Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7725, del 22-02-2016 (2016/1092)

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68/13-AIA Cervera del Maestre.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7725

Data del DOGV
:   22-02-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/1092

CVE


Data del document
:   09-02-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68/13-AIA Cervera del Maestre. [2016/1092]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 68/13-AIA Cervera del Maestre.  
  
«Avaluació prèvia d'efectes significatius en el medi ambient de determinats plans i programes i consegüent avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació.  
  
Expedient: 131/14-EAE.  
Promotor: Servei Territorial d'Energia de Castelló.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Àmbit: Concessió Minera núm. 2945, de la Secció C Maestrat.  
Objecte: modificació de la qualificació del sòl no urbanitzable en l'àmbit de la Concessió Minera núm. 2945, del Pla General de Cervera del Maestre (aprovat el 28.01.2009).  
Expedient: 68/13-AIA.  
Promotor: Áridos Cribados Domingo, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia de Castelló.  
Àmbit: parcel·la 65 del polígon 5 del terme municipal de Cervera del Maestre.  
Objecte: projecte d'explotació directa de la Concessió Minera de la Secció C núm. 2945.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 17 de desembre de 2015, va adoptar el següent:  
  
Acord:  
Vista la proposta d'acord d'avaluació prèvia d'efectes significatius en el medi ambient de la modificació de la qualificació del sòl no urbanitzable en l'àmbit de la Concessió Minera núm. 2945 del Pla General de Cervera del Maestre i de declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació directa de la Concessió Minera de la Secció C núm. 2945, en els termes següents:  
  
Fonaments pels quals el pla especial ha de sotmetre's a avaluació ambiental estratègica.  
De conformitat amb el que establix la disposició addicional sexta i l'article 3.1. de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient i a la vista de la data d'inici del procediment objecte de la present resolució, li resulta d'aplicació l'esmentada llei.  
El pla especial té com a objecte la modificació del planejament vigent (Pla General aprovat en 2009) consistent en la requalificació del sòl no urbanitzable de protecció forestal a sòl no urbanitzable d'ús miner per a l'àmbit de la Concessió Minera núm. 2945, de la Secció C denominada Maestrat, per la qual cosa esta respon, en principi, a la definició de modificació menor i per tant requerix la determinació prèvia de l'existència d'efectes significatius d'acord amb el que establixen els articles 3.3 i 4 de la Llei 9/2006, de 28 abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans o programes en el medi ambient.   
  
L'article 4 citat establix per als supòsits previstos en l'article 3.3 l'obligació de realitzar una valoració ambiental prèvia d'acord amb els criteris establits en l'annex II de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient. Considerant que fins a la data no hi ha legislació estatal i/o autonòmica que haja delimitat l'existència d'efectes significatius de tipus de plans o programes dels supòsits establits en l'article 3.3, procedix fer l'avaluació ambiental del citat pla especial de forma individualitzada.  
  
La tramitació del pla especial es promou pel Servei Territorial d'Energia de Castelló a l'empara del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana, a fi de permetre i ordenar l'ús miner i l'aprofitament dels terrenys afectats per la pedrera projectada.  
  
L'esmentat decret disposa que l'àmbit mínim del pla especial serà la concessió minera, que s'acompanyarà necessàriament del corresponent projecte d'explotació i que requerirà la declaració d'impacte ambiental prèvia (implícitament, d'acord amb el procediment establit en la dita norma, requerix la presentació d'un pla de restauració integral i un estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte d'explotació).  
  
Així el decret establix un procediment d'avaluació ambiental conjunt de la modificació del planejament vigent i del projecte d'explotació, de manera que la declaració d'impacte ambiental constituïx el pronunciament en primer terme sobre la inexistència, en l'àrea d'explotació delimitada dins de la concessió, de valors que puguen veure's afectats per l'activitat extractiva i per tant la viabilitat de la introducció de l'ús miner, de les normes i criteris per al seu desenvolupament (objecte de la modificació del pla especial i del projecte) i, en segon terme, de les mesures protectores i correctores a adoptar en l'execució, el desenvolupament i l'abandó de l'activitat extractiva (objecte exclusivament del projecte).  
Cal tindre en compte, no obstant això, que en la data d'aprovació del decret (2005) la valoració ambiental tant dels plans i els programes com dels projectes, a la Comunitat Valenciana, es realitzava pel procediment autonòmic d'avaluació d'impacte ambiental regulat en la Llei 2/1989, de 3 de març d'Impacte Ambiental, i pel seu Reglament (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana).  
  
La tramitació conjunta de l'avaluació ambiental del pla especial i del projecte d'explotació (sempre que el planejament vigent no haja considerat l'existència dels recursos miners i haja determinat les àrees en què este és compatible) prevista en la disposició addicional tercera del Decret 82/2005, es continua considerant factible, encara que requerix l'adaptació als procediments que actualment establix la legislació sectorial vigent en matèria d'avaluació ambiental: els plans i programes estan subjectes a una avaluació ambiental estratègica i els projectes estan subjectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
  
  
Documentació aportada  
El Servei Territorial d'Energia de Castelló va remetre, el dia 23 de gener de 2014 en format paper i el 20 de juny de 2014, en format CD, de conformitat amb el que establix l'article 83 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, el document de pla especial de l'actuació minera Maestrat situada al terme municipal de Cervera del Maestre (Castelló) el titular de la qual és l'empresa Áridos Cribados Domingo, SA.  
La tramitació del pla especial es promou, a l'advertir en el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació directa de la Concessió de la Secció C núm. 2945, la incompatibilitat urbanística de l'autorització del projecte ja que la totalitat de l'àmbit de la concessió es qualifica en el planejament vigent com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
  
Objectius, abast i contingut de la planificació  
El document de pla especial remés té el contingut següent:  
- Normes urbanístiques.  
Títol I. Disposicions generals.  
Títol II. Normes de règim jurídic.  
Títol III. Règim urbanístic del sòl.  
Títol IV. Zonificació.  
Annex I. Plans d'ordenació i proposta composta pels plans següents.  
  
Pla 01. Situació geogràfica, escala 1:50.000.  
Pla 02. Àmbit del pla especial a escala 1:10.000 en el qual delimita l'àmbit del pla especial corresponent a les coordenades geogràfiques (referides al fus 30 ED50).  
Pla 03. Planejament vigent a escala 1:10.000 sobre el qual es grafia l'àmbit del pla especial.  
Pla 04. Ordenació proposada a escala 1:10000.  
- Ordenança general sobre activitats extractives i industrials associades en l'àmbit del Pla Especial de l'Actuació Minera Maestrat.  
  
L'objecte del pla especial és modificar en l'àmbit de la Concessió Minera de la Secció C núm. 2945, que comprén un total de 5 quadrícules mineres (que engloba concessió d'explotació d'àrids de la secció A denominada Maestrat núm. 542) la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal del pla general vigent de Cervera del Maestre a sòl no urbanitzable d'ús miner.  
Els objectius específics que perseguix el pla especial, d'acord amb l'article 8 de la normativa d'este són:  
a) Regularització de l'explotació minera existent.  
b) Previsió de sòl adequat per a futures ampliacions de l'anterior i compatibilitzar l'ús extractiu amb els existents.  
c) Ordenació dels usos posteriors a la restauració del buit miner generat per l'activitat extractiva.  
d) Regulació dels impactes positius, o negatius que de l'activitat extractiva es deriven, senyalització i seguretat viària, minimització d'impactes i recuperació de l'entorn degradat.  
  
Encara que en l'article 11 de la normativa del pla especial s'indica literalment: «el Pla Especial inclou en la seua documentació la valoració de tots els impactes ambientals, patrimonials, d'accessibilitat i de restauració, generats per l'ús extractiu pel que estos impactes podran ser aplicats als projectes d'extracció a desenvolupar posteriorment», no s'ha aportat cap document ambiental corresponent al pla especial.  
  
La Concessió Minera núm. 2945, de la Secció C, coincident amb l'àmbit del pla especial i també amb l'àmbit de la requalificació proposada, comprén 5 quadrícules mineres, la qual cosa suposa una extensió de 150 ha (considerant que als efectes legals l'extensió de la quadrícula minera són 30 ha). La Secció C inclou en el seu perímetre la Secció A núm. 542, denominada igualment «Maestrat».  
  
Consultes a les administracions afectades  
Des d'esta direcció general s'ha fet consulta especifica a l'Ajuntament de Cervera del Maestre, el 14 i 21 d'abril de 2015, sense que fins a la data s'haja rebut resposta.  
  
Valoració dels efectes significatius del pla especial segons els criteris de l'annex II de la Llei 9/2006, de 9 de desembre.  
El pla general d'ordenació urbà aprovat l'any 2009 va ser sotmés a avaluació ambiental (311/2004-AIA). En la tramitació del dit procediment, l'òrgan ambiental va sol·licitar diverses modificacions a l'Ajuntament de Cervera del Maestre per a la completa incorporació dels aspectes ambientals al pla. Entre altres, i a fi de protegir adequadament els llits, es va requerir l'ampliació de l'àmbit del sòl no urbanitzable d'especial protecció a la totalitat de la xarxa de barrancs municipal i a tots aquells vessants d'esta que posseïren arbrat de caràcter natural amb la intenció de salvaguardar la conca de recepció i al mateix temps preservar esta dels efectes erosius produïts per l'eliminació de la coberta vegetal. El document del pla general sobre el qual es va formular la declaració d'impacte ambiental va ajustar el sòl no urbanitzable d'especial protecció als dits criteris i la parcel·la 65 del polígon 5 va quedar qualificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
  
El pla especial proposa la modificació de l'actual qualificació (sòl no urbanitzable de protecció forestal) a sòl no urbanitzable d'ús miner, en l'àmbit de la Concessió Minera de la Secció C núm. 2945 denominada Maestrat, amb l'objecte de permetre el dit ús i tramitar en el seu àmbit projectes d'explotació d'àrids, activitat subjecta al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
En l'àmbit del pla especial es poden diferenciar tres àrees:  
- La primera es correspon amb la superfície inclosa inicialment en el projecte d'explotació de la Secció A Maestrat 542, que comprén una superfície de 14,33 ha que disposa d'un pronunciament favorable amb condicions, formulat amb anterioritat a l'aprovació del pla general vigent d'avaluació ambiental.  
L'activitat extractiva es va considerar viable inicialment l'any 2002 per a l'extracció de calcària ornamental i posteriorment (any 2006) per a, l'extracció d'àrids i es va supeditar, no obstant això, a una sèrie de condicions entre les quals destaca la necessitat de disposar d'un pla de restauració integral, d'acord amb el que establix el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'Ordenació Ambiental d'Explotacions Mineres en Espais Forestals de la Comunitat Valenciana.  
  
- L'àrea inclosa en l'àmbit de la Secció C que es veu afectada pel projecte d'explotació presentat que comprén l'àrea d'interfluvi dels barrancs de Fabià i barranc dels Rejolots fins a la seua confluència per a formar el barranc de la Rent o d'Eiximeno per a l'ampliació de l'activitat extractiva fins a la capçalera dels dits barrancs.  
- La resta de l'àrea inclosa en l'àmbit de la concessió minera, que no s'inclou en el pla d'explotació i per tant no és objecte de modificació de l'ús.  
Es requerix per tant una anàlisi i valoració mediambiental detallada dels terrenys afectats per l'activitat extractiva a fi de determinar la viabilitat ambiental de la modificació proposada, és a dir, la compatibilitat de l'ús miner.  
L'única documentació relativa del pla especial, promogut pel Servei Territorial d'Energia de Castelló, ha sigut el document urbanístic compost per les normes urbanístiques i ordenances sobre activitats extractives. Tenint en compte que el pla especial es tramita a l'empara del citat Decret 82/2005, la determinació de la compatibilitat de l'ús miner queda supeditada al resultat de l'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació concret dins l'àmbit de la concessió minera (42,958 ha).  
  
Es procedix a continuació a l'avaluació ambiental del projecte.  
  
Descripció del projecte  
D'acord amb el que indica l'estudi d'impacte ambiental del projecte aportat, les actuacions comprenen una superfície de 42,9158 ha (que inclou l'àmbit ja autoritzat) sobre la parcel·la 65 del polígon 5 del terme de Cervera del Maestre entre el barranc de Fabià i el barranc dels Rejolots.  
Es justifica l'elecció del dit emplaçament per l'existència demostrada d'un jaciment de roca calcària susceptible de ser aprofitat racionalment per tècniques mineres, amb reserves suficients per a garantir un rendiment econòmic positiu.  
Tenint en compte les condicions geològiques del jaciment i analitzat l'impacte ambiental generat per la seua possible explotació per a aconseguir trobar una alternativa de menor incidència mediambiental l'ampliació de l'explotació minera s'ha de restringir a un perímetre de 42, 9158 ha.  
El projecte d'extracció ha considerat un coeficient d'aprofitament del 97,6 %. La producció anual per a les necessitats del mercat del titular s'establixen entorn dels 250.000 m³/any d'àrids per al proveïment de la planta mòbil de trituració i classificació d'àrids i posterior distribució en l'entorn provincial i autonòmic.  
Aplicant el % d'aprofitament el volum anual a extraure ascendix a 256.148 m³/any el que suposa una vida útil de 50 anys que s'allarga fins a 53 anys per a finalitzar la restauració. L'explotació d'àrids es realitzarà pels mètodes tradicionals a cel obert per feixe i talús forçat descendent. El material, al no ser escarificable, s'arrancarà utilitzant perforació i voladura amb explosius industrials i pel seu menor impacte acústic i vibratori detonadors no elèctrics. El material, una vegada arrancat, és carregat en camió dúmper per mitjà de pala retroexcavadora. L'àrid tractat s'expén en camions amb remolc tipus banyera de 20 m³ de capacitat, fins a les instal·lacions que el titular posseïx a Benicarló o són directament subministrats als clients.  
  
La cota superior d'explotació se situa en els 375 msnm i la inferior en els 250 metres. La inexistència de camins per a aconseguir i desenvolupar les labors d'inici d'explotació, de l'ampliació situada al nord-oest dels terrenys, requerix l'obertura d'una pista des de la plaça de la pedrera actual fins a la cota superior, que s'ha dissenyat amb dos carrils per a permetre l'encreuament de vehicles amb una amplària de plataforma de 10,85 metres a la qual cal sumar la superfície de les cunetes de drenatge fins a un total de 12 metres d'amplària. El traçat de la pista es projecta pel vessant que dóna al barranc dels Rejolots.  
Com a document independent de l'estudi d'impacte ambiental s'aporta el pla de restauració integral, que amb poques paraules fa les propostes següents:  
Els talussos finals d'explotació són remodelats per voladura i conformen la morfologia següent:  
Alçària de banc: 7,5 m  
Angle de banc 45 o  
Angle general de la restauració: 31,27 o  
Ample de bermes: 4,85 m  
Sobre els talussos de restauració s'afegirà una capa de material estèril de 50 cm i sobre esta una capa de terra vegetal reservada d'11 cm en les bermes, plataforma i talús intermedi, de 5 cm en els talussos de terraplé i 22 cm sobre les banquetes construïdes sobre estos. Per a la revegetació de l'àrea afectada es projecten plantacions d'espècies arbòries i arbustives a raó de 1.500 peus/ha en bermes, plataformes i talús entre plataformes i de 1250 peus/ha en talús amb banquetes i hidrosembra amb una densitat de 30 gr/m² talussos descapçats i en la resta sembra a barreig amb una densitat de 60 kg/ha.  
S'han previst un total de 6 fases de restauració. Les cinc primeres comprenen períodes de deu anys les cinc primeres i es realitzen paral·lelament a les labors explotació, i l'última, amb una duració de 3 anys es realitza una vegada concloses les labors d'explotació.  
Es preveu a més una sèrie d'actuacions especifiques per a la fauna: buits per a nidació d'aus produïts per voladures (44), construcció de clapers per a conills, basses d'aigua i volador de perdius.  
  
Tramitació administrativa  
El 5 de juny de 2013 s'incoa expedient d'avaluació d'impacte ambiental del projecte d'explotació de concessió directa d'explotació Maestrat núm. 2945, per reclassificació de l'explotació de la Secció A Maestrat núm. 542, amb la remissió de la següent documentació pel Servei Territorial d'Energia de Castelló.  
Documentació administrativa  
- Informe del tècnic de mines.  
- Informe forestal sobre el pla de restauració integral (d'ara en avant PRI) de 12 de febrer de 2012.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Certificat d'informació pública del projecte, estudi d'impacte ambiental i pla de reforma interior en què s'indica que no s'han presentat al·legacions en el termini establit en l'anunci publicat en el DOCV núm. 6672, de 16 de desembre de 2011.  
  
Documentació tècnica  
- Projecte d'explotació i annex.  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
El 16 de juliol de 2013 s'efectua consulta al Servei de Vida Silvestre, de la Direcció General del Medi Natural, i en la mateixa data es rep còpia de l'informe forestal favorable sobre el pla de reforma interior de data 5 d'abril de 2013.  
El 18 de juliol de 2013 se sol·licita a l'òrgan substantiu l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
El 2 de setembre de 2013 el Servei de Vida Silvestre remet informe amb relació a les afectacions a espècies catalogades i hàbitats d'interés comunitari.  
El 19 de setembre la Direcció General de Medi Natural trasllada la documentació rebuda del Servei Territorial d'Energia de Castelló composta per la còpia de la proposta de perímetre de protecció presentada el 24 de juliol de 2013 presentada pel promotor davant de la Unitat Tècnica de Patrimoni, de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports, com a justificant de la sol·licitud d'informe de Patrimoni Cultural.  
  
El 30 de setembre la Direcció General de Medi Natural trasllada la documentació remesa pel Servei Territorial d'Energia de Castelló, l'informe de la Direcció General de Cultura, de 3 de setembre de 2013.  
  
El 19 de novembre de 2013 s'efectua consulta a la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques sobre l'estudi d'integració paisatgística de la pedrera Maestrat, i es reben informes el 19 de febrer de 2014 i el 2 d'abril de 2014.  
  
El 23 d'abril de 2015 es va rebre del promotor una còpia, en CD del pla de restauració integral corresponent a la pedrera d'àrids de la Secció A Maestrat núm. 542 (exp. 315/06-AIA), a l'elaboració del qual va ser condicionada la declaració d'impacte ambiental favorable i que havia d'haver sigut remés després de l'aprovació.  
  
Consultes a les administracions  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
Emet informe favorable al projecte, i indica les condicions i autoritzacions que han d'obtindre's respecte dels abocaments d'aigües residuals i pluvials, de l'ocupació de la zona de policia i l'obligació que el volum d'aigua necessari per a l'exercici de l'activitat (proveïda per mitjà de camions cisterna) estiga emparada per un dret d'ús.  
  
  
Informe del Servei de Gestió Forestal  
El pla de restauració integral va ser informat favorablement en l'informe de 25 d'abril de 2013, encara que anteriorment havia sigut informat desfavorablement dos vegades.  
  
Informe del Servei de Vida Silvestre, el 2 de setembre de 2013, s'emet el següent informe sobre afectacions a espècies catalogades i hàbitats d'interés comunitari.  
1. Breu descripció del projecte: l'explotació minera Maestrat núm. 542 pretén ampliar des de les 14,33 ha, autoritzades en 2009, fins a 42,9 ha en la parcel·la 65 del polígon 5 del terme municipal de Cervera del Maestre per a l'explotació a cel obert d'una explotació de roca calcària amb utilització d'explosius i mitjans mecànics. Per a això es preveu una vida útil de 50 anys.  
Esta activitat suposarà l'eliminació de la vegetació i del sòl. Els materials retirats es reutilitzaran posteriorment en labors de restauració de les diferents fases d'explotació.  
2. Espècies catalogades. Consultat el banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana quant a espècies prioritàries que puguen veure's afectades per este projecte no hi ha dades de cap espècie prioritària en l'àrea d'actuació i el seu entorn que pogueren veure's afectades de manera significativa.  
3. Hàbitats d'interés comunitari. No hi ha en la zona cap dels hàbitats protegits per l'article 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
  
4. Altres hàbitats d'interés comunitari. La zona està dominada per una formació de coscollars que ocupen pràcticament tota la parcel·la (5330 matolls termomediterranis preestèpics), amb xicotetes àrees de carrascars en l'orientació nord, (9340 alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia). Es tracta d'hàbitats ben representats en la Xarxa Natura 2000, no obstant això, haurien de conservar-se els bosquets de Quercus rotundifolia que estan en el límit de la parcel·la.  
  
Informe de l'Ajuntament de Cervera del Maestre, el 8 d'agost de 2013, la Direcció Territorial d'Energia remet a la Direcció General del Medi Natural l'informe de l'Ajuntament remés al promotor el 12 de novembre de 2010.  
«Per mitjà de la present se li notifica la resolució d'Alcaldia de 25 de maig de 2010, que, literalment, diu així:  
«Vista la denúncia formulada per Antonio Adell Viñes en nom i representació de la mercantil Monte Perdiguera, SL, en la qual dóna compte que per part de la mercantil Áridos Cribados Domingo, SA, s'està duent a terme la realització d'activitats extractives d'àrids en la parcel·la 65 del polígon 5 d'este terme municipal sense la preceptiva llicència ambiental.  
Vist l'informe emés pel tècnic municipal de data 5 de maig de l'actual, en el qual s'indica la realització per part de la citada mercantil de l'extracció i tractament d'àrids per al seu posterior transport per mitjà de camions a la planta de Benicarló.  
Vist que els dits actes pogueren fer necessari que s'inicie procediment per a reposar la legalitat amb referència a les activitats extractives d'àrids en el polígon 5, parcel·la 65 d'este terme municipal que s'estan realitzant sense la preceptiva llicència.  
Vista la sol·licitud formulada per la mercantil Áridos Cribados Domingo, SA, de data 29 d'octubre de 2009, en el qual insta llicència ambiental per a la realització de l'activitat d'extracció de calcàries per a àrids en l'immoble situat al polígon 5 parcel·la 65, sense que fins a la data haja obtingut la dita llicència.  
Vista la sol·licitud formulada per la mercantil Áridos Cribados Domingo, SA, de declaració d'interés comunitari davant de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Vista la constatació del dit organisme, dient que no pot tramitar-se la dita sol·licitud ja que les parcel·les on pretén dur-se a terme la dita activitat està en sòl no urbanitzable de protecció forestal, llevat que es procedisca dur a terme la modificació o revisió de l'actual Pla General d'Ordenació Urbana o, si és el cas, l'elaboració i l'aprovació d'un pla especial.  
Tenint en compte que la modificació o revisió del PGOU, o si és el cas, l'elaboració o l'aprovació d'un pla especial comportarà un cert temps de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics municipals de data 5 de maig de 2010, per les facultats que em són conferides en virtut de l'article 221.1 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, per la present  
Resolc:  
Primer. Ordenar la suspensió immediata de les dites actuacions que s'estan realitzant sense disposar de la preceptiva llicència ambiental en el polígon 5 parcel·la 65 d'este terme municipal.  
Segon. Notificar als interessats perquè puguen examinar l'expedient i presentar les al·legacions que tinguen per convenient atorgant un termini de quinze dies en virtut del que disposa l'article 84 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú [...]»».  
  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural, de 3 de setembre de 2013  
«S'aporta en este centre directiu la memòria d'impacte patrimonial relativa a l'ampliació de la pedrera Maestrat núm. 542 elaborada d'acord amb el que establix el Decret 208/2010, de 10 de desembre, pel qual s'establix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes els estudis d'impacte ambiental a què es referix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat del Patrimoni Cultural Valencià.  
Emesos els informes tècnics d'acord amb el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, i en l'exercici de les atribucions d'esta direcció general tenen encomanades per la present se substància favorablement l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
  
1. Respecte del patrimoni de naturalesa arquitectònica no hi ha afectació.  
2. Respecte del patrimoni de naturalesa arqueològica serà necessari que l'explotació s'inicie a partir del perímetre de protecció que en cap cas podrà ser inferior a 100 metres. També serà necessari el seguiment a temps parcial de l'explotació per la probable aparició de cavitats amb depòsits bretxificats.  
3. Respecte del patrimoni de naturalesa paleontològica no hi ha afectació.  
4. Respecte del patrimoni de naturalesa etnològica no hi ha afectació.  
Així mateix es recorda que:  
- Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que totes aquelles remocions de terres que puguen afectar possibles àrees amb restes arqueològiques o paleontològics han de tindre la deguda autorització d'esta direcció general.  
- El present informe es contrau a la memòria d'impacte patrimonial presentada amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores es produïren variacions respecte a la proposta ara informada haurà de sotmetre's esta de nou a l'informe.  
- Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives i correctores estrictament patrimonials establides en el present informe haurà de remetre's a esta direcció general còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com esta es pronuncie».  
  
Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Amb data de 10 de febrer de 2014 s'emet un informe favorable condicionat a:  
«[...] 1. Que es justifique la compatibilitat expressament reconeguda en el Pla General de l'ús extractiu o equivalent, que es presente o bé s'aporte el pla especial a què es referix la disposició addicional tercera del Decret 83/2005, de 22 d'abril, del Consell, sobre ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
2. Que s'aporte el resultat del pla de participació pública i es justifique la seua consideració en la valoració de les unitats de paisatge i recursos paisatgístics d'acord amb el que disposa l'article 37 RPCV.  
3. Que es justifique la integració paisatgística i visual de l'accés a l'explotació projectat de nova planta una vegada abandonada la pista asfaltada a la qual es fa referència. A este efecte hauran d'aportar-se detalls suficients d'este i mesures/programa d'integració/implementació que s'haguera previst.»  
Informe de 2 d'abril de 2014:  
«[...] Amb registres d'entrada dels dies 24 i 28 de febrer de 2014 es rep la nova documentació remesa pel promotor amb el contingut següent:  
1. Normes urbanístiques i plans d'ordenació del denominat Pla Especial de l'Actuació Minera Maestrat, datat al desembre de 2013, és a dir, posterior a l'estudi d'integració paisatgística que ha sigut objecte d'informe, datat a l'octubre de 2009. No consten la resta de documents del pla especial, memòries descriptiva i justificativa i estudis complementaris a què fa referència l'article 9 de les dites normes. No hi consta així mateix raó sobre l'estat de tramitació.  
En conclusió no ha quedat acreditada la compatibilitat de l'ús que es pretén implantar.  
2. Còpia d'un escrit dirigit a l'Ajuntament de Cervera del Maestre amb data 23 de febrer de 2010 en el qual es dóna compte d'haver-se iniciat un pla de participació pública amb relació al projecte i es manifesta que hauran d'arreplegar-se opinions per mitjà d'enquesta i informar-se d'estos segons la documentació que consta en l'Ajuntament.  
  
Escrit del promotor per mitjà del qual s'informa que en el període en què va estar a disposició del públic interessat i població en general el pla de participació pública no hi van haver al·legacions ni suggeriments.  
  
3. Informe en què s'assenyala que l'accés a l'explotació minera que es projecta està comprés en l'àmbit de l'estudi d'integració paisatgística i ha sigut objecte d'anàlisi i justificació.»  
A la vista de tot això es dóna per complit allò que s'ha requerit en els apartats 2 i 3 de l'informe de 10 de febrer de 2014, si bé no s'ha acreditat la compatibilitat de l'ús miner i s'ha de condicionar novament l'informe favorable a l'acreditació de la dita compatibilitat.  
  
Consideracions ambientals  
L'objecte de l'avaluació ambiental és determinar, en primer terme l'existència o no en els terrenys en què es projecta l'explotació Maestrat (42,9158 ha) dels valors ambientals que van motivar la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal del pla general vigent i decidir, en conseqüència, sobre la viabilitat ambiental d'introducció de l'ús miner.  
En funció del resultat de l'avaluació procedirà, en segon terme, valorar els efectes així com les mesures protectores i correctores de la fase de funcionament i abandó de l'activitat extractiva.  
Encara que la qualificació actual dels terrenys és la mateixa per a la totalitat de l'àmbit del pla especial, l'estat preoperacional i els antecedents dels terrenys són heterogenis pel que es requerix realitzar una anàlisi diferenciada en relació amb l'àrea d'explotació.  
L'àmbit de la Concessió Minera núm. 2945 inclou:  
- El perímetre de la concessió d'explotació de la Secció A què comprén una superfície de 143362 m².. El projecte d'activitat extractiva corresponent a la dita concessió va ser avaluat des del punt de vista ambiental, inicialment com a pedrera de roca ornamental (exp. 451/00-AIA) i es formula declaració d'impacte ambiental i resolució complementària a esta els dies 20 de febrer i 6 de juny de 2002 respectivament. Posteriorment es va tramitar, sobre la mateixa superfície, un nou procediment d'avaluació d'impacte ambiental que va valorar la reconversió de l'aprofitament de pedrera ornamental a calcària per a àrids per a un període de 6 anys, i es va formular la declaració d'impacte ambiental favorable el 26 de novembre de 2006 (exp. 315/06-AIA).  
  
- La resta de l'àmbit del pla especial coincidix amb el perímetre de la concessió minera de la Secció C (150 ha corresponents a 5 quadrícules mineres), dins de la qual s'ha sol·licitat la concessió directa d'explotació per a una superfície de 42,9158 ha (que inclou les 14,33 ha de la Secció A, núm. 542 Maestrat autoritzada i 28,5858 ha per a la seua ampliació). El projecte d'explotació disposa de la documentació ambiental exigida per la legislació en matèria d'avaluació d'impacte ambiental, havent sigut sotmés en el procediment d'autorització substantiu als tràmits requerits per a la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, i queda en suspens el procediment d'avaluació ambiental a l'advertir que el sòl afectat està qualificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
Respecte a l'àrea corresponent a l'explotació de la Secció A Maestrat 542, es fan les consideracions següents.  
1. L'anàlisi de les ortofotos històriques mostra que l'explotació s'ha desenvolupat des de les cotes inferiors a les superiors el que constituïx un incompliment reiterat de les declaracions d'impacte ambiental formulades, que establien que l'explotació havia de dur-se a terme des de les cotes superiors a les inferiors de manera que pogueren realitzar-se labors de restauració simultàniament a l'explotació.  
2. En la visita de camp s'ha observat que l'activitat extractiva està actualment paralitzada, amb l'accés rodat tallat per grans blocs de pedra. En el perímetre d'explotació s'aprecien talls verticals, enderrocs, materials d'excavació escampats pels vessants que donen als barrancs, morfologia erosiva que remunta en el camí d'accés i no s'aprecia cap superfície en què s'hagen dut a terme labors de restauració, i conforma l'incompliment de la declaració d'impacte ambiental i del pla de restauració integral.  
  
3. En tot cas, sense perjuí que s'obtinguen o no les pertinents autoritzacions del projecte d'explotació inicialment avaluat, es requerix l'aplicació immediata de mesures encaminades a corregir l'estat de degradació i d'inestabilitat de l'àrea afectada per l'explotació.  
  
Amb relació a l'ampliació projectada:  
La superfície d'explotació se situa en els contraforts de la serra de la Vall Ampla en el marge esquerre de la rambla Cervera el punt més elevat de la qual és el pic Perdiguera (514 msnm). Tal com es descriu en les declaracions d'impacte ambiental formulades anteriorment, l'àrea es caracteritza per la presència majoritària d'àrees elevades amb formes arredonides i altres més abruptes generades per l'encaixament dels barrancs en els materials calcaris. En general el paisatge de la zona està dominat per una màquia litoral típica del pis termomediterrani amb predomini del coscoll i la presència de grups de carrasques. En l'estudi d'impacte ambiental aportat per a la caracterització de la vegetació s'han realitzat tres inventaris de vegetació (de 100 m²) entre les cotes 340 a 370 en exposicions de solana, i es conclou que està absent l'estrat arbori però no l'arbustiu que recobrix entorn d'un 80-90 % de la superfície amb una alçària d'1-2,2 metres format per Quercus coccifera. Rosmarinus ofiicinalis amb presència en algunes localitats de Pistacia lentiscus, Darycnium pentphylum, Cistus sp, Olea europea i Chamaerops humilis.  
A fi de contrastar l'estat actual de l'àrea que serà afectada pel projecte d'explotació, a l'agost de 2015 es va realitzar una visita al terreny, de la qual es poden extraure les observacions següents:  
L'àrea d'explotació delimitada en el projecte comprén l'àrea d'interfluvi del barranc de Fabià i el barranc dels Rejolots des de la capçalera (cota aproximada 376 msnm) fins a la seua confluència (cota 230 msnm) formant el barranc de la Rent o d'Eiximeno, tributari de la Rambla Cervera per l'esquerra. El relleu relativament arredonit i suau de l'àrea de confluència dels barrancs (on s'han exercit activitats extractives de l'explotació de la Secció A) queda restringit a una estreta franja central cap a les capçaleres d'ambdós barrancs, i dona pas a un relleu molt més complex i abrupte (forts vessants, murs verticals amb penyalars en la base), on els bosquets de la vegetació climàcica (carrascars amb llentiscle, margalló, ullastre...) adquirixen una major presència respecte a la vegetació de matoll. Cal destacar a més el seu bon estat de conservació, l'elevat port d'alguns dels exemplars arboris, i l'abundància de peus de carrasca amb port arbustiu que apunten a una dinàmica progressiva cap a la vegetació potencial.  
  
Sobre el terreny s'observa que els bosquets de carrasca i els exemplars de margalló adquirixen un major desenvolupament precisament en les zones dels vessants més escarpats, i es retenen els penyalars formats a peus dels murs verticals sense que s'aprecie el mínim signe de morfologia erosiva. Per això i encara que no estan distribuïdes uniformement en l'àrea, la presència de les dites formacions és ressenyable (contràriament a allò que s'ha indicat en l'estudi d'impacte ambiental), no sols pel seu valor intrínsec sinó pel seu elevat valor funcional: la seua ubicació i extensió són claus tant en la protecció del sòl contra els fenòmens d'inestabilitat de vessants i els processos d'erosió hídrica, com en el control de l'escolament el que indirectament afavorix la infiltració de l'aigua de pluja als aqüífers i contribuïx a la disminució del risc d'inundació en el curs baix de la rambla Cervera.  
  
D'altra banda la complexitat topogràfica i l'absència de sòl dels vessants que donen als barrancs del vessant est de la serra de la Vall Ampla han sigut poc propicis per a l'aprofitament humà (tal com es descriu en l'apartat del medi cultural d'estudi d'impacte ambiental), i presenten un elevat grau de naturalitat i constituïxen un conjunt d'alt valor paisatgístic que s'ha vist incrementat pel descobriment d'elements patrimonials d'interés al nord de l'àrea d'explotació prevista.  
  
Tal com s'indica en l'informe tècnic de la Unitat d'Inspecció de Patrimoni Cultural Valencià de la Direcció Territorial de Castelló, de 26 de juny de 2013, en la prospecció arqueològica s'han documentat dos roques calcàries en què són visibles sengles petròglifs de cronologia probablement neolítica o eneolítica (jaciments denominats les Bassoles-Perdiguera I i les Bassoles-Perdiguera II), i s'ha de situar el front de la pedrera a un mínim de 200 metres de les manifestacions rupestres per a salvaguadar-les. Així mateix s'advertix que apreciant en superfície un lapiaz evolucionat, és factible que apareguen durant l'explotació coves o bretxes en què puguen haver-hi restes arqueològiques i requerisquen, per tant, un seguiment arqueològic a temps parcial de l'explotació.  
  
Posteriorment, el 24 de juliol de 2013, l'empresa promotora presenta a la dita unitat la documentació en què es compromet a modificar el límit septentrional de l'explotació per a protegir els petròglifs, i proposa per a això un perímetre coincident amb un pronunciat ressalt rocós que amb caràcter general es distancia entorn de 130 m, encara que puntualment és inferior a 100 metres. La Unitat de Patrimoni Cultural considera acceptable el dit perímetre ja que el canvi de pendent del ressalt dificultaria la visió de la pedrera des dels petròglifs, encara que establix que la distància d'estos al límit nord de l'explotació mai ha de ser inferior a 100 metres.  
En conseqüència, l'àrea d'ampliació projectada alberga no sols els valors naturals que van motivar la seua inclusió en el sòl no urbanitzable d'especial protecció sinó també valors culturals i paisatgístics.  
Les activitats extractives d'ampliació projectades suposaran una alteració permanent i irreversible de l'estat actual dels terrenys ja que comporten, en tot cas, l'eliminació del sòl i la vegetació actuals així com dels elements que caracteritzen el paisatge, per la qual cosa es consideren incompatibles amb els valors del medi identificats. L'impacte derivat de l'ampliació es considera crític i, per tant, no acceptable des del punt de vista ambiental. Indicis de la magnitud de l'alteració es poden apreciar en el tram de la pista d'accés que va haver d'obrir-se abans de la paralització de l'explotació de la Secció A amb vista a iniciar l'ampliació. Es requerix per tant la seua restauració immediata.  
  
No és procedent per tant entrar a valorar les mesures correctores de la fase de funcionament ni les mesures correctores del pla de restauració ni l'estudi d'integració paisatgística.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu el grup 3, apartat c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
  
2. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes i en el Decret 162/1990, de 5 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribuïx a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Basant-se en el que s'hi ha exposat s'acorda:  
  
Primer  
Amb relació al projecte es formula la declaració d'impacte ambiental següent:  
1. Ratificar la declaració d'impacte ambiental formulada mitjançant la Resolució, de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient, de 20 de novembre de 2006, així com el pla de restauració integral aprovat amb posterioritat (2009) per a l'àmbit (14,33 ha) de l'explotació de la Secció A Maestrat núm. 542.  
Cas que no s'obtingueren les autoritzacions sectorials per a l'exercici de l'activitat d'acord amb el projecte avaluat ambientalment o estes requerisquen la seua modificació, es presentarà la documentació tècnica degudament modificada a fi de procedir a formular, amb l'autorització prèvia, la modificació de la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
2. Considerar no acceptable, des del punt de vista ambiental el projecte d'ampliació de l'explotació directa de calcària per a àrids de la Secció C núm. 2945, en una superfície de 28,888 ha de la parcel·la 65 del polígon 5 del terme de Cervera del Maestre, d'acord amb els criteris i la valoració descrits en l'apartat de consideracions ambientals.  
  
S'haurà de procedir a la immediata restauració de l'àrea alterada per l'obertura del tram de pista d'accés per a l'ampliació.  
  
Amb relació al pla especial:  
1. Considerar que la modificació del pla general que proposa el pla especial en l'àmbit coincident amb la superfície autoritzada de la Secció A (14,33 ha) núm. 542, no tindrà efectes significatius sempre que la fase de desenvolupament i abandó de l'activitat s'ajuste a la declaració d'impacte ambiental formulada mitjançant la Resolució, de la secretària de Territori i Medi Ambient, de 29 de novembre de 2006, i al pla de restauració integral aprovat posteriorment (el 14.04.2009), i haurà d'incloure les dites condicions, expressament, en la documentació amb eficàcia normativa del pla especial.  
2. Que la modificació del pla general que proposa el pla especial en l'àmbit de l'ampliació projectada (en les 28,888 ha restants), no resulta viable ambientalment. L'avaluació d'impacte ambiental del projecte ha evidenciat que l'àrea afectada no sols conté els valors ambientals que van motivar la seua inclusió en la qualificació d'especial protecció sinó a més valors culturals i paisatgístics.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el present acord que inclou la declaració d'impacte ambiental del projecte, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
Quart  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada llei és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a adoptar acords sobre la necessitat de sotmetre un pla o programa a avaluació ambiental estratègica en els termes que preveuen els articles 3.3 i 4 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, de conformitat amb allò que disposa l'article 3 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
  
A la vista de tot el que s'hi ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda no sotmetre a avaluació ambiental estratègica la modificació de la qualificació del sòl no urbanitzable en l'àmbit de la Concessió Minera núm. 2945, del Pla General de Cervera del Maestre, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, sempre que la fase de desenvolupament i abandó de l'activitat s'ajuste a la declaració d'impacte ambiental formulada mitjançant la Resolució, de la secretària de Territori i Medi Ambient, de 29 de novembre de 2006, i al pla de restauració integral aprovat posteriorment (el 14.04.2009).  
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que li notifique per al seu coneixement i efectes oportuns.  
El que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'esta, segons ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 17 de desembre de 2015.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 9 de febrer de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7725, del 22-02-2016 (2016/1092)

RESOLUCIÓN de 9 de febrero de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 68/13-AIA Cervera del Maestre.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7725

Fecha DOGV
:   22-02-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/1092

CVE


Fecha del documento
:   09-02-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de febrero de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 68/13-AIA Cervera del Maestre. [2016/1092]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 68/13-AIA Cervera del Maestre.  
  
«Evaluación previa de efectos significativos en el medio ambiente de determinados planes y programas y consiguiente evaluación de impacto ambiental del proyecto de explotación  
  
Expediente: 131/14-EAE.  
Promotor: Servicio Territorial de Energía de Castellón.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.  
Ámbito: Concesión minera núm. 2945 de la sección C Maestrat.  
Objeto: Modificación de la calificación del Suelo no urbanizable en el ámbito de la concesión minera núm. 2945 del Plan General de Cervera del Maestre (aprobado el 28.01.2009).  
Expediente: 68/13-AIA.  
Promotor: Áridos Cribados Domingo, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Castellón.  
Ámbito: Parcela 65 del polígono 5 del término municipal de Cervera del Maestre.  
Objeto: Proyecto de explotación directa de la concesión minera de la sección C núm. 2945.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 17 de diciembre de 2015, adoptó el siguiente:  
  
Acuerdo:  
Vista la propuesta de acuerdo de evaluación previa de efectos significativos en el medio ambiente de la modificación de la calificación del suelo no urbanizable en el ámbito de la concesión minera núm. 2945 del plan general de Cervera del Maestre y de declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación directa de la concesión minera de la sección C núm. 2945, en los siguientes términos:  
  
Fundamentos por los que el plan especial debe someterse a evaluación ambiental estratégica  
De conformidad con lo establecido en la disposición adicional sexta y en el artículo 3.1. de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente y a la vista de la fecha de inicio del procedimiento objeto de la presente resolución, le resulta de aplicación la citada ley.  
El plan especial tiene como objeto la modificación del planeamiento vigente (plan general aprobado en 2009) consistente en la recalificación del suelo no urbanizable de protección forestal a suelo no urbanizable de uso minero para el ámbito de la concesión minera núm. 2945 de la sección C denominada Maestrat, por lo que la misma responde, en principio, a la definición de modificación menor y por tanto requiere la determinación previa de la existencia de efectos significativos de acuerdo con lo establecido en los artículos 3.3 y 4 de la Ley 9/2006, de 28 abril. de 28 de abril sobre evaluación de los efectos de determinados planes o programas en el medio ambiente.  
El artículo 4 citado establece para los supuestos previstos en el artículo 3.3 la obligación de realizar una valoración ambiental previa de acuerdo a los criterios establecidos en el anexo II de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente. Considerando que hasta la fecha no existe legislación estatal y/o autonómica que haya delimitado la existencia de efectos significativos de tipos de planes o programas de los supuestos establecidos en el artículo 3.3, procede efectuar la evaluación ambiental del citado plan especial de forma individualizada.  
La tramitación del plan especial se promueve por el Servicio Territorial de Energía de Castellón al amparo del Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunidad Valenciana con el fin de permitir y ordene el uso minero y aprovechamiento de los terrenos afectados por la cantera proyectada.  
El citado decreto dispone que el ámbito mínimo del plan especial será la concesión minera, que se acompañará necesariamente del correspondiente proyecto de explotación y que requerirá la previa declaración de impacto ambiental (implícitamente, de acuerdo con el procedimiento establecido en dicha norma, requiere la presentación de un plan de restauración integral y un estudio de impacto ambiental correspondiente al proyecto de explotación).  
Así el Decreto establece un procedimiento de evaluación ambiental conjunto de la modificación del planeamiento vigente y del proyecto de explotación, de forma que la declaración de impacto ambiental constituye el pronunciamiento en primer término sobre la inexistencia, en el área de explotación delimitada dentro de la concesión, de valores que puedan verse afectados por la actividad extractiva y por tanto la viabilidad de la introducción del uso minero, de las normas y criterios para su desarrollo (objeto de la modificación del plan especial y del proyecto) y, en segundo término, de las medidas protectoras y correctoras a adoptar en la ejecución, desarrollo y abandono de la actividad extractiva (objeto exclusivamente del proyecto).  
Hay que tener en cuenta, no obstante, que en la fecha de aprobación del Decreto (2005) la valoración ambiental tanto de los planes y los programas como de los proyectos, en la Comunidad Valenciana, se realizaba por el procedimiento autonómico de evaluación de impacto ambiental regulado en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental y por su Reglamento (Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana).  
La tramitación conjunta de la evaluación ambiental del plan especial y del proyecto de explotación (siempre y cuando el planeamiento vigente no haya considerado la existencia de los recursos mineros y haya determinado las áreas en las que el mismo es compatible) prevista en la disposición adicional tercera del Decreto 82/2005, se sigue considerando factible, aunque requiere la adaptación a los procedimientos que actualmente establece la legislación sectorial vigente en materia de evaluación ambiental: los planes y programas están sujetos a una evaluación ambiental estratégica y los proyectos están sujetos al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
  
Documentación aportada  
El Servicio Territorial de Energía de Castellón remitió, el día 23 de enero de 2014 en formato papel y el 20 de junio de 2014, en formato CD, de conformidad con lo establecido en el artículo 83 de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, el documento de plan especial de la actuación minera Maestrat situada en el término municipal de Cervera del Maestre (Castellón), cuyo titular es la empresa Áridos Cribados Domingo, SA.  
La tramitación del plan especial se promueve, al advertir en el tramite de evaluación de impacto ambiental del proyecto de explotación directa de la concesión de la sección C núm. 2945, la incompatibilidad urbanística de la autorización del proyecto ya que la totalidad del ámbito de la concesión se califica en el planeamiento vigente como suelo no urbanizable de protección forestal.  
  
Objetivos, alcance y contenido de la planificación  
El documento de plan especial remitido tiene el siguiente contenido:  
- Nomas urbanísticas.  
Título I. Disposiciones generales.  
Titulo II. Normas de régimen jurídico.  
Título III. Régimen urbanístico del suelo.  
Título IV. Zonificación.  
Anexo I Planos de ordenación y propuesta compuesta por los siguientes planos.  
Plano 01. Situación geográfica, escala 1:50.000.  
Plano 02. Ámbito del plan especial a escala 1:10.000 en el que delimita el ámbito del plan especial correspondiente a las coordenadas geográficas (referidas al huso 30 ED50).  
Plano 03. Planeamiento vigente a escala 1:10.000 sobre el que se grafía el ámbito del plan especial.  
Plano 04 Ordenación propuesta a escala 1:10000.  
- Ordenanza general sobre actividades extractivas e industriales asociadas en el ámbito del plan especial de la actuación minera Maestrat.  
El objeto del plan especial es modificar en el ámbito de la concesión minera de la sección C núm. 2945 que abarca un total de 5 cuadriculas mineras (que engloba concesión de explotación de áridos de la sección A denominada Maestrat núm. 542) la calificación de suelo no urbanizable de protección forestal del plan general vigente de Cervera del Maestre a suelo no urbanizabe de uso minero.  
Los objetivos específicos que persigue el plan especial, de acuerdo con el artículo 8 de la normativa del mismo son:  
a) Regularización de la explotación minera existente.  
b) Previsión de suelo adecuado para futuras ampliaciones de la anterior compatibilizando el uso extractivo con los existentes.  
c) Ordenación de los usos posteriores a la restauración del hueco minero generado por la actividad extractiva.  
d) Regulación de los impactos positivos, o negativos que de la actividad extractiva se deriven, señalización y seguridad vial, minimización de impactos y recuperación del entorno degradado.  
  
Aún cuando en el artículo 11 de la normativa del plan especial se indica literalmente que «el Plan Especial incluye en su documentación la valoración de todo los impactos ambientales, patrimoniales, de accesibilidad y de restauración, generados por el uso extractivo por lo que estos impactos podrán ser aplicados a los proyectos de extracción a desarrollar posteriormente», no se ha aportado ningún documento ambiental correspondiente al plan especial.  
La concesión minera núm. 2945 de la sección C, coincidente con el ámbito del plan especial y también con el ámbito de la recalificación propuesta, abarca 5 cuadriculas mineras, lo que supone una extensión 150 ha (considerando que a efectos legales la extensión de la cuadrícula minera son 30 ha). La sección C incluye en su perímetro a la sección A núm. 542, denominada igualmente «Maestrat».  
  
Consultas a las administraciones afectadas  
Desde esta dirección general se ha efectuado consulta especifica al Ayuntamiento de Cervera del Maestre, el 14 y 21 de abril de 2015, sin que hasta la fecha se haya recibido respuesta.  
  
Valoración de los efectos significativos del plan especial según los criterios del anexo II de la Ley 9/2006, de 9 de diciembre,  
El plan general de ordenación urbana aprobado en el año 2009, fue sometido a evaluación ambiental (311/2004-AIA). En la tramitación de dicho procedimiento, el órgano ambiental solicitó diversas modificaciones al Ayuntamiento de Cervera del Maestre para la completa incorporación de los aspectos ambientales al plan. Entre ellas y con objeto de proteger adecuadamente los cauces, se requirió la ampliación del ámbito del suelo no urbanizable de especial protección a la totalidad de la red de barrancos municipal y a todas aquellas laderas vertientes a la misma que poseyeran arbolado de carácter natural con la intención de salvaguardar la cuenca de recepción y a la vez preservar esta de los efectos erosivos producidos por la eliminación de la cobertura vegetal. El documento del plan general sobre el que se formuló la declaración de impacto ambiental ajustó el suelo no urbanizable de especial protección a dichos criterios quedando la parcela 65 del polígono 5 calificada como suelo no urbanizable de especial protección.  
El plan especial propone la modificación de la actual calificación (suelo no urbanizable de protección forestal) a suelo no urbanizable de uso minero, en el ámbito de la concesión minera de la sección C núm. 2945 denominada Maestrat, con el objeto de permitir dicho uso y tramitar en su ámbito proyectos de explotación de áridos, actividad sujeta al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
En el ámbito del Plan especial se pueden diferenciar tres áreas:  
- La primera se corresponde con la superficie incluida inicialmente en el proyecto de explotación de la sección A Maestrat 542 que abarca una superficie de 14,33 ha que cuenta con un pronunciamiento favorable con condicionantes, formulado con anterioridad a la aprobación del plan general vigente la evaluación ambiental.  
La actividad extractiva se consideró viable inicialmente en el año 2002 para la extracción de caliza ornamental y posteriormente (año 2006), para la extracción de áridos supeditándola, no obstante, a una serie de condicionantes entre los que destaca la necesidad de contar con un plan de restauración integral, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunidad Valenciana.  
- El área incluida en el ámbito de la sección C que se ve afectada por el proyecto de explotación presentado que abarca el área de interfluvio de los barrancos de Fabia y barranco dels Resjols hasta su confluencia para formar el barranco de lo Rent o d'Eiximeno para la ampliación de la actividad extractiva hasta la cabecera de dichos barrancos.  
- El resto del área incluida en el ámbito de la concesión minera, que no se incluye en el plan de explotación y por tanto no es objeto de modificación del uso.  
Se requiere por tanto un análisis y valoración medioambiental detallada de los terrenos afectados por la actividad extractiva con fin de determinar la viabilidad ambiental de la modificación propuesta, es decir la compatibilidad del uso minero.  
La única documentación relativa del plan especial, promovido por el Servicio Territorial de Energía de Castellón, ha sido el documento urbanístico compuesto por las normas urbanísticas y ordenanzas sobre actividades extractivas. Teniendo en cuenta que el plan especial se tramita al amparo del citado Decreto 82/2005, la determinación de la compatibilidad del uso minero queda supeditada al resultado de la evaluación de impacto ambiental del proyecto de explotación concreto dentro el ámbito de la concesión minera (42,958 ha).  
Se procede a continuación a la evaluación ambiental del proyecto.  
  
Descripción del proyecto  
De acuerdo con lo indicado el estudio de impacto ambiental del proyecto aportado, las actuaciones comprenden una superficie de 42,9158 ha (que incluye el ámbito ya autorizado) sobre la parcela 65 del polígono 5 del término de Cervera del Maestre entre el Barranco de Fabia y el Barranco del Rejolots.  
Se justifica la elección de dicho emplazamiento por la existencia demostrada de un yacimiento de roca caliza susceptible de ser aprovechado racionalmente por técnicas mineras, con reservas suficientes para garantizar un rendimiento económico positivo.  
Teniendo en cuenta las condiciones geológicas del yacimiento y analizado el impacto ambiental generado por su posible explotación en aras de encontrar una alternativa de menor incidencia medioambiental la ampliación de la explotación minera se ha de restringir a un perímetro de 42,9158 ha.  
El proyecto de extracción ha considerado un coeficiente de aprovechamiento del 97,6 %. La producción anual para las necesidades del mercado del titular se establecen entorno a los 250.000 m³/año de áridos para el abastecimiento de la planta móvil de trituración y clasificación de áridos y posterior distribución en el entorno provincial y autonómico.  
Aplicando el % de aprovechamiento el volumen anual a extraer asciende a 256148 m³/año lo que supone una vida útil de 50 años que se alarga hasta 53 años para finalizar la restauración.  
La explotación de áridos se realizará por los métodos tradicionales a cielo abierto por banqueo y talud forzado descendente. El material, al no ser ripable, se arrancará utilizando perforación y voladura con explosivos industriales y por su menor impacto acústico y vibratorio detonadores no eléctricos. El material, una vez arrancado, es cargado en camión dumper mediante pala retroexcavadora. El árido tratado se expende en camiones con remolque tipo bañera de 20 m³ de capacidad hasta las instalaciones que el titular posee en Benicarló o son directamente suministrados a los clientes.  
La cota superior de explotación se sitúa en los 375 msnm y la inferior en los 250 metros. La inexistencia de caminos para alcanzar y desarrollar las labores de inicio de explotación, de la ampliación situada al noroeste de los terrrenos, requiere de la apertura de una pista desde la plaza de cantera actual hasta la cota superior, que se ha diseñado con dos carriles para permitir el cruce de vehículos con una anchura de plataforma de 10,85 metros a la que hay que sumar la superficie de las cunetas de drenaje hasta un total de 12 metros de anchura. El trazado de la pista se proyecta por la ladera recayente al barranco de Rejolots.  
Como documento independiente del estudio de impacto ambiental se aporta plan de restauración integral, que a grandes rasgos efectúa las siguientes propuestas:  
Los taludes finales de explotación son remodelados por voladura conformando la siguiente morfología:  
Altura de banco: 7,5 m  
Ángulo de banco 45º  
Ángulo general de la restauración: 31,27 º  
Ancho de bermas: 4,85 m.  
Sobre los taludes de restauración se añadirá una capa de material estéril de 50 cm y sobre ella una capa de tierra vegetal reservada de 11 cm en las bermas, plataforma y talud intermedio, de 5 cm en los taludes de terraplén y 22 cm sobre las banquetas construidos sobre ellos. Para la revegetación del área afectada se proyectan plantaciones de especies arbóreas y arbustivas a razón de 1500 pies/ha en bermas, plataformas y talud entre plataformas y de 1250 pies/ha en talud con banquetas e hidrosiembra con una densidad de 30 gr/m² taludes desacabezados y en el resto siembra a boleo con una densidad de 60 kg/ha.  
Se han previsto un total de 6 fases de restauración. Las cinco primeras comprenden periodos de diez años las cinco primeras y se realizan paralelamente a las labores explotación, y la última, con una duración de 3 años se realiza una vez concluidas las labores de explotación.  
Se prevé ademas una serie de actuaciones especificas para la fauna: huecos para anidamiento de aves producidos por voladuras (44), construcción de majanos par conejos, balsas de agua y voladero de perdices.  
  
Tramitación administrativa  
El 5 de junio de 2013 se incoa expediente de evaluación de impacto ambiental del proyecto de explotación de concesión directa de explotación Maestrat núm. 2945 por reclasificación de la explotación de la sección A Maestrat núm. 542, con la remisión de la siguiente documentación por el Servicio Territorial de Energía de Castellón.  
Documentación administrativa  
- Informe del técnico de minas.  
- Informe forestal sobre el plan de restauración integral (en adelante PRI) de 12 de febrero de 2012  
€ Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Certificado de información pública del proyecto, estudio de impacto ambiental y plan de reforma interior en el que se indica que no se han presentado alegaciones en el plazo establecido en el anuncio publicado en el DOCV núm. 6672, de 16 de diciembre de 2011.  
  
Documentación técnica  
- Proyecto de explotación y anexo.  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
- Estudio de integración paisajística.  
El 16 de julio de 2013 se efectúa consulta al Servicio de Vida Silvestre de la Dirección General del Medio Natural y en la misma fecha se recibe copia del informe forestal favorable sobre el plan de reforma interior de fecha 5 de abril de 2013.  
El 18 de julio de 2013 se solicita al órgano sustantivo el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
El 2 de septiembre de 2013 el Servicio de Vida Silvestre remite informe en relación con las afecciones a especies catalogadas y hábitats de interés comunitario.  
El 19 de septiembre la Dirección General de Medio Natural traslada la documentación recibida del Servicio territorial de Energía de Castellón compuesta por la copia de la propuesta de perímetro de protección presentada el 24 de julio de 2013 presentada por el promotor ante la Unidad Técnica de Patrimonio de la Conselleria de Educación, Cultura y Deportes como justificante de la solicitud de informe de patrimonio cultural.  
El 30 de septiembre la Dirección General de Medio Natural traslada la documentación remitida por el Servicio Territorial de Energía de Castellón el informe de la Dirección General de Cultura, de 3 de septiembre de 2013.  
El 19 de noviembre de 2013 se efectúa consulta a la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas acerca del estudio de integración paisajística de la cantera Maestrat, recibiendo informes el 19 de febrero de 2014 y el 2 de abril de 2014.  
El 23 de abril de 2015 se recibió del promotor una copia, en CD del plan de restauración integral correspondiente a la cantera de áridos de la sección A Maestrat núm. 542 (exp. 315/06-AIA), a cuya elaboración fue condicionada la declaración de impacto ambiental favorable y que debía haber sido remitido tras la aprobación.  
  
Consultas a las administraciones  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar  
Informa favorablemente el proyecto, indicando las condiciones y autorizaciones que deben obtenerse respecto de los vertidos de aguas residuales y pluviales, de la ocupación de la zona de policía y la obligación de que el volumen de agua necesario para el desarrollo de la actividad (abastecida mediante camiones cisterna) esté amparada por un derecho de uso.  
  
Informe del Servicio de Gestión Forestal  
El plan de restauración integral fue informado favorablemente el informe de 25 de abril de 2013, aunque anteriormente había sido informado desfavorablemente dos veces.  
  
Informe del Servicio de Vida Silvestre, el 2 de septiembre de 2013 se emite el siguiente informe sobre afecciones a especies catalogadas y hábitats de interés comunitario.  
1. Breve descripción el proyecto: la explotación minera Maestrat núm. 542 pretende ampliar desde las 14,33 ha, autorizadas en 2009, hasta 42,9 ha en la parcela 65 del polígono 5 del término municipal de Cervera del Maestre para la explotación a cielo abierto de una explotación de roca caliza con empleo de explosivos y medios mecánicos. Para ello se prevé una vida útil de 50 años.  
Esta actividad supondrá la eliminación de la vegetación y de su suelo. Los materiales retirados se reutilizarán posteriormente en labores de restauración de las diferentes fases de explotación.  
2. Especies catalogadas. Consultado el banco de datos de biodiversidad de la Comunidad Valenciana en cuanto a especies prioritarias que puedan verse afectada por este proyecto no existen datos de ninguna especie prioritaria en el área de actuación y su entorno que pudieran verse afectadas de modo significativo.  
3. Hábitats de interés comunitario. No existen en la zona ninguno de los hábitats protegidos por el artículo 19 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.  
4. Otros hábitats de interés comunitario. La zona está dominada por una formación de coscojares que ocupan prácticamente toda la parcela, (5330 matorrales termomediterráneos pre-estépicos). con pequeñas áreas de carrascales en orientación norte, (9340 encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia). Se trata de hábitats bien representados en la red natura 2000, no obstante deberían conservarse los bosquetes de Quercus rotundifolia que se encuentran en el límite de la parcela.  
  
Informe del Ayuntamiento de Cervera del Maestre, el 8 de agosto de 2013 la Dirección Territorial de Energía remite a la Dirección General del Medio Natural el informe del ayuntamiento remitido al promotor el 12 de noviembre de 2010.  
«Mediante la presente se le notifica la resolución de Alcaldía de 25 de mayo de 2010, de tenor literal siguiente  
«Vista la denuncia formulada por Antonio Adell Viñes en nombre y representación de la mercantil Monte Perdiguera, SL, en las que da cuenta de que por parte de la mercantil Áridos Criados Domingo, SA, se está llevando a cabo la realización de actividades extractivas de áridos en la parcela 65 del polígono 5 del este término municipal sin la preceptiva licencia ambiental.  
Visto el informe emitido por el técnico municipal de fecha 5 de mayo del actual, en el que se indica la realización por parte de la citada mercantil de la extracción y tratamiento de áridos para su posterior acarreo por medio de camiones a la planta de Benicarló.  
Visto que dichos actos pudieran hacer necesario que se inicie procedimiento para reponer la legalidad con referencia a las actividades extractivas de áridos en el polígono 5, parcela 65 de este término municipal que se están realizando sin la preceptiva licencia.  
Vista la solicitud formulada por la mercantil Áridos Cribados Domingo, SA, de fecha 29 de octubre de 2009 en el que insta licencia ambiental para la realización de la actividad de extracción de calizas para áridos en el inmueble sito en el polígono 5 parcela 65, sin que hasta la fecha haya obtenido dicha licencia.  
Vista la solicitud formulada por la mercantil Áridos Cribados Domingo, SA, de declaración de interés comunitario ante la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Vista la constatación de dicho Organismo, diciendo que no puede tramitarse dicha solicitud en cuanto que las parcelas donde pretende llevarse a cabo dicha actividad se encuentra en suelo no urbanizable de protección forestal, salvo que se proceda llevar a cabo la modificación o revisión del actual Plan General de Ordenación Urbana o en su caso la elaboración y aprobación de un Plan Especial.  
Teniendo en cuenta que la modificación o revisión del PGOU, o en su caso, la elaboración u aprobación de un Plan Especial conllevará un cierto tiempo de conformidad con el informe de los servicios técnicos municipales de fecha 5 de mayo de 2010, por las facultades que me son conferidas en virtud del artículo 221.1 de la ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, urbanística valenciana por la presente  
Resuelvo:  
Primero. Ordenar la suspensión inmediata de dichas actuaciones que se están realizando sin contar con la preceptiva licencia ambiental en el polígono 5 parcela 65 de este término municipal.  
Segundo. Notificar a los interesados para que puedan examinar el expediente y presentar las alegaciones que tengan por conveniente otorgando un plazo de quince días en virtud de lo dispuesto en el artículo 84 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común [...]»».  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural, de 3 de septiembre de 2013  
«Se aporta en este centro directivo la memoria de impacto patrimonial relativa a la ampliación de la cantera Maestrat núm. 542 elaborada conforme a lo establecido en el Decreto 208/2010, de 10 de diciembre, por el que se establece el contenido mínimo de la documentación necesaria para la elaboración de los informes a los estudios de impacto ambiental a los que se refiere el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano.  
Emitidos los informes técnicos de acuerdo con lo establecido en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat del Patrimonio Cultural Valenciano y en ejercicio de las atribuciones de esta dirección general tienen encomendadas por la presente se sustancia favorablemente el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
1. Respecto del patrimonio de naturaleza arquitectónica no existe afección.  
2. Respecto del patrimonio de naturaleza arqueológica será necesario que la explotación se inicie a partir el perímetro de protección que en ningún caso podrá ser inferior a 100 metros. También sera necesario el seguimiento a tiempo parcial de la explotación por la probable aparición de cavidades con depósitos brechificados.  
3. Respecto del patrimonio de naturaleza paleontológica no existe afección.  
4. Respecto del patrimonio de naturaleza etnológica no existe afección.  
Asimismo se recuerda que:  
- Cualquier hallazgo de índole arqueología o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que todas aquellas remociones de tierras que puedan afectar a posibles áreas con restos arqueológicos o paleontológicos deben contar con la debida autorización de esta Dirección General.  
- El presente informe se contrae a la memoria de impacto patrimonial presentada con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada deberá someterse la misma de nuevo al informe.  
- En orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta dirección general copia de la declaración de impacto de la actuación tan pronto como esta se pronuncie».  
  
Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
En fecha de 10 de febrero de 2014 emite informe favorable condicionado a:  
«[...] 1. Que se justifique la compatibilidad expresamente reconocida en el Plan General del uso extractivo o equivalente, que se presente o bien se aporte el Plan Especial a que se refiere la disposición adicional tercera del Decreto 83/2005, de 22 de abril, del Consell sobre ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunidad Valenciana.  
2. Que se aporte el resultado del plan de participación pública y se justifique su consideración en la valoración de las unidades de paisaje y recursos paisajísticos conforme a lo dispuesto en el artículo 37 RPCV.  
3. Que se justifique la integración paisajística y visual del acceso a la explotación proyectado de nueva planta una vez abandonada la pista asfaltadas a la que se hace referencia. A tal efecto deberán aportarse detalles suficientes del mismo y medidas/programa de integración /implementación que se hubiese previsto.»  
Informe de 2 de abril de 2014:  
«[...] Con registros de entrada de los días 24 y 28 de febrero de 2014 se recibe nueva documentación remitida por el promotor con el siguiente contenido:  
1. Normas urbanísticas y planos de ordenación del denominado Plan Especial de la actuación minera Maestrat, fechado en diciembre de 2013 es decir posterior al estudio de integración paisajística que ha sido objeto de informe, fechado en octubre de 2009. No constan el resto de documentos del plan especial, memorias descriptiva y justificativa y estudios complementarios a los que hace referencia el artículo 9 de dichas normas. No constan asi mismo razón sobre el estado de tramitación.  
En conclusión no ha quedado acreditada la compatibilidad del uso que se pretende implantar.  
2. Copia de un escrito dirigido al Ayuntamiento de Cervera del Maestre en fecha 23 de febrero de 2010 en el que se da cuenta de haberse iniciado un plan de participación pública en relación con el proyecto y se manifiesta que deberán recogerse opiniones mediante encuesta e informarse del mismos según la documentación que consta en el ayuntamiento.  
Escrito del promotor mediante el que se informa de que en el período en el que estuvo a disposición del público interesado y población en general el plan de participación pública no se tuvieron alegaciones ni sugerencias.  
3. Informe señalando que el acceso a la explotación minera que se proyecta está comprendido en el ámbito del estudio de integración paisajística y ha sido objeto de análisis y justificación.»  
A la vista de todo ello se da por cumplimentado lo requerido en los apartados 2 y 3 del informe de 10 de febrero de 2014 si bien no habiéndose acreditado la compatibilidad del uso minero ha de condicionarse de nuevo el informe favorable a la acreditación de dicha compatibilidad.  
  
Consideraciones ambientales  
El objeto de la evaluación ambiental es determinar, en primer término, la existencia o no en los terrenos en los que se proyecta la explotación Maestrat (42,9158 ha) de los valores ambientales que motivaron la calificación de suelo no urbanizable de protección forestal del plan general vigente y decidir, en consecuencia, sobre la viabilidad ambiental de introducción del uso minero.  
En función del resultado de la evaluación procederá, en segundo termino, valorar los efectos así como las medidas protectoras y correctoras de la fase de funcionamiento y abandono de la actividad extractiva.  
Aunque la calificación actual de los terrenos es la misma para la totalidad del ámbito del plan especial, el estado preoperacional y los antecedentes de los terrenos son heterogéneos por lo que se requiere realizar un análisis diferenciado en relación con el área de explotación.  
El ámbito de la concesión minera núm. 2945 incluye:  
- El perímetro de la concesión de explotación de la sección A que abarca una superficie de 143.362 m².. El proyecto de actividad extractiva correspondiente a dicha concesión fue evaluado desde el punto de vista ambiental, inicialmente como cantera de roca ornamental (exp. 451/00-AIA) formulándose declaración de impacto ambiental y resolución complementaria a la misma los días 20 de febrero y 6 de junio de 2002 respectivamente. Posteriormente se tramitó, sobre la misma superficie, un nuevo procedimiento de evaluación de impacto ambiental que valoró la reconversión del aprovechamiento de cantera ornamental a caliza para áridos para un período de 6 años, formulándose declaración de impacto ambiental favorable el 26 de noviembre de 2006 (expte 315/06-AIA).  
- El resto del ámbito del plan especial coincide con el perímetro de la concesión minera de la sección C (150 ha correspondientes a 5 cuadrículas mineras), dentro de la cual se ha solicitado la concesión directa de explotación para una superficie de 42,9158 ha (que incluye las 14,33 ha de la sección A, núm. 542 Maestrat autorizada y 28,5858 ha para su ampliación). El proyecto de explotación cuenta con la documentación ambiental exigida por la legislación en materia de evaluación de impacto ambiental, habiendo sido sometido en el procedimiento de autorización sustantivo a los trámites requeridos para la formulación de una declaración de impacto ambiental, quedando en suspenso el procedimiento de evaluación ambiental al advertir que el suelo afectado se encuentra calificado como suelo no urbanizable de especial protección.  
Respecto al área correspondiente a la explotación de la sección A Maestrat 542, se efectúan las siguientes consideraciones.  
1. El análisis de las ortofotos históricas muestra que la explotación se ha desarrollado desde las cotas inferiores a las superiores lo que constituye un incumplimiento reiterado de las declaraciones de impacto ambiental formuladas, que establecían que la explotación debía llevarse a cabo desde las cotas superiores a las inferiores de forma que pudieran realizarse labores de restauración simultáneamente a la explotación.  
2. En la visita de campo se ha observado que actividad extractiva se encuentra actualmente paralizada, con el acceso rodado cortado por grandes bloques de piedra. En el perímetro de explotación se aprecian tajos verticales, escombreras, materiales de excavación desparramados por las laderas recayentes a los barrancos, morfología erosiva remontante en el camino de acceso y no se aprecia ninguna superficie en la que se hayan llevado a cabo labores de restauración, conformando el incumplimiento de la declaración de impacto ambiental y del plan de restauración integral.  
3. En cualquier caso, sin perjuicio de que se obtengan o no las pertinentes autorizaciones del proyecto de explotación inicialmente evaluado, se requiere la aplicación inmediata de medidas encaminadas a corregir el estado de degradación e inestabilidad del área afectada por la explotación.  
En relación con la ampliación proyectada:  
La superficie de explotación se sitúa en las estribaciones de la Sierra de la Vall Ampla en la margen izquierda de la Rambla Cervera cuyo punto más elevado es el pico Perdiguera (514 msnm). Tal y como se describe en las declaraciones de impacto ambiental formuladas anteriormente, el área se caracteriza por la presencia mayoritaria de áreas elevadas con formas redondeadas y otras más abruptas generadas por el encajamiento de los barrancos en los materiales calcáreos. En general el paisaje de la zona está dominado por una maquia litoral típica del piso termomediterráneo con predomino de la coscoja y presencia de grupos de carrascas. En el estudio de impacto ambiental aportado para la caracterización de la vegetación se han realizado tres inventarios de vegetación (de 100 m²) entre las cotas 340 a 370 en exposiciones de solana, concluyendo que está ausente el estrato arbóreo pero no el arbustivo que recubre entorno a un 80-90 % de la superficie con una altura de 1-2,2 metros formado por Quercus coccifera. Rosmarinus ofiicinalis con presencia en algunas localidades de Pistacia lentiscus, Darycnium pentphylum, Cistus sp, Olea europea y Chamaerops humilis.  
Con el fin de contrastar el estado actual del área que será afectada por el proyecto de explotación, en agosto de 2015 se realizó una visita al terreno, de la que se pueden extraer las siguientes observaciones:  
El área de explotación delimitada en el proyecto abarca el área de interfluvio del Barranco de Fabiá y el Barranco del Rejolots desde la cabecera (cota aproximada 376 msnm) hasta su confluencia (cota 230 msnm) formando el barranco de la Rent o d'Eximeno, tributario de la Rambla Cervera por la izquierda. El relieve relativamente redondeado y suave del área de confluencia de los barrancos (donde se han desarrollado actividades extractivas de la explotación de la sección A) queda restringido a una estrecha franja central hacia las cabeceras de ambos barrancos, dando paso a un relieve mucho más complejo y abrupto (fuertes laderas, paredones verticales con canchales en su base), donde los bosquetes de la vegetación climácica (carrascales con lentisco, palmito, acebuche...) adquieren una mayor presencia respecto a la vegetación de matorral. Hay que destacar además su buen estado de conservación, el elevado porte de algunos de los ejemplares arbóreos, y la abundancia de pies de carrasca con porte arbustivo que apuntan a una dinámica progresiva hacia la vegetación potencial.  
Sobre el terreno se observa que los bosquetes de carrasca y los ejemplares de palmito adquieren un mayor desarrollo precisamente en las zonas de las laderas más escarpadas, reteniendo los canchales formados a pies de los paredones verticales sin que se aprecie el mínimo signo de morfología erosiva. Por ello y aún cuando no se encuentran distribuidas uniformemente en el área, la presencia de dichas formaciones es reseñable (contrariamente a lo indicado en el estudio de impacto ambiental), no solo por su valor intrínseco sino por su elevado valor funcional: su ubicación y extensión son claves tanto en la protección del suelo frente a los fenómenos de inestabilidad de laderas y a los procesos de erosión hídrica, como en el control de la escorrentía lo que indirectamente favorece la infiltración del agua de lluvia a los acuíferos y contribuye a la disminución del riesgo de inundación en el curso bajo de la Rambla Cervera.  
Por otra parte la complejidad topográfica y la ausencia de suelo de las laderas recayentes a los barrancos de la vertiente este de la Sierra de la Vall Ampla han sido poco propicios para el aprovechamiento humano (tal como se describe en el apartado del medio cultural de estudio de impacto ambiental), presentando un elevado grado de naturalidad y constituyendo un conjunto de alto valor paisajístico que se ha visto incrementado por el descubrimiento de elementos patrimoniales de interés al norte del área de explotación prevista.  
Tal y como se indica en el informe técnico de la unidad de inspección de patrimonio cultural valenciano de la Dirección Territorial de Castellón, de 26 de junio de 2013, en la prospección arqueológica se han documentado dos rocas calcáreas en las que son visibles sendos petroglifos de cronología probablemente neolítica o eneolítica (yacimientos denominados Les Bassoles-Perdiguera I y Les Bassoles-Perdiguera II), debiendo situar el frente de la cantera a un mínimo de 200 metros de las manifestaciones rupestres para salvaguadarlas. Asimismo se advierte que apreciando en superficie un lapiaz evolucionado, es factible que aparezcan durante la explotación cuevas o brechas en las que puedan haber restos arqueológicos requiriendo, por tanto, un seguimiento arqueológico a tiempo parcial de la explotación.  
Posteriormente, el 24 de julio de 2013, la empresa promotora presenta a dicha Unidad la documentación en la que se compromete a modificar el límite septentrional de la explotación para proteger los petroglifos, proponiendo para ello un perímetro coincidente con un pronunciado resalte rocoso que con carácter general se distancia entorno a 130 m., aunque puntualmente es inferior a 100 metros. La unidad de patrimonio cultural considera aceptable dicho perímetro ya que el cambio de pendiente del resalte dificultaría la visión de la cantera desde los petroglifos, aunque establece que la distancia de estos al limite norte de la explotación nunca debe ser inferior a 100 metros.  
En consecuencia, el área de ampliación proyectada alberga no solo los valores naturales que motivaron su inclusión en el suelo no urbanizable de especial protección sino también valores culturales y paisajísticos.  
Las actividades extractivas de ampliación proyectadas supondrán una alteración permanente e irreversible del estado actual de los terrenos ya que conllevan, en todo caso, la eliminación del suelo y la vegetación actuales así como de los elementos que caracterizan el paisaje, por lo que se consideran incompatibles con los valores del medio identificados. El impacto derivado de la ampliación se considera crítico y, por tanto, no aceptable desde el punto de vista ambiental. Indicios de la magnitud de la alteración se pueden apreciar en el tramo de pista de acceso que debió abrirse antes de la paralización de la explotación de la sección A con vistas a iniciar la ampliación. Se requiere por tanto su restauración inmediata.  
No procede por tanto entrar a valorar las medidas correctoras de la fase de funcionamiento ni las medidas correctoras del plan de restauración ni el estudio de integración paisajística.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el grupo 3, apartado c, del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre,del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
2. El expediente ha observado los trámites previstos en el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por le que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de evaluación de impacto ambiental de proyectos y en el Decreto 162/1990, de 5 de octubre, del Consell de la Generalitat, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
En base a lo anteriormente expuesto se acuerda:  
  
Primero  
En relacion con el proyecto se formula la siguiente declaración de impacto ambiental:  
1. Ratificar la declaración de impacto ambiental formulada mediante resolución de la secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente, de 20 de noviembre de 2006 así como el plan de restauración integral aprobado con posterioridad (2009) para el ámbito (14,33 ha) de la explotación de la sección A Maestrat núm. 542.  
Caso de que no se obtuvieran las autorizaciones sectoriales para el desarrollo de la actividad de acuerdo con el proyecto evaluado ambientalmente o estas requieran su modificación, se presentará la documentación técnica debidamente modificada con el fin de proceder a formular, previa a la autorización, la correspondiente modificación de la declaración de impacto ambiental.  
2. Considerar no aceptable, desde el punto de vista ambiental el proyecto de ampliación de la explotación directa de caliza para áridos de la sección C núm. 2945, en una superficie de 28,888 ha de la parcela 65 del polígono 5 del término de Cervera del Maestre, de acuerdo con los criterios y valoración descritos en el apartado de consideraciones ambientales.  
Se deberá proceder a la inmediata restauración del área alterada por la apertura del tramo de pista de acceso para la ampliación.  
  
En relación con el plan especial:  
1. Considerar que la modificación del plan general que propone el plan especial en el ámbito coincidente con la superficie autorizada de la sección A (14,33 ha) núm. 542, no tendrá efectos significativos siempre y cuando la fase de desarrollo y abandono de la actividad se ajuste a la declaración de impacto ambiental formulada mediante resolución de la secretaria de Territorio y Medio Ambiente de 29 de noviembre de 2006 y al plan de restauración integral aprobado posteriormente (el 14.04.2009), debiendo incluir dichos condicionantes, expresamente, en la documentación con eficacia normativa del plan especial.  
2. Que la modificación del plan general que propone el plan especial en el ámbito de la ampliación proyectada (en la 28,888 ha restantes), no resulta viable ambientalmente. La evaluación de impacto ambiental del proyecto ha evidenciado que el área afectada no solo contiene los valores ambientales que motivaron su inclusión en la calificación de especial protección sino además valores culturales y paisajísticos.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el presente acuerdo que incluye la declaración de impacto ambiental del proyecto, de acuerdo con lo dispuesto en el Artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental.  
Cuarto  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para adoptar acuerdos sobre la necesidad de someter un plan o programa a evaluación ambiental estratégica en los términos previstos en los artículos 3.3 y 4 de la Ley 9/2006, de 28 de abril, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda no someter a evaluación ambiental estratégica la modificación de la calificación del suelo no urbanizable en el ámbito de la concesión minera núm. 2945 del plan general de Cervera del Maestre, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, siempre y cuando la fase de desarrollo y abandono de la actividad se ajuste a la declaración de impacto ambiental formulada mediante resolución de la secretaria de Territorio y Medio Ambiente de 29 de noviembre de 2006 y al plan de restauración integral aprobado posteriormente (el 14.04.2009).  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 17 de diciembre de 2015.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 9 de febrero de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML