada mediante resolución de 25 de marzo de 2003, de la Dirección General de Pesca y Comercialización Agraria (DOGV, 24.04.2003). El proyecto dejó de funcionar en el año 2008 y en el año 2016 se abandonaron definitivamente las instalaciones.  
Promociones Marsan, SL, es adquirida en el año 2018 por nuevos propietarios interesados en dar continuidad a la antigua actividad. Debido a la caducidad de la autorización de producción y a la extinción de las autorizaciones iniciales se inicia procedimiento para la nueva autorización de la explotación.  
Previamente el nuevo promotor, por cuestiones de seguridad marítima, por la presencia de algunas de las antiguas infraestructuras de la antigua actividad, se ve obligado a realizar el balizamiento de lo que se suponía era el límite de la antigua concesión, encontrándose después restos del antiguo balizamiento en ubicación distinta a la esperada.  
El actual proyecto difiere ligeramente del anterior, modificando el polígono de concesión del dominio público marítimo terrestre y la superficie de ocupación que pasa a ser de 78 hectáreas en lugar de las 82 hectáreas del proyecto propuesto por Promociones Marsan, SL.  
  
Consideraciones legislativas  
El proyecto propuesto se realizará en un ámbito similar al ocupado por Promociones Marsan, SL, conservando la capacidad productiva.  
La Ley 21/2013 no regula el caso que actualmente se presenta por lo que podría proceder realizar una evaluación simplificada para recoger todas las modificaciones que en materia de medio ambiente se han producido en el escenario que se contempla u ordinaria si se considera a todos los efectos, un nuevo proyecto.  
Se ha optado, dado que en la fecha de tramitación del expediente 367-2001-AIA no estaban declarados los espacios protegidos Red Natura 2000 actuales ni las medidas de protección del medio marino a través de las estrategias marinas, por la tramitación ordinaria, tramitación por otro lado, solicitada por el promotor.  
  
Descripción del Proyecto  
Como se ha indicado el objeto del proyecto es el cultivo de ostra plana (Ostrea edulis). La producción prevista es de 600.000 a 1.500.000 unidades de 60 a 90 gramos cada una. El engorde se realiza en cultivo suspendido en «long-line» de tipo sumergido de las que cuelgan las cestas de engorde y los colectores de semillas. Cada línea está sustentada por boyas y anclada al fondo por muertos. El régimen de cultivo será extensivo (densidades de 1 a 3 ostras por m²) y sin aportes de alimento ni tratamiento farmacológico alguno.  
El ciclo de producción se inicia en primavera, con la captación de semillas de ostra del medio natural (Bahía de Santa Pola) mediante inmersión de estructuras instaladas a efecto. Una vez recuperada la semilla se instala en las cestas donde tiene lugar el crecimiento de la ostra. A partir de los 12-14 meses las ostras tienen tamaño comercial y puede procederse a su comercialización. Cada dos meses deberá realizarse una limpieza de las líneas de cultivo mediante agua de mar a presión.  
En general no está previsto importar semilla dado el riego de importar asimismo enfermedades, pero esta alternativa no se descarta.  
En cuanto a la capacidad productiva, en un primer ciclo se sembrarán unas 600.000 semillas para su engorde espaciándose lo suficiente para ocupar la extensión total de la concesión que se solicita. Cada dos meses se realizarán operaciones de captación y siembra de la semilla obtenida con el fin de aprovechar el reclutamiento que se produce durante todo el año, aunque con picos en meses determinados que van de mayo a octubre. De este modo se irá aumentando la densidad de animales en la concesión hasta que los muestreos de crecimiento indiquen que se ha alcanzado la carga máxima, que en ningún caso superará 1.500.000 individuos.  
Está previsto instalar en tierra las instalaciones donde se realizarán las labores de depuración, embalaje y comercialización.  
El área de concesión solicitada es la incluida dentro del polígono limitado por las siguientes coordenadas:  
  
Vértices Coordenadas UTM Coordenadas geográficas  
B1 717113,84/4225897,64 38º09,291N/000º31,324W.  
B2 717260,92/4225207,45 38º08,916N/000º31,236W.  
B3 716206,80/4224722,14 38º08,669N/000º31,966W.  
B4 716026,97/4225328,17 38º08,999N/000º32,078W.  
  
El área de extensión de la concesión solicitada es de 780.000 m² y la superficie que ocuparán las instalaciones será de 43,64 hectáreas, en un rango de profundidad de 27 a 33 metros sobre un fondo mayoritariamente ocupado por una comunidad de detrítico costero enfangado.  
La ubicación se ha elegido tras un análisis de alternativas en el que se ha tenido en cuenta la zona de influencia de los metabolitos de las ostras, la afección a la pradera de Posidonia oceanica, la afección a la flota pesquera, la seguridad para la navegación, entre otros.  
Teniendo en cuenta estas limitaciones se ha optado por la elección indicada tratándose de una zona situada frente al cabo de Santa Pola, a 300 metros del arrecife artificial de Tabarca II y a profundidades mayores que la que ocupa la pradera de Posidonia oceanica. Dado que la zona de explotación se ubica aproximadamente al suroeste de la reserva natural de la isla de Tabarca, para no interferir en el funcionamiento de la reserva, las instalaciones se alejarán al menos 2000 metros hacia poniente (y a unos 3500 metros de las costas de la isla).  
  
Tramitación administrativa  
El 26 de noviembre de 2020 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la documentación para el inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario. La documentación fue completada el 17 de diciembre de 2020 con la remisión por parte del órgano sustantivo de información complementaria.  
El órgano sustantivo realizó el trámite de información pública mediante inserción de anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 29 de enero de 2020. Asimismo se insertó anuncio en el tablón de anuncios de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica y se realizó la exposición de los documentos técnicos y ambientales en la web de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria citada.  
Según certificado de 5 de mayo de 2020, durante el periodo de exposición pública no se presentaron alegaciones.  
Durante la fase de consulta se solicitó informe a las siguientes administraciones públicas afectadas por el proyecto y personas interesadas:  
  
Dirección General de Política Territorial y Paisaje, competente en paisaje.  
Subdirección General de Biodiversidad (Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico) competente en espacios Red Natura 2000 de ámbito marino.  
Capitanía Marítima, competencias administrativas.  
Comandancia Marina, competencias administrativas.  
Puertos del Estado, competencias administrativas.  
Cofradía de Pescadores de Santa Pola.  
WWF.  
APROMAR.  
AVEMPI.  
Ayuntamiento de Santa Pola.  
OCEANA.  
Dirección General de Cultura y Patrimonio, competente en patrimonio cultural.  
En el apartado correspondiente se realizará un resumen de los informes recibidos con contenido ambiental.  
  
Afecciones ambientales  
La concesión marina se ubica en dominio público marítimo terrestre (mar territorial) en el ámbito de la demarcación levantino-balear, afectando a los espacios Red Natura 2000 ZEPA «Espacio marino de Tabarca- Cabo de Palos», LIC-ZEPA «Espacio marino de Tabarca».  
  
Consideraciones ambientales  
El proyecto se ubicará en la Bahía de Santa Pola, a unos 8 kilómetros de la línea de costa. Los fondos marinos que pueden resultar afectados corresponden a la facies enfangada de la comunidad detrítico-costera detectándose además la presencia de fondos duros dispersos y de una losa plana de piedra que periódica y alternativamente es enterrada y desenterrada por la arena de los fondos blandos que la rodean debido a las corrientes de carácter local.  
Al norte y oeste, en las proximidades de la zona de concesión, se encuentra una extensa pradera de Posidonia oceanica, fanerógama marina que en algunos puntos es sustituida por otra planta del mismo orden taxonómico (Cymodocea nodosa) que forma un césped sobre la superficie que coloniza.  
1. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental analiza los impactos en las distintas fases del proyecto y en relación con los factores del medio ambiente que pueden ser impactados. Se realiza la siguiente síntesis:  
En la fase de construcción, las acciones que pueden generar impactos ambientales son la instalación de muertos de amarre sobre los que se sustentará la estructura de producción así como el tránsito de las embarcaciones.  
La instalación de muertos de amarre puede afectar a los fondos marinos. No obstante, estos fondos no presentan un elevado valor ambiental por lo que el impacto no se considera significativo.  
El tránsito de embarcaciones puede ocasionar vertidos accidentales causando contaminación en el medio marino, impacto que puede prevenirse con un adecuado mantenimiento de las embarcaciones.  
En la fase de funcionamiento, la presencia de las instalaciones en el mar, el desarrollo de comunidades de «fouling», las deyecciones del cultivo y el tránsito de embarcaciones serán las acciones que pueden generar efectos ambientales.  
El principal impacto del cultivo de las ostras se producirá en la fase de funcionamiento pudiendo generarse impactos en la columna de agua (aporte difuso) y en el sedimento (aporte directo) debido a las excreciones de las ostras.  
Los aportes de materia orgánica se calculan en 0,7 gramos/m²/día que en parte son consumidos por otros organismos. Por otro lado, el cultivo de ostras no requiere aportación de piensos para su alimentación por lo que no se realizan aportes al medio procedentes de sus restos por lo que el impacto sobre el medio es menor que en instalaciones de cultivo de peces.  
Por otro lado, realizado un estudio de dispersión de sedimentos en el que se ha tenido en cuenta la velocidad y dirección de las corrientes marinas, se ha concluido que este efecto no será detectable fuera del área de concesión, si bien y de manera particular, los residuos generados por las líneas de cultivo situadas en el externo oeste de la concesión pueden alcanzar distancias entre 14 y 64 metros fuera del área de concesión. El estudio concluye que la parte sólida del vertido no afectará a las praderas de Posidonia oceanica siendo bastante improbable que la parte más soluble del vertido genere efectos significativos sobre dicha pradera.  
Otro impacto relevante que puede generarse es la anoxia en el fondo marino y el deterioro de la calidad del agua a causa del desprendimiento del «fouling» (organismos que crecen en las estructuras sumergidas y caen cuando mueren o debido a las operaciones de limpieza al fondo marino).  
Estos impactos se valoran como directos, negativos, de intensidad baja, detectables a medio y largo plazo (acumulación progresiva de la materia orgánica) y de extensión parcial en la superficie anteriormente indicada.  
Los fondos marinos también pueden ser afectados por la caída de materiales ocasionando contaminación de los mismos.  
En cuanto al medio socioeconómico, no se esperan impactos sobre la pesca debido a que la ubicación de la explotación no interfiere con las zonas de pesca de arrastre u otras artes. Por otro lado, la presencia de la granja y la materia orgánica generada atrae distintas especies, favoreciendo de manera localizada las especies pesqueras y de pesca deportiva si bien las embarcaciones dedicadas a esta última modalidad no pueden acceder a la zona debido al balizamiento del área de concesión efectuada por motivos de seguridad.  
La documentación ambiental incluye la valoración de los siguientes aspectos específicos del proyecto:  
- Red Natura 2000: El área de estudio se localiza directamente sobre dos áreas de la Red Natura 2000: LIC-ZEPA «Espacio marino de Tabarca» y ZEPA «Espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos».  
El «Espacio marino de Tabarca» se caracteriza por albergar una excelente representación de las praderas de Posidonia oceanica (1120) y Cymodocea nodosa sobre bancos de arena recubiertos por agua marina poco profunda. Destaca la presencia de aves como la pardela cenicienta, y el paiño europeo, entre otros.  
En cuanto a la ZEPA «Espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos», constituye el área de alimentación de seis especies de aves marinas cinco de ellas nidificantes en los islotes de Murcia y Alicante destacando la gaviota de Audouin y el paiño europeo.  
Los impactos de la actividad propuesta se ceñirán al medio marino descartándose cualquier tipo de influencia sobre el medio terrestre. El principal hábitat que puede ser afectado por la actividad es el hábitat prioritario praderas de Posidonia oceanica.  
En el caso de la ZEPA «Espacio marino de Tabarca» y «Espacio marino de Tabarca'Cabo de Palos», las posibles afecciones se darán sobre el medio acuático influyendo sobre la fauna íctica, principal fuente de alimentación de las especies objeto de protección.  
La zona de concesión se sitúa a 500 metros de la pradera de Posidonia oceanica por lo que no se esperan, dadas las características de la actividad, los índices de conversión de la especie (presenta índices positivos ya que el cultivo retira del medio más materia orgánica que la que produce) y las corrientes predominantes (en sentido oeste que alejan los contaminantes de las praderas situadas al este y norte de la actividad), impactos sobre las praderas de Posidonia oceanica.  
Respecto a la posible afección a la avifauna pueden darse impactos directos por atrapamiento en las estructuras de las instalaciones. No obstante, la mayor parte de las infraestructuras estarán sumergidas por lo que no se esperan impactos relevantes. En cuanto a la posible afección a los mamíferos marinos, se descarta la probabilidad de existencia de impactos sobre los mismos dadas las características de la actividad.  
- Afección sobre estrategias marinas: El promotor analiza la compatibilidad del proyecto con los objetivos ambientales de la estrategia marina para la zona levantino-balear. Los objetivos ambientales pueden consultarse en el siguiente enlace o en su defecto en la web del órgano estatal competente:  
https://www.miteco.gob.es/es/costas/temas/proteccion-medio-marino em\_levantino\_balear\_objetivos\_tcm³0-130928.pdf  
El promotor considera que el proyecto cumple con los objetivos de la estrategia dado que:  
- La alternativa de ubicación seleccionada ha sido aquella en la cual los fondos presentan menor valor ecológico y sobre la zona en que los modelos de dispersión han mostrado que las praderas de Posidonia oceanica y Cymodocea nodosa no se verán afectadas.  
- La especie a cultivar (ostra plana) es autóctona de la zona.  
- La zona de estudio no constituye una zona de especial avistamiento de mamíferos y/o reptiles marinos. No obstante, se prohibirá la interacción con mamíferos marinos.  
- El proyecto recoge la prohibición del vertido de todo tipo de basuras al mar.  
- Dentro de las medidas correctoras y compensatorias se incluye el seguimiento de la «Guía de  
buenas prácticas para reducir el impacto de las actividades acuícolas sobre el medio ambiente y llevar a cabo una gestión sostenible de las especies cultivadas» promovido por la asociación APROMAR.  
- Se ha estimado que no se producirá un aumento apreciable de los niveles de contaminantes en la masa de agua según los objetivos de la directiva marco del agua. No obstante, se vigilará los niveles de contaminantes a través del plan de vigilancia ambiental.  
- La instalación no constituye una alteración física permanente ya que es retirada al término de su explotación.  
- Patrimonio cultural: Con el fin de detectar si existe posibilidad de generar impactos sobre el patrimonio cultural subacuático, se ha realizado un estudio arqueológico en el que se enumeran en primer lugar los yacimientos arqueológicos más cercanos al área de actuación que son los siguientes:  
- Zona de Tabarca: «Freu de Tabarca» y hallazgos en la misma zona, situado a unas 2 millas aproximadamente.  
- Pecio Cervera, frente al cabo Cervera en La Mata (Torrevieja), situado a unas 12 millas al sur.  
- Pecio Albufereta I, situado más al norte y a mayor distancia, frente a las costas de Alicante.  
El proyecto no afectará a ninguno de estos elementos conocidos del patrimonio cultural.  
Al objeto de determinar si en la zona de afección del proyecto existen elementos de interés se ha realizado un estudio de los fondos por medio de la utilización de tecnologías de escaneo del fondo marino, mediante el sonar de barrido lateral. Tras la realización del barrido, se aprecian diferentes objetos pertenecientes a restos de objetos dedicados a la cría de moluscos sin apreciarse ningún resto vinculado al patrimonio cultural sumergido por lo que no se esperan afecciones en este sentido.  
- Estudio de integración paisajística: La realización del estudio con el fin de valorar el impacto de la actividad sobre el paisaje concluye que el territorio sobre el que se proyecta el cultivo de ostra plana se encuentra en mar abierto, por lo que las estructuras flotantes (altura menor de 1 metro) solo serán observables desde puntos elevados del terreno y a una distancia máxima de 10 km mientras que a nivel del mar las instalaciones podrán observase a una distancia máxima de 5 km. Mientras que el análisis de la cuenca visual muestra una visibilidad media, al ser observada la parcela, mayoritariamente, desde 3 puntos de observación, el análisis de la integridad paisajística muestra que el ámbito del proyecto presenta un valor de calidad visual medio y de fragilidad alto. En general, el impacto global de la instalación será bajo por la escasa entidad de las boyas como único elemento visible, por lo que la actuación es compatible con la calidad visual del ámbito del proyecto.  
No obstante, como medida correctora se propone la adecuación de las instalaciones visibles a los colores de la zona.  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
Se proponen dos medidas correctoras: la limpieza de materiales procedentes de las instalaciones que hayan podido caer al fondo marino y la realización de un adecuado programa de vigilancia y seguimiento.  
3. Programa de vigilancia ambiental (PVA).  
En el documento de estudio de compatibilidad del proyecto con las estrategias marinas, se adjunta una propuesta de programa de vigilancia ambiental adaptado a la «Propuesta metodológica para planes de vigilancia ambiental (PVA) de cultivos marinos en jaulas flotantes, JACUMAR 2012» para el cultivo de la ostra.  
Se propone la toma de datos preoperacionales y de seguimiento según lo siguiente:  
- Inspección trimestral visual de los fondos y aguas superficiales en el área de influencia, seguimiento de la columna de agua mediante control de la transparencia con disco Secchi en la zona de explotación.  
- Muestreo anual para el control de las características granulométricas y parámetros asociados (sulfuros) en 12 puntos, seguimiento de la comunidad de macroinvertebrados en sedimento (infauna).  
- Seguimiento anual de las praderas de fanerógamas marinas estableciendo estaciones de muestreo próximas a la pradera y dos estaciones de control en zonas alejadas.  
  
Informes sectoriales  
El promotor ha aportado a lo largo del procedimiento, diversa documentación para completar la inicialmente redactada. Parte de la documentación ha sido elaborada a petición de las distintas administraciones públicas afectadas (Red Natura 2000, paisaje, patrimonio cultural). El promotor ha integrado en la tramitación ambiental el análisis de las afecciones del proyecto sobre los elementos reseñados. Sobre esta última documentación se han emitido los informes que se detallan a continuación:  
- La Dirección General de Cultura y Patrimonio emite en fecha de 25 de mayo de 2020 el informe preceptivo y vinculante regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano en sentido favorable al «no haberse hallado restos de esta índole».  
- La Dirección General de la Costa y el Mar emite informe el 11 de junio de 2020 sobre la compatibilidad del proyecto con las estrategias marinas en el que analiza la calidad del documento remitido y solicita información adicional a los efectos de emitir informe.  
El promotor, de acuerdo con las observaciones realizadas aporta documentación adicional con las coordenadas de la concesión, documento de análisis de repercusiones sobre espacios Red Natura 2000, documento de análisis de compatibilidad de las actuaciones con las estrategias marinas para la demarcación levantino'balear, entre otros.  
A la vista de la nueva documentación aportada el 7 de octubre de 2020, la Dirección General de la Costa y el Mar emite informe según lo establecido en el artículo 4 del Real decreto 79/2019, de 22 de febrero, relativo a las actuaciones que deben contar con informe de compatibilidad con las estrategias marinas concluyendo, tras el análisis de los objetivos ambientales para las actuaciones recogidas en el epígrafe del anexo I, que el proyecto será compatible con los objetivos de la estrategia siempre que se cumplan determinadas condiciones que se incorporarán al condicionado ambiental de la presente declaración de impacto ambiental y cuyo contenido se resume a continuación: evitar la afección a aves marinas debido al tránsito de las embarcaciones y posibles atrapamientos en las infraestructuras del cultivo, vigilar el buen estado de todos los elementos que componen la instalación, adecuada gestión de residuos, vigilancia de las comunidades biológicas, realización de adecuadas prácticas en cuanto a generación de ruidos y vigilancia de cetáceos.  
- El 16 de noviembre de 2020 la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina emite informe valorando la afección a los espacios Red Natura 2000 afectados en el que se concluye que atendiendo a la documentación aportada no se prevén repercusiones negativas sobre espacios Red Natura 2000 marinos siempre que se cumplan una serie de condicionantes que serán incluidos en la parte resolutiva de esta declaración de impacto ambiental y cuyo contenido se resume a continuación: cumplimiento del plan de vigilancia ambiental diseñado, no ubicar las instalaciones sobre hábitats sensibles, evitar interacción con cetáceos, implantar en el medio el menor número de muertos posible mediante la instalación de muertos de mayor peso, realizar un estudio preoperacional de los fondos donde se ubicará la instalación, correcto mantenimiento de las estructuras, adecuada gestión de residuos.  
- Informe de la Dirección General del Agua de 4 de febrero de 2020 en el que se solicita un informe de muestreo previo a la entrada en funcionamiento de la actividad y un programa de vigilancia ambiental cuyo contenido se detallará en los condicionantes ambientales de esta declaración de impacto ambiental.  
- Informe del Ayuntamiento de Santa Pola del 17 de diciembre de 2020 adjuntando Informe del Instituto de Ecología Litoral:  
El informe técnico del Ayuntamiento de Santa Pola indica que la actividad se desarrolla a una distancia superior de 200 metros (queda entendido que desde la línea de costa) por lo que el municipio no tiene competencias sobre la actividad.  
Respecto a aspectos medioambientales (afección al medio ambiente acuático y fondos marinos y calidad del agua que pudieran hacer variar las actuales condiciones) indica que la actividad se encuentra en un área cercana a la reserva marina de la isla de Tabarca aunque fuera de su delimitación.  
El informe puntualiza los aspectos que deben ser considerados en el desarrollo de la actividad indicados por el Instituto de Ecología Litoral, como órgano asesor del ayuntamiento.  
Informe del 14 de diciembre de 2020 del Instituto de Ecología Litoral analizando los posibles impactos de la actividad del que se resume lo siguiente:  
Emplazamiento: Aunque la instalación se proyecta sobre un fondo sin biocenosis de interés conservacionista, cabe considerar el impacto de futuras ampliaciones sobre el borde profundo de la pradera de Posidonia oceanica. En previsión de ello, no se deberían autorizar hacia cotas más someras de las actuales.  
Previsión de episodios de fitotoxicidad: como cualquier otro bivalvo, la alimentación consiste en la filtración indiscriminada de microalgas fitoplanctónicas, entre las que no son raras especies nocivas capaces de traspasar la sustancia tóxica a la carne de la ostra. Así pues, el análisis toxicológico es una actuación de obligado cumplimiento según la normativa, precisamente para preservar la salud pública ante posibles episodios de intoxicación por el consumo de estos productos marinos. Tales episodios son más probables durante los meses cálidos del año puesto que es el periodo más favorable para el desarrollo del fitoplancton tóxico. Es por esto que el plan de vigilancia ambiental de la actividad debe seguir, de manera periódica, el estado de las comunidades fitoplanctónicas para poder detectar las situaciones de proliferación o «bloom» de las especies tóxicas.  
Entrada de elementos exóticos: cabe recalcar que el proyecto se circunscribe a la ostra plana (Ostrea edulis), especie autóctona. No se debe autorizar la ampliación del cultivo a especies exóticas, caso de la ostra japonesa (Crassostrea gigas), por el menoscabo que puede causar en el patrimonio faunístico, así como la posibilidad de introducción de enfermedades. En este sentido, se tiene el ejemplo de la entrada del protozoo Haplosporidium pinnae, responsable de la mortandad de nacra en el Mediterráneo, del que se desconoce su origen, aunque muchos de estos elementos infecciosos llegan con las especies exóticas como vectores. La carencia de semilla no es excusa para ampliar el cultivo a otras especies; se puede subsanar el problema aumentando el número de colectores de captación.  
En relación con el apartado anterior, en ningún caso se debe autorizar la experimentación de cultivos con especies no autóctonas para evitar los riesgos ya señalados.  
  
Consideraciones del órgano ambiental  
Al objeto de valorar el contenido del proyecto, estudio de impacto ambiental y documentación adicional, el órgano ambiental ha consultado los antecedentes administrativos y ambientales, analizadas las repercusiones del proyecto sobre los espacios protegidos y hábitats prioritarios existentes en el ámbito del proyecto.  
Al objeto de determinar si deben aumentarse las medidas preventivas se ha consultado la base de datos de biodiversidad de la Generalitat Valenciana confirmándose la presencia de las praderas de Posidonia oceanica en las cercanías de las instalaciones, la posible presencia en la zona de delfín mular así como otras especies tales como la tortuga boba, especie también prioritaria por lo que procede adoptar medidas de vigilancia.  
Por las características de los organismos que van a cultivarse (filtradores), se ha consultado la posible presencia de emisores submarinos que puedan afectar a la calidad de las aguas. No se ha encontrado ningún emisor que pueda afectar a la producción de ostras. No obstante, este aspecto deberá quedar reflejado en la cartografía del proyecto.  
En el análisis técnico del proyecto se han tenido en cuenta los estudios realizados de las características de la zona (corrientes oceánicas, vientos, etc.) en los que se determina que no es probable que pueda afectarse a la pradera de Posidonia oceanica. También se ha tenido en cuenta que, según lo especificado en los documentos presentados, esta actividad productiva genera menores vertidos de materia orgánica que una instalación dedicada a la piscicultura, debido a que no se alimenta a las ostras y por lo tanto no se producen vertidos a causa de los sobrantes de los piensos de alimentación, por lo que la afección a las praderas de fanerógamas marinas no debería ser significativo. Todo ello deberá confirmarse a través de la realización del plan de vigilancia ambiental.  
De acuerdo con la advertencia establecida en el informe de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina así como en el informe del Instituto de Ecología Litoral sobre los peligros potenciales para los organismos marinos del cultivo de especies de ostras alóctonas, se ha establecido en los condicionantes ambientales la prohibición de tal práctica sin dar opción a su cultivo previa obtención de las autorizaciones que sean necesarias como medida preventiva de protección al medio marino en general y a la protección de la reserva marina de la isla de Tabarca que cuenta con una riqueza biológica destacable.  
El conjunto de documentación presentada por el promotor del proyecto, junto con los informes sectoriales emitidos y la revisión a las bases de datos de la Generalitat Valenciana, dotan a este órgano ambiental de suficientes elementos de juicio para resolver, resolución en la que se incorporarán los condicionantes de las administraciones públicas que se han pronunciado en la tramitación del procedimiento junto con otras consideraciones de este órgano dirigido a hacer efectiva la protección ambiental derivada de esta evaluación de impacto ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre y anexo I.1.g del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Cultivo de ostra plana (Ostrea edulis) en la Bahía de Santa Pola (Alicante)», promovido por Moluscos de Santa Pola, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. Antes del inicio de la actividad se retirarán las infraestructuras existentes que no vayan a ser utilizadas procediendo a la restauración física del medio afectado.  
2. Protección de la biodiversidad.  
a) No se ubicarán las líneas de cultivo de ostra sobre hábitats sensibles como praderas de fanerógamas marinas, fondos coralígenos y fondos de Mäerl.  
b) No se cultivarán especies exóticas. En cuanto a las especies localmente ausentes de manera natural, se deberá contar con la debida autorización previa del órgano gestor antes de proceder a su cultivo.  
c) Protección de la fauna.  
c.1) Protección de mamíferos marinos.  
- El uso por las instalaciones acuícolas de «pingers» u otros dispositivos acústicos de disuasión (de mamíferos marinos) solo se realizará previa autorización administrativa del órgano gestor del espacio, tras adecuada justificación de su necesidad y evaluación posterior de su efectividad.  
- Se evitará la interacción en el agua entre los buzos de la granja y las manadas costeras de delfín mular (Tursiops truncatus) evitando además la alimentación intencionada de los animales. La presencia de uno o varios ejemplares de la especie Tursiops truncatus de manera permanente en las instalaciones interactuando con los buzos o embarcaciones, deberá ser comunicada al órgano gestor del espacio protegido.  
- Los gestores de las instalaciones de acuicultura colaborarán con los programas de seguimiento de las poblaciones de cetáceos, al menos, autorizando y facilitando la colocación de sistemas de seguimiento pasivo para la detección de la presencia de individuos de la especie Tursiops truncatus.  
c.2) Protección de aves. Las embarcaciones usuarias de las instalaciones deben evitar pasar cerca de los grupos de aves marinas que se forman al atardecer.  
Los trabajos se instalación se realizarán respetando las zonas y épocas de nidificación de las aves reproductoras.  
c.3) El promotor colaborará en la conservación de las tortugas marinas recogiendo aquellas que se encuentren en las inmediaciones de sus instalaciones y hayan podido sufrir algún daño avisando a la autoridad competente para su traslado a centro de recuperación.  
En el caso que tales daños provengan de las estructuras del cultivo de ostras, se comunicará al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental junto con las medidas correctoras adoptadas.  
3. Elementos de la instalación.  
- Deberán ser dimensionados para resistir los esfuerzos que puedan sufrir a lo largo del periodo en el que se encuentren instalados en el mar, de manera que no pueda producirse la rotura de estos y la pérdida en el mar de las boyas empleadas o ninguno de los elementos necesarios. Se seleccionarán los materiales de manera que no se produzca contaminación del medio marino ni se favorezcan procesos de corrosión que puedan restar eficacia a la instalación. Todas las instalaciones deben tener en cuenta los posibles riesgos climáticos existentes en la ubicación (en particular las lluvias y temporales marítimos), evitando así vertidos de contaminación al mar.  
- El número de muertos empleados será el mínimo imprescindible para hacer la estructura viable desde el punto de vista técnico aumentando su peso para conseguir los mismos objetivos frente a la instalación de múltiples elementos enlazados por cadenas sobre los fondos.  
- La instalación de los muertos y demás elementos no debe llevarse a cabo dejando que caiga hasta el fondo por su propio peso desde la embarcación, sino con el control y supervisión por trabajadores subacuáticos, con herramientas apropiadas como grúa en la embarcación o globos elevadores.  
- Los elementos que se instalen (elementos de los trenes de fondeo, trenes de fondeo muertos de anclaje) deben ser objeto de mantenimiento y vigilancia.  
4. Sucesos accidentales/fenómenos meteorológicos extremos y fauna.  
- Se realizará un mantenimiento periódico para garantizar que los cabos permanecen tensos, no solamente después de temporales, con el objeto de evitar posibles capturas accidentales de ejemplares de fauna marina incluidas en el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del listado de especies silvestres en régimen de protección especial y del catálogo español de especies amenazadas. Asimismo, deberán comunicar, a la autoridad competente y a esta Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina, cualquier captura accidental de estas especies en la estructura de cabos.  
- Se asegurará el correcto mantenimiento del conjunto de las estructuras flotantes y la realización de un seguimiento visual constante que evalúe su efectividad para evitar el enganche de aves.  
- Se deberán realizar planes de contingencia y protocolos de actuación para minimizar los daños y perjuicios que se puedan ocasionar ante los recurrentes fenómenos meteorológicos extremos en el mar Mediterráneo. Estos ocasionan la rotura de las instalaciones y la mortandad de gran cantidad de individuos, que terminan arribando muertos y en diverso estado de descomposición, a las costas.  
5. Protección del fondo marino.  
- Se registrarán de manera precisa las coordenadas de ubicación de cada punto de fondeo, comprobando el estado de los fondos y realizando fotografías de cada uno de ellos, tanto al inicio del periodo de autorización como a su finalización. La supervisión directa de estas operaciones servirá para evitar el riesgo de afección a especies protegidas de tipo sésil.  
Con esta información se realizará un seguimiento para estudiar la influencia de la instalación sobre las comunidades biológicas.  
Deberá realizarse un informe sobre el estado de los fondos y la probable afección de los muertos en situación preoperacional así como informes periódicos del estado de los fondos durante la vida útil de la instalación.  
6. Prevención de la contaminación.  
Los residuos originados, durante el laboreo, caídas de utensilios o desprendimientos de los artefactos, deben ser recogidos por los propios titulares y llevados a puerto para ser tratados por gestores autorizados. Nunca podrán ser arrojados al mar.  
Todas las instalaciones deberán en cuenta los posibles riesgos climáticos existentes en la ubicación elegida (lluvias y temporales marítimos) evitando así vertidos contaminantes al mar.  
7. Contaminación acústica marina. Puesto que se necesita una embarcación para el fondeo de muertos y anclas, se seguirán las recomendaciones del documento técnico sobre impactos y mitigación de la contaminación acústica marina (MAGRAMA 2012) y los manuales del «Curso de observador de mamíferos marinos y técnicos de acústica pasiva para operar en aguas españolas (MAGRAMA 2014)».  
8. Cualquier ampliación de la actividad deberá evitar su emplazamiento en cotas más someras por su posible afección a la pradera de Posidonia oceanica.  
9. Se realizará el siguiente programa de vigilancia ambiental:  
1) Se realizará un muestreo previo a la entrada en funcionamiento de la actividad, midiéndose los parámetros y en los puntos que se establecen en el siguiente apartado.  
2) Se ejecutará el siguiente plan de vigilancia ambiental:  
Agua.  
- El muestreo se realizará en columna integrada de agua.  
- Los muestreos se realizarán en tres puntos en sentido suroeste desde el punto medio de la última línea de jaulas de engorde a 25, 100 y 200 metros para controlar el alcance de la posible afección. Además se muestreará un punto situado a 300 metros en sentido nordeste desde el punto medio de la primera línea de jaulas de engorde que se tomará de referencia como blanco ambiental.  
- Frecuencia trimestral.  
- Parámetros: clorofila a (g/l), amonio (mol NH4/l), nitritos (mol NO2/l), nitratos (mol NO3/l), fosfatos (mol PO4/l), sólidos en suspensión (mg/l), oxígeno disuelto (% saturación O2), pH, transparencia y turbidez (UNF).  
Sedimento.  
- Los puntos de control serán los mismos que para la columna de agua.  
- Frecuencia semestral.  
- Parámetros: granulometría, COT (%) Nitrógeno Kjeldahl (mg/Kg), fósforo total (mg/kg), pH,  
potencial redox.  
Estimación de vertidos, anualmente se estimará el contenido de nitrógeno, fósforo y sólidos en suspensión aportados al medio.  
Se realizará el seguimiento de las especies de «bloom».  
El primer documento elaborado en el que se refleje el plan de vigilancia ambiental contendrá cartografía de la ubicación de las líneas de cultivo, con inclusión de los espacios y hábitats protegidos más cercanos al área de actuación, así como cartografía de los emisores marinos y en su caso, otras infraestructuras que en su funcionamiento puedan afectar a la actividad prevista.  
A los dos años de su ejecución podrá solicitarse la modificación del plan de vigilancia ambiental.  
10. Los resultados del plan de vigilancia ambiental se comunicarán a la autoridad competente con la frecuencia indicada así como anualmente al órgano estatal competente en biodiversidad marina, comunicación que incluirá el seguimiento de los fondos marinos según el apartado 5 junto con las nuevas medidas preventivas o correctoras previstas.  
11. La detección de efectos ambientales no previstos conllevará el aviso inmediato a los órganos responsables del seguimiento del plan de vigilancia ambiental y al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, a la proposición de medidas correctoras y a la posterior elaboración de un informe sobre la eficacia de dichas medidas correctoras y a su remisión a estos mismos órganos.  
12. Fase de abandono del proyecto. A la finalización del título de ocupación del dominio público marítimo terrestre y al objeto de cumplir con los objetivos ambientales de la estrategia marina de la demarcación levantino'balear, se retirarán de los fondos todos los muertos y demás estructuras que se encuentren en el mar.  
13. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a. Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b. La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 6 de mayo de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML