Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6288, del 14-06-2010 (2010/6694)

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Utiel, Rotglà i Corberà, Vila-real i Villagordo del Cabriel.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6288

Data del DOGV
:   14-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/6694

CVE


Data del document
:   28-05-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [Rotglà i Corberà](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de maig de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Utiel, Rotglà i Corberà, Vila-real i Villagordo del Cabriel. [2010/6694]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:   
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 258/05-AIA Utiel, 043/06-AIA Rotglà i Corberà, 119/07-AIA Utiel, 063/07-AIA Vila-real, i 134/07-AIA Villargordo del Cabriel.  
València, 28 de maig de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 258/05-AIA  
Promotor: Cantera Sanhaba, SL  
Tramitació: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència. Objecte del projecte: explotació de pedrera d'àrids, secció A), denominada Roberto.  
Localització: parcel·les 769, 770, 771 a) i b) i 887 a) i b) del polígon 10 del cadastre de rústica de la pedania Casas de Utiel del terme municipal d'Utiel (València).  
Descripció del projecte  
1. Objectius principals del projecte  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una pedrera d'àrids tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines en diverses parcel·les del polígon núm. 10 de la pedania las Casas de Utiel al terme municipal d'Utiel (València).  
L'explotació afecta una superfície de 9,68 ha, de les quals 9,14 ha corresponen a zona extractiva i la resta de superfície es destina a instal·lacions auxiliars (planta de tractament, bàscula, oficines...)  
L'explotació consisteix en l'extracció del material mitjançant perforació i voladura i el posterior tractament d'aquest a la planta de trituració i classificació.  
L'aprofitament del recurs s'ha estimat en un 90% per la qual cosa el volum de material calcari s'ha estimat 775.827 m³ que a un ritme de producció de 80.000 m³/any suposa una vida útil aproximada de 10-12 anys.  
L'explotació es durà a terme en dues fases corresponents a la zona A, al sud del camí que travessa l'explotació i a la zona B, al nord del camí. En ambdós casos, s'explotarà un sol banc de 12 i 14 metres d'alçària respectivament. Una vegada finalitzada la zona A es realitzarà el desdoblament del talús en dos bancs de restauració de 6 metres d'alçària, 5 metres de berma i 35º d'inclinació, a continuació s'estendrà una capa de mineral estèril juntament amb una altra capa de terra vegetal per a finalment procedir a la revegetació. De la mateixa manera es procedirà després de finalitzar la zona B on es deixaran talussos de 7 metres d'alçària i 6 metres de berma.   
La topografia final de la pedrera presentarà dues plataformes, una a la zona A i una altra a la zona B. La cota més baixa se situarà a 815 m.s.n.m. i des d'aquesta cota la plaça anirà recreixent cap als talussos a raó d'un 2%.  
Entre ambdues places quedarà una zona central sense afectar per l'explotació en què es troben algunes carrasques que són conservades pel seu valor ecològic i monumental.  
La planta de tractament se situa al tàlveg que ocupa la parcel·la 770 situada a la vora de la zona B d'explotació.  
Per a accedir des del camí principal fins a la zona a d'explotació, connectar les dues zones A i B entre elles i amb la planta de tractament, és necessari obrir nous camins i condicionar els que hi ha.  
Una vegada finalitzades les labors d'explotació de la zona B, la planta de tractament serà desmantellada, eliminada qualsevol estructura i fonamentació i preparada per a integrar-la en l'entorn. També es condicionaran els accessos utilitzats per tal de deixar-los almenys en el mateix estat en què es trobaven amb anterioritat a l'explotació.  
Les labors de restauració plantejades van encaminades a aconseguir la integració dels terrenys afectats per l'explotació en l'entorn natural en què es troba. Amb aquesta finalitat es duran a terme les labors següents:  
Tractament de talussos i plataforma  
Estesa i condicionament de terra de cobertora  
Revegetació  
Desmantellament d'infraestructures  
Condicionament de camins de servei  
Seguiment i reposició de malls  
Els estèrils generats en l'explotació seran utilitzats per a rebaixar els pendents dels talussos d'explotació, deixant uns pendents màxims de 35º que permeten la revegetació dels esmentats fronts.  
La revegetació de l'àrea afectada per l'explotació es realitzarà mitjançant plantació d'espècies forestals. Amb aquesta finalitat se sembraran llavors i es plantaran espècies arbòries i arbustives amb una densitat d'unes 2.500 unitats/ha.  
Les espècies triades per a la revegetació són Quercus coccifera, Rhamnus lycioides, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Quercus rotundifolia, Juniperus oxycedrus i Pinus halepenis.  
El subministrament d'energia elèctrica es realitzarà mitjançant grup electrogen.  
L'aigua necessària per a la planta de tractament i per al reg de camins i plataformes de treball se subministrarà amb camió cisterna.  
2. Justificació de l'emplaçament i solució adoptada  
Pel que fa a les alternatives d'emplaçament, els criteris geològics, miners i ambientals han sigut determinants. A més de la disponibilitat i bona qualitat del recurs hi ha compatibilitat urbanística amb el PGOU d'Utiel, bona ubicació i accessos adequats per al trànsit de camions.   
A més, la zona triada per a l'explotació no comporta afecció a infraestructures ni construccions. Tampoc s'afecten espais naturals protegits, cursos d'aigua, camins ramaders, jaciments arqueològics o monuments pertanyents al patrimoni artístic.  
Tramitació administrativa  
1. Remissió de l'expedient i informació pública  
Al desembre de 2005 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet a l'Àrea d'Avaluació d'Impacte Ambiental còpia del projecte d'explotació, projecte restauració i estudi d'impacte ambiental i document de síntesi que inclou: còpia de l'informe de Patrimoni Cultural Valencià, sol·licitud d'aprofitament d'aigua a l'organisme de conca, i estudi d'impacte en format digital.  
S'adjunta, a més, certificat del resultat de a informació pública de l'expedient el qual indica que després d'haver-se publicat l'esmentada sol·licitud en el BOP núm. 8, d'11 de gener de 2005, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no van ser presentades al·legacions.  
En data 20 de juny de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial remet una còpia de l'escrit emés per l'empresa promotora en què indica que respecte a l'informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst amb les previsions del pla hidrològic, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats fa constar que: "no cal per a l'exercici de l'activitat. Les úniques actuacions que requereixen l'ús de l'aigua són el reg de camins i places com a mesura correctora de la producció de pols a la pedrera i per al reg de les sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració".  
2. Informes sectorials  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport de data 31 de maig de 2005.  
- Informe tècnic del Servei de Gestió Forestal de la Conselleria de Territori i Habitatge respecte al Pla de restauració de 06-04-06.  
En l'esmentat informe s'informa sobre la necessitat de millorar o ampliar determinats aspectes referents a:   
- Vegetació utilitzada per a la pantalla visual  
- Sistema de drenatge  
- Revegetació: sembres i plantacions, selecció d'espècies, proporcions, preparació del sòl, tractaments i regs.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
Els terrenys objecte d'explotació se situen aproximadament 1 km a l'oest de la pedania de las Casas de Utiel en una àrea en què predomina el paisatge forestal i agrícola. També hi ha a la zona altres explotacions mineres i alguna granja dispersa.   
S'accedeix a la zona a través de l'autovia A-3, en direcció Madrid, prenent l'eixida de Caudete de las Fuentes. Des d'allí per la carretera CV-453, sense arribar a entrar al nucli urbà, es pren la carretera en direcció a las Casas de Utiel, transcorreguts uns 400 m després de passar el barranc de la Casilla de Cárcel i abans d'entrar al llogaret, es pren un camí en direcció oest que ens condueix a la parcel·la. El camí es troba preparat per al trànsit de camions.  
Les poblacions més pròximes se situen a més d'un km de distància de l'explotació.  
L'explotació s'enclava al peu de la Serra de la Bicuerca, a l'extrem est d'aquesta. Morfològicament l'explotació se situa a les vessants d'un tàlveg obert cap a l'est, ampli i de pendent suau. L'interior del tàlveg es troba abancalat i ocupat per camps de cultiu de secà i vegetació natural. L'explotació es divideix en dues zones, una davant de l'altra en cada una de les vessants. Les cotes d'explotació van aproximadament des de la cota 815 m.s.n.m. fins a la cota màxima de 834 m.s.n.m.  
El clima que es dóna a la zona és continental sec, semblant al de la Manxa castellana. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una mitjana anual de 14º C i amplitud de 17º a 18º, amb hiverns freds i llargs (novembre a març) amb gelades freqüents, i uns estius de fortes temperatures a les hores centrals i escassa humitat relativa en l'aire.  
Les precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 450-550 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb pedregades.  
Des del punt de vista geològic els materials explotables es corresponen amb un paquet de calcàries i dolomies del cretaci superior, disposats subhoritzontalment en capes d'1 m de potència. Intercalades entre aquests paquets dolomiticocalcaris apareixen unes margues que, des del punt de vista comercial, es consideren estèrils.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials calcaris poden considerar-se materials altament permeables per fissuració i carstificació, mentre que les margues intermèdies es consideren impermeables. En principi l'explotació no afectarà cap aqüífer a nivell local ni regional.  
Les aigües d'escorriment drenen cap als bancals que se situen al tàlveg que separa les dues zones d'explotació.  
Els sòls que hi ha a la zona són sòls poc desenvolupats, limitats en profunditat per la roca calcària i la grossària d'aquests no supera els 30 cm. Es tracta de cambisòls càlcics i rendzines. O leptosòls redzínics.  
La vegetació que hi ha a la parcel·la es correspon amb un coscollar clar i un carrascar en fase de regeneració, i es troba a més del coscoll (Quercus coccifera) espècies com el ginebre (Juniperus oxycedrus), savina (Juniperus phoenicea), romer (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris), espígol (Lavandula angustifòlia), argilaga (Ulex parviflora), etc... També hi ha peus aïllats de Pinus halepensis.  
A la zona central de la zona d'explotació, a més de bancals de cultiu de secà, hi ha alguns exemplars de carrasca (Quercus rotundifolia), els quals seran conservats a causa del seu l'alt valor ecològic i monumental.  
La fauna que hi ha és la característica dels hàbitats alterats de serres, penyals i barrancs. La proximitat de diverses vies de comunicació relativament transitades han fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així, apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica, xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
En conjunt, la qualitat del paisatge es pot considerar de tipus mitjà a causa de l'efecte de l'acció antròpica com és la rompuda de la muntanya per a aprofitament agrícola, la repoblació i l'efecte d'explotacions mineres pròximes.  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, on destaca el cultiu de vid. Hi ha, a més, nombroses granges porcines i avícoles.  
La zona d'estudi no es troba a l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els principals efectes ambientals derivats de les accions dutes a terme en l'explotació, seran:  
- Increment en la producció de pols i soroll provinent de l'extracció, càrrega i descàrrega, transport, picament i classificació del material.  
- Vibracions, emissió de pols i fragments de manera puntual en les voladures.  
- Contaminació de les aigües superficials per arrossegament de fins de l'explotació i circulacions de camions.  
- Modificació de drenatges.   
- Possibilitat de contaminar el subsòl.  
- Eliminació del sòl i de la vegetació associada.  
- Plantació de barrera vegetal.  
- Discontinuïtat en el paisatge.  
- Modificació del relleu.  
- Afecció a la fauna de la contornada deguda a les voladures, trasbals de la maquinària, trituració i picament de pedra i circulació de camions.  
- Deteriorament dels camins d'accés.  
- Increment dels processos erosius.  
- Revegetació forestal de l'àrea afectada per l'explotació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Els accessos a l'explotació han sigut plantejats de manera que no se circule per cap nucli de població, i s'enllace directament amb l'autovia N-III València-Madrid.   
L'estudi proposa i desenvolupa un pla d'explotació i restauració en què els treballs de restauració són escomesos mitjançant fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, ja que es restaura progressivament l'espai afectat tan prompte com l'esgotament dels bancs ho permet. Una vegada s'inicie l'explotació a la zona B, la zona A estarà pràcticament restaurada.  
Els estèrils generats a l'explotació s'utilitzen en la restauració de la pedrera, en l'estesa de talussos i el condicionament de la plaça de pedrera per a l'aportació de terra vegetal.  
La planta de trituració una vegada finalitzada l'explotació serà desmantellada i l'àrea ocupada per aquesta es restaurarà de la mateixa manera que la resta de la pedrera.  
La pantalla vegetal de xiprers que es vol instal·lar als límits sud i oest de la parcel·la 887 i amb el límit nord de la parcel·la 771 no es considera adequada; es considera més adequada la plantació d'espècies arbustives o arbòries pròpies de la zona.  
Els camins, plataformes de treball i repoblacions realitzades en la restauració s'han de regar mitjançant camions cisterna.  
S'han d'incrementar les mesures correctores per a minimitzar l'afecció derivada de l'emissió de pols, en particular la generada per la planta de tractament i classificació.  
Per a la ubicació de les instal·lacions i abassegaments a la parcel·la 770, s'ha de tenir en compte la conservació de la massa forestal arborada que hi ha, pi i alzina, i és convenient localitzar no sols les zones mes planes, sinó també aquelles on la qualitat i cobertura de la vegetació siguen menors i així minimitzar l'impacte produït per l'activitat.  
De la mateixa manera, a l'esmentada parcel·la ha de construir-se un canal de drenatge perimetral que impedisca l'entrada d'aigua d'escorriment a la planta i abassegaments de material i evitar l'arrossegament de fins a les aigües situades aigües avall de la planta.  
Tenint en compte que la restauració que es proposa té per objectiu recuperar l'estat natural i l'ús forestal de la zona, la selecció d'espècies i la seua proporció ha de reflectir l'esmentat objectiu. Això s'ha d'aconseguir a partir de les dades del medi natural obtingudes (clima, vegetació actual, etc.), de la capacitat de regeneració natural de les espècies arbustives de l'entorn com també de la consideració de tractaments posteriors a la vegetació establida.  
La identificació i valoració d'impactes duta a terme en l'estudi es considera adequada. Els projectes d'explotació i restauració tramitats han tingut en compte tota una sèrie de mesures protectores i correctores que han fet que els impactes derivats de l'explotació siguen compatibles amb el medi i que el projecte des del punt de vista ambiental es considere acceptable.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, de la proposta tècnica emesa i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule aquesta  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera secció A) denominda Roberto, a la pedania Casas de Utiel al terme municipal d'Utiel (València), promogut per Cantera Sanhaba, SL sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, com també en els condicionants establits en l'apartat següent i les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
1. A la parcel·la 770:  
- S'ha de construir un canal perimetral que impedisca l'entrada i el contacte de les aigües d'escorriment amb els abassegaments de material classificat.   
- La pantalla visual plantejada de Cupressus sempervirens s'ha de substituir per una altra amb espècies arbòries o arbustives pròpies de la zona.   
- Per a la ubicació de les instal·lacions i abassegaments a la parcel·la s'ha de tenir en compte la conservació de la massa forestal arborada que hi ha, de pi i alzina, i és convenient localitzar no sols les zones més planes, sinó també aquelles on la qualitat i cobertura de la vegetació siguen menors i així minimitzar l'impacte produït per l'activitat.  
2. Les diverses instal·lacions de la planta de tractament han d'estar equipades amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradors, garbelles, etc.), regs polvoritzats situats als trituradors i a les eixides de les cintes a estocs, carenat de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.  
3. Els camions amb caixa oberta han d'anar proveïts, quan vagen plens, amb lona per a la coberta dels materials carregats.  
4. El sistema de drenatge ha de garantir la correcta recollida de les aigües d'escorriment i evitar fenòmens erosius que impedisquen la correcta restauració de la zona.   
5. En la revegetació de la pedrera s'ha d'incrementar la proporció de Pinus halepensis a un 60%, enfront del 20% considerat.  
6. Es recorda que les plantes i llavors emprades per a la restauració dels terrenys forestals han d'adaptar-se a la normativa vigent i en concret al Decret 15/2006, de 20 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la producció, comercialització i utilització dels materials forestals.  
7. Pel que fa al pla de vigilància ambiental, aquest ha de permetre el control ambiental de l'explotació - restauració i de les mesures correctores que han d'aplicar-se a mesura que aquesta discórrega, i preveure, a més, la possible modificació dels objectius inicials en funció dels resultats obtinguts. El control ambiental ha de comprendre la vida de l'explotació més un període de temps posterior a la fase final de restauració no inferior a dos anys de manera que quede degudament garantida la regeneració de l'espai afectat per l'explotació.  
8. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar a la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus, i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
9. El promotor està obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on siguen recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat respecte als volums extrets i aprofitats, als rebliments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. L'esmentat servei ha de remete una de les còpies a aquesta Direcció General.  
10. S'ha de concertar anualment amb aquesta Direcció General una visita de comprovació de les actuacions de restauració i l'efectivitat de les mesures, i exigir, si no n'hi ha, la seua execució.  
11. Si durant el procés d'explotació de la pedrera es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 43/2006-AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà  
Promotor: Ajuntament de Rotglà i Corberà   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rotglà i Corberà i CTH  
Localització: terme municipal de Rotglà i Corberà   
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
L'objectiu del Pla general d'ordenació urbana presentat és l'actualització del planejament vigent, aprovat el 5 de desembre de 1995, a fi d'adaptar-lo a la normativa autonòmica, per a dotar el municipi d'un nou escenari juridicourbanístic que oriente el desenvolupament territorial de Rotglà i Corberà.   
Amb aquest fi es proposa una ordenació del territori que pren com a eix fonamental l'autovia A-35 i el nucli urbà de Rotglà i Corberà. Per això planteja:  
Mantenir en el model territorial dues àrees clarament diferenciades d'usos industrial i residencial que caracteritzen el municipi de Rotglà i Corberà. Es proposa una zona de separació entre aquests usos mitjançant una zona d'equipaments i zones verdes per a millorar la qualitat de vida dels habitants.   
Classificació de nou sòl urbanitzable industrial vinculat a l'eix viari que travessa el terme (autovia A-35), principal via de comunicació.  
Preveure el futur creixement residencial classificant tres nous sòls urbanitzables residencials: un a la zona central del terme municipal i dos a l'est del nucli urbà, formant continuïtat amb aquest.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El terme municipal de Rotglà i Corberà està situat a la part nord nord-est de la comarca de la Costera. Està situat en els contraforts de la Serra Grossa, el seu terme limita al nord amb la Llosa de Ranes, al sud amb Llanera de Ranes i la Granja de la Costera, a l'est amb Xàtiva, i a l'oest amb Llanera de Ranes. Dista 55 km de la capital de província, i es pot arribar a València per la carretera A-7. La posició d'aquest resulta privilegiada pel que fa a les comunicacions per carretera ja que disposa d'accés directe a l'autovia A-35.  
Com a conseqüència de les necessitats de regularització, el PGOU proposa la distribució de sòls següent:  
Terme municipal Rotglà i Corberà (6.332.380 m²)  
- Sòl urbà (331.745 m²): s'amplia el sòl urbà delimitat en les normes subsidiàries amb els sòls ja executats.   
Es manté l'ús residencial en tot el nucli urbà; es permet que la indústria que hi ha es mantinga com a ús compatible però de manera transitòria, i no es permeten ampliacions d'aquests usos, només el seu manteniment. Es mantenen o redelimiten les unitats d'execució de les normes subsidiàries, i se n'afigen algunes més, de manera que es complete una trama urbana ordenada.  
- Sòl urbà residencial (328.116 m²)  
- Sòl urbà industrial (3.629 m²)  
- Sòl urbanitzable (648.182 m²): recollint els criteris de l'Ajuntament, es classifiquen tres nous sectors de sòl urbanitzable amb ús residencial. Dos estan situats al voltant del nucli urbà de Rotglà i Corberà per considerar aquesta zona la més idònia per la seua situació: distància de les zones industrials i completa el teixit urbà. El tercer sector agrupa una sèrie d'habitatges sorgits sobre sòl no urbanitzable comú i que es pretenen incloure en el procés urbanístic per a dotar-los de les infraestructures necessàries i, al mateix temps, crear una borsa de sòl residencial que oferisca habitatge de segona residència. El sòl industrial delimitat en les normes subsidiàries es redelimita i amplia.  
- Sòl urbanitzable residencial (321.386 m²)  
SUR-1 (123.095 m²)  
SUR-2 (77.870 m²)  
SUR-3 (120.421 m²)  
- Sòl urbanitzable industrial (295.266 m²)  
SUI (295.266 m²)  
  
\* \* \* \* \*  
  
- Sòl urbanitzable de xarxa primària (33.691 m²)  
- Sòl no urbanitzable (5.352.453 m²):   
- Sòl no urbanitzable comú (2.766.390 m²): es zonifica en comú (amb dues subzones, definides en les normes urbanístiques) i cementeri comú.  
- Sòl no urbanitzable protegit (2.586.063 m²). S'hi estableixen les zones següents: protecció agrícola, protecció de gasoducte, protecció d'infraestructures, protecció paisatgística, protecció arqueològica, protecció de llits, protecció viària i protecció de camins ramaders.  
En la taula següent es comparen les superfícies de sòl delimitades en les normes subsidiàries vigents amb les delimitades en el nou PGOU:  
La regulació del subministrament d'aigua es realitza mitjançant dos depòsits, que se subministren d'un depòsit que hi ha al terme de Llanera de Ranes. La implantació de nous usos que impliquen un increment del consum d'aigua requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'esmentat increment amb les previsions hidrològiques sense detriment d'altres usos que hi ha legalment implantats.  
Respecte a l'evacuació d'aigües, les aigües pluvials s'han de reconduir mitjançant xarxa separativa cap al barranc del Brull. Les aigües residuals aboquen a un col·lector existent que està canalitzat cap a la depuradora EDAR, emplaçada a l'est del nucli urbà, a la vora del barranc del Brull. Aquesta depuradora serveix als municipis de Rotglà i Corberà, Cerdà, Torrella, la Granja de la Costera i Llanera de Ranes.  
La recollida de residus sòlids del terme de Rotglà i Corberà disposa d'un ecoparc situat a l'est del nucli urbà.  
La distribució de gas que hi ha és un gasoducte que creua el terme en l'extrem sud-oest.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza un estudi de possibles alternatives a les propostes. Això es justifica en el document de memòria justificativa. En aquest s'explica que l'estructuració del territori està centrada en l'autovia A-35 i en el nucli urbà. Segons la memòria justificativa, realment no presenta alternativa ja que és la via d'accés i comunicació principal de Rotglà i Corberà i amb aquesta. Aquests dos factors justifiquen l'ordenació del territori proposada i la ubicació dels distints tipus i categories d'usos i sòl. Concretant per usos, hi trobem:  
- Ús agrícola: atesa l'aptitud dels terrenys de la zona est i sud-est del municipi per a aquest ús, s'ha delimitat una zona de sòl no urbanitzable de protecció agrícola. Alhora que es manté protegit enfront de l'edificació d'habitatges, de manera que no es condicione el futur creixement del nucli urbà.  
- Usos residencials: es proposa un creixement compacte al voltant del nucli urbà, sense nuclis de població dispersos i respectant la morfologia del teixit urbà. Per això i pel límit que comporta l'autovia, l'única direcció per a l'esmentat creixement és cap a l'est del nucli. És una àrea que addicionalment presenta relativa proximitat i facilitat amb les connexions a la xarxa primària d'aigua potable i l'EDAR. S'hi proposen, a més, nou unitats d'execució, de manera que completen la trama urbana, i un sector de sòl urbanitzable residencial que responga a la demanda de segona residència, al mateix temps que es completa la trama urbanística en una zona amb alta presència d'habitatges unifamiliars aïllats.  
- Usos industrials: per a situar el sòl industrial s'ha tingut en compte la proximitat a l'autovia A-35, al nucli urbà i a l'estació depuradora, i el sector proposat se situa a la zona que millor compleix aquests requisits.  
- Ús dotacional-equipament: finalment, s'ha situat una franja d'equipament que segregue l'ús industrial del residencial.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de febrer de 2006 es rep documentació relativa al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà, remesa per l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, estudi acústic, document de síntesi i projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic segons anuncis publicats en el DOGV núm. 5062, de 2 d'agost de 2005.  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar 21 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, en els quals s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat, un resum de les al·legacions presentades i l'acord per part dels tècnics municipals d'assumir íntegrament les respostes fetes a les al·legacions per part de l'adjudicatària dels treballs de redacció del Pla general, acompanyat pel certificat d'aprovació provisional per acord del Ple en sessió celebrada el dia 31 de gener de 2006.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 22 de juny de 2006 aquest Servei emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita que es complemente la documentació següent:  
- Justificació de la disponibilitat de recursos hídrics per als nous consums derivats del desenvolupament del Pla general.  
- Tractament d'aigües residuals.  
- Recollida i gestió de RSU.  
- Informe de no-afecció al patrimoni cultural valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
- Risc d'inundació.  
- Creixement de sòl residencial.  
- Realitzar un inventari d'activitats i usos a la zona i una anàlisi de la situació ambiental.  
- Abordar la qüestió sobre el sector SUR-3.  
- Sòl no urbanitzable de protecció paisatgística.  
- Sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
- Sòl no urbanitzable comú.  
- Cartografia i incorporació de les zones incendiades a la part amb eficàcia normativa del pla.  
- Ampliació del cementeri.  
- Definir el sòl on està prevista l'ampliació del cementeri.  
- Classificació adequada del perímetre de protecció del pou de proveïment d'aigua.  
- Rotonda sobre el barranc del Brull.  
En contestació d'aquest requeriment de documentació i després de la realització de diverses reunions amb els responsables locals del projecte, es rep la documentació següent, a fi de complementar la presentada en un principi pel promotor:  
- En data 21 de juliol de 2006 es rep en aquest Servei resposta per part del promotor amb documentació annexa i certificats.  
- En data 10 d'octubre de 2006 la DTTH remet annex de les modificacions núm. 1 al PGOU emesa per l'Ajuntament de Rotglà i Corberà.  
- En data 15 de febrer de 2007, l'Ajuntament remet a aquest Servei documentació complementària.  
- En data 20 de febrer de 2007, l'Ajuntament de Rotglà i Corberà remet compromís de realització d'un catàleg de paisatge des de l'aprovació definitiva del PGOU.  
- En data 3 de juliol de 2007, el PROP de Xàtiva remet documentació complementària presentada per l'Ajuntament.  
- En data 13 de juliol de 2007, l'Ajuntament de Rotglà i Corberà remet per fax còpia de l'informe de la CHX.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla general:  
1. Informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 7 de març de 2007, sobre l'estudi del paisatge del PGOU del Rotglà i Corberà (València), el qual conclou el següent:  
«... s'emet informe favorable a la integració del paisatge en la planificació urbanística del municipi de Rotglà i Corberà continguda en la revisió del pla general, excepte el sector urbanitzable residencial SUR-3 que es proposa desclassificar i la zona industrial al costat dels dos aqüeductes valorats com a recursos paisatgístics l'ordenació dels quals ha de modificar-se, i s'ha d'aportar el text refós de l'estudi de paisatge en què s'esmenen els requeriments d'aquest informe, com també catàleg de paisatge i delimitació del sistema d'espais oberts del municipi, en el termini màxim d'un any des de l'aprovació del pla general, d'acord amb el compromís de l'Ajuntament.»  
2. Informe del Servei de Coordinació Territorial de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 7 de març de 2007, relatiu a consulta sobre la disposició transitòria 4ª de la Llei del sòl no urbanitzable en l'estudi del paisatge del Pla general de Rotglà i Corberà (València), el qual conclou el següent:  
«...La disposició transitòria quarta de la Llei 10/2004 especifica en l'apartat primer que es consideraran nuclis d'habitatges consolidats els formats per un conjunt de més de deu habitatges existents dins d'un cercle de cent metres de radi, aquesta condició no es compleix en el cas del sector del sòl SUR-3, com es dedueix de la documentació aportada i de la visita de camp realitzada el 20 de febrer, amb l'estudi detallat de la zona...  
...Es considera que el més adequat és procedir a un plantejament ordenat del model territorial i del sòl no urbanitzable i utilitzar, si això fóra necessari, per a alguna de les construccions il·legals existents, la declaració de la situació legal de fora d'ordenació, a més de l'exercici dels mitjans legals integrants de la disciplina urbanística. Per la qual cosa no s'admet la pretensió de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà de classificar el sòl afectat com a urbanitzable.»  
3. Informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, de data 18 de juny de 2007, en relació amb el risc d'inundació relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Rotglà i Corberà (València), el qual informa del següent:  
«... Al terme municipal de Rotglà i Corberà es troba el barranc del Brull, tocant al futur sòl industrial previst en el planejament. Els marges del barranc a la vora del futur sòl industrial estan afectades per risc d'inundació de nivell 3 [freqüència alta (25 anys); calat < 0,80 metres], segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
La delimitació de la zona de risc d'inundació definida en el PATRICOVA coincideix sensiblement amb el límit de l'àmbit el sòl industrial, amb la precaució necessària, tenint en compte l'escala del Pla d'acció territorial (1:50.000), i no existeix sòl urbanitzable afectat per risc d'inundació. Per tot això, entenem que la proposta del pla general s'adequa correctament a la normativa del pla.  
A fi de complir les determinacions del PATRICOVA respecte a les condicions d'ús del sòl a la vora dels llits, l'ordenació detallada del sector industrial, a la zona limítrofa amb el sòl inundable, ha de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques al llarg de tota la seua extensió. (Article 30 de la normativa del PATRICOVA).»  
4. Informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, de data 26 de febrer de 2007, en relació a l'estudi acústic inclòs en l'expedient núm. 43/2006-AIA relatiu al PGOU de Rotglà i Corberà, el qual presenta les observacions següents:  
«...Atés que no es presenta una estimació dels nivells de soroll que s'assoliran a les zones del nucli urbà, una vegada que s'haja executat la ronda s'han de presentar mesuraments, almenys, dels mateixos punts de mesures (C1, C3, C5, i C9), a fi de comprovar que es compleixen els límits establits per la legislació vigent.  
A fi d'avaluar el soroll que generarà la futura ronda, s'ha realitzat una modelització d'aquesta. Però, la modelització presentada únicament inclou la predicció per al període diürn.  
S'indica que està previst que a la zona dotacional es construïsca un col·legi. Per tant, l'objectiu de qualitat d'aquesta zona serà l'establit per a les zones d'ús sanitari i docent: 45 dBA durant el dia, i 35 dBA a la nit.  
A les zones SUR-2 i SUR-1 s'han detectat incompatibilitats entre l'ús previst i els nivells sonors calculats. Per això, s'indiquen una sèrie de correccions que cal tenir en compte. No obstant això, no se n'estima l'efectivitat.   
Una vegada executada la ronda, s'han de repetir els mesuraments realitzats a la zona a fi de comprovar que es compleixen els límits establits per la legislació vigent.  
A continuació, se'ls detalla quin ha de ser el contingut mínim d'un estudi acústic inclòs en un planejament general d'un municipi de menys de 20.000 habitants, tal com s'estableix en l'annex IV del Decret 104/2006, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica:  
- Classificació i usos previstos del sòl al municipi, segons el que estableix la Llei 7/2002.  
- Classificació del sòl dels municipis limítrofs als límits amb el municipi.  
- Identificació de les activitats i infraestructures sorolloses al municipi.  
- Compatibilitat de les zones reclassificades com a urbanitzables amb els nivells de soroll que hi ha i els focus de soroll de l'entorn...»  
5. Informe del director general de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura Educació i Esport, de data 26 de juny de 2007, vinculant patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el qual conclou el següent:  
«...Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Rotglà i Corberà, de data juny de 2007, amb la condició que prèviament al desenvolupament de qualsevol actuació urbanística als sòls de nova classificació com a urbanitzables, es realitze una prospecció arqueològica que determinarà la viabilitat patrimonial de l'ordenació i les condicions a què aquesta haja de subjectar-se. ...»  
6. Informe de l'Alcaldia de Rotglà i Corberà, com a empresa subministradora de l'aigua potable al municipi, de data 6 de febrer de 2007, sobre la disponibilitat de recurs hídric, d'acord amb la interlocutòria de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV, el qual informa del següent:  
«...Primer. Que l'Ajuntament de Rotglà i Corberà té subscrit, des de l'any 2000, un conveni amb la comunitat de regants de Rotglà i Corberà en virtut del qual, l'esmentada comunitat de regants subministra l'aigua que el municipi necessita per al proveïment a la població.  
Segon. Que la comunitat de regants de Rotglà i Corberà és titular d'un pou situat al terme municipal de Canals, inscrit en el Catàleg d'aigües privades, amb el número d'expedient 1988 IC 1092, amb un volum anual d'1.080.000 m³ amb destinació a reg i proveïment, del qual se subministra l'aigua a la població de Rotglà i Corberà.  
Tercer. La qualitat de les aigües subministrada a l'Ajuntament per la comunitat de regants de Rotglà i Corberà és apta per al consum humà de conformitat amb el que disposa el Decret 58/2006, de 5 de maig, del Consell; circumstància que s'acredita en l'anàlisi de les aigües que s'hi adjunta.  
Quart. L'únic tractament que requereixen les aigües és el de cloració del depòsit.  
Cinqué. No cal realitzar cap obra d'infraestructura per a la conducció d'aigua des del pou de la comunitat de regants fins al depòsit d'aigua del municipi.  
Sisé. Que per tot l'anterior, l'Ajuntament de Rotglà i Corberà disposa de suficiència i capacitat per al subministrament d'aigua potable que el creixement derivat de l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana ocasionarà...»  
7. Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 26 d'octubre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Rotglà i Corberà per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà (València), el qual conclou que «...aquesta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Rotglà i Corberà de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU de Rotglà i Corberà sempre que es complisquen els condicionants següents:...». Entre els quals, cal destacar-ne dos: «...2. L'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. ...»; i el «3. Ha de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenvolupaments urbanístics segons tinguen lloc aquests, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenvolupaments, han d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Rotglà i Corberà.»  
8. Certificat de la mercantil José Alba Juan, com a empresa que actualment presenta el servei de recollida i gestió dels residus sòlids urbans i inerts al municipi de Rotglà i Corberà, sobre la viabilitat per a recollir i gestionar els residus sòlids urbans i inerts que s'hi generaran com a resultat de les previsions del nou Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà.  
Afeccions legals  
1. Espais naturals protegits   
El terme municipal de Rotglà i Corberà no es troba en l'àmbit de cap espai natural protegit.  
2. Camins ramaders  
Al terme municipal hi ha cinc camins ramaders la denominació i amplària legal dels quals és la que a continuació es descriu:  
- Assegador Reial de Castella, 75.22 m d'amplària i 3.000 m de longitud.  
- Assegador de Torrent i Surió, 5 m d'amplària i 2.000 m de longitud.  
- Assegador de Llanera, 3-5 m d'amplària variable i 1.000 m de longitud.  
- Assegador de Llosa, 5 m d'amplària i 2.000 m de longitud.  
- Assegador del barranc del Salt, 5 m d'amplària 1.000 m de longitud.  
Han de ser respectats en tot el traçat i també la seua amplària d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders i la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
3. Inventari forestal de la CV  
Després de consultar la cartografia temàtica de l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, s'hi localitzen 4 àrees importants classificades com a sòl forestal:  
Una zona a l'extrem oest del terme municipal.  
Hi ha tres zones a l'extrem nord del terme municipal localitzades a la vora del terme municipal de Xàtiva.  
Per a aquests sòls cal atenir-se a la normativa de desplegament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. Rambles i llits   
Al terme municipal de Rotglà i Corberà es troben el barranc del Salt, barranc de Carnissers i el barranc del Brull, tocant al futur sòl industrial previst en el planejament.  
Cal atenir-se al que disposa el Reial decret legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües i el Reial decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic que desenvolupa els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'aigües.  
5. PATRICOVA  
Segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), els marges del barranc del Brull, a la vora del futur sòl industrial, estan afectats per risc d'inundació de nivell 3 [freqüència alta (25 anys); calat < 0,80 metres].   
Per a totes aquestes zones cal atenir-se al que disposa la normativa del PATRICOVA.  
6. Incendis  
El municipi de Rotglà i Corberà té delimitades dues zones incendiades, una en l'extrem nord del terme municipal de l'any 2001 i una altra en l'extrem oest del terme municipal de l'any 2003, per a les quals és d'aplicació la normativa corresponent sobre no possibilitat de reclassificació o requalificació.  
Per a totes aquestes zones cal atenir-se al que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable; com també altres normatives que hi són d'aplicació.  
7. Infraestructures de transport  
Al municipi de Rotglà i Corberà hi ha les següents xarxes viàries estatals i autonòmiques:  
- Autovia A-35 Almansa-Xàtiva, que recorre el terme municipal de sud a nord fins a enllaçar amb la A-7.  
- Antiga carretera N-430, que travessa Roglà i Corberà i serveix de connexió amb l'autovia A-35.  
- Carretera N-340, desviació de la A-7 cap a Xàtiva.  
- Carreteres CV-566, CV-590 i CV-555 que uneixen el municipi de Roglà i Corberà amb la Granja de la Costera, Estubeny i Sellent respectivament.  
Cal atenir-se a la normativa pel que fa a limitació d'usos i el domini públic, servitud i afecció, a la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres de l'Estat; com també els reglaments que les regulen.  
8. Jaciments arqueològics  
Hi ha informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià relatiu a l'estudi d'impacte ambiental del PGOU de Rotglà i Corberà.  
Consideracions ambientals  
1. El terme municipal de Rotglà i Corberà està situat a la part nord nord-est de la comarca de la Costera. Està situat en els contraforts de la Serra Grossa, el terme limita al nord amb la Llosa de Ranes, al sud amb Llanera de Ranes i la Granja de la Costera, a l'est amb Xàtiva, i a l'oest amb Llanera de Ranes. Dista 55 km de la capital de província, i es pot arribar a València per la carretera A-7. La posició d'aquest resulta privilegiada pel que fa a les comunicacions per carretera ja que disposa d'accés directe a l'autovia A-35.  
La morfologia és variada, amb alguns tossals que a penes superen els 200 m d'altitud amb tipografia en general de llomes. Destaquen els alts de Vistabella i Serreta, i és aquest últim, amb 250 m d'altitud, el punt més alt del terme. Cap a l'est, la topografia és més suau, amb una morfologia quasi plana, amb pendents uniformes. El terme de Rotglà i Corberà està al límit de la zona d'horta de la comarca de la Costera, i acaba cap al nord i l'oest amb una topografia més accidentada.  
Tret singular del municipi és que les tres quartes parts del seu terme (de 628 ha, 32 a i 95 ca d'extensió) es destinen a sòl de cultiu, i queda la resta destinada a forest de pineda. En general són terrenys fèrtils, amb cultius tant de regadiu com ara tarongers, fruiters i hortalisses, com cultius de secà, oliveres, garroferes i ametlers.  
El municipi es troba envoltat per forests amb abundant vegetació i, encara que no hi ha cap parc definit com a tal, cal destacar com d'especial interés paisatgístic, la forest de la Carrasposa, i algunes zones a la part nord-oest del terme municipal.  
Una qüestió significativa que afecta el municipi és l'existència de nuclis dispersos, que arriben a comptabilitzar-se'n fins a tres, que van ser construïts amb anterioritat a les vigents normes de planejament al marge de la legalitat urbanística i que no disposen dels serveis ni les dotacions urbanístiques. Com a conseqüència de la dispersió i de la falta general d'infraestructures es produeix una situació en l'ordenació del territori que en aquest pla general es pretén corregir amb la reclassificació de determinades zones com a sòl residencial.  
2. El clima de Rotglà i Corberà està condicionat per diversos factors:  
- Llunyania de la influència del mar Mediterrani.  
- Major altitud respecte del nivell del mar.  
- Presència d'un sector muntanyós que tanca la comarca.  
Això provoca que, si bé el clima és mediterrani, els hiverns són menys suaus que a la costa, per la qual cosa s'acreix notablement el risc de gelades, que s'estén fins ben entrada la primavera. El clima de la zona és típicament mediterrani, amb mitjanes tèrmiques que oscil·len entre els 9ºC de gener i els 35ºC d'agost, i la mitjana anual és de 16,5ºC. Les precipitacions oscil·len entre els 450 i 600 mm de pluja anual, i l'estació més plujosa és la tardor.  
3. La totalitat de la zona pertany a la conca hidrogràfica del Xúquer. Al límit, no dins del terme municipal, es troba el riu Sellent, que desemboca directament al riu Xúquer, entre les localitats d'Antella i Càrcer.   
Tot el terme municipal de Rotglà i Corberà es veu travessat en sentit sud-oest-nord-oest pel barranc del Brull, el qual procedeix de la bifurcació del barranc de Carnissers que, al seu torn, connecta amb el riu Canyoles al terme municipal de Xátiva.  
S'estableix en els articles 2 i 6 del Text refós de la llei d'aigües que pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, ja siguen continus o discontinus. Aquests llits es troben protegits per una franja lateral de 5 metres d'amplària, que constitueix la zona de servitud, i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària, que conforma la zona de policia. Això és d'aplicació per als llits que hi ha al terme municipal de Rotglà i Corberà.  
Per això, l'esmentada zona de servitud s'ha de mantenir expedita, i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista, a la zona de policia, a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'estableix en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
4. L'activitat humana ha substituït les antigues vegetacions naturals sorgides com a conseqüència del clima i del substrat natural per comunitats nitròfiles i camps de cítrics, i ha deixat una estreta franja on sobreviuen alguns exemplars representants de la vegetació potencial.   
L'estudi d'impacte ambiental distingeix els tipus de vegetació següents: vegetació de dunes, vegetació de penya-segats costaners, vegetació rupícola i vegetació de rius i rambles.  
Pel que fa a la vegetació rupícola, l'estudi d'impacte ambiental assenyala la importància de les comunitats formades per xicotetes plantes, adaptades a viure a les lleixes i clavills on s'acumula un poc de sòl, tenen una baixa incidència en el paisatge però són de gran interés biogenètic. En aquestes es desenvolupen interessants endemismes. Com a elements propis d'aquest tipus de comunitats, cal destacar els següents: Poterium ancestroides, Hippocrepis valentina, Scabiosa saxatilis ssp. saxatilis, Brassica repanda ssp. maritima, Chaenorhinum origanifolium ssp. crassifolium, Teucrium buxifolium, Teucrium hifacense, Sarcocapnos eneaphylla, Linaria cavanillesii, Carduncellus dianus, Arenaria valentina, Potentilla caulescens, Campanula hispanica, Saxífraga corsica ssp. cossoniana, Saxifraga longifolia.  
Pel que fa a la vegetació de rius i rambles, l'estudi d'impacte ambiental destaca que als rius, i disposats en bandes paral·leles al llit, es desenvolupen salzes, xops i oms. Entre els salzes destaquen: Salix triandra, Salix purpurea i Salix eleagnos ssp. austifolia. Entre els xops: Populus alba, Populus nigra i Vinca difformis. I entre els oms: Ulmus minor, Acanthus mollis, Rubus ulmifolius i Rubus caesius.  
Les úniques mostres de boscos riparis són xopades de plantació i omedes. Als cursos mitjans dels rius de la Marina es pot observar vegetació riberenca més variada amb Salix i Populus. Es localitzen a les valls, l'Alberca i riu Girona. Al barranc de la Llosa hi ha una omeda amb Fraxinus excelsior (Pérez Badía, 1995)  
La distribució en bandes de Salix, Populus i Ulmus no s'observa en la majoria de les ocasions. En absència de salzes, els xops passen a ocupar-ne el lloc. A les rambles, molt esteses en la zona meridional del territori, es desenvolupen baladrars (Rubo-Nerietum oleandri) dominats per: Nerium oleander (baladre), Rubus ulmifolius (esbarzer) i Rubus caesius. A més de les esmentades, es presenten altres comunitats edafòfiles com són les nitròfiles, que van lligades fonamentalment a l'antropització i als cultius.  
Vista la descripció d'espècies incloses en l'estudi d'impacte ambiental presentat, s'han trobat espècies incloses en els annexos I i III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, com són: Hippocrepis valentina (violeta roquera valenciana), Poterium ancestroides (trencapenyes), Scabiosa saxatilis (roseta de penya), Teucrium hifacense (teucri de roca), Saxífraga longifolia (corona de rei), totes sotmeses al que disposa l'esmentada ordre, on destaca l'article 2 pel que fa a la tala o desarrelament d'aquestes.   
5. Dins de l'apartat de la fauna, segons l'estudi d'impacte ambiental, val la pena ressaltar que les comunitats faunístiques es caracteritzen per la vegetació natural, pels usos (cultius) i per les característiques geomorfològiques (forest de roques, costes i dunes). L'estudi d'impacte ambiental, assenyala per a cada un d'aquests medis quines són les espècies més típiques que s'hi poden trobar. No obstant això, es presenta una llista d'aquelles espècies que d'alguna manera es relacionen amb l'àrea d'estudi, però no s'hi descriuen les característiques biològiques i morfològiques de les espècies, ni la distribució, hàbitat i situació d'aquestes a la Comunitat Valenciana, la probabilitat de la seua presència a la zona o no. No assenyala en quins punts es pot trobar predomini de cada espècie ni com fan ús de les àrees sobre les quals es pretén actuar en el pla general, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas.   
En la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental com a fauna representativa de la zona i que pot veure's afectada per l'actuació, s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes, com són el cas del fardatxo, musaranya comuna, musaranya menuda, serp verda i alosa. L'estudi d'impacte ambiental no especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons el que s'ha vist en l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben a les àrees objecte d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
6. Respecte al proveïment d'aigua potable i disposició de recursos hídrics per a proveir els increments que generen les actuacions proposades en el PGOU, en la documentació aportada s'assenyala que la regulació del subministrament d'aigua es realitza mitjançant dos depòsits, que se subministren d'un depòsit que hi ha al terme de Llanera de Ranes.   
En l'estudi d'impacte ambiental es destaca que per a la implantació de nous usos que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'esmentat increment amb les previsions hidrològiques sense detriment d'altres usos que hi ha legalment implantats.  
No obstant això, no es presenta l'esmentat informe que justifique la disponibilitat dels recursos hídrics necessaris. El promotor presenta tres documents justificatius a aquest respecte:  
D'una banda, presenta un informe de l'Alcaldia (com a representant de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, que és l'empresa subministradora de l'aigua potable al municipi), sobre la disponibilitat de recursos hídrics -d'acord amb la interlocutòria de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJCV, de 15 de gener de 2007, Recurs 1/1003/2006-, en el qual l'Ajuntament de Rotglà i Corberà assegura que disposa de suficiència i capacitat per al subministrament d'aigua potable que el creixement derivat de l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana ocasionarà. Tot això, sense fer un examen per a càlcul de les previsions del consum comparant-lo amb la disponibilitat real.  
Sol·licitud per part de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge de València a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 9 de febrer de 2007, que sol·licita informe sobre suficiència de recursos hídrics relatiu al Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà, sense que fins a la data s'haja rebut contestació de l'organisme de conca.  
I d'altra banda, es presenta un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 30 d'agost de 2005, relatiu a l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de la Generalitat Valenciana, sobre el pla de reforma interior de millora AA2, de Rotglà i Corberà (València), en el qual es destaca que, efectivament, l'esmentada comunitat de regants de Rotglà i Corberà és titular d'un pou situat al terme municipal de Canals, inscrit en el Catàleg d'aigües privades, amb número d'expedient 1988 IC 1092, amb un volum anual d'1.080.000 m³ i amb destinació a proveïment i reg.  
Cal destacar que en l'informe emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, en data 14 de febrer de 2005, en relació a l'expedient de concert previ del pla general del municipi de Rotglà i Corberà, en el punt segon punt 3 dels fonaments jurídics, es considera que: «... la classificació de nous sectors de sòl urbanitzable ha de quedar supeditada a garantir la suficiència del proveïment d'aigua potable, i ha de quedar assegurada l'execució de les infraestructures necessàries... »  
Per tot això, i atesa la incertesa sobre la disponibilitat de recursos hídrics per a afrontar els desenvolupaments proposats, des d'aquest servei s'estima necessari per a la justificació de la disponibilitat dels esmentats recursos, obtenir l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
7. Respecte a l'evacuació de les aigües generades en els desenvolupaments proposats, en la documentació presentada es descriu que les aigües pluvials s'han de reconduir mitjançant xarxa separativa cap al barranc del Brull. Les aigües residuals aboquen a un col·lector que hi ha i que està canalitzat cap a la depuradora EDAR, emplaçada a l'est del nucli urbà, a la vora del barranc del Brull. Aquesta depuradora d'aigües residuals de Rotglà i Corberà serveix als municipis de Cerdà, Torrella, la Granja de la Costera, Llanera de Ranes i al mateix Rotglà i Corberà, es troba situat al nord-est de la població.  
Per al tractament d'aigües residuals es presenta informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de data 26 d'octubre de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Rotglà i Corberà per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla general d'ordenació urbana del municipi. L'esmentat informe conclou amb la viabilitat del tractament condicionat que s'ha de complir amb diversos aspectes tècnics.   
Segons l'esmentat informe, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. Cal destacar que també es condiciona la viabilitat del tractament generat a la necessària ampliació de la planta amb els desenvolupaments urbanístics segons tinguen lloc aquests, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenvolupaments, hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb capacitat suficient per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per la població de Rotglà i Corberà.  
   
Per això, al marge de la capacitat disponible actualment de l'EDAR, el PGOU ha de recollir la previsió que cada sector i cada programa obtinguen com a condició indispensable per al seu desenvolupament l'informe previ de connexió de la xarxa de sanejament a l'EDAR i que a càrrec del programa s'aporte el cànon que es fixe per aquesta connexió el qual es computarà com a cost en el compte de liquidació provisional de la reparcel·lació i s'abonarà a l'EPSAR per a la destinació d'aquest a les instal·lacions de depuració. Per tant, abans de l'execució de qualsevol sector s'ha d'obtenir la conformitat de l'entitat gestora dels residus generats i s'ha d'acreditar la suficiència de les instal·lacions de depuració de les aigües residuals. Aquest i la resta de condicionants de l'informe seran exigibles en el moment de la gestió dels sectors projectats.   
D'altra banda, hi ha un problema molt important respecte de l'evacuació d'aigües residuals de les edificacions (habitatges) que hi ha a la part nord-est del nucli urbà (a l'altre costat de l'autovia) que romanen en sòl no urbanitzable, les quals produeixen un impacte ambiental sever. Els líquids i sòlids residuals que es produeixen en aquestes zones són causes potencials de contaminació atés que no presenten un sistema de recollida i gestió adequat per a aquests i, per tant, en aquestes zones s'està produint un impacte ambiental que s'ha de corregir.   
S'ha d'exigir, per part de l'Ajuntament, la previsió de suficiència per al proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus i aigües residuals. Per tant, ha de quedar terminantment prohibida la utilització indiscriminada dels sistemes individuals d'eliminació com són els pous cecs i fins i tot les fosses sèptiques, com també prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o a les rambles i barrancs adjacents.  
A més, l'Ajuntament de Rotglà i Corberà ha de realitzar estudis que acrediten l'absència d'incidències en la contaminació i en el consum de recursos hídrics provocada per l'existència d'aquestes construccions il·legals que hi ha a l'esmentada zona.  
Recordem la conclusió de l'informe del Servei de Coordinació Territorial de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 7 de març de 2007, relatiu a consulta sobre la disposició transitòria 4ª de la Llei del sòl no urbanitzable en l'estudi del paisatge del Pla general de Rotglà i Corberà (València), en el qual es proposa procedir a un plantejament ordenat del model territorial i del sòl no urbanitzable utilitzant, si cal, per a alguna de les construccions il·legals existents la declaració de la situació legal de fora d'ordenació, a més de l'exercici dels mitjans legals integrants de la disciplina urbanística. Per la qual cosa no s'admet la pretensió de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà de classificar el sòl afectat com a urbanitzable.  
S'ha de garantir en els futurs desenvolupaments urbanístics un bon sistema de sanejament, com també anar millorant les condicions dels actuals nuclis residencials extensius que no tenen en aquest moment l'esmentada infraestructura.  
8. Respecte a la recollida de residus sòlids urbans, l'estudi d'impacte ambiental només ens indica que el terme municipal de Rotglà i Corberà disposa d'un ecoparc situat a l'est del nucli urbà.   
Per a la recollida i gestió dels residus sòlids urbans es presenta un certificat de la mercantil José Alba Juan, com a empresa que actualment presenta el servei de recollida i gestió dels residus sòlids urbans i inerts al municipi de Rotglà i Corberà, sobre la viabilitat per a recollir i gestionar els residus sòlids urbans i inerts que es generaran com a resultat de les previsions del nou Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà.  
En l'esmentat certificat i en la documentació presentada, no es fa una valoració dels increments que es generaran per les diverses actuacions proposades en el pla general, i tampoc se cita de quina manera es gestionaran aquests residus ni on es farà.  
9. L'ocupació del futur sòl industrial previst en el planejament al marge esquerre del barranc del Brull provocarà que passe a ser una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i asfaltatge de la majoria del sòl, la qual cosa comportarà una pèrdua de la permeabilitat del terreny i una disminució de la humitat del sòl. Això serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en els sectors com per a les adjacents, ja que el barranc del Brull rebrà més aigua d'escorriment en l'època de pluja.  
Per tant, en cas de projectar-se per a l'eliminació de les aigües pluvials del sector industrial programat l'evacuació al llit del barranc del Brull, s'ha d'obtenir l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'actuació, per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986).  
10. Al terme municipal de Rotglà i Corberà es troba el barranc del Brull, tocant al futur sòl industrial previst en el planejament. Els marges del barranc a la vora del futur sòl industrial estan afectats per risc d'inundació de nivell 3 [freqüència alta (25 anys); calat < 0,80 metres], segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
En l'annex a l'estudi d'impacte ambiental realitzat pel promotor a l'agost de 2006 es determina que els terrenys afectats per risc d'inundació de nivell 3, segons el que preveu el PATRICOVA, i d'acord amb les determinacions de la normativa que acompanya a aquest, concretament l'article 22, no es classifiquen com a sòl urbanitzable, i que la classificació d'aquests siga com a sòl no urbanitzable. El sector industrial limítrof a la zona d'inundació s'ha delimitat d'acord amb les determinacions de la zona d'inundació definida en el PATRICOVA.  
Hi ha informe del Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge de València, de data 18 de juny de 2007, en relació amb el risc d'inundació relatiu al Pla general d'ordenació urbana de Rotglà i Corberà (València). Aquest informe determina que la delimitació de la zona de risc d'inundació definida en el PATRICOVA coincideix sensiblement amb el límit de l'àmbit el sòl industrial, amb la precaució necessària, tenint en compte l'escala del pla d'acció territorial (1:50.000), i no hi ha sòl urbanitzable afectat per risc d'inundació. Per tot això, entenem que la proposta del pla general s'adequa correctament a la normativa del pla.  
A fi de complir les determinacions del PATRICOVA respecte a les condicions d'ús del sòl a la vora dels llits, l'ordenació detallada del sector industrial, a la zona limítrofa amb el sòl inundable, ha de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques al llarg de tota l'extensió. (Article 30 de la normativa del PATRICOVA).  
11. Segons la documentació presentada, respecte a l'estratègia de creixement plantejada, Rotglà i Corberà té (en data 2004) poc més de 990 habitants. La població prevista de Rotglà i Corberà si s'ompli tot el sòl destinat a residencial seria de 4.980 habitants. Amb aquest fi, es planteja la creació d'una superfície de sòl urbanitzable residencial de 321.386 m², repartits en tres sectors, la qual cosa comportaria un total de 851 nous habitatges i l'increment de la població en 2.518 habitants.  
D'altra banda cal destacar que, de moment, no s'ha desenvolupat tot el sòl urbà residencial disponible a Rotglà i Corberà. En concret, veient les dades exposades en la taula comparativa entre el planejament vigent i el proposat, hi ha 328.116 m² que estan en desenvolupament o que encara no s'han desenvolupat.  
Per tot això, s'ha de desenvolupar tota la borsa de sòl urbà residencial no detallat present al terme municipal de Rotglà i Corberà abans de començar a desenvolupar els nous sòls residencials proposats en aquest pla general.  
12. Pel que fa al paisatge, cal destacar que l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, en data 19 de febrer de 2007, envia escrit en què es compromet a realitzar, en el termini d'un any des de l'aprovació definitiva del pla general, el catàleg de paisatge amb delimitació de sistemes d'espais oberts, d'acord amb la disposició transitòria primera del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana (d'ara endavant RPGECV).  
Respecte de l'estudi del paisatge presentat, hi ha informe favorable del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 7 de març de 2007, el qual presenta una sèrie de requeriments per a l'esmena de les deficiències trobades en l'esmentat estudi del paisatge, en compliment del que preveu el títol II de la LOTPP i desenvolupat en el RPGECV, aprovat per Decret 120/2006, d'11 d'agost. Amb aquest fi el catàleg de paisatge i la delimitació del sistema d'espais oberts, juntament amb el text refós de l'estudi del paisatge, els quals hauran de presentar-se en el termini d'un any des de l'aprovació definitiva del pla general, han de contenir tots i cadascun dels requeriments i correccions indicats en l'esmentat informe.  
Estudiada, detalladament, la zona compresa entre la N-340 i la CV-590 s'observa a priori que a la zona del sector SUR-3, el nombre d'habitatges existents en un cercle de 100 metres de radi és com a màxim de 8 habitatges consolidats; i es perceben característiques molt semblants a la resta de la zona, existint, a més, més edificació d'habitatge disseminat de les mateixes característiques.   
A més, el ja esmentat informe del Servei de Suport Tècnic informa desfavorablement l'àmbit del sector SUR-3 per considerar que la delimitació i ubicació d'aquest no s'ajusta al model de ciutat compacta establit en l'article 13.2 de la LOTPP i l'article 11 del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística; a més, fragmenta la unitat de paisatge en què s'insereix i irromp la continuïtat d'un sistema d'espais oberts que hauria d'articular el territori a partir d'un conjunt integrat i continu d'espais lliures d'edificació, de conformitat amb l'article 41 del RPGECV. Per tant, es considera que aquests terrenys no han de ser urbanitzats, d'acord amb la política autonòmica de protecció del territori i del paisatge, les normes generals d'integració paisatgística de la qual es preveuen en l'article 33 de la LOTPP, amb especial atenció, en aquest cas, als apartats e, f i g d'aquesta.   
Respecte al sector de sòl urbanitzable industrial SUI, atesa la identificació de dos recursos paisatgístics de valor molt alt al costat d'aquest sector, aqüeducte (nou) séquia de la Llosa i aqüeducte (antic) séquia de la Llosa, ha de modificar-se l'ordenació detallada de l'esmentat sector, i intercanviar els usos entre SJL-8 i INA amb el consegüent increment de zona verda, garantint així la preservació i protecció visual dels esmentats recursos paisatgístics, de conformitat amb l'article 32.b i c de la LOTPP, i justificar en el corresponent estudi d'integració paisatgística el compliment dels esmentats requisits.  
D'altra banda, en l'estudi del paisatge no es justifiquen les tipologies d'habitatge triades en els diversos sectors de sòl urbanitzable residencial a l'est del nucli urbà, sectors SUR-1 i SUR-2, basant-se en la morfologia del nucli existent, de conformitat amb l'article 35.2 de la LOTPP, valorant l'escena urbana resultant de la planificació prevista i el manteniment de la visibilitat de la imatge característica del municipi. Tot això, ha d'integrar-se en el corresponent estudi d'Integració paisatgística que ha de redactar-se per al desenvolupament dels esmentats sectors i que s'han de justificar en el text refós de l'estudi del paisatge que ha de presentar.  
13. En la documentació aportada es presenta un catàleg en què es cataloguen els jaciments arqueològics que hi ha en l'Inventari general de jaciments arqueològics de la Comunitat Valenciana de la Direcció General del Patrimoni Historicoartístic.   
Es presenta l'informe favorable, de data 26 de juny de 2007, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
4. A l'efecte del compliment de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient, el pla es considera inclòs en el supòsit establit en la disposició transitòria primera, apartat 2, de l'esmentada llei.  
En la tramitació del procediment d'avaluació ambiental s'han seguit les actuacions previstes en l'article 7 de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.   
Ha d'advertir-se igualment que el contingut documental de l'estudi d'impacte ambiental sotmés a informació pública no sols comprén tots els punts requerits per l'article 8 de la Llei 9/2006 als denominats informes de sostenibilitat, sinó que fins i tot es deté a valorar-los amb major amplitud i profunditat que l'exigida en l'esmentat precepte, per la qual cosa ha de concloure's que durant el període transitori d'adaptació de procediments a les exigències de la nova llei, l'estudi d'impacte ambiental de referència compleix idèntica comesa al dels informes de sostenibilitat ambiental, i han de tramitar-se la resta d'actuacions d'acord amb les previsions de la Llei 9/2006, de 28 d'abril.  
Per tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'exclou d'aquesta declaració d'impacte ambiental el sector de sòl urbanitzable residencial SUR-3, en virtut de l'informe emés pel Servei d'Ordenació Territorial de la Direcció General d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 7 de març de 2007, en el qual s'emet informe desfavorable per considerar que la ubicació i delimitació d'aquest no s'ajusta al model de ciutat compacta establit en l'article 13.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, i l'article 11 del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística (ROGTU), a més de fragmentar la unitat de paisatge en què s'insereix i irromp la continuïtat d'un sistema d'espais oberts que hauria d'articular el territori a partir d'un conjunt integrat i continu d'espais lliures d'edificació, de conformitat amb l'article 41 del Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana (RPJECV).   
Segon  
S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la resta de sectors del projecte de Pla general d'ordenació urbana del municipi de Rotglà i Corberà, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits en el punt tercer d'aquesta declaració.  
Tercer  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. S'ha de recollir en el planejament la classificació de sòl no urbanitzable de protecció arqueològica amb què s'ha d'establir una reserva de sòl concreta per als jaciments arqueològics. A més, les normes urbanístiques han de recollir les mesures protectores adequades que garantisquen la bona conservació dels esmentats jaciments.  
2. S'ha d'establir un ordre per al desenvolupament dels diversos sectors de sòl no urbanitzable a fi de garantir un esgotament total d'aquest tipus de sòl, abans de considerar l'opció de reclassificació d'un sòl no urbanitzable. Per tant, s'ha de desenvolupar tota la borsa de sòl urbà residencial no detallat que hi ha al terme municipal de Rotglà i Corberà abans de començar a desenvolupar els nous sòls residencials proposats en aquest pla general.  
3. El desenvolupament dels sòls urbanitzables, amb ordenació detallada o sense, quedarà supeditat a:  
- La creació de les infraestructures necessàries i adequades de sanejament en cada una de les zones de disseminats que en l'actualitat no en tenen.  
- Han d'executar-se les actuacions d'ampliació i millora de l'EDAR previstes a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
- La disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cadascun dels sectors.  
4. L'Ajuntament de Rotglà i Corberà ha de vetlar perquè les indústries que no puguen connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal -i per tant aboquen a llit públic- disposen d'un sistema de tractament d'aigües residuals individual apropiat i la preceptiva autorització per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials que, si és procedent, atorga la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. L'Ajuntament de Rotglà i Corberà ha de presentar, abans de l'aprovació definitiva d'aquesta Conselleria, l'informe sol·licitat a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de conformitat amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, sobre l'increment de consum de recursos hídrics, motivat pel pla general, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
En el cas que l'esmentat informe siga desfavorable, així haurà d'entendre's aquesta declaració d'impacte ambiental.  
6. L'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
Queden prohibits els abocaments al barranc del Brull sense depuració prèvia.  
7. Les normes urbanístiques del pla general han de recollir en els seus articles la previsió del fet que cada sector i cada programa que s'ha de desenvolupar obtinga, com a condició indispensable per al desenvolupament d'aquest, l'informe previ de connexió de la xarxa de sanejament a l'EDAR, i que a càrrec del programa s'aporte el cànon que es fixe per aquesta connexió el qual es computarà com a cost en el compte de liquidació provisional de la reparcel·lació i s'abonarà a l'EPSAR perquè es destine a les instal·lacions de depuració.   
Per tant, abans de l'execució de qualsevol sector s'ha d'obtenir la conformitat de l'entitat gestora dels residus generats i s'ha d'acreditar la suficiència de les instal·lacions de depuració de les aigües residuals. Aquest i la resta de condicionants de l'informe seran exigibles en el moment de la gestió dels sectors projectats.  
8. És obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats (zona de sòl no urbanitzable a l'oest de la N-340), no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibeix l'ús de sistemes individuals d'eliminació com són els pous cecs i, fins i tot, les fosses sèptiques, com també prohibir l'abocament de les aigües residuals sobre el terreny o a les rambles i barrancs adjacents.  
L'Ajuntament de Rotglà i Corberà ha de realitzar estudis que acrediten l'absència d'incidències en la contaminació i en el consum de recursos hídrics provocada per la presència d'aquestes construccions il·legals que hi ha a l'esmentada zona.  
L'Ajuntament de Rotglà i Corberà ha de prendre en consideració la recomanació plantejada en l'informe del Servei de Coordinació Territorial de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori de València, de data 7 de març de 2007, relatiu a Consulta sobre la disposició transitòria 4ª de la Llei del sòl no urbanitzable en l'estudi del paisatge del Pla general de Rotglà i Corberà (València).  
9. Al sòl no urbanitzable de protecció agrícola només estarà permés l'habitatge unifamiliar si està lligat a cultiu i constitueix el primer habitatge del titular de l'explotació agrícola.  
10. Els camins ramaders han de ser identificats pel nom i amplària legal en les normes urbanístiques, com també considerats com a sòl no urbanitzable protegit per la legislació sectorial.  
S'ha de respectar el traçat i l'amplària d'aquests i s'han d'extraure de la superfície de sòls urbanitzables que els afecten, per tant no es computaran a l'efecte de càlcul i aplicació d'estàndards urbanístics, per la qual cosa s'han de grafiar correctament en la part gràfica de la documentació.  
11. La zona de servitud del barranc de Brull ha de mantenir-se expedita, i quedar supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista a la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'estableix en l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic (RD 849/1986).  
Així mateix, d'acord amb el que estableix l'article 132 de la Constitució espanyola i els articles 2 i 4 del Text refós de la llei d'aigües, tot sòl pertanyent a domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable, i com a tal ha de quedar al marge de tot procés d'urbanització i s'ha de classificar com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (article 4 de la Llei 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del sòl no urbanitzable).  
12. En els futurs desenvolupaments, i en concret per al futur sòl urbanitzable industrial (SUI), en els quals es pretenga realitzar l'abocament d'aigües pluvials o depurades a llit públic (barranc del Brull), s'ha de disposar de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la nova xarxa separativa d'aigües pluvials, als punts d'abocament que s'hi establisquen.  
13. S'ha de modificar l'ordenació detallada del sector de sòl urbanitzable industrial (SUI) proposat, i intercanviar els usos entre SJL-8 i INA amb el consegüent increment de zona verda, i garantir així la preservació i protecció visual dels recursos paisatgístics: aqüeducte (nou) séquia de la Llosa i aqüeducte (antic) séquia de la Llosa, de conformitat amb l'article 32.b i c de la LOTPP, i justificar en el corresponent estudi d'integració paisatgística el compliment dels esmentats requisits.   
Ha de protegir els esmentats recursos paisatgístics i donar la classificació de sòl no urbanitzable de protecció paisatgista al sòl que ocupen, amb un radi suficientment gran perquè garantisquen l'esmorteïment de possibles impactes sobre aquests.  
14. D'acord amb l'article 30 de la normativa del Pla d'acció territorial contra el risc d'inundació (PATRICOVA), respecte a les condicions d'ús del sòl a la vora dels llits, l'ordenació detallada del sector de sòl urbanitzable industrial (SUI), a la zona limítrofa amb el sòl inundable, ha de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques al llarg de tota la seua extensió.   
15. Les àrees de terrenys forestals afectades per incendis d'acord amb la Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable, s'han de recollir en el planejament com a sòl no urbanitzable de protecció forestal d'incendis, per a garantir, segons l'article 59.1 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que els esmentats terrenys no puguen classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable, ni se'n minoren les proteccions.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 24 de la Llei 3/1993, s'hauria d'estudiar la possibilitat de classificar els terrenys afectats per incendi forestal, o almenys aquells que actualment presenten indicis de regeneració, com a zones d'actuació urgent ZAU, amb la finalitat de conservar-los i afavorir-ne la restauració.  
16. S'han d'incorporar al planejament totes les consideracions exposades i les mesures correctores proposades en l'informe del Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric d'aquesta Conselleria, de data 26 de febrer de 2007, per a la protecció contra la contaminació acústica. Tot això s'ha de realitzar d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
17. D'acord amb l'informe del Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori d'aquesta Conselleria, de data 7 de març de 2007, sobre l'estudi del paisatge del PGOU del terme municipal de Rotglà i Corberà (València), ha de presentar un text refós de l'estudi del paisatge que esmene els requeriments d'aquest informe, com també un catàleg de paisatge i delimitació del sistema d'espais oberts del municipi, en el termini màxim d'un any des de l'aprovació del pla general, d'acord amb el compromís de l'Ajuntament de Rotglà i Corberà, emés per aquest en data 19 de febrer de 2007.  
18. S'hi ha d'adjuntar un projecte de regeneració de riberes i llits dels diversos barrancs que hi ha al municipi i del riu Magre, com també de recuperació de boscos. Aquest projecte ha de recollir una llista amb les diverses espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les totes zones verdes, tant naturals com urbanes, i s'ha d'optar sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
19. Tota la normativa específica d'ordenació de zones industrials, totes les mesures preventives i correctores proposades i pressupostades i els condicionants exposats han de ser recollits per la normativa urbanística del pla general, tant en allò referent al mateix plantejament, com en el corresponent a les respectives fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Cinqué  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 119/07-AIA  
Títol: explotació avícola d'engreix  
Promotor: Sivimar, SL  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Objecte del projecte: obtenció de l'autorització ambiental integrada per a l'activitat avícola d'engreix  
Localització: polígon 13, parcel·les 745, 746, 766, 770, 774, 786 i 787, del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir l'autorització ambiental integrada per a una explotació avícola de broilers, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació té actualment una capacitat per a 202.300 broilers. Està formada per dos nuclis de naus i un local tècnic. El primer nucli està constituït per tres naus amb capacitat per a 90.000 pollastres; el segon, també de tres naus, té capacitat per a 112.300 aus. Ambdós disposen de llicència d'activitat. L'explotació pretén ampliar-se amb la construcció de tres noves naus, i s'assoleix una capacitat total de 304.300 aus a l'explotació.  
La parcel·la té una superfície total de 243.769 m², la superfície construïda actual correspon a sis naus i un local tècnic, de 10.126,32 m². Amb l'ampliació es pretén construir tres noves naus, d'una superfície total de 7.631,67 m². El total de la superfície construïda serà de 17.757,99 m².  
L'activitat consisteix en l'engreix dels pollastres, fins a l'eixida d'aquests a escorxador. Es realitzaran 5-6 cicles/any. Després de cada cicle d'engreix es du a terme un buit sanitari de dues setmanes.  
La ventilació serà dinàmica per depressió d'escombratge lateral.  
Les mesures higienicosanitàries que s'han d'aplicar a l'explotació es basen en la instal·lació de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació, la col·locació de pediluvis a l'entrada de les naus, la instal·lació de gual de desinfecció de les rodes dels vehicles a l'entrada de l'explotació i l'ús de motxilla amb desinfectant com a sistema de pressió de desinfecció de la resta del vehicle, com també la col·locació de teles antiocells a les finestres.  
S'utilitzarà llit de pellorfa d'arròs o, si no n'hi ha, serradura de pi. La gallinassa generada serà retirada per una empresa que s'encarregarà de la gestió com a esmena orgànica; actualment es disposa de contracte de retirada de gallinassa per a les sis naus existents amb l'empresa Emilio Giménez e Hijos, SL (que disposa d'alta en l'IAE en l'epígraf 6122 1, comerç major de cereals, plantes, adobs i animals, encara que no disposa de llicència com a gestor de residus). S'hi generarà anualment 4.106,7 t de gallinassa, que serà retirada després de cada cicle d'engreix. Cada una de les naus disposarà de femer estanc i impermeable, amb pendent fins una fossa de recollida de lixiviats, situats als extrems de les naus, que seran utilitzats únicament en el cas que no se sincronitze la finalització del cicle d'engreix amb la retirada de la gallinassa.  
No s'hi generen efluents líquids. Es disposarà de fossa sèptica per a sis persones equivalents per a la recollida de les aigües brutes procedents de les instal·lacions sanitàries del local tècnic.  
Altres residus generats en l'explotació són els residus veterinaris (que són retirats per una empresa autoritzada a aquest efecte), tubs fluorescents i residus de medicaments, els quals es porten a l'ecoparc municipal, ja que es tracta de quantitats insignificants.  
El proveïment d'aigua potable es realitzarà des de dos pous propis, a més de la xarxa municipal d'Utiel. Disposa de concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'aprofitament d'un volum de 24.107 m³/any amb destinació a reg de suport per goteig de 15,46 ha de vinya i el proveïment d'una granja avícola (220.000 animals), i se situa al polígon 13, parcel·les 776 i 766. El consum d'aigua de les aus serà de 12.928,5 m³/any; l'aigua de neteja utilitzada de 870 m³/any; l'aigua de lavabos 146 m³/any, per tant el consum total és de 13.944,5 m³/any.   
S'han calculat de manera teòrica les emissions a l'atmosfera que genera l'explotació associades a la gestió del fem, sent de113.929, 92 kg NH3/any, 2.029,68 kg N2O/any i 31.476,79 kg CH4/any, calculats d'acord amb els quadres de càlcul d'emissions de gasos del sector ramader proporcionats pel Registre Estatal d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER-España).  
Els cadàvers es dipositen en contenidors homologats localitzats fora de la zona de l'activitat ramadera, dins d'una zona proveïda de solera, tanca pròpia i coberta, i són retirats per una empresa gestora autoritzada.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de gual sanitari i tanca perimetral.  
L'aigua que queda en el gual i que ha de renovar-se perquè ja n'ha perdut les propietats desinfectants, es recull per mitjà d'una conducció i s'acumula en un dipòsit soterrat estanc, des del qual es trau amb una cisterna i s'aplica a les parcel·les de vinya del promotor. Juntament amb aquesta aigua, es gestionen de la mateixa manera les aigües residuals procedents de les instal·lacions sanitàries del local tècnic, després de passar per un sistema depurador de tres cossos amb filtres biològics.  
L'explotació es localitza a 1,3 km de las Cuevas d'Utiel a 1 km de los Corrales d'Utiel.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 27 de juny de 2007, amb la remissió per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental del projecte bàsic, annex i l'ampliació d'aquest, i estudi d'impacte ambiental. En data 18 de juliol de 2007, l'Ajuntament remet documentació complementària, inclòs el resultat de la informació pública.  
La informació pública s'ha realitzat a l'Ajuntament als veïns limítrofs a l'explotació, sense la presentació d'al·legacions i per la Conselleria de Territori i Habitatge en el DOGV núm. 5447, de data 9 de febrer de 2007, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informació pública als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'inclou sol·licitud a la Direcció General Patrimoni Cultural Valencià de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, com també l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, zona XIII, segons normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental descriu les accions del projecte susceptibles d'impactar sobre el medi ambient, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament. En la descripció del medi natural s'ha inclòs com a medi inert: climatologia, edafologia, geologia, hidrogeologia, i com a medi biològic: flora, fauna, medi perceptual. A més, s'inclou la descripció del medi socioeconòmic i cultural.  
El sòl on es localitza l'explotació es caracteritza per ser profund, de textura lleugera o mitjana i complex saturat. Geològicament es caracteritza per estar constituït per materials pertanyents al terciari-miocé en part de l'explotació, i la resta per materials del quaternari-plistocé. Fisiogràficament, correspon a un relleu ondulat. La vegetació correspon a cultius de secà, predominantment vinya i ametler. La superfície de l'explotació limita al nord amb el ferrocarril Madrid-València, al sud amb la carretera Utiel-Camporrobles, a l'est i oest amb parcel·les agrícoles, i se situa en una zona fortament antropitzada.  
Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta, per la qual cosa ha de tenir-se en compte l'aplicació de mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o per percolació associada als residus orgànics. Una correcta execució de les obres, com també una gestió adequada de l'explotació impediran l'afecció al medi relacionada amb la vulnerabilitat que manifesta.  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de residus orgànics o percolació d'aquests associada a una incorrecta gestió durant la utilització com a adob orgànic; el sòl, per alteració de les seues propietats físiques, químiques i biològiques associada a la incorrecta gestió dels residus orgànics com a adob, i l'aire, per emissió d'olors associades a la gallinassa generada i a la presència d'animals principalment.  
La descripció de les accions del projecte susceptibles d'impactar sobre el medi ambient s'han referit tant a la fase de construcció com a la de funcionament.  
La identificació i valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar per a la fase de funcionament:  
- L'impacte sobre l'aire, com a contaminació física, per emissió de partícules sòlides en suspensió; o per contaminació química, per emissió de gasos que generen olors i contribueixen a l'efecte hivernacle (per la generació de gallinassa i presència d'animals).  
No es preveu impactes negatius d'elevada magnitud, i es valora l'impacte final del projecte com a positiu.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:  
En la fase de construcció:  
- S'utilitzaran materials constructius que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona, per a minimitzar l'impacte visual.  
En la fase de funcionament:  
- Per a minorar l'impacte per males olors es dotaran les naus de sistema de ventilació formada.  
- Com a mesures higienicosanitàries, l'explotació serà dotada de tanca metàl·lica, es disposarà de pediluvis a l'entrada de les naus; gual de desinfecció de vehicles com també sistema de pressió complementari dels vehicles que accedeixen a l'explotació. Els cadàvers es recolliran en contenidors homologats per a ser retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, tal com estableix el Reial decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats a consum humà.  
- Per a evitar la contaminació de sòls, l'explotació disposarà en cada una de les naus de femer estanc i impermeable, amb pendent fins a fossa de recollida de lixiviats, situats als extrems de les naus, que només s'utilitzarà en cas de no sincronitzar-se el final del cicle d'engreix amb la retirada de la gallinassa.  
S'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es complementen amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat avícola d'engreix, situada al polígon 13, parcel·les 745, 746, 766, 770, 774 786 i 787, del terme municipal d'Utiel (València) promoguda per Sivimar, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General que disposa d'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General que disposa de l'informe favorable de l'organisme de conca competent sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/52004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Prèviament a l'obtenció de l'autorització ambiental Integrada, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General el trasllat de les aigües residuals procedents de les instal·lacions sanitàries del local tècnic, com també les del gual sanitari, a l'EDAR municipal, i ha de disposar de certificat d'impermeabilitat, estanquitat i estabilitat estructural del dipòsit soterrat de les esmentades aigües, càlcul justificatiu de les dimensions d'aquest i materials amb què s'ha construït, tot això firmat i visat pel col·legi oficial corresponent. En cas de justificar el tractament de les aigües residuals en aquesta explotació ha de disposar d'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 63/2007-AIA  
Títol: fàbrica de paper  
Promotor: Clariana, SA  
Localització: avinguda d'Alemanya, polígon industrial de Vila-real (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Clariana, SA, és un empresa dedicada a la fabricació de paper d'impressió i escriptura. Se situa a l'avinguda d'Alemanya del polígon industrial de Vila-real (Castelló). Es tracta d'una instal·lació existent i en funcionament que està en procés d'adaptació a la nova normativa en matèria de control integrat de la contaminació.  
Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, els terrenys on es troba la indústria estan classificats com a sòl urbà, zona d'indústries i magatzems (subzona IND-3) compatible amb l'activitat: fàbrica de paper.  
La indústria ocupa una parcel·la de 15.463 m², dels quals 3.300 m² estan construïts. A les proximitats hi ha habitatges.  
La instal·lació està dotada d'un equip de cogeneració de gas natural que evacua l'energia sobrant a la xarxa i es proveeix d'aigua des de pous propis.   
Característiques més rellevants de l'activitat  
L'activitat industrial desenvolupada se centra en la fabricació de bobines i formats de paper d'impressió i escriptura en blanc i en color. Disposa de dues línies productives (màquina 1 i màquina 2) amb una producció actual de 48.448 t. No s'especifica la capacitat de producció total.  
El procés productiu consisteix, de manera resumida, en: recepció de la matèria primera; desintegració en desintegradora (rotor) amb aportació d'aigua; refinació mitjançant fulles de discos i cons; depuració mitjançant centrifugació; disminució del contingut d'aigua mitjançant filtració i premsatge (màquina de paper) i assecatge amb aportació de calor; bobinatge del paper i expedició a magatzem (situat en un emplaçament distint).  
La matèria primera emprada és fibra de cel·lulosa 100% (eucaliptus, xop i excedent de retall propi); no es fabrica pasta de paper en la indústria. Com a matèries auxiliars s'empren càrrega mineral (CO3Ca), colorant, midó, agents encolants i agents de retenció. Addicionalment s'empra un gran volum d'aigua, el qual s'ha estimat en 21.428 m³/dia, dels quals es recircula el 91%.  
La planta disposa d'un pati intern en què s'emmagatzemen, a la intempèrie, matèries primeres i residus.  
Com s'ha assenyalat, la indústria disposa d'una planta de cogeneració de cicle combinat (turbina de gas + turbina de vapor) per a la generació de vapor per a l'assecatge del paper i la generació d'electricitat. Es disposa de dues calderes auxiliars de vapor per a ús ocasional, en cas de parada del sistema anterior.  
Es disposa de subministrament d'electricitat i gas natural. L'aigua s'extrau de tres pous propis, per a la qual cosa es disposa d'autorització de la confederació hidrogràfica competent per a l'extracció d'1.400.000 m³/any (màxim entre els tres). S'indica que el consum en 2005 va ser de més de 800.000 m³.  
Consideracions ambientals  
En la valoració de la instal·lació es té en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que està en procés d'adaptació a la nova normativa. No obstant això, cal indicar que la documentació inclosa en l'expedient no té diversos elements exigibles a un estudi d'impacte ambiental.  
La fabricació de paper requereix elevats consums d'aigua i energia que generen grans cabals d'abocaments. Considerades aquestes afeccions, en la instal·lació s'han reduït mitjançant la recirculació de part dels efluents, la instal·lació d'un sistema de depuració i d'un sistema de cogeneració.  
Els focus d'emissions a l'atmosfera de la indústria són el sistema de cogeneració i els generadors de vapor. El sistema de cogeneració en cicle combinat proporciona una major eficiència en recuperar part de la calor continguda en els gasos de fuita. L'equip disposa de cambra de combustió de tipus sec, caracteritzada per una baixa producció de NOx. L'ús de gas natural com a combustible fa que l'emissió de SOx i partícules siga menyspreable.   
Respecte al soroll generat i atesa la proximitat d'una zona residencial (es preveu que en el futur se situen a menys de 50 m), s'indica que s'han realitzat mesuraments i millores en l'aïllament acústic de les instal·lacions i apantallament d'equips per a aconseguir el compliment dels límits establits. S'indica que la xemeneia de bypass estarà dotada d'un silenciador de 3,5 m de longitud.  
Com a focus generadors de soroll s'identifiquen els turbogeneradors del sistema de cogeneració i el compressor de gas natural. Les instal·lacions limiten amb el nucli urbà de Vila-real, encara que s'indica que s'han adoptat mesures d'aïllament per a reduir la incidència. En particular, el turbogenerador de gas s'ha dotat dels elements d'aïllament següents: aïllament acústic, silenciador dels gasos de fuita i silenciadors a les entrades i eixides d'aire. El turbogenerador de vapor està encapsulat en un calaix d'insonorització. Ambdós estan situats a l'interior d'una sala.  
Respecte a les aigües de procés, s'estima que el 91% de l'aigua recollida a l'eixida de la màquina de paper es recircula en el procés productiu (fase de desintegració de la fibra). El cabal restant, amb alt contingut en fibra, és tractat en un sistema consistent en: dipòsit d'homogeneïtzació (bassa de 400 m³), bomba d'alimentació, sonda d'ajustament de pH, bombes dosificadores de floculant aniònic i catiònic i decantador lamelar. Es disposa a continuació d'una línia de tractament de fangs: bomba d'extracció de fang, espesseïdor vertical i espesseïdor xicotet (segona fase de deshidratació). L'aigua extreta del fang es recircula a la bassa d'homogeneïtzació de la planta de tractament. Els fangs deshidratats (2.452.800 kg en 2005) són lliurats a una empresa autoritzada per a la gestió d'aquests.  
Les aigües residuals sanitàries, les pluvials i l'aigua de procés depurada a la planta s'aboquen al clavegueram municipal, i representa aquesta última un cabal anual de més de 570.000 m³. Segons els plànols (núm. 5-A), les aigües de procés, amb baixa càrrega contaminant, de la màquina 1 s'aboquen directament al clavegueram juntament amb el rebuig de la planta d'osmosi. Prèviament a la connexió amb el clavegueram, hi ha una arqueta de registre. El clavegueram està connectat amb una EDAR mancomunada que aboca al riu Millars.  
Els residus no perillosos generats es corresponen bàsicament amb restes d'embalatge, retalls de paper, fangs de depuradora i metalls. Es produeixen residus perillosos en quantitat pròxima a les 10 t/any, encara que de moment es troben inscrits com a xicotets productors (núm. 1202920). Aquests estan constituïts principalment per envasos contaminats, oli usat, draps contaminats i bateries. Pràcticament tots són emmagatzemats en contenidors prèviament al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat, i es fan constar totes les dades en el corresponent llibre de registre. La zona d'emmagatzemament de residus, en general, està impermeabilitzada. S'especifica que la zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposa de sòl estanc (tot el magatzem està dins d'un cubeta de retenció) i està coberta i s'emmagatzemen en dipòsits totalment estancs. Els envasos que contenen substàncies perilloses s'emmagatzemen a l'interior d'una cubeta o recipient estanc.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, amb vulnerabilitat mitjana i accessibilitat alta d'aqüífers, d'acord amb la cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana. Els dipòsits de combustible i de productes químics disposen de cubetes de seguretat per a recollir eventuals abocaments accidentals.   
Altres elements que milloren ambientalment el funcionament de la planta són els sistemes de recuperació de sòlids i fibres (tambor recuperador i sistema de flotació Krofta) que es reintrodueixen en el procés.  
No es descriu ni es considera la planta d'osmosi de l'aigua de pou que hi ha a la indústria ni s'avaluen els potencials impactes ambientals d'aquesta. En determinats aspectes, no coincideix la informació aportada en la memòria del projecte i de l'estudi d'impacte ambiental i els plànols. Els aclariments sol·licitats no han sigut contestats en la seua totalitat.  
No es proposa cap programa de vigilància ambiental. No obstant això, s'indica que es realitzen mesuraments anuals de les emissions del sistema de cogeneració, d'acord amb les condicions especificades en la llicència corresponent. En aquesta s'estableix, així mateix, una periodicitat bianual de mesurament del nivell sonor de l'esmentat equip. També es realitzen mesuraments dels abocaments al clavegueram cada tres mesos per la mateixa empresa i diàriament per FACSA.  
Tramitació administrativa  
Amb data 26 de març de 2007 es va rebre un escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, on se sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Clariana SA. Amb data 07.08.2007 es va rebre el certificat de finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions. Amb anterioritat, s'havia caducat l'expedient 180/2006-AIA, atés que el titular no havia completat el requeriment realitzat per l'òrgan ambiental perquè completara deficiències documentals. A l'expedient 63/2007-AIA es va incorporar la documentació que constava en els expedients 180-2006-AIA, 54-2005-AMB i documentació addicional remesa per l'òrgan substantiu amb data 28/02/2007. Aquesta es compon de:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annex de plànols.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària de maig de 2006.  
- Documentació complementària de novembre de 2006.  
- Documentació complementària de febrer de 2007.  
La indústria va tramitar amb anterioritat l'avaluació ambiental de la reforma de la instal·lació de cogeneració de la planta, i va obtenir resolució favorable de 10.12.1998 (exp. 269/1998-AIA)  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons l'epígraf 6.1.b) (instal·lacions industrials per a la fabricació paper i cartó, amb una capacitat de producció de més de 20 t/dia) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de paper està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- El sistema de cogeneració està catalogat com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en estar prevista en l'apartat f del Grup 5 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de fàbrica de paper (instal·lacions existents de fabricació de paper amb sistema de cogeneració) promogut per Clariana SA, situada a l'avinguda d'Alemanya, polígon industrial de Vila-real (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals es requereix:  
1. Les zones d'emmagatzemament de residus perillosos han de disposar de sòl impermeable i disposar de mitjans de recollida de vessaments i lixiviats que impedisquen l'abocament d'aquests a la xarxa de clavegueram.  
2. Tots els dipòsits d'emmagatzemament de productes químics han de disposar de cubetes de retenció.  
3. S'ha de caracteritzar de manera independent el rebuig de la planta d'osmosi i l'abocament de la màquina 1 denominat "amb baixa càrrega contaminant", ambdós connectats al clavegueram directament a través de l'arqueta de registre. La caracterització d'aquests abocaments l'ha de realitzar un organisme acreditat i té com a objecte comprovar que aquests compleixen les condicions d'abocament imposades a la indústria, sense dilució prèvia. En cas de comprovar-se que no es compleixen les esmentades condicions, es prohibeix l'abocament al clavegueram i han d'adoptar-se mesures correctores addicionals que s'han de justificar tècnicament o, si no n'hi ha, gestionar l'abocament a través d'una empresa autoritzada.  
4. Els emmagatzemaments a la intempèrie s'han de dotar de mitjans que impedisquen la dispersió de substàncies o materials cap a la zona residencial limítrofa.  
5. Els límits d'emissió a l'atmosfera de la instal·lació de cogeneració s'han d'adaptar a la modificació introduïda pel Decret 127/2006, de 15 de setembre.  
6. El programa de vigilància ambiental s'ha de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquest, i ha d'incloure:  
- Mesurament periòdic de les emissions a l'atmosfera.  
- Mesurament periòdic del nivell sonor transmés a l'entorn, considerant la proximitat de zones residencials.  
- Caracterització dels abocaments de la indústria, incloent el que indica l'apartat 3 i el control periòdic d'aquests.  
- Comprovació de l'eficàcia de les mesures correctores i preventives i, si no n'hi ha, estudi, selecció i aplicació de noves mesures correctores.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent en avaluació ambiental, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 4 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 134/07-AIA  
Promotor: Acciona Infraestructura, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.   
Objecte del projecte: explotació de recursos secció A) materials de préstec La Hoya de la Yegua  
Localització: parcel·les 386, 173, 174, 175 i 182 del polígon núm. 4 i parcel·la 51 del polígon 5. Paratge La Hoya de la Yegua, del terme municipal de Villargordo del Cabriel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de materials de préstec tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines, en diverses parcel·les del paratge La Hoya de la Yegua, al terme municipal de Villargordo del Cabriel (València).  
La legalització d'aquest préstec va vinculada al projecte de construcció de la plataforma de la línia d'alta velocitat de Llevant. Tram Villargordo del Cabriel - Venta del Moro.  
Les parcel·les objecte del projecte se situen en tres àrees diferents denominades, Yegua 1, Occecillas i Yegua 3, i formades respectivament per la parcel·la 386 del polígon 4, parcel·les 173, 174, 175 i 182 del polígon 4 i parcel·la 51 del polígon 5.  
Els terrenys adquirits per a dur a terme l'explotació del préstec de terres pugen a una superfície total de 4,3 ha, de les quals 2,84 ha seran destinades a labors extractives, de restauració i de desviació de camins.  
Els volums i vida de cada una de les zones d'explotació són les següents:  
- Yegua 1.   
Tot-u: 38.963 m³, desmunt de terra vegetal: 2.224 m³, superfície afectada: 7.416 m², vida de l'explotació: 5 mesos.  
- Yegua 3.  
Tot-u: 52.334 m³, desmunt de terra vegetal: 2.063 m³, superfície afectada: 6.877 m², vida de l'explotació: 4 mesos.  
- Occecillas  
Tot-u: 26.056 m³, desmunt de terra vegetal: 4.325 m³, superfície afectada: 14.418 m², vida de l'explotació: 8 mesos.  
Prèviament a l'explotació del material, la terra vegetal es retirarà, s'abassegarà i es mantindrà en òptimes condicions per a un ús posterior. Els abassegaments es realitzaran amb una alçària inferior a 2 m i s'acumularan dins del perímetre d'explotació de cada una de les superfícies explotables.  
L'extracció es durà a terme per mitjans mecànics i una vegada arrancat el material es carregarà als camions i es transportarà fins a l'obra de construcció de la plataforma de l'AVE.  
Les labors extractives de cada una de les parcel·les es duran a terme constituint bancs d'explotació amb alçària de banc no superior a 7 m i inclinació de talús de 45º. Quan els bancs d'explotació ho permeten, se'n procedirà a la restauració desdoblant-los i deixant bancs d'alçària no superior a 5 m i 35º d'inclinació respecte a l'horitzontal i deixant bermes intermèdies de 3 m d'ample.  
La restauració de les parcel·les es durà a terme de manera simultània a les tasques d'explotació i es podran diferenciar tres fases de treball:  
Fase I: explotació Yegua 1  
Fase II: explotació Yegua 3 i restauració Yegua I  
Fase III: explotació Occecillas i restauració Yegua 3.   
Excepte a la zona Yegua 1, les labors extractives no aprofundiran el buit miner més enllà de permetre el drenatge natural de les aigües d'escorriment. A la zona Yegua 1 es recorrerà al bombament per al desguàs del buit creat a l'explotació mentre no es restituïsca la topografia amb l'aportació de materials externs procedents dels desmunts que realitzaran en l'obra de construcció de la plataforma de l'AVE.  
Una vegada remodelades les superfícies d'explotació es procedirà a l'estesa de la terra vegetal i a la revegetació de les parcel·les mitjançant la sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement (gramínies i lleguminoses) que permetran la fixació del sòl i la protecció enfront de l'erosió. Posteriorment, es plantaran espècies arbustives com ara: Quercus coccifera, Juniperus oxicedrus, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Rhamnus lycioides, Anthyllis cytisoides, Teucrium capitatum, Ulex parviflorus i Stipa tenacissima.  
La sembra i plantacions es duran a terme als mesos d'octubre i novembre. Els exemplars que es plantaran seran de 1-2 sabes amb una densitat de plantació de 2.500 u./ha.  
El drenatge de les superfícies de restauració es realitzarà mitjançant cunetes de capdavall de talús que recircularan les aigües cap a les cunetes perimetrals que al seu torn les desviaran cap als cursos d'aigua naturals circumdants.   
Es construiran, a més, obres de control de sediments (barreres, dissipadors i basses de decantació) que minimitzen el risc d'erosió potencial de les parcel·les.  
Per al reg de camins i places de pedrera com també per al reg de sembres i plantacions que s'han de realitzar en les labors de restauració, el projecte proposa l'ús d'un camió cisterna.  
Com a obres auxiliars, es tancarà perimetralment tota l'àrea d'actuació segons on s'estiguen realitzant els treballs d'explotació. En els límits de les zones d'explotació que afronten amb camins veïnals s'instal·laran pantalles visuals consistents en teles de ràfia verda ancorades a la tanca perimetral.  
L'explotació, els accessos i els diversos elements d'aquesta se senyalitzaran degudament per a evitar riscos innecessaris com també l'accés a persones alienes a l'obra.  
Una vegada finalitzada l'explotació es desmantellaran els serveis i les instal·lacions que s'hagen executat durant les labors d'explotació. Finalitzades totes les labors de revegetació es condicionaran els camins que hagen patit desperfectes en les labors d'explotació i restauració.   
El pla de vigilància i manteniment de l'obra es prolongarà dos anys després d'haver finalitzat les obres de revegetació de les parcel·les. Consistirà en el reg periòdic de la superfície afectada per l'explotació, reposició de marres i controls periòdics de qualsevol de les obres realitzades durant l'execució del projecte.  
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
Consideracions que s'han tingut en compte a l'hora de triar la ubicació de la parcel·la que s'ha d'explotar:  
- Propietats físiques i químiques del recurs miner.  
- Fàcil accés i proximitat a l'eix del traçat de l'obra.  
- Compatibilitat urbanística del sòl.  
- No-afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
- Que els valors naturals i paisatgístics de la parcel·la puguen tornar a integrar-se en l'entorn finalitzada l'actuació.  
- Que la restauració puga executar-se de manera que les possibles alteracions generades (rebaixos del terreny) queden integrades en l'entorn natural i restituït l'ús inicial d'aquest.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al juny de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet el projecte d'explotació, projecte de restauració, estudi d'impacte ambiental (EIA) i document de síntesi referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada La Hoya de la Yegua al terme municipal de Villargordo del Cabriel (València).  
S'hi adjunta el certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que després d'haver-se publicat en el BOP núm. 5500, de data 27 d'abril de 2007, l'anunci de l'esmentada sol·licitud i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi ha presentat cap al·legació.  
En data 11 de juny de 2007, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet una còpia del l'informe vinculant favorable emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, de data 26 de febrer de 2007.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
S'accedeix a les parcel·les des de l'autovia A-3, i es pren l'eixida en direcció a Villargordo del Cabriel i abans d'arribar al nucli urbà es pren la carretera N-III en direcció Madrid. Passat el PK 241 i transcorreguts 700 m s'arriba a un camí de direcció NE. Es pren aquesta direcció i passats 200 m el camí es divideix en dos. En direcció E i després de recórrer 700 m es troba el préstec d'Occedillas, i en direcció W i a uns 500 m es troba el préstec Yegua I. En la carretera N-III, a uns 250 m abans d'arribar al PK 240 es pren un camí de direcció SE, al final d'aquest camí es troba el préstec de Yegua 3.  
Les parcel·les que s'han d'explotar se situen en l'àmbit del sòl no urbanitzable de les normes subsidiàries i complementàries del planejament de Villargordo del Cabriel. D'acord a l'article 33.2 de les esmentades normes subsidiàries, els usos extractius estan permesos en el sòl no urbanitzable.  
No hi ha nuclis de població pròxims que puguen veure's afectats per l'explotació.   
El paisatge de la zona correspon a una àrea semirural, on la vegetació forestal ha sigut relegada a les vessants de les llomes que envolten la vall mentre que en la mateixa vall els terrenys naturals han sigut transformats en cultius de secà. La vegetació forestal és de port arbustiu predominant el coscoll i exemplars arboris dispersos de pi i carrasques.  
En concret les parcel·les afectades per l'explotació estan ocupades per camps d'oliveres i ametlers.  
La fauna que hi ha és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural com també la presència humana. La proximitat de la carretera N-III ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana. Així apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica: xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
La qualitat del paisatge ha sigut considerada mitjana a causa de l'elevat nivell d'antropització d'aquest deguda a la substitució de la vegetació natural per cultius productius, l'obertura de camins i la construcció de grans vies de comunicació pròximes.  
El clima d'aquestes terres pot ser classificat com a mediterrani encara que presenta trets de continentalitat que estan donats per l'altitud i l'allunyament del mar. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una temperatura mitjana a l'estiu de 32,3º C i a l'hivern de 12,36º C. Els hiverns són freds i llargs (novembre a març) amb gelades freqüents, i uns estius de fortes temperatures en les hores centrals i escassa humitat relativa en l'aire.  
Les precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 427,9 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.  
Des del punt de vista geològic els materials explotables es corresponen amb materials de recobriment quaternaris i la formació de margues rojodetrítiques de Jaraguas en la qual dominen les margues roges que alternen amb bancs potents de gres, gres conglomerat i conglomerats.  
Des del punt de vista hidrogeològic, els materials que seran explotats no constitueixen cap aqüífer d'interés a nivell regional, encara que si que poden constituir, per la permeabilitat d'aquests, aqüífers d'interés a nivell local.  
Les aigües d'escorriment drenen seguint el pendent de cada una de les parcel·les cap a parcel·les limítrofes sense arribar a encaixar-se en cap barranc d'entitat.  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, on destaca el cultiu de vinya, cereal, oliverar, etc. Hi ha, a més, nombroses granges porcines i avícoles.  
2. Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació d'acord amb les normes subsidiàries del municipi es qualifica com a sòl no urbanitzable comú on estan permesos els usos extractius.  
En data 26 de febrer de 2007, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre informe vinculant favorable al projecte de referència.  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el catàleg de zones humides, no es troben pròximes a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader ni forest d'utilitat pública.  
L'explotació es mantindrà a una distància de 50 m de la carretera N-III respectant la zona de protecció establida per a aquest tipus de camins d'acord amb la Llei estatal 25/1988, de 29 de juliol, de carreteres   
De la mateixa manera, la distància entre les explotacions i camins veïnals es mantindran a una distància de protecció de 10 m.  
L'explotació Yegua 1 afronta al N amb una línia elèctrica de 40 kW per tant s'ha de mantenir a una distància de més de 5 m de la línia.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores  
El projecte tramitat afectarà directament el paisatge, el sòl, la geomorfologia, la hidrologia, l'aire, la vegetació, i la fauna i camins d'accés.  
Les accions que originaran impactes són aquelles derivades de l'extracció, càrrega i transport de material en la fase d'explotació i restauració, de l'increment del trànsit rodat pels camins d'accés, de l'arrancada de la vegetació que hi ha a la parcel·la i del moviment i manteniment de la maquinària com també el rebaix de la cota topogràfica de les parcel·les.  
Els impactes més destacables que originarà l'explotació seran el deteriorament dels camins d'accés i les parcel·les limítrofes, el deteriorament paisatgístic, l'alçament de pols i producció de sorolls, el canvi morfològic de les parcel·les afectades per l'explotació, l'afecció als drenatges i possible contaminació d'aigües superficials per arrossegament de sediments, possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies per mala gestió dels residus perillosos generats en l'explotació i l'increment dels fenòmens erosius.   
Les mesures protectores i correctores proposades per a minimitzar aquests possibles impactes són, entre altres, la retirada del sòl edàfic, abassegament i manteniment d'aquest per a l'ús posterior en les tasques de restauració, reduir la producció de pols mitjançant regs periòdics tant als camins d'accés com als fronts d'explotació, vigilar que els camions que transporten el material vagen proveïts amb lona per a la coberta, mantenir en bon estat la maquinària i dotar-la amb silenciadors homologats, reparació i manteniment de la maquinària fora de les zones d'extracció, dotar de suaus pendents les places de pedrera, garantir l'efectivitat dels drenatges després de la restauració, restituir la topografia per a garantir la correcta integració de les parcel·les en el seu entorn, evitar els riscos geològics amb el disseny de talussos d'explotació i restauració que en garantisquen l'estabilitat, construcció i manteniment d'una xarxa de drenatge que evite l'increment dels fenòmens erosius, revegetació de totes les superfícies restaurades per a protegir el sòl de l'erosió mitjançant sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement i plantació d'espècies arbustives autòctones.  
A més, com a mesura protectora s'ha de mantenir un perímetre de protecció en tota l'àrea extractiva de 5 m a parcel·les limítrofes i 10 m a camins veïnals, limitar la velocitat dels camions i reparar de manera immediata els danys del ferm dels camins que hagen pogut veure's afectats pel pas dels camions.  
4. Consideració sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
El conjunt de mesures correctores proposades en el projecte es consideren adequades, no obstant això és necessari introduir una sèrie de millores encaminades a eliminar afeccions sobre les emissions de pols, el manteniment de camins d'accés, la correcta gestió dels residus procedents del manteniment de la maquinària i garantir la correcta restitució de la topografia mitjançant l'aportació de material estèril procedent de l'execució de l'obra de construcció de l'AVE.  
El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana  
A la vista de tot l'anterior, i basant-se en les facultats que tinc legalment atribuïdes formula la següent;  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de préstecs, secció A) denominada La Hoya de la Yegua a les parcel·les 386, 173, 174, 175 i 182 del polígon núm. 4 i parcel·la 51 del polígon 5 del terme municipal de Villargordo del Cabriel (València), promogut per Acciona Infraestructura, SA sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. Respectar distàncies de seguretat entre l'explotació i els límits de camins i parcel·les limítrofs. L'empresa promotora ha de ser la responsable de reparar qualsevol dany ocasionat als camins d'accés o límits de finques limítrofes a l'explotació.  
2. Garantir que els camions que transporten material des de l'explotació a l'obra i viceversa, circulen amb la caixa tapada per una lona.  
3. Els abassegaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació s'han de mantenir al llarg de tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.   
4. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus, i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
5. Per al rebliment d'explotació Yegua 1 mitjançant material procedent dels desmunts generats en la construcció de la plataforma del tren d'alta velocitat s'ha d'obtenir autorització expressa de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció.  
6. El programa de vigilància ambiental s'ha d'implementar d'acord amb els condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6288, del 14-06-2010 (2010/6694)

RESOLUCIÓN de 28 de mayo de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Utiel, Rotglà i Corberà, Vila-real y Villargordo del Cabriel.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6288

Fecha DOGV
:   14-06-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/6694

CVE


Fecha del documento
:   28-05-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [Rotglà i Corberà](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de mayo de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Utiel, Rotglà i Corberà, Vila-real y Villargordo del Cabriel. [2010/6694]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 258/05-AIA Utiel, 043/06-AIA Rotglà i Corberà, 119/07-AIA Utiel, 063/07-AIA Vila-real, y 134/07-AIA Villargordo del Cabriel.   
Valencia, 28 de mayo de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 258/05-AIA  
Promotor: Cantera Sanhaba, SL.  
Tramitación: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Objeto del proyecto: explotación cantera de áridos, sección A) denominada Roberto.  
Localización: parcelas 769, 770, 771 a) y b) y 887 a) y b) del polígono 10 del catastro de rústica de la pedanía Casas de Utiel del término municipal de Utiel. (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Objetivos principales del proyecto.  
El objeto del proyecto es la apertura de una cantera de áridos tramitada como recurso de la sección A) por la Ley de minas en varias parcelas del polígono nº 10 de la pedanía las Casas de Utiel en el t.m. de Utiel (Valencia).  
La explotación afecta a una superficie de 9,68 Has, de las que 9,14 Has corresponde a zona extractiva y el resto de superficie se destina a instalaciones auxiliares (planta de tratamiento, báscula, oficinas...)  
La explotación consiste en la extracción del material mediante perforación y voladura y su posterior tratamiento en la planta de trituración y clasificación.  
El aprovechamiento del recurso se ha estimado en un 90% por lo que el volumen de material calizo se ha estimado 775.827 m³ que a un ritmo de producción de 80.000 m³/año supone una vida útil aproximada de 10-12 años.  
La explotación se llevará a cabo en dos fases correspondientes a la zona A, al sur del camino que atraviesa la explotación y zona B, al norte del camino. En ambos casos, se explotará un solo banco de 12 y 14 metros de altura respectivamente. Una vez finalizada la zona A se realizará el desdoblamiento del talud en dos bancos de restauración de 6 metros de altura, 5 metros de berma y 35º de inclinación, a continuación se extenderá una capa de mineral estéril junto con otra capa de tierra vegetal para finalmente proceder a la revegetación. Del mismo modo se procederá tras finalizar la zona B dejando taludes de 7 metros de altura y 6 metros de berma.   
La topografía final de la cantera presentará dos plataformas, una en la zona A y otra en la zona B. La cota más baja se situará a 815 m.s.n.m. y desde esa cota la plaza irá recreciendo hacia los taludes a razón de un 2%.  
Entre ambas plazas, quedará una zona central sin afectar por la explotación en la que se encuentran algunas carrascas que son conservadas por su valor ecológico y monumental.  
La planta de tratamiento se ubica en la vaguada que ocupa la parcela 770 situada junto a la zona B de explotación.  
Para acceder desde el camino principal hasta la zona A de explotación, conectar las dos zonas A y B entre sí y con la planta de tratamiento, es necesario abrir nuevos caminos y acondicionar los existentes.  
Una vez finalizadas las labores de explotación de la zona B, la planta de tratamiento será desmantelada, eliminado cualquier estructura y cimentación y será acondicionada para integrarla en el entorno. También se acondicionarán los accesos utilizados con el objeto de dejarlos al menos en el mismo estado en el que se encontraban con anterioridad a la explotación.  
Las labores de restauración planteadas van encaminadas a lograr la integración de los terrenos afectados por la explotación en el entorno natural en el que se encuentra. Para ello se procederá a llevar a cabo las siguientes labores:  
Tratamiento de taludes y plataforma  
Extendido y acondicionamiento de tierra de cobertora  
Revegetación  
Desmantelamiento de infraestructuras  
Acondicionamiento de caminos de servicio  
Seguimiento y reposición de marras  
Los estériles generados en la explotación serán utilizados para rebajar las pendientes de los taludes de explotación, dejando unas pendientes máximas de 35º que permitan la revegetación de dichos frentes.  
La revegetación del área afectada por la explotación se realizará mediante plantación de especies forestales. Para ello, se procederá a la siembra de semillas y la plantación de especies arbóreas y arbustivas con una densidad de unas 2.500 unidades/ha.  
Las especies elegidas para la revegetación son Quercus coccifera, Rhamnus lycioides, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Quercus rotundifolia, Juniperus oxycedrus y Pinus halepenis.  
El suministro de energía eléctrica se realizará mediante grupo electrógeno.  
El agua necesaria para la planta de tratamiento y para el riego de caminos y plataformas de trabajo se suministrará con camión cisterna.  
2. Justificación del emplazamiento y solución adoptada.  
En cuanto a las alternativas de emplazamiento, los criterios geológicos, mineros y medioambientales han sido determinantes. Además de la disponibilidad y buena calidad del recurso existe compatibilidad urbanística con el PGOU de Utiel, buena ubicación y accesos adecuados para el tránsito de camiones.   
Además la zona elegida para la explotación no supone afección a infraestructuras ni construcciones. Tampoco se afectan espacios naturales protegidos, cursos de agua, vías pecuarias, yacimientos arqueológicos o monumentos pertenecientes al patrimonio artístico.  
Tramitación administrativa  
1. Remisión del expediente e información pública  
En diciembre de 2005 el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia remite al Área de Evaluación de Impacto Ambiental copia del proyecto de explotación, proyecto restauración y estudio de impacto ambiental y documento de síntesis que incluye: copia del informe de Patrimonio Cultural Valenciano, solicitud de aprovechamiento de agua al organismo de cuenca, y estudio de impacto en formato digital.  
Se adjunta además, certificado del resultado de información pública del expediente indicando que tras haberse publicado la citada solicitud en el BOP nº 8, de 11 de enero de 2005 y transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no fueron presentadas alegaciones.  
En fecha 20 de junio de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial remite copia del escrito emitido por la empresa promotora en el que indica que respecto al informe regulado en el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto con las previsiones del plan hidrológico, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados hace constar que: "no es necesario para el desarrollo de la actividad en sí misma. Las únicas actuaciones que requieren el uso del agua son el riego de caminos y plazas como medida correctora de la producción de polvo en la cantera y para el riego de las siembras y plantaciones a realizar en las labores de restauración.  
2. Informes sectoriales  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte de fecha 31 de mayo de 2005.  
- Informe técnico del Servicio de Gestión Forestal de la Conselleria de Territorio y Vivienda respecto al Plan de restauración de 06-04-06.  
En dicho informe se informa sobre la necesidad de mejorar o ampliar ciertos aspectos referentes a:   
- vegetación utilizada para la pantalla visual  
- sistema de drenaje  
- revegetación: siembras y plantaciones, selección de especies, proporciones, preparación del suelo, tratamientos y riegos.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Los terrenos objeto de explotación se sitúan aproximadamente 1 km al oeste de la pedanía de las Casas de Utiel en un área en la que predomina el paisaje forestal y agrícola. También existen en la zona otras explotaciones mineras y alguna granja dispersa.   
Se accede a la zona a través de la autovía A-3, en dirección Madrid, tomando la salida de Caudete de Las Fuentes. Desde allí por la carretera CV-453, sin llegar a entrar en el casco urbano, se toma la carretera en dirección a las Casas de Utiel, transcurridos unos 400 m. después de pasar el barranco de la Casilla de Cárcel y antes de entrar a la aldea, se toma un camino en dirección oeste que nos conduce a la parcela. El camino se encuentra acondicionado para el tránsito de camiones.  
Las poblaciones más cercanas se sitúan a más de 1 km. de distancia de la explotación.  
La explotación se enclava al pie de la Sierra de la Bicuerca, en su extremo Este. Morfológicamente la explotación se ubica en las laderas de una vaguada abierta hacia el este, amplia y de pendiente suave. El interior de la vaguada se encuentra abancalada y ocupada por campos de cultivo de secano y vegetación natural. La explotación se divide en dos zonas, una enfrente de la otra en cada una de las laderas. Las cotas de explotación van aproximadamente desde la cota 815 m.s.n.m. hasta la cota máxima de 834 m.s.n.m.  
El clima que se da en la zona es continental seco, semejante al de la Mancha castellana. Las temperaturas medias disminuyen respecto de la costa por la mayor altitud, pero se incrementa la oscilación térmica, tanto la diaria como la anual. Presenta una media anual de 14ºC y amplitud de 17º a 18º, con inviernos fríos y largos (noviembre a marzo) con heladas frecuentes, y unos veranos de fuertes temperaturas en las horas centrales y escasa humedad relativa en el aire.  
Sus precipitaciones son escasas e irregulares, con una media anual en torno a 450-550 mm. En verano las precipitaciones suelen presentar carácter tormentoso con granizadas.  
Desde el punto de vista geológico los materiales explotables se corresponden con un paquete de calizas y dolomías del cretácico superior, dispuestos subhorizontalmente en capas de 1 m. de potencia. Intercaladas entre estos paquetes calizo - dolomíticos aparecen unas margas que desde el punto de vista comercial se consideran estériles.  
Desde el punto de vista hidrogeológico, los materiales calizos pueden considerarse materiales altamente permeables por fisuración y karstificación, mientras que las margas intermedias se consideran impermeables. En principio la explotación no afectará ningún acuífero a nivel local ni regional.  
Las aguas de escorrentía drenan hacia los bancales que se ubican en la vaguada que separa las dos zonas de explotación.  
Los suelos presentes en la zona son suelos poco desarrollados, limitados en profundidad por la roca caliza y su espesor no supera los 30 cm. Se trata de cambisoles cálcicos y rendzinas o leptosoles redzínicos.  
La vegetación existente en la parcela se corresponde con un coscojar claro y un carrascal en fase de regeneración, encontrando además de la coscoja (Quercus coccifera) especies como el enebro (Juniperus oxycedrus), sabina negral (Juniperus phoenicea), romero (Rosmarinus officinalis), tomillo ((Thymus vulgaris), espliego (Lavandula angustifolia), aliaga (Ulex parviflora), etc... También existen pies aislados de Pinus halepensis.  
En la zona central de la zona de explotación, además de bancales de cultivo de secano hay algunos ejemplares de carrasca (Quercus rotundifolia), los cuales serán conservados debido a su alto valor ecológico y monumental.  
La fauna existente es la característica de los hábitats alterados de sierras, roquedos y barrancos. La proximidad de varias vías de comunicación relativamente transitadas ha hecho desaparecer las especies más sensibles a la presencia humana. Así aparecen como dominantes especies comunes y de amplia distribución geográfica pequeños mamíferos, avifauna y reptiles.  
En conjunto la calidad del paisaje se puede considerar de tipo medio debido a los efectos de la acción antrópica como es la roturación del monte para aprovechamiento agrícola, la repoblación y los efectos de explotaciones mineras cercanas.  
Desde el punto de vista socioeconómico, la agricultura es el sector económico más importante de la comarca, destacando el cultivo de vid. Existen además numerosas granjas porcinas y avícolas.  
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales, ni en el catálogo de zonas húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, y no afecta a ninguna vía pecuaria ni monte de utilidad pública.  
2. Identificación y valoración de los impactos.  
Los principales efectos ambientales derivados de las acciones llevadas a cabo en la explotación, serán:  
- Incremento en la producción de polvo y ruido proveniente de la extracción, carga y descarga, transporte, machaqueo y clasificación del material.  
- Vibraciones, emisión de polvo y fragmentos de modo puntual en las voladuras  
- Contaminación de las aguas superficiales por arrastre de finos de explotación y circulaciones de camiones  
- Modificación drenajes  
- Posibilidad de contaminar el subsuelo  
- Eliminación del suelo y vegetación asociada  
- Plantación barrera vegetal  
- Discontinuidad en el paisaje  
- Modificación del relieve   
- Afección a la fauna de los alrededores debido a las voladuras, trasiego de la maquinaria, trituración y machaqueo de piedra y circulación de camiones  
- Deterioro de los caminos de acceso  
- Incremento de los procesos erosivos  
- Revegetación forestal del área afectada por la explotación  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Los accesos a la explotación han sido planteados de modo que no se circule por ningún núcleo de población, enlazando directamente con la autovía N-III Valencia-Madrid.   
El estudio propone y desarrolla un plan de explotación y restauración en el que los trabajos de restauración son acometidos mediante fases simultáneas a las del avance de la explotación, restaurando progresivamente el espacio afectado tan pronto como el agotamiento de los bancos lo permite. Una vez se inicie la explotación en la zona B, la zona A estará prácticamente restaurada.  
Los estériles generados en la explotación se utilizan en la restauración de la cantera, en el tendido de taludes y el acondicionamiento de la plaza de cantera para el aporte de tierra vegetal.  
La planta de trituración una vez finalizada la explotación, se desmantelará y el área ocupada por ésta se restaurará del mismo modo que el resto de la cantera.  
La pantalla vegetal de cipreses que se instalará en las lindes sur y oeste de la parcela 887 y con el linde norte de la parcela 771 no se considera adecuada, considerándose más adecuada la plantación de especies arbustiva y/o arbóreas propias de la zona.  
Los caminos, plataformas de trabajo y repoblaciones realizadas en la restauración se regarán mediante camiones cisterna.  
Se deberán incrementar las medidas correctoras para minimizar la afección derivada de la emisión de polvo, en particular la generada por la planta de tratamiento y clasificación.  
Para la ubicación de las instalaciones y acopios en la parcela 770, se deberá tener en cuenta la conservación de la masa forestal arbolada existente, pino y encina, siendo conveniente localizar no solo las zonas mas llanas sino también aquellas donde la calidad y cobertura de la vegetación sean menores y así minimizar el impacto producido por la actividad.  
Del mismo modo, en dicha parcela deberá construirse un canal de drenaje perimetral que impida la entrada de agua de escorrentía a la planta y acopios de material evitando el arrastre de finos a las aguas situadas aguas abajo de la planta.  
Teniendo en cuenta que la restauración que se propone tiene por objetivo recuperar el estado natural y el uso forestal de la zona, la selección de especies y su proporción debe reflejar dicho objetivo. A partir de los datos del medio natural obtenidos (clima, vegetación actual, etc.), de la capacidad de regeneración natural de las especies arbustivas del entorno así como de la consideración de tratamientos posteriores a la vegetación establecida,   
La identificación y valoración de impactos llevada a cabo en el estudio se considera adecuada. Los proyectos de explotación y restauración tramitados han tenido en cuenta toda una serie de medidas protectoras y correctoras que han hecho que los impactos derivados de la explotación sean compatibles con el medio y que el proyecto desde el punto de vista ambiental se considere aceptable.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior, de la propuesta técnica emitida y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la presente  
Declaracion de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la cantera sección A) Roberto en la pedanía Las Casas de Utiel en el término municipal de Utiel (Valencia), promovido por Cantera Sanhaba, SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada por el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, así como en los condicionantes establecidos en el siguiente apartado y las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
1. En la parcela 770:  
- Se construirá un canal perimetral que impida la entrada y contacto de las aguas de escorrentía con los acopios de material clasificado.   
- La pantalla visual planteada de Cupressus sempervirens se substituirá por otra con especies arbóreas y/o arbustivas propias de la zona.   
- Para la ubicación de las instalaciones y acopios en la parcela, se deberá tener en cuenta la conservación de la masa forestal arbolada existente, de pino y encina, siendo conveniente localizar no solo las zonas más llanas sino también aquellas donde la calidad y cobertura de la vegetación sean menores y así minimizar el impacto producido por la actividad.  
2. Las distintas instalaciones de la planta de tratamiento estarán equipadas con dispositivos que eliminen o disminuyan la emisión de polvo: filtros de manga que aspiran los focos emisores (trituradores, cribas, etc.), riesgos pulverizados situados en los trituradores y en las salidas de las cintas a stocks, carenado de cintas transportadoras, protección de los stocks de finos (<10 mm) con obras de fábrica o silos.  
3. Los camiones con caja abierta irán provistos, en lleno, con lona para la cubierta de los materiales cargados.  
4. El sistema de drenaje deberá garantizar la correcta recogida de las aguas de escorrentía evitando fenómenos erosivos que impidan la correcta restauración de la zona.   
5. En la revegetación de la cantera se incrementará la proporción de Pinus halepensis a un 60%, frente al 20% considerado.  
6. Se recuerda que las plantas y semillas empleadas para la restauración de los terrenos forestales deben adaptarse a la normativa vigente y en concreto al Decreto 15/2006 de 20 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la producción, comercialización y utilización de los materiales forestales.  
7. En cuanto al plan de vigilancia ambiental, éste deberá permitir el control ambiental de la explotación - restauración y de las medidas correctoras que deban aplicarse a medida que ésta discurra contemplando además la posible modificación de los objetivos iniciales en función de los resultados obtenidos. El control ambiental deberá abarcar la vida de la explotación más un período de tiempo posterior a la fase final de restauración no inferior a dos años de manera que quede debidamente garantizado la regeneración del espacio afectado por la explotación.  
8. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de residuos y en el Real decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.  
9. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración - estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho servicio remitirá una de las copias a ésta Dirección General.  
10. Se concertará anualmente con esta Dirección General visita de comprobación de las actuaciones de restauración y la efectividad de las medidas, exigiendo en su defecto su ejecución.  
11. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 5 de julio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 43/2006-AIA  
Título: Plan general de ordenación urbana del municipio de Rotglà i Corberà  
Promotor: Ayuntamiento de Rotglà i Corberà   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rotglà i Corberà y CTV.  
Localización: término municipal de Rotglà i Corberà   
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objetivo del Plan general de ordenación urbana presentado es la actualización del planeamiento vigente, aprobado el 5 de diciembre de 1995, con el fin de adaptarlo a la normativa autonómica, para dotar al municipio de un nuevo escenario jurídico-urbanístico que oriente el desarrollo territorial de Rotglà i Corberà.   
Para ello se propone una ordenación del territorio que toma como eje fundamental la autovía A-35 y el casco urbano de Rotglà i Corberà. Por ello plantea:  
Mantener en el modelo territorial dos áreas claramente diferenciadas de usos industrial y residencial que caractericen el municipio de Rotglà i Corberà. Se propone una zona de separación entre estos usos mediante una zona de equipamientos y zonas verdes para mejorar la calidad de vida de los habitantes.   
Clasificación de nuevo suelo urbanizable industrial vinculado al eje viario que atraviesa el término (autovía A-35), principal vía de comunicación  
Prever el futuro crecimiento residencial clasificando tres nuevos suelos urbanizables residenciales: uno en la zona central del término municipal y dos al este del casco urbano, formando continuidad con el mismo.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El término municipal de Rotglà i Corberà, está situado en la parte nor-noroeste de la comarca de la Costera. Está situada en las estribaciones de la Serra Grossa, su término limita al norte con la Llosa de Ranes, al sur con Llanera de Ranes y la Granja de la Costera, al este con Xàtiva, y al oeste con Llanera de Ranes. Dista 55 km de la capital de provincia, pudiéndose llegar a Valencia por la carretera A-7. Su posición resulta privilegiada en cuanto a las comunicaciones por carretera por cuanto dispone de acceso directo a la autovía A-35.  
Como consecuencia de las necesidades de regularización, el PGOU propone la siguiente distribución de suelos:  
Término municipal Rotglà i Corberà (6.332.380 m²)  
- Suelo urbano (331.745 m²): Se amplía el suelo urbano delimitado en las normas subsidiarias (en adelante NN.SS.) con los suelos ya ejecutados. Se mantiene el uso residencial en todo el casco urbano, permitiendo que la industria existente se mantenga como uso compatible pero de manera transitoria, no permitiendo ampliaciones de estos usos y solo su mantenimiento. Se mantienen o redelimitan las unidades de ejecución de las NN.SS., y se añaden algunas más, de manera que se complete una trama urbana ordenada.  
- Suelo urbano residencial (328.116 m²)  
- Suelo urbano industrial (3.629 m²)  
- Suelo Urbanizable (648.182 m²): Recogiendo los criterios del Ayuntamiento, se clasifican tres nuevos sectores de suelo urbanizable con uso residencial. Dos están ubicados alrededor del casco urbano de Rotglà i Corberà por considerar esta zona la más idónea por su situación, por su distanciamiento de las zonas industriales y por completar el tejido urbano. El tercer sector agrupa una serie de viviendas surgidas sobre suelo no urbanizable común y que se pretenden incluir en el proceso urbanístico para dotarlas de las infraestructuras necesarias y, al mismo tiempo, crear una bolsa de suelo residencial que oferte vivienda de segunda residencia. El suelo industrial delimitado en las NN.SS. se redelimita y amplía  
- Suelo urbanizable residencial (321.386 m²)  
SUR-1 (123.095 m²)  
SUR-2 (77.870 m²)  
SUR-3 (120.421 m²)  
- Suelo urbanizable industrial (295.266 m²)  
SUI (295.266 m²)  
  
\* \* \* \* \*  
  
- Suelo urbanizable red primaria (33.691 m²)  
- Suelo no urbanizable (5.352.453 m²):   
Suelo no urbanizable común (2.766.390 m²): se zonifica en común (con dos sub-zonas, definidas en las normas urbanísticas) y común cementerio.  
- Suelo no urbanizable protegido (2.586.063 m²): se establecen las siguientes zonas: protección agrícola, protección gasoducto, protección de infraestructuras, protección paisajística, protección arqueológica, protección de cauces, protección viaria, protección de vías pecuarias.  
En la siguiente tabla se comparan las superficies de suelo delimitadas en las vigentes NN.SS. con las delimitadas en el nuevo PGOU:  
La regulación del suministro de agua se realiza mediante dos depósitos, que se suministran de un depósito existente en el término de Llanera de Ranes. La implantación de nuevos usos que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones hidrológicas sin menoscabo de otros usos existentes legalmente implantados.  
Respecto a la evacuación de aguas, las aguas pluviales se deben reconducir mediante red separativa hacia el barranco de Brull. Las aguas residuales vierten a un colector existente que está canalizado hacia la depuradora E.D.A.R., emplazada al este del casco urbano, junto al barranco de Brull. Esta depuradora sirve a los municipios de Rotglà i Corberà, Cerdà, Torrella, la Granja de la Costera y Llanera de Ranes.  
La recogida de residuos sólidos del término de Rotglà i Corberà cuenta con un ecoparque ubicado al este del casco urbano.  
La distribución de gas existente es un gasoducto que cruza el término en su extremo suroeste.  
3. Alternativas  
El EsIA no realiza un estudio de posibles alternativas a las propuestas. Esto se justifica en el documento memoria justificativa. En el se explica que la estructuración del territorio está centrada en la autovía A-35 y en el núcleo urbano. Según la memoria justificativa, realmente no presenta alternativa ya que es la vía de acceso y comunicación principal de y con Rotglà i Corberà. Estos dos factores justifican la ordenación del territorio propuesta y la ubicación de los distintos tipos y categorías de usos y suelo. Concretando por usos, encontramos:  
- Uso agrícola: Dada la aptitud de los terrenos de la zona este y sureste del municipio para este uso se ha delimitado una zona de suelo no urbanizable de protección agrícola destinada a este uso. Al mismo tiempo que se mantiene protegido frente a la edificación de viviendas, de manera que no se condicione el futuro crecimiento del casco urbano.  
- Usos residenciales: Se propone un crecimiento compacto alrededor del casco urbano, sin núcleos de población dispersos y respetando la morfología del tejido urbano. Por ello y por el límite que supone la autovía, la única dirección para dicho crecimiento es hacia el este del casco. Es un área que adicionalmente presenta relativa cercanía y facilidad con las conexiones a la red primaria de agua potable y la E.D.A.R. Se proponen además nueve unidades de ejecución, de manera que completen la trama urbana, y un sector de suelo urbanizable residencial que responda a la demanda de segunda residencia, a la vez que se completa la trama urbanística en una zona con alta presencia de viviendas unifamiliares aisladas.  
- Usos industriales: Para ubicar el suelo industrial se ha tenido en cuenta la cercanía a la autovía A-35, al núcleo urbano y a la estación depuradora, y el sector propuesto se ubica en la zona que mejor cumple ambos requisitos.  
- Usos dotacional-equipamiento: Por último, se ha situado una franja de equipamiento que segregue el uso industrial del residencial.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 7 de febrero de 2006 se recibe documentación relativa al Plan general de ordenación urbana del municipio de Rotglà i Corberà, remitida por el Ayuntamiento de Rotglà i Corberà, compuesta por expediente administrativo, estudio de impacto ambiental, estudio acústico, documento de síntesis y proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el DOGV nº 5.062, de 2 de agosto de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 21 alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de Rotglà i Corberà, en los cuales se incluía el informe del trámite de información al público realizado, un resumen de las alegaciones presentadas y el acuerdo por parte de los técnicos municipales de asumir íntegramente las respuestas hechas a las alegaciones por parte de la adjudicataria de los trabajos de redacción del Plan general, acompañado por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno en sesión celebrada el día 31 de enero de 2006.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 22 de junio de 2006, se emite requerimiento de documentación, por parte de este Servicio, con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita que se complemente la siguiente documentación:  
- Justificación de la disponibilidad de recursos hídricos para los nuevos consumos derivados del desarrollo del plan general.  
- Tratamiento de aguas residuales.  
- Recogida y gestión de RSUs  
- Informe de no afección al patrimonio cultural valenciano, de acuerdo con el art. 11 de la Ley 4/1998.  
- Riesgo de inundación  
- Crecimiento de suelo residencial  
- Realizar un Inventario de actividades y usos en la zona y un análisis de la situación ambiental.  
- Abordar la cuestión sobre el sector SUR-3  
- Suelo no urbanizable de protección paisajística.  
- Suelo no urbanizable de protección agrícola.  
- Suelo no urbanizable común.  
- Deberá cartografiarse e incorporarse las zonas incendiadas a la parte con eficacia normativa del plan.  
- Ampliación del cementerio.  
- Definir el suelo donde está prevista la ampliación del cementerio.  
- Clasificación adecuada del perímetro de protección del pozo de abastecimiento de agua.  
- Rotonda sobre el barranco del Brull.  
En contestación de este requerimiento de documentación y tras la realización de varias reuniones con los responsables locales del proyecto, se recibe la siguiente documentación, con el fin de complementar la presentada en un principio por el promotor:  
- En fecha 21 de julio de 2006 se recibe en este Servicio respuesta por parte del promotor con documentación anexa y certificados.  
- En fecha 10 de octubre de 2006 la DTTV remite anexo de las modificaciones nº 1 al PGOU emitida por el Ayuntamiento de Rotglà i Corberà.  
- En fecha 15 de febrero de 2007, el Ayuntamiento remite a este Servicio documentación complementaria.  
- En fecha 20 de febrero de 2007, el Ayuntamiento de Rotglà i Corberà remite compromiso de realización de un catalogo de paisaje desde la aprobación definitiva del PGOU.  
- En fecha 3 de julio de 2007 el PROP de Xátiva remite documentación complementaria presentada por el Ayuntamiento.  
- En fecha 13 de julio de 2007, el Ayuntamiento de Rotglà i Corberà remite por fax copia del informe de CHJ.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del plan general:  
1. Informe del Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de Valencia, de fecha 7 de marzo de 2007, sobre el estudio del paisaje del PGOU del Rotglà i Corberà (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«... Se informa favorablemente la integración del paisaje en la planificación urbanística del municipio de Rotglà i Corberà contenida en la revisión del Plan general, salvo el sector urbanizable residencial SUR-3 que se propone desclasificar y la zona industrial junto a los dos Acueductos valorados como recursos paisajísticos cuya ordenación debe modificarse, debiendo aportar texto refundido del estudio de paisaje en el que se subsanen los requerimientos del presente informe, así como catálogo de paisaje y delimitación del sistema de espacios abiertos del municipio, en el plazo máximo de un año desde la aprobación del Plan general, de acuerdo con el compromiso del Ayuntamiento.»  
2. Informe del Servicio de Coordinación Territorial del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de Valencia, de fecha 7 de marzo de 2007, relativo a consulta sobre la disposición transitoria 4ª de la Ley del suelo no urbanizable en el estudios del paisaje del Plan general de Rotglà i Corberà (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«... La disposición transitoria cuarta de la Ley 10/2004, especifica en su apartado primero que se considerarán núcleos de viviendas consolidados los formados por un conjunto de más de diez viviendas existentes dentro de un círculo de cien metros de radio, esta condición no se cumple en el caso del sector del suelo SUR-3, como se deduce de la documentación aportada y de la visita de campo realizada el 20 de febrero, estudiando pormenorizadamente la zona. ...  
... Se considera que lo adecuado sería proceder a un planteamiento ordenado del modelo territorial y del suelo no urbanizable utilizando, si ello fuese necesario, para alguna de las construcciones ilegales existentes la declaración de la situación legal de fuera de ordenación, además del ejercicio de los medios legales integrantes de la disciplina urbanística. Por lo que no se admite la pretensión del ayuntamiento de Rotglà i Corberà de clasificar el suelo afectado como urbanizable.»  
3. Informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, de fecha 18 de junio de 2007, en relación con el riesgo de inundación relativo al Plan general de ordenación urbana de Rotglà i Corberà (Valencia), el cual informa de lo siguiente:  
«... En el término municipal de Rotglà i Corberà se encuentra el barranco del Brull, lindante con el futuro suelo industrial previsto en el planeamiento. Las márgenes del barranco junto al futuro suelo industrial, están afectadas por riesgo de inundación de nivel 3 (frecuencia alta (25 años); calado < 0,80 metros), según el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
La delimitación de la zona de riesgo de inundación definida en el PATRICOVA coincide sensiblemente con el límite del ámbito el suelo industrial, con la precaución necesaria, teniendo en cuenta la escala del Plan de acción territorial (1:50.000), no existiendo suelo urbanizable afectado por riesgo de inundación. Por todo ello, entendemos que la propuesta del Plan General se adecua correctamente a la normativa del plan.  
Con objeto de cumplir las determinaciones del PATRICOVA respecto a las condiciones de uso del suelo junto a los cauces, la ordenación pormenorizada del sector industrial, en la zona colindante con el suelo inundable, deberá disponer de terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes públicas a o largo de toda su extensión. (art. 30 de la normativa del PATRICOVA).»  
4. Informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, de fecha 26 de febrero de 2007, en relación al estudio acústico incluido en el expediente nº 43/2006-AIA relativo al PGOU de Rotglà i Corberà, el cual presenta las siguientes observaciones al respecto:  
«... Dado que no se presenta una estimación de los niveles de ruido que se alcanzarán en las zonas del casco urbano, una vez se haya ejecutado la ronda, se deberán presentar mediciones, al menos, de los mismos puntos de medidas (C1,C3,C5, y C9), con objeto de comprobar que se cumplen los límites establecidos por la legislación vigente.  
Con objeto de evaluar el ruido que generará la futura ronda, se ha realizado una, modelización de la misma. Pero, la modelización presentada únicamente incluye la predicción para el periodo diurno.  
Se indica que está previsto que en la zona dotacional se construya un colegio. Por tanto, el objetivo de calidad de esta zona será el establecido para las zonas de uso sanitario y docente: 45 dBA durante el día y 35 dBA por la noche.  
En las zonas SUR-2 y SUR-1, se ha detectado incompatibilidades entre el uso previsto y los niveles sonoros calculados. Por ello, se indican una serie de correcciones a tener en cuenta. Sin embargo, no se estima la efectividad de las mismas.   
Una vez ejecutada la ronda, se deberían repetir las mediciones realizadas en la zona con objeto de comprobar que se cumplen los límites establecidos por la legislación vigente.  
A continuación, se les detalla cual debe ser el contenido mínimo de un estudio acústico incluido en un planeamiento general de un municipio de menos de 20.000 habitantes, tal como se establece en el anexo IV del Decreto 104/2006, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica:  
- Clasificación y usos previstos del suelo en el municipio, según lo establecido en la Ley 7/2002.  
- Clasificación del suelo de los municipios colindantes en los lindes con el municipio.  
- Identificación de las actividades e infraestructuras ruidosas en el municipio.  
- Compatibilidad de las zonas reclasificadas como urbanizables con los niveles de ruido existentes y los focos de ruido del entorno.»  
5. Informe del director general de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura Educación y Deporte, de fecha 26 de junio de 2007, vinculante patrimonial contemplado en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, el cual concluye lo siguiente:  
«... Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el Estudio de Impacto Ambiental del PGOU de Rotglà i Corberà, de fecha junio de 2007, con la condición de que previo al desarrollo de cualquier actuación urbanística en los suelos de nueva clasificación como urbanizables, se realice una prospección arqueológica que determinará la viabilidad patrimonial de la ordenación y/o las condiciones a que esta deba sujetarse.»  
6. Informe de la Alcaldía de Rotglà i Corberà, como empresa suministradora del agua potable al municipio, de fecha 6 de febrero de 2007, sobre la disponibilidad de recurso hídrico- de acuerdo con el Auto de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del TSJCV, el cual informa de lo siguiente:  
«...Primero. Que el Ayuntamiento de Rotglà i Corberà tiene suscrito, desde el año 2000, un convenio con la comunidad de regantes de Rotglà i Corberà en virtud del cual, la citada comunidad de Regantes suministra el agua que le municipio necesita para el abastecimiento a la población.  
Segundo. Que la comunidad de regantes de Rotglà i Corberà es titular de un pozo ubicado en el t.m. de Canals, inscrito en el Catálogo de aguas privadas, con el número de expediente 1988 IC 1092, con un volumen anual de 1.080.000 m³ con destino a riego y abastecimiento, del cual se suministra el agua a la población de Rotglà i Corberà..  
Tercero. La calidad de las aguas suministrada al Ayuntamiento por la comunidad de regantes de Rotglà i Corberà es apta para el consumo humano de conformidad con lo dispuesto en el Decreto 58/2006, de 5 de mayo del Consell; circunstancia que se acredita en el análisis de las aguas que se adjunta al presente.  
Cuarto. El único tratamiento que requieren las aguas es el de cloración del depósito.  
Quinto. No hay que realizar ninguna obra de infraestructura para la conducción de agua desde el pozo de la Comunidad de Regantes hasta el depósito de agua del municipio.  
Sexto. Que por lo anterior, el Ayuntamiento de Rotglà i Corberà dispone de suficiencia y capacidad para el suministro de agua potable que el crecimiento derivado de la aprobación del Plan general de ordenación urbana va a ocasionar. ...»  
7. Informe de la Entitat de Sanejament D'Aigües (EPSAR), de fecha 26 de octubre de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Rotglà i Corberà para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan general de ordenación urbana del municipio de Rotglà i Corberà (Valencia), el cual concluye que «Esta entidad de Saneamiento INFORMA la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Rotglà i Corberà de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PGOU de Rotglà i Corberà siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:...». Entre los cuales destacar dos: «...2. el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que de lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. ...»; y el «3. Deberá coordinarse la necesaria ampliación de la planta con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar estos, ya que para que se pueda realizar la conexión efectiva de los desarrollos, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados por la población de Rotglà i Corberà.»  
8. Certificado de la mercantil Jose Alba Juan, como empresa que actualmente presenta el servicio de recogida y gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes en el municipio de Rotglà i Corberà, acerca de la viabilidad para recoger y gestionar los residuos sólidos urbanos e inertes que se van a generar como resultado de las previsiones del nuevo Plan general de ordenación urbana del municipio de Rotglà i Corberà.  
Afecciones legales  
1. Espacios naturales protegidos  
El término municipal de Rotglà i Corberà no se encuentra en el ámbito de ningún espacio natural protegido.  
2. Vías pecuarias  
En el término municipal existen cinco vías pecuarias cuya denominación y ancho legal es la que a continuación se describe:  
- Cañada Real de Castilla, 75.22 m de anchura y 3.000 m de longitud.  
- Colada de Torrent y Surió, 5 m de anchura y 2.000 m de longitud.  
- Colada de Llanera, 3-5 m de anchura variable y 1.000 m de longitud.  
- Colada de Llosa, 5 m de anchura y 2.000 m de longitud.  
- Colada del Barranco del Salto, 5 m de anchura 1.000 m de longitud.  
Deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias y la Ley 11/1994, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
3. Inventario forestal de la CV  
Después de consultar la cartografía temática del inventario forestal de la Comunitat Valenciana, se localizan 4 áreas importantes clasificadas como suelo forestal:  
Una zona al extremo oeste del término municipal.  
Existen 3 zonas en el extremo norte del término municipal localizadas junto al T.M. de Xátiva.  
Para estos suelos deberá atenderse a la normativa de desarrollo de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
4. Ramblas y cauces  
En el término municipal de Rotglà i Corberà se encuentran el barranco del Salto, barranco de Carnisers y el barranco del Brull, lindante con el futuro suelo industrial previsto en el planeamiento.  
Deberán entenderse sujetos a lo dispuesto en el Real decreto legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de aguas y el Real decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio publico Hidráulico que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de aguas.  
5. PATRICOVA  
Según el plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), las márgenes del barranco del Brull, junto al futuro suelo industrial, están afectadas por riesgo de inundación de nivel 3 (frecuencia alta (25 años); calado < 0,80 metros),   
Para todas estas zonas se deberá atender a lo dispuesto en la normativa del PATRICOVA.  
6. Incendios  
El municipio de Rotglà i Corberà tiene delimitadas dos zonas incendiadas, una en el extremo norte del término municipal del año 2001 y otra en el extremo oeste del término municipal del año 2003, para las que es de aplicación la normativa correspondiente sobre no posibilidad de reclasificación o recalificación.  
Deberá atenderse para estas zonas a lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana y la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable; así como otras normativas que sean de aplicación.  
7. Infraestructuras de transporte  
En el municipio de Rotglà i Corberà existen las siguientes redes viarias estatales y autonómicas:  
- Autovía A-35 Almansa-Xátiva, que recorre el término municipal de sur a norte hasta enlazar con la A-7.  
- Antigua carretera N-430, que atraviesa Rotglá i Corberá y sirve de conexión con la Autovía A-35.  
- Carretera N-340, desvío de la A-7 hacia Xátiva.  
- Carreteras CV-566, CV-590 y CV-555 que unen el municipio de Rotglá i Corberá con la Granja de la Costera, Estubeny y Sellent respectivamente.  
Deberá atenderse a la normativa en cuanto a limitación e usos y el dominio público, servidumbre y afección, a la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de la Generailtat Valenciana, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 25/1988, de 29 de julio, de carreteras del Estado; así como los reglamentos que las regulan.  
8. Yacimientos arqueológicos.   
Existe informe favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano relativo al estudio de impacto ambinetal del PGOU de Rotglà i Corberà.  
Consideraciones ambientales  
1. El término municipal de Rotglà i Corberà está situado en la parte nor-noroeste de la comarca de la Costera. Está situada en las estribaciones de la Serra Grossa, su término limita al norte con la Llosa de Ranes, al sur con Llanera de Ranes y La Granja de la Costera, al este con Xàtiva, y al oeste con Llanera de Ranes. Dista 55 km de la capital de provincia, pudiéndose llegar a Valencia por la carretera A-7. Su posición resulta privilegiada en cuanto a las comunicaciones por carretera por cuanto dispone de acceso directo a la autovía A-35.  
La morfología es variada, con algunos cerros que apenas superan los 200 m de altitud con tipografía en general de lomas. Destacan los altos de Vista Bella y Serreta, siendo esta último con 250 m de altitud, el punto más alto del término. Hacia el este, la topografía es más suave, con una morfología casi llana, con pendientes uniformes. El término de Rotglà i Corberà está en el límite de la zona de huerta de la comarca de la Costera, terminando hacia el norte y el oeste con una topografía más accidentada.  
Rasgo singular del municipio es que las tres cuartas partes de su término (de 628 has, 32 a y 95 ca de extensión) se destinan a suelo de cultivo quedando el resto destinado a monte de pinar. En general son terrenos fértiles, con cultivos tanto de regadío como naranjos, frutales y hortalizas, como cultivos de secano, olivos, algarrobos y almendros.  
El municipio se encuentra rodeado por montes con abundante vegetación, y, aunque no existe ningún parque definido como tal, cabe destacar como de especial interés paisajístico, la montaña de la Carrasposa, y algunas zonas en la parte noroeste del término municipal.  
Una cuestión significativa que afecta al municipio, es la existencia de núcleos dispersos, llegando a contabilizarse hasta tres, que fueron construidos con anterioridad a las vigentes normas de planeamiento, al margen de la legalidad urbanística y que no cuentan con los servicios ni las dotaciones urbanísticas. Como consecuencia de la dispersión y de la falta general de infraestructuras, se produce una situación en la ordenación del territorio que, en el presente Plan general se pretende corregir con la reclasificación de ciertas zonas como suelo residencial.  
2. El clima de Rotglà i Corberà está condicionado por varios factores:  
- Lejanía de la influencia del mar Mediterráneo.  
- Mayor altitud respecto del nivel del mar.  
- Presencia de un sector montañoso que encierra la comarca.  
Esto provoca que, si bien el clima es mediterráneo, los inviernos son menos suaves que en la costa, por lo que se acrecienta notablemente el riesgo de heladas, que se extiende hasta bien entrada la primavera. El clima de la zona es típicamente mediterráneo, con medias térmicas que oscilan entre los 9 º C de enero y los 35 º C de agosto, siendo la media anual de 16,5 º C. Las precipitaciones oscilan entre los 450 y 600 mm de lluvia anual, y su estación más lluviosa es el otoño.  
3. La totalidad de la zona pertenece a la cuenca hidrográfica del Júcar. En el límite, no dentro, del término municipal se encuentra el río Sellent, que desemboca directamente en el río Júcar, entre las localidades de Antella y Cárcer.   
Todo el término municipal de Rotglà i Corberà se ve atravesado en sentido suroeste-noroeste por el barranco del Brull, el cual procede de la bifurcación del barranco de Carnicers que a su vez conecta con el río Canyoles en el término municipal de Xátiva.  
Se establece en los artículos 2 y 6 del Texto refundido de la ley de aguas, que pertenecen al dominio público hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas. Estos cauces se encuentran protegidos por una franja lateral de 5 metros de anchura, que constituye la zona de servidumbre, y por una faja lateral de 100 metros de anchura, que conforma la zona de policía. Esto es de aplicación para los cauces presentes en el término municipal de Rotglà i Corberà.  
Por ello, la mencionada zona de servidumbre se debe mantener expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de dominio público hidráulico, (RD 849/1986).  
4. La actividad humana ha sustituido las antiguas vegetaciones naturales surgidas como consecuencia del clima y del sustrato natural por comunidades nitrófilas y campos de cítricos, dejando una estrecha franja donde sobreviven algunos ejemplares representantes de la vegetación potencial.   
El EsIA distingue los siguientes tipos de vegetación: vegetación de dunas, vegetación de acantilados costeros, vegetación rupícola y vegetación de ríos y ramblas.  
En cuanto a la vegetación rupícola, el EsIA señala la importancia de las comunidades formadas por pequeñas plantas, adaptadas a vivir en las repisas y grietas donde se acumula algo de suelo, tienen una baja incidencia en el paisaje, pero son de gran interés biogenético. En ellas se desarrollan interesantes endemismos. Como elementos propios de este tipo de comunidades, cabe destacar los siguientes: Poterium ancestroides, Hippocrepis valentina, Scabiosa saxatilis ssp. saxatilis, Brassica repanda ssp. maritima, Chaenorhinum origanifolium ssp. crassifolium, Teucrium buxifolium, Teucrium hifacense, Sarcocapnos eneaphylla, Linaria cavanillesii, Carduncellus dianus, Arenaria valentina, Potentilla caulescens, Campanula hispanica, Saxifraga corsica ssp. cossoniana, Saxifraga longifolia.  
En cuanto a la vegetación de ríos y ramblas, el EsIA destaca que en los ríos, y dispuestos en bandas paralelas al cauce, se desarrollan saucedas, choperas y olmedas. Entre las saucedas destacan: Salix triandra, Salix purpurea y Salix eleagnos ssp.angustifolia. En las choperas: Populus alba, Populus nigra y Vinca difformis. Y en las olmedas: Ulmus minor, Acanthus mollis, Rubus ulmifolius y Rubus caesius.  
Las únicas muestras de bosques riparios son choperas de plantación y olmedas. En los cursos medios de los ríos de la Marina, se pueden observar vegetación ribereña más variada con Salix y Populus. Se localizan en els Valls, Alberca y río Girona. En el barranco de la Llosa hay una olmeda con Fraxinus excelsior (Pérez Badía, 1995)  
La distribución en bandas de: Salix, Populus y Ulmus, no se observa en la mayoría de las ocasiones. En ausencia de sauces, los chopos pasan a ocupar su lugar. En las ramblas, muy extendidas en la zona meridional del territorio, se desarrollan adelfares (Rubo-Nerietum oleandri) dominados por: Nerium oleander (adelfa, baladre), Rubus ulmifolius (zarzamora) y Rubus caesius. Además de las mencionadas se presentan otras comunidades edafófilas, como son las nitrófilas, que van ligadas fundamentalmente a la antropización y a los cultivos.  
Vista la descripción de especies incluidas en el EsIA presentado, se han encontrado especies incluidas en los Anexos I y III de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas, como son: Hippocrepis valentina (Violeta roquera valenciana), Poterium ancestroides (Pimpinela de roca), Scabiosa saxatilis (Escabinosa de peñas), Teucrium hifacense (Teucrio d'ifach), Saxifraga longifolia (Corona de rei), todas ellas sometidas a lo dispuesto en dicha orden, destacando el art. 2 en lo referente a su tala o desenraizamiento.   
5. Dentro del apartado de la fauna, según el EsIA, merece la pena resaltar que las comunidades faunísticas se caracterizan por la vegetación natural, por los usos (cultivos) y por las características geomorfológicas (monte de roquedo, costas y dunas). El EsIA, señala para cada uno de estos medios cuales son las especies más típicas que se pueden encontrar. No obstante, se presenta un listado de aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio pero no se describe las características biológicas y morfológicas de las especies, así como su distribución, hábitat y situación en la Comunitat Valenciana, la probabilidad de su presencia en la zona o no. No señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso de las áreas sobre las cuales se pretende actuar en el Plan general, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso.   
En el listado presentado en el EsIA como fauna representativa de la zona y que puede verse afectada por la actuación, se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección, como son el caso del lagarto ocelado, musaraña común, musaraña enana, culebra bastarda, alondra común. El EsIA no especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
Según lo visto en el EsIA, no cabe indicar la presencia de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en las áreas objeto de estudio, ninguna de las especies del Catálogo nacional de especies amenazadas Real decreto 439/1990 de 30 de marzo.  
6. Respecto al abastecimiento de agua potable y disposición de recursos hídricos para abastecer los incrementos que generaran las actuaciones propuestas en el PGOU, en la documentación aportada se señala que la regulación del suministro de agua se realiza mediante dos depósitos, que se suministran de un depósito existente en el término de Llanera de Ranes.   
En el EsIA, se destaca que para la implantación de nuevos usos que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones hidrológicas sin menoscabo de otros usos existentes legalmente implantados.  
No obstante, no se presenta dicho informe que justifique la disponibilidad de los recursos hídricos necesarios. El promotor presenta tres documentos justificativos a este respecto:  
Por una parte, presenta un informe de la Alcaldía (como representante del Ayuntamiento de Rotglà i Corberà, que es la empresa suministradora del agua potable al municipio), sobre la disponibilidad de recursos hídricos -de acuerdo con el auto de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del TSJCV, de 15 de enero de 2007, Recurso 1/1003/2006-, en el que el Ayuntamiento de Rotglà i Corberà asegura que dispone de suficiencia y capacidad para el suministro de agua potable que el crecimiento derivado de la aprobación del Plan general de ordenación urbana va a ocasionar. Todo ello, sin hacer un examen para cálculo de las previsiones del consumo comparándolo con la disponibilidad real.  
Solicitud por parte de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia a la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 9 de febrero de 2007, solicitando informe sobre suficiencia de recursos hídricos relativo al Plan general de ordenación urbana del municipio de Rotglà i Corberà, sin que hasta la fecha se haya recibido contestación del organismo de cuenca.  
Y por otro lado, se presenta un informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 30 de agosto de 2005, relativo al art. 19.2 de la Ley 4/2004, de la Generalitat Valenciana, sobre el plan de reforma interior de mejora AA2, de Rotglà i Corberà (Valencia), en el que se destaca que, efectivamente, la citada comunidad de regantes de Rotglà i Corberà es titular de un pozo ubicado en el T.M. de Canals, inscrito en el Catálogo de aguas privadas, con número de expediente 1988 IC 1092, con un volumen anual de 1.080.000 m³ y con destino a abastecimiento y riego.  
Destacar que en el informe emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, en fecha 14 de febrero de 2005, en relación al expediente de concierto previo del plan general del municipio de Rotglà i Corberà, en el punto Segundo punto 3 de los fundamentos jurídicos, se considera que «... la clasificación de nuevos sectores de suelo urbanizable debe quedar supeditada a garantizar la suficiencia del abastecimiento de agua potable, debiendo quedar asegurada la ejecución de las infraestructuras necesarias... ».  
Por todo ello, y dada la incertidumbre acerca de la disponibilidad de recursos hídricos para afrontar los desarrollos propuestos, desde este servicio se estima necesario para la justificación de la disponibilidad de dichos recursos, obtener el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
7. Respecto a la evacuación de las aguas generadas en los desarrollos propuestos, en la documentación presentada se describe que las aguas pluviales se deben reconducir mediante red separativa hacia el barranco de Brull. Las aguas residuales vierten a un colector existente que está canalizado hacia la depuradora EDAR, emplazada al este del casco urbano, junto al barranco de Brull. Esta depuradora de aguas residuales de Rotglà i Corberà, sirve a los municipios de Cerdà, Torrella, La Granja de la Costera, Llanera de Ranes y a la propia Rotglà i Corberà, se encuentra situada al noreste de la población.   
Para el tratamiento de aguas residuales, se presenta informe de la Entitat de Sanejament D'Aigües (EPSAR), de fecha 26 de octubre de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Rotglà i Corberà para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan general de ordenación urbana del municipio. Dicho informe concluye con la viabilidad del tratamiento condicionado a cumplir con diversos aspectos técnicos.   
Según el citado informe, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que de lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza de vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. Destacar que, también se condiciona la viabilidad del tratamiento generado, a la necesaria ampliación de la planta con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar estos, ya que para que se pueda realizar la conexión efectiva de los desarrollos, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales de aguas residuales generados por la población de Rotglà i Corberà.  
Por ello, al margen de la capacidad disponible actualmente de la EDAR, el PGOU deberá recoger la previsión de que cada sector y cada programa obtengan como condición indispensable para su desarrollo el informe previo de conexión de la red de saneamiento a la EDAR y que con cargo al programa se aporte el canon que se fije por esta conexión que se computará como coste en la cuenta de liquidación provisional de la reparcelación y se abonará a la EPSAR para su destino a las instalaciones de depuración. Por tanto, antes de la ejecución de cualquier sector se deberá obtener la conformidad de la entidad gestora de los residuos generados y acreditado la suficiencia de las instalaciones de depuración de las aguas residuales. Este y el resto de condicionantes del informe serán exigibles en el momento de la gestión de los sectores proyectados.  
Por otro lado, existe un problema muy importante respecto de la evacuación de aguas residuales de las edificaciones (viviendas) existentes en la parte noreste del casco urbano (al otro lado de la autovía) que permanecen en suelo no urbanizable, las cuales están produciendo un impacto ambiental severo. Los líquidos y sólidos residuales que se producen en estas zonas son causas potenciales de contaminación dado que no presentan un sistema de recogida y gestión adecuado para estos, y, por tanto, en estas zonas se está produciendo un impacto ambiental que tendrá que corregirse.   
Se exigirá por parte del ayuntamiento la previsión de suficiencia para el abastecimiento de agua potable y completa evacuación, recogida y depuración de los residuos y aguas residuales. Por tanto, deberá quedar terminantemente prohibida la utilización indiscriminada de los sistemas individuales de eliminación como son los pozos ciegos e incluso las fosas sépticas, así como prohibir el vertido de las aguas residuales sobre el terreno o en las ramblas y barrancos adyacentes.  
Además, el Ayuntamiento de Rotglà i Corberà deberá realizar estudios que acrediten la ausencia de incidencias en la contaminación y en el consumo de recursos hídricos provocada por la existencia de estas construcciones ilegales existentes en la citada zona.  
Recordamos la conclusión del Informe del Servicio de Coordinación Territorial del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de Valencia, de fecha 7 de marzo de 2007, relativo a consulta sobre la disposición transitoria 4ª de la Ley del suelo no urbanizable en el estudios del paisaje del Plan general de Rotglà i Corberà (Valencia), en el que se propone proceder a un planteamiento ordenado del modelo territorial y del suelo no urbanizable utilizando, si ello fuese necesario, para alguna de las construcciones ilegales existentes la declaración de la situación legal de fuera de ordenación, además del ejercicio de los medios legales integrantes de la disciplina urbanística. Por lo que no se admite la pretensión del Ayuntamiento de Rotglà i Corberà de clasificar el suelo afectado como urbanizable.  
Se debe garantizar en los futuros desarrollos urbanísticos un buen sistema de saneamiento, así como ir mejorando las condiciones de los actuales núcleos residenciales extensivos carentes en este momento de dicha infraestructura.  
8. Respecto a la recogida de residuos sólidos urbanos, el EsIA solo nos indica que el término municipal de Rotglà i Corberà cuenta con un ecoparque ubicado al este del casco urbano.   
Para la recogida y gestión de los residuos sólidos urbanos, se presenta certificado de la mercantil Jose Alba Juan, como empresa que actualmente presenta el servicio de recogida y gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes en el municipio de Rotglà i Corberà, acerca de la viabilidad para recoger y gestionar los residuos sólidos urbanos e inertes que se van a generar como resultado de las previsiones del nuevo Plan general de ordenación urbana del municipio de Rotglà i Corberà.  
En dicho certificado y en la documentación presentada, no se hace una valoración de los incrementos que se generarán por las distintas actuaciones propuestas en el Plan General, así como, tampoco se cita como ni donde se van a gestionar esos residuos.  
9. La ocupación del futuro suelo industrial previsto en el planeamiento en el margen izquierdo del barranco del Brull, provocará que pase a ser una superficie urbanizada, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, lo que supondrá una perdida de la permeabilidad del terreno y una disminución de la humedad del suelo. Esto será perjudicial tanto para las zonas que se incluyen en los sectores como para las adyacentes, ya que el barranco del Brull recibirá mayor agua de escorrentía en la época de lluvia.  
Por tanto, en caso de proyectarse para le eliminación de las aguas pluviales del sector industrial programado la evacuación al cauce del barranco del Brull, se deberá obtener la autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la actuación, para el vertido de las aguas pluviales (artículo 9 del Reglamento de dominio público hidráulico, RD 849/1986).  
10. En el término municipal de Rotglà i Corberà se encuentra el barranco del Brull, lindante con el futuro suelo industrial previsto en el planeamiento. Las márgenes del barranco junto al futuro suelo industrial, están afectadas por riesgo de inundación de nivel 3 (frecuencia alta (25 años); calado < 0,80 metros), según el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
En el anexo al EsIA realizado por el promotor en agosto de 2006, se determina que en los terrenos afectados por riesgo de inundación de nivel 3, según lo previsto en el PATRICOVA, y de acuerdo a las determinaciones de la normativa que acompaña al mismo, concretamente el art. 22, no se clasifican como suelo urbanizable, dejando su clasificación como suelo no urbanizable. El sector industrial colindante a la zona de inundación se ha delimitado conforme a las determinaciones de la zona de inundación definida en el PATRICOVA.  
Existe informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Valencia, de fecha 18 de junio de 2007, en relación con el riesgo de inundación relativo al Plan general de ordenación urbana de Rotglà i Corberà (Valencia). Este informe determina que la delimitación de la zona de riesgo de inundación definida en el PATRICOVA coincide sensiblemente con el límite del ámbito el suelo industrial, con la precaución necesaria, teniendo en cuenta la escala del plan de acción territorial (1:50.000), no existiendo suelo urbanizable afectado por riesgo de inundación. Por todo ello, entendemos que la propuesta del plan general se adecua correctamente a la normativa del plan.  
Con objeto de cumplir las determinaciones del PATRICOVA respecto a las condiciones de uso del suelo junto a los cauces, la ordenación pormenorizada del sector industrial, en la zona colindante con el suelo inundable, deberá disponer de terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes públicas a lo largo de toda su extensión. (art. 30 de la normativa del PATRICOVA).  
11. Según la documentación presentada, respecto a la estrategia de crecimiento planteada, Rotglà i Corberà tiene (a fecha de 2004) algo más de 990 habitantes. La población prevista de Rotglà i Corberà si se colmatase todo el suelo destinado a residencial sería de 4.980 habitantes. Para ello, se plantea la creación de una superficie de suelo urbanizable residencial de 321.386 m², repartidos en tres sectores, lo que supondría un total de 851 nuevas viviendas y el incremento de su población en 2.518 habitantes.  
Por otro lado, destacar que, de momento, no se ha desarrollado todo el suelo urbano residencial disponible en Rotglà i Corberà. En concreto, viendo los datos expuestos en la tabla comparativa entre el planeamiento vigente y el propuesto, existen 328.116 m² que están en desarrollo o que aún no se han desarrollado.  
Por todo ello, se deberá desarrollar toda la bolsa de suelo urbano residencial no pormenorizado presente en el término municipal de Rotglà i Corberà antes de empezar a desarrollar los nuevos suelos residenciales propuestos en este plan general.  
12. En cuanto al Paisaje, destacar que el Ayuntamiento de Rotglà i Corberà, en fecha 19 de febrero de 2007, envía escrito comprometiéndose a realizar en el plazo de un año desde la aprobación definitiva del plan general el catálogo de paisaje con delimitación de sistemas de espacios abiertos, de acuerdo con la disposición transitoria primera del Reglamento de paisaje de la Comunitat Valenciana (en adelante RPJECV).  
Respecto del estudio del paisaje presentado, existe Informe favorable del Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de Valencia, de fecha 7 de marzo de 2007, el cual presenta una serie de requerimientos para la subsanación de las deficiencias encontradas en dicho estudio del paisaje, en cumplimiento de lo previsto por el título II de la LOTPP y desarrollado en el RPJECV, aprobado por Decreto 120/2006, de 11 de agosto. Para ello el catalogo de paisaje y la delimitación del sistema de espacios abiertos, junto con el texto refundido del estudio del paisaje, los cuales deberán presentarse en el plazo de un año desde la aprobación definitiva del plan general, deberán contener todos y cada uno de los requerimientos y correcciones indicadas en el citado informe.  
Estudiada, pormenorizadamente, la zona comprendida entre la N-340 y la CV-590 se observa a priori que en la zona del sector SUR-3, el número de viviendas existentes en un círculo de 100 metros de radio es como máximo de 8 viviendas consolidadas; percibiendo características muy similares en el resto de la zona, existiendo, además, más edificación de vivienda diseminada de las mismas características.   
Además, el ya citado informe del Servicio de Apoyo Técnico, informa desfavorablemente el ámbito del sector SUR-3 por considerar que su delimitación y ubicación no se ajusta al modelo de ciudad compacta establecido en el artículo 13.2 de la LOTPP y el artículo 11 del Reglamento de ordenación y gestión territorial y urbanística, además fragmenta la unidad de paisaje en la que se inserta e irrumpe la continuidad de un Sistema de Espacios Abiertos que debiera articular el territorio a partir de un conjunto integrado y continuo de espacios libres de edificación, de conformidad con el artículo 41 del RPJECV. Por tanto se considera que estos terrenos no deberán ser urbanizados, de acuerdo con la política autonómica de protección del territorio y del paisaje, cuyas normas generales de integración paisajística se contemplan en el artículo 33 de la LOTPP, con especial atención en este caso a sus apartados e, f y g.   
Respecto al sector de suelo urbanizable industrial SUI, dada la identificación de dos recursos paisajísticos de valor muy alto junto a este sector, sean los acueducto (nuevo) acequia de la Llosa y acueducto acequia de la Llosa (antiguo), deberá modificarse la ordenación pormenorizada de dicho sector, intercambiando los usos entre SJL-8 y INA con el consiguiente incremento de zona verde, garantizando así la preservación y protección visual de dichos recursos paisajísticos, de conformidad con el artículo 32.b y c de la LOTPP, justificando en el correspondiente estudio de integración paisajística el cumplimiento de dichos requisitos.  
Por otro lado, en el estudio del paisaje no se justifica las tipologías de vivienda elegidas en los diferentes sectores de suelo urbanizable residencial al este del núcleo urbano, sectores SUR-1 y SUR-2, en base a la morfología del núcleo existente, de conformidad con el artículo 35.2 de la LOTPP, valorando la escena urbana resultante de la planificación prevista y el mantenimiento de la visibilidad de la imagen característica del municipio. Todo ello, deberá integrarse en el correspondiente estudio de integración paisajística que deberá redactarse para el desarrollo de dichos sectores y que se deberán justificar en el texto refundido del estudio del paisaje que deberá presentar.  
13. En la documentación aportada se presenta un catálogo en el que se catalogan los yacimientos arqueológicos que existen en el inventario general de yacimientos arqueológicos de la Comunitat Valenciana de la Dirección General del Patrimonio Histórico-Artístico.   
Se presenta el informe favorable, de fecha 26 de junio de 2007, de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
4. A los efectos del cumplimiento de la ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, el plan se considera incluido en el supuesto establecido en la disposición transitoria primera, apartado 2, de la citada ley.  
En la tramitación del procedimiento de evaluación ambiental se han seguido las actuaciones previstas en el artículo 7 de la ley 9/2006, de 28 de abril.   
Debe advertirse igualmente que el contenido documental del estudio de impacto ambiental sometido a información pública no sólo abarca todos los extremos requeridos por el artículo 8 de la ley 9/2006 a los denominados Informes de sostenibilidad, sino que incluso se detiene a valorarlos con mayor amplitud y profundidad que la exigida en el citado precepto, por lo que debe concluirse que durante el periodo transitorio de adaptación de procedimientos a las exigencias de la nueva ley, el estudio de impacto ambiental de referencia cumple idéntico cometido al de los Informes de sostenibilidad ambiental, debiendo tramitarse el resto de actuaciones conforme a las previsiones de la ley 9/2006, de 28 de abril.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se excluye de la presente declaración de impacto ambiental el sector de suelo urbanizable residencial SUR-3, por lo expuesto en el informe emitido por el Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de fecha 7 de marzo de 2007, en el que se informa desfavorablemente por considerar que su ubicación y delimitación no se ajusta al modelo de ciudad compacto establecido en el artículo 13.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat Valenciana, de ordenación del territorio y protección del paisaje, y el artículo 11 del Reglamento de ordenación y gestión territorial y urbanística (ROGTU), además de fragmentar la unidad de paisaje en la que se inserta e irrumpe la continuidad de un sistema de espacios abiertos que debería articular el territorio a partir de un conjunto integrado y continuo de espacios libres de edificación, de conformidad con el artículo 41 del Reglamento de paisaje de la Comunitat Valenciana (RPJECV).   
Segundo  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el resto de sectores del proyecto de Plan general de ordenación urbana del municipio de Rotglà i Corberà, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos en el punto tercero de esta declaración.  
Tercero  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. Se deberá recoger en el planeamiento la clasificación de suelo no urbanizable de protección arqueológico con lo que se establecerá una reserva de suelo concreta para los yacimientos arqueológicos. Además, las normas urbanísticas deberán recoger las medidas protectoras adecuadas que garanticen la buena conservación de dichos yacimientos.  
2. Se establecerá un orden para el desarrollo de los diferentes sectores de suelo no urbanizable, con el fin de garantizar un agotamiento total de este tipo de suelo, antes de considerar la opción de reclasificación de un suelo no urbanizable. Por tanto, se deberá desarrollar toda la bolsa de suelo urbano residencial no pormenorizado presente en el término municipal de Rotglà i Corberà antes de empezar a desarrollar los nuevos suelos residenciales propuestos en este plan general.  
3. El desarrollo de los suelos urbanizables, con o sin ordenación pormenorizada, quedará supeditado a:  
- La creación de las infraestructuras necesarias y adecuadas de saneamiento en cada una de las zonas de diseminados que en la actualidad carecen de ellas.  
- Deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación y mejora de la EDAR previstas con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.  
- La disponibilidad de recursos hídricos para atender la demanda de cada uno de los sectores.  
4. El Ayuntamiento de Rotglà i Corberà velará para que las industrias que no puedan conectarse a la red de alcantarillado municipal -y por tanto viertan a cauce público- cuenten con un sistema de tratamiento de aguas residuales individual apropiado y la preceptiva autorización para el vertido de aguas residuales y pluviales que, en su caso, otorga la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
5. El Ayuntamiento de Rotglà i Corberà deberá presentar, antes de la aprobación definitiva de esta Conselleria, el informe solicitado a la Confederación Hidrográfica del Júcar de conformidad con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje, acerca del incremento de consumo de recursos hídricos, motivado por el plan general, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
En caso de que dicho informe sea desfavorable, así deberá entenderse esta declaración de impacto ambiental.  
6. El vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que de lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza de vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.  
Quedan prohibidos los vertidos al barranco del Brull sin depuración previa.  
7. Las normas urbanísticas del plan general deberán recoger en su articulado la previsión de que cada sector y cada programa a desarrollar obtengan, como condición indispensable para su desarrollo, el informe previo de conexión de la red de saneamiento a la EDAR, y que con cargo al programa se aporte el canon que se fije por esta conexión que se computará como coste en la cuenta de liquidación provisional de la reparcelación y se abonará a la EPSAR para su destino a las instalaciones de depuración.   
Por tanto, antes de la ejecución de cualquier sector se deberá obtener la conformidad de la entidad gestora de los residuos generados y acreditado la suficiencia de las instalaciones de depuración de las aguas residuales. Este y el resto de condicionantes del informe serán exigibles en el momento de la gestión de los sectores proyectados.  
8. Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas (zona de suelo no urbanizable al oeste de la N-340), no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de sistemas individuales de eliminación como son los pozos ciegos e incluso las fosas sépticas, así como prohibir el vertido de las aguas residuales sobre el terreno o en las ramblas y barrancos adyacentes.  
El Ayuntamiento de Rotglà i Corberà deberá realizar estudios que acrediten la ausencia de incidencias en la contaminación y en el consumo de recursos hídricos provocada por la existencia de estas construcciones ilegales existentes en la citada zona.  
El Ayuntamiento de Rotglà i Corberà deberá tomar en consideración la recomendación planteada en el informe del Servicio de Coordinación Territorial del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de Valencia, de fecha 7 de marzo de 2007, relativo a Consulta sobre la disposición transitoria 4ª de la Ley del suelo no urbanizable en el estudio del paisaje del Plan general de Rotglà i Corberà (Valencia).  
9. En el suelo no urbanizable de protección agrícola sólo estará permitida la vivienda unifamiliar si está ligada a cultivo y constituye la primera vivienda del titular de la explotación agrícola.  
10. Las vías pecuarias deberán ser identificadas por su nombre y anchura legal en las normas urbanísticas, así como consideradas como suelo no urbanizable protegido por la legislación sectorial.  
Se respetará su trazado y anchura debiéndose extraer de la superficie de suelos urbanizables que las afectan, sobre los que no computarán a efectos de cálculo y aplicación de estándares urbanísticos, por lo que se deberán grafiar correctamente en la parte gráfica de la documentación.  
11. La zona de servidumbre del barranco de Brull deberá mantenerse expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de dominio público hidráulico, (RD 849/1986).  
Asimismo, en virtud de lo establecido en el artículo 132 de la Constitución española y los artículos 2 y 4 del Texto refundido de la ley de aguas, todo suelo perteneciente a dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable y como tal, debe quedar al margen de todo proceso de urbanización, clasificándose como suelo no urbanizable de especial protección (art. 4 de la Ley 10/2004, de la Generalitat Valenciana, del suelo no urbanizable).  
12. En los futuros desarrollos, y en concreto para el futuro suelo urbanizable industrial (SUI), en los que se pretenda realizar el vertido de aguas pluviales o depuradas a cauce público (barranco del Brull), se deberá disponer de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la nueva red separativa de aguas pluviales, en los puntos de vertido que se establezcan.  
13. Deberá modificarse la ordenación pormenorizada del sector de suelo urbanizable industrial (SUI) propuesto, intercambiando los usos entre SJL-8 y INA con el consiguiente incremento de zona verde, garantizando así la preservación y protección visual de los recursos paisajísticos: acueducto (nuevo) acequia de la Llosa y acueducto acequia de la Llosa (antiguo); de conformidad con el artículo 32.b y c de la LOTPP, justificando en el correspondiente estudio de integración paisajística el cumplimiento de dichos requisitos.   
Deberá proteger dichos recursos paisajísticos dando la clasificación como suelo no urbanizable protección paisajísta al suelo que ocupan, con un radio lo suficientemente grande para que garanticen la amortiguación de posibles impactos sobre ellos.  
14. De acuerdo con el artículo 30 de la normativa del Plan de acción territorial contra el riesgo de inundación (PATRICOVA), respecto a las condiciones de uso del suelo junto a los cauces, la ordenación pormenorizada del sector de suelo urbanizable industrial (SUI), en la zona colindante con el suelo inundable, deberá disponer de terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes públicas a lo largo de toda su extensión.   
15. Las áreas de terrenos forestales afectados por incendios de acuerdo a la ley 10/2004, de suelo no urbanizable se recogerán en el planeamiento como suelo no urbanizable de protección forestal de incendios, para garantizar según el artículo 59.1 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que dichos terrenos no puedan clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable, ni se minoren sus protecciones.  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 24 de la Ley 3/1993, se debería estudiar la posibilidad de clasificar los terrenos afectados por incendio forestal, o al menos aquellos que actualmente presentan indicios de regeneración, como zonas de actuación urgente ZAU, con la finalidad de conservarlos y favorecer su restauración.  
16. Se incorporará al planeamiento todas las consideraciones expuestas y las medidas correctoras propuestas en el informe del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de esta Conselleria, de fecha 26 de febrero de 2007, para la protección contra la contaminación acústica. Todo ello se realizará de acuerdo con la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
17. De acuerdo con el Informe del Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio de esta Conselleria, de fecha 7 de marzo de 2007, sobre el estudio del paisaje del PGOU del término municipal de Rotglà i Corberà (Valencia), deberá presentar un texto refundido del estudio del paisaje que subsane los requerimientos del presente informe, así como catalogo de paisaje y delimitación del sistema de espacios abiertos del municipio, en el plazo máximo de un año desde la aprobación del plan general, de acuerdo con el compromiso del Ayuntamiento de Rotglà i Corberà, emitido por este en fecha 19 de febrero de 2007.  
18. Se adjuntará un proyecto de regeneración de riberas y cauces de los diferentes barrancos existentes en el municipio y del río Magro, así como, de recuperación de bosques. En el que se recogerá un listado con las diferentes especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las todas zonas verdes, tanto naturales como urbanas, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos.  
19. Toda la normativa específica de ordenación de zonas industriales, todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y presupuestadas y los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del plan general, tanto en aquello referente al propio planteamiento en sí, como en lo correspondiente a las respectivas fases de ejecución y funcionamiento.  
Cuarto  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 119/07-AIA  
Título: explotación avícola de engorde  
Promotor: Sivimar, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda  
Objeto del proyecto: obtención de la autorización ambiental integrada para la actividad avícola de engorde  
Localización: polígono 13, parcelas 745, 746, 766, 770, 774, 786 y 787, del término municipal de Utiel (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se pretende obtener la autorización ambiental integrada para una explotación avícola de broilers, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación tiene actualmente una capacidad para 202.300 broilers. Está formada por dos núcleos de naves y un local técnico. El primer núcleo está constituido por tres naves con capacidad para 90.000 pollos; el segundo también de tres naves, tiene capacidad para 112.300 aves. Ambos disponen de licencia de actividad. La explotación pretende ampliarse con la construcción de tres nuevas naves, alcanzándose una capacidad total de 304.300 aves en la explotación.  
La parcela tiene una superficie total de 243.769 m², siendo la superficie construida actual correspondiente a seis naves y un local técnico, de 10.126,32 m². Con la ampliación se pretende construir tres nuevas naves, de una superficie total de 7.631,67 m². El total de la superficie construida será de 17.757,99 m².  
La actividad consiste en el cebo de los pollos, hasta su salida a matadero. Se realizará 5-6 ciclos/año. Tras cada ciclo de engorde se lleva a cabo un vacío sanitario de dos semanas.  
La ventilación será dinámica por depresión de barrido lateral.  
Las medidas higiénico-sanitarias a aplicar en la explotación se basan en la instalación de valla metálica perimetral a la explotación, la colocación de pediluvios a la entrada de las naves, la instalación de vado de desinfección de las ruedas de los vehículos a la entrada de la explotación y el uso de mochila con desinfectante como sistema a presión de desinfección del resto del vehículo, así como la colocación de telas pajareras en ventanas.  
Se utilizará cama de cascarilla de arroz o en su defecto serrín de pino. La gallinaza generada será retirada por una empresa que se encargará de su gestión como enmienda orgánica, disponiendo actualmente de contrato de retirada de gallinaza para las seis naves existentes, con la empresa Emilio Giménez e Hijos, SL. (que dispone de alta en el IAE en el epígrafe 6122 1 comercio mayor de cereales, plantas, abonos y animales, aunque no dispone de licencia como gestor de residuos). Se generará anualmente 4.106,7 Tm de gallinaza, que será retirada tras cada ciclo de engorde. Cada una de las naves dispondrá de estercolero estanco e impermeable, con pendiente hasta una fosa de recogida de lixiviados, situados en los extremos de las naves, siendo utilizados únicamente en caso de que no se sincronice la finalización del ciclo de engorde con la retirada de la gallinaza.  
No se genera efluentes líquidos. Se dispondrá de fosa séptica para seis personas equivalentes para la recogida de las aguas sucias procedentes de las instalaciones sanitarias del local técnico.  
Otros residuos generados en la explotación son los residuos veterinarios (que son retirados por empresa autorizada a tal efecto), tubos fluorescentes y residuos de medicamentos, los cuales se llevan al ecoparque municipal, ya que se trata de cantidades insignificantes.  
El abastecimiento de agua potable se realizará desde dos pozos propios, además de la red municipal de Utiel. Dispone de concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el aprovechamiento de un volumen de 24.107 m³/año con destino a riego de apoyo por goteo de 15,46 ha. de viñedo y el abastecimiento de una granja avícola (220.000 animales), ubicándose en el polígono 13, parcelas 776 y 766. El consumo de agua por las aves será de 12.928,5 m³/año, el agua de limpieza utilizado de 870 m³/año, el agua de aseos 146 m³/año, siendo el consumo total de 13.944,5 m³/año.   
Se ha calculado de manera teórica las emisiones a la atmósfera que genera la explotación asociadas a la gestión del estiércol, siendo de113.929,92 kg NH3/año, 2.029,68 kg N2O/año y 31.476,79 kg CH4/año, calculados conforme a los cuadros de cálculo de emisiones de gases del sector ganadero proporcionados por el Registro Estatal de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER-España).  
Los cadáveres se depositan en contenedores homologados localizados fuera de la zona de la actividad ganadera, dentro de una zona provista de solera, vallado propio y cubierta, y son retirados por empresa gestora autorizada.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vado sanitario y vallado perimetral.  
El agua que queda en el vado y que ha de renovarse porque ya ha perdido sus propiedades desinfectantes, se recoge por medio de una conducción acumulándose en un depósito enterrado estanco, desde el que se saca con una cuba, aplicándose a las parcelas de vid del promotor. Junto a esta agua, se gestiona de igual modo las aguas residuales procedentes de las instalaciones sanitarias del local técnico, tras pasar por un sistema depurador de tres cuerpos con filtros biológicos.  
La explotación se localiza a 1,3 km de las Cuevas de Utiel a 1 km de los Corrales de Utiel.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 27 de junio de 2007, con la remisión por parte de la Dirección General de Calidad Ambiental del proyecto básico, anexo y ampliación al mismo, y estudio de impacto ambiental. En fecha 18 de julio de 2007, el Ayuntamiento remite documentación complementaria, incluido el resultado de la información pública.  
La información pública se ha realizado en el Ayuntamiento a los vecinos colindantes a la explotación, sin la presentación de alegaciones y por la Conselleria de Territori y Habitatge en el DOGV nº 5.447 de fecha 9 de febrero de 2007, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable del arquitecto técnico municipal.  
- Información pública a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
En el estudio de impacto ambiental, se incluye solicitud a la Dirección General Patrimonio Cultural Valenciano del informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio cultural Valenciano, así como el informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo del agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable agrícola, zona XIII, según normativa urbanística municipal.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
El estudio de impacto ambiental describe las acciones del proyecto susceptibles de impactar sobre el medio ambiente, tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento. En la descripción del medio natural, se ha incluido como medio inerte: climatología, edafología, geología, hidrogeología y como medio biológico: flora, fauna, medio perceptual. Además se incluye la descripción del medio socio-económico y cultural.  
El suelo donde se localiza la explotación se caracteriza por ser profundo, de textura ligera o media y complejo saturado. Geológicamente se caracteriza por estar constituido por materiales pertenecientes al terciario mioceno en parte de la explotación, y el resto por materiales del cuaternario-pleistoceno. Fisiográficamente, corresponde a un relieve ondulado. La vegetación corresponde a cultivos de secano, predominantemente viña y almendro. La superficie de la explotación limita al norte con el Ferrocarril Madrid-Valencia, al sur con la Carretera Utiel-Camporrobles, al este y oeste con parcelas agrícolas, situándose en una zona fuertemente antropizada.  
Según la cartografía temática de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos alta, por lo que deberá tenerse en cuenta la aplicación de medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o por percolación asociada a los residuos orgánicos. Una correcta ejecución de las obras, así como una gestión adecuada de la explotación impedirán la afección al medio relacionada con la vulnerabilidad que manifiesta.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el agua superficial y subterránea, por lixiviación de residuos orgánicos o percolación de los mismos asociada a una incorrecta gestión durante su utilización como abono orgánico; el suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas y biológicas asociada a la incorrecta gestión de los residuos orgánicos como abono; y el aire, por emisión de olores asociada a la gallinaza generada y a la presencia de animales principalmente.  
La descripción de las acciones del proyecto susceptibles de impactar sobre el medio ambiente se han referido tanto a la fase de construcción como a la de funcionamiento.  
La identificación y valoración de impactos, se ha realizado a partir de matrices causa-efecto. De la identificación de impactos recogida en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar para la fase de funcionamiento:  
- El impacto sobre el aire, como contaminación física, por emisión de partículas sólidas en suspensión; o por contaminación química, por emisión de gases que generan olores y contribuyen al efecto invernadero (por la generación de gallinaza y presencia de animales).  
No se prevé impactos negativos de elevada magnitud, valorándose el impacto final del proyecto como positivo.  
2. Consideraciones sobre las propuestas de medidas correctoras  
Entre las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental, se incluye las siguientes:  
En la fase de construcción:  
- Se utilizarán materiales constructivos que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona, para minimizar el impacto visual.  
En la fase de funcionamiento:  
- Para aminorar el impacto por malos olores, se dotará a las naves de sistema de ventilación formada.  
- Como medidas higiénico-sanitarias, se dotará de valla metálica a la explotación, se dispondrá de pediluvios a la entrada de las naves; vado de desinfección de vehículos así como sistema a presión complementario de los vehículos que acceden a la explotación. Los cadáveres se recogerán en contenedores homologados para ser retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto, tal y como establece el Real decreto 1429/2003 de 21 de noviembre, por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados a consumo humano.  
- Para evitar la contaminación de suelos, la explotación dispondrá en cada una de las naves de estercolero estanco e impermeable, con pendiente hasta fosa de recogida de lixiviados, situados en los extremos de las naves, que sólo se utilizará en caso de no sincronizarse el final del ciclo de engorde con la retirada de la gallinaza.  
Se ha valorado económicamente el coste de la aplicación de las medidas correctoras.  
La actividad se considera viable, desde el punto de vista medioambiental, siempre que las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental se complementen con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad avícola de engorde, situada en el polígono 13, parcelas 745, 746, 766, 770, 774 786 y 787, del término municipal de Utiel (Valencia) promovida por Sivimar, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la autorización ambiental integrada, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General, disponer de informe definitivo favorable, a los efectos patrimoniales, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
- Previo a la obtención de la autorización ambiental integrada, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General, disponer del informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/52004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
- Previo a la obtención de la autorización ambiental integrada, el promotor deberá justifica ante esta Dirección General el traslado de las aguas residuales procedentes de las instalaciones sanitarias del local técnico, así como las del vado sanitario, a la EDAR municipal, debiendo disponer de certificado de impermeabilidad, estanqueidad y estabilidad estructural del depósito enterrado de dichas aguas, cálculo justificativo de sus dimensiones y materiales con los que se ha construido la misma, todo ello firmado y visado por el colegio oficial correspondiente. En caso de justificar el tratamiento de las aguas residuales en la misma explotación deberá disponer de autorización de vertido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 63/2007-AIA  
Título: Fábrica de papel.  
Promotor: Clariana SA.  
Localización: avenida Alemania, polígono industrial de Vila-real (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Clariana, SA, es un empresa dedicada a la fabricación de papel de impresión y escritura. Se ubica en la avenida Alemania del polígono industrial de Vila-real (Castellón). Se trata de una instalación existente y en funcionamiento que está en proceso de adaptación a la nueva normativa en materia de control integrado de la contaminación.  
Según el informe de compatibilidad urbanística emitido por el ayuntamiento, los terrenos donde se encuentra la industria están clasificados como suelo urbano, zona de industrias y almacenes (subzona IND-3) compatible con la actividad fábrica de papel.  
La industria ocupa una parcela de 15.463 m², de los cuales 3.300 m² están construidos. En las proximidades existen viviendas.  
La instalación está dotada de un equipo de cogeneración a gas natural que evacua la energía sobrante a la red y se abastece de agua desde pozos propios.   
Características más relevantes de la actividad  
La actividad industrial desarrollada se centra en la fabricación de bobinas y formatos de papel de impresión y escritura en blanco y en color. Dispone de dos líneas productivas (máquina 1 y máquina 2) con una producción actual de 48.448 Tm. No se especifica la capacidad de producción total.  
El proceso productivo consiste, de forma resumida, en: recepción de la materia prima; desintegración en pulper (rotor) con aporte de agua; refinado mediante cuchillas de discos y conos; depuración mediante centrifugado; disminución del contenido de agua mediante filtrado y prensado (máquina de papel) y secado con aporte de calor; bobinado del papel y expedición a almacén (ubicado en un emplazamiento distinto).  
La materia prima empleada es fibra de celulosa 100% (eucalipto, chopo y excedente de recorte propio), no fabricándose pasta de papel en la industria. Como materias auxiliares se emplean carga mineral (CO3Ca), colorante, almidón, agentes encolantes y agentes de retención. Adicionalmente se emplea un gran volumen de agua, el cual se ha estimado en 21.428 m³/día de los cuales se recircula el 91%.  
La planta dispone de un patio interno en el que se almacenan a la intemperie materias primas y residuos.  
Como se ha señalado, la industria dispone de una planta de cogeneración de ciclo combinado (turbina de gas+turbina de vapor) para la generación de vapor para el secado del papel y la generación de electricidad. Se dispone de dos calderas auxiliares de vapor para su empleo ocasional, en caso de parada del sistema anterior.  
Se dispone de suministro de electricidad y gas natural. El agua se extrae de tres pozos propios, para lo cual se dispone de autorización de la confederación hidrográfica competente para la extracción de 1.400.000 m³/año (máximo entre los tres). Se indica que el consumo en 2005 fue de más de 800.000 m³.  
Consideraciones ambientales  
En la valoración de la instalación, se tiene en cuenta que se trata de una industria existente y en funcionamiento, que está en proceso de adaptación a la nueva normativa. No obstante, cabe indicar que la documentación incluida en el expediente carece de diversos elementos exigibles a un estudio de impacto ambiental.  
La fabricación de papel requiere elevados consumos de agua y energía y generando grandes caudales de vertidos. En la instalación considerada estas afecciones se han reducido mediante la recirculación de parte de los efluentes, la instalación de un sistema de depuración y de un sistema de cogeneración.  
Los focos de emisiones a la atmósfera de la industria son el sistema de cogeneración y los generadores de vapor. El sistema de cogeneración en ciclo combinado proporciona una mayor eficiencia al recuperar parte del calor contenido en los gases de escape. El equipo dispone de cámara de combustión de tipo seco, caracterizada por una baja producción de NOx El uso de gas natural como combustible hace que la emisión de SOx y partículas sea despreciable.   
Respecto al ruido generado y dada la cercanía de una zona residencial (se prevé que en el futuro se sitúen a menos de 50 m), se indica que se han realizado mediciones y mejoras en el aislamiento acústico de las instalaciones y apantallamiento de equipos para lograr el cumplimiento de los límites establecidos. Se indica que la chimenea de by-pass estará dotada de un silenciador de 3,5 m de longitud.  
Como focos generadores de ruido se identifican los turbogeneradores del sistema de cogeneración y el compresor de gas natural. Las instalaciones lindan con el núcleo urbano de Vila-real, aunque se indica que se han adoptado medidas de aislamiento para reducir la incidencia. En particular, el turbogenerador a gas se ha dotado de los siguientes elementos de aislamiento: envolvente acústica, silenciador de los gases de escape y silenciadores en las entradas y salidas de aire. El turbogenerador a vapor está encapsulado en un cajón de insonorización. Ambos estan ubicados en el interior de una sala.  
Respecto a las aguas de proceso, se estima que el 91% del agua recogida a la salida de la máquina de papel se recircula al proceso productivo (fase de desintegración de la fibra). El caudal restante, con alto contenido en fibra, es tratado en un sistema consistente en: depósito de homogeneización (balsa de 400 m³), bomba de alimentación, sonda de ajuste de pH, bombas dosificadoras de floculante aniónico y catiónico y decantador lamelar. Se dispone a continuación de una línea de tratamiento de fangos: bomba de extracción de fango, espesador vertical y espesador pequeño (segunda fase de deshidratación). El agua extraída del fango se recircula a la balsa de homogeneización de la planta de tratamiento. Los fangos deshidratados (2.452.800 kg en 2005) son entregados a empresa autorizada para su gestión.  
Las aguas residuales sanitarias, las pluviales y el agua de proceso depurada en la planta se vierten al alcantarillado municipal, representando esta última un caudal anual de más de 570.000 m³. Según los planos (nº 5-A), las aguas de proceso con «baja carga contaminante» de la máquina 1 se vierten directamente al alcantarillado junto con el rechazo de la planta de ósmosis. Previa a la conexión con el alcantarillado, existe una arqueta de registro. El alcantarillado está conectado con un EDAR mancomunada que vierte al río Mijares.  
Los residuos no peligrosos generados se corresponden básicamente con restos de embalaje, recortes de papel, lodos de depuradora y metales. Se producen residuos peligrosos en cantidad cercana a las 10 Tm/año, aunque por el momento se hallan inscritos como pequeños productores (nº 1202920). Estos están constituidos principalmente por envases contaminados, aceite usado, trapos contaminados y baterías. Prácticamente todos son almacenados en contenedores previo a su entrega a gestor autorizado, haciéndose constar todos los datos en el correspondiente libro de registro. La zona de almacenamiento de residuos, en general, está impermeabilizada. Se especifica que la zona de almacenamiento de residuos peligrosos cuenta con suelo estanco (todo el almacén está dentro de un cubeto de retención) y está techado y se almacenan en depósitos totalmente estancos. Los envases que contienen sustancias peligrosas se almacenan en el interior de un cubeto o recipiente estanco.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, con vulnerabilidad media y accesibilidad alta de acuíferos, de acuerdo a la cartografía temática del territorio de la Comunitat Valenciana. Los depósitos de combustible y de productos químicos disponen de cubetos de seguridad para recoger eventuales vertidos accidentales.   
Otros elementos que mejoran ambientalmente el funcionamiento de la planta son los sistema de recuperación de sólidos y fibras (tambor recuperador y sistema de flotación Krofta) que se reintroducen en el proceso.  
No se describe ni se considera la planta de ósmosis del agua de pozo existente en la industria ni se evalúan sus potenciales impactos ambientales. En determinados aspectos, no coincide la información aportada en la memoria del proyecto y del estudio de impacto ambiental y los planos. Las aclaraciones solicitadas no han sido contestadas en su totalidad.  
No se propone ningún programa de vigilancia ambiental. No obstante, se indica que se realizan mediciones anuales de las emisiones del sistema de cogeneración, de acuerdo con las condiciones especificadas en la licencia correspondiente. En la misma se establece asimismo una periodicidad bianual de medición del nivel sonoro de dicho equipo. También se realizan mediciones de los vertidos al alcantarillado cada tres meses por la propia empresa y diariamente por FACSA.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 26 de marzo de 2007, se recibió escrito del área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental, solicitando la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de Clariana SA. Con fecha 07.08.2007 se recibió el certificado de finalización del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo. Con anterioridad, se había caducado el expediente 180/2006-AIA, al no haber completado el titular el requerimiento realizado por el órgano ambiental para que completara deficiencias documentales. Al expediente 63/2007-AIA se incorporó la documentación que constaba en los expedientes 180-2006-AIA, 54-2005-CON y documentación adicional remitida por el órgano sustantivo con fecha 28/02/2007. La misma se compone de:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexo de planos.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Documentación complementaria de mayo de 2006.  
- Documentación complementaria de noviembre de 2006  
- Documentación complementaria de febrero de 2007.  
La industria tramitó con anterioridad la evaluación ambiental de la reforma de la instalación de cogeneración de la planta, obteniendo resolución favorable de 10/12/1998 (expdte. 269/1998-AIA)  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el epígrafe 6.1.b) (Instalaciones industriales para la fabricación papel y cartón, con una capacidad de producción de más de 20 Tm/día) del anejo I. La industria tramita la autorización ambiental Integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático, la cual tiene atribuidas las competencias en materia de prevención y control integrados de la contaminación.   
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de papel está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- El sistema de cogeneración está catalogado como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, al estar contemplada en el apartado f del Grupo 5 del anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de fábrica de papel (instalaciones existentes de fabricación de papel con sistema de cogeneración) promovido por Clariana, SA, ubicada en la avenida de Alemania, polígono industrial de Vila-real (Castellón), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Como condiciones adicionales se requiere:  
1. Las zonas de almacenamiento de residuos peligrosos deben contar con suelo impermeable y disponer de medios de recogida de derrames y lixiviados que impidan su vertido a la red de alcantarillado.  
2. Todos los depósitos de almacenamiento de productos químicos, deben disponer de cubetos de retención.  
3. Se debe caracterizar de forma independiente el rechazo de la planta de ósmosis y el vertido de la máquina 1 denominado «con baja carga contaminante», ambos conectados al alcantarillado directamente a través de la arqueta de registro. La caracterización de estos vertidos se realizará por organismo acreditado y tiene por objeto comprobar que los mismos cumplen con las condiciones de vertido impuestas a la industria, sin dilución previa. En caso de comprobarse que no se cumplen dichas condiciones, se prohíbe el vertido al alcantarillado y deberán adoptarse medidas correctoras adicionales que se justificarán técnicamente o en su defecto, gestionar el vertido a través de empresa autorizada.  
4. Los almacenamientos a la intemperie se dotarán de medios que impidan la dispersión de sustancias o materiales hacia la zona residencial colindante.  
5. Los límites de emisión a la atmósfera de la instalación de cogeneración se adaptarán a la modificación introducida por el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre.  
6. El programa de vigilancia ambiental se documentará, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. El mismo incluirá:  
- Medición periódica de las emisiones a la atmósfera.  
- Medición periódica del nivel sonoro transmitido al entorno, considerando la cercanía de zonas residenciales.  
- Caracterización de los vertidos de la industria, incluyendo lo indicado en el apartado 3 y control periódico de los mismos.  
- Comprobación de la eficacia de las medidas correctoras y preventivas y en su defecto, estudio, selección y aplicación de nuevas medidas correctoras.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente en evaluación ambiental, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 4 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 134/07-AIA  
Promotor: Acciona Infraestructura, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.   
Objeto del proyecto: explotación de recursos sección A) materiales de préstamo La Hoya de la Yegua  
Localización: parcelas 386, 173, 174, 175 y 182 del polígono nº 4 y parcela 51 del polígono 5. Paraje Hoya de la Yegua del término municipal de Villargordo del Cabriel (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la apertura de una extracción de materiales de préstamo tramitada como recurso de la sección A) por la Ley de minas en varias parcelas del paraje La Hoya de la Yegua en el término municipal de Villargordo del Cabriel (Valencia).  
La legalización del presente préstamo va vinculado al proyecto de construcción de la plataforma de la línea de alta velocidad de Levante. Tramo Villargordo del Cabriel - Venta del Moro.  
Las parcelas objeto del proyecto se sitúan en tres áreas diferentes denominadas, Yegua 1, Occecillas y Yegua 3 y formadas respectivamente por la parcela 386 del polígono 4, parcelas 173,174,175 y 182 del polígono 4 y parcela 51 del polígono 5.  
Los terrenos adquiridos para llevar acabo la explotación del préstamo de tierras ascienden a una superficie total de 4,3 Has, de las cuales 2,84 Has. serán destinadas a labores extractivas, de restauración y de desvío de caminos.  
Los volúmenes y vida de cada una de las zonas de explotación son las siguientes:  
- Yegua 1.   
Todo-uno: 38.963 m³, desmonte tierra vegetal: 2.224 m³, superficie afectada: 7.416 m², vida explotación: 5 meses.  
- Yegua 3.  
Todo-uno: 52.334 m³, desmonte tierra vegetal: 2.063 m³, superficie afectada: 6.877 m², vida explotación: 4 meses.  
- Occecillas   
Todo-uno: 26.056 m³, desmonte tierra vegetal: 4.325 m³, superficie afectada: 14.418 m², vida explotación: 8 meses.  
Previo a la explotación del material, la tierra vegetal se retirará, acopiará y mantendrá en óptimas condiciones para su posterior uso. Los acopios se realizarán con una altura inferior a 2 m. y se acumularán dentro del perímetro de explotación de cada una de las superficies explotables.  
La extracción se llevará a cabo por medios mecánicos y una vez arrancado el material se cargará a los camiones y se transportará hasta la obra de construcción de la plataforma del AVE.   
Las labores extractivas de cada una de las parcelas se llevarán a cabo constituyendo bancos de explotación con altura de banco no superior a 7 m. e inclinación de talud de 45º. Una vez los bancos de explotación lo permitan, se procederá a su restauración desdoblándolos dejando bancos de altura no superior a 5 m. y 35º de inclinación respecto a la horizontal dejando bermas intermedias de 3m. de ancho.  
La restauración de las parcelas se llevará a cabo de forma simultánea a las tareas de explotación pudiendo diferenciar tres fases de trabajo:  
Fase I: explotación Yegua 1  
Fase II: explotación Yegua 3 y restauración Yegua I  
Fase III: explotación Occecillas y restauración Yegua 3.   
Salvo en la zona Yegua 1, las labores extractivas no profundizarán el hueco minero más allá de permitir el drenaje natural de las aguas de escorrentía. En la zona Yegua 1 se recurrirá al bombeo para el desagüe del hueco creado en la explotación mientras no se restituya la topografía con el aporte de materiales externos procedentes de los desmontes que realizarán en la obra de construcción de la plataforma del AVE.  
Una vez remodeladas las superficies de explotación se procederá al extendido de la tierra vegetal y a la revegetación de las parcelas mediante la siembra de especies herbáceas de rápido crecimiento (gramíneas y leguminosas) que permitirán la fijación del suelo y la protección frente a la erosión. Posteriormente, se procederá a la plantación de especies arbustivas como: Quercus coccifera, Juniperus oxicedrus, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Rhamnus lycioides, Anthyllis cytisoides, Teucrium capitatum, Ulex parviflorus y Stipa tenacissima.  
La siembra y plantaciones se llevarán a cabo en los meses de octubre y noviembre. Los ejemplares que se plantarán serán de 1-2 savias con una densidad de plantación de 2.500 uds/Ha.  
El drenaje de las superficies de restauración se realizará mediante cunetas a pie de talud que recircularán las aguas hacia las cunetas perimetrales que a su vez las desviarán hacia los cursos de agua naturales circundantes.  
Se construirán además, obras de control de sedimentos (barreras, disipadores y balsas de decantación) que minimicen el riesgo de erosión potencial de las parcelas.  
Para el riego de caminos y plazas de cantera así como para el riego de siembras y plantaciones a realizar en las labores de restauración el proyecto propone el uso de un camión cisterna.  
Como obras auxiliares, se cerrará perimetralmente toda el área de actuación según donde se estén realizando los trabajos de explotación. En los límites de las zonas de explotación que lindan con caminos vecinales se instalarán pantallas visuales consistentes en telas de rafia verde ancladas al vallado perimetral.  
La explotación, sus accesos y sus diferentes elementos se señalizarán debidamente para evitar riesgos innecesarios así como el acceso a personas ajenas a la obra.  
Una vez finalizada la explotación se procederá al desmantelamiento de servicios e instalaciones que se hayan ejecutado durante las labores de explotación. Finalizadas todas las labores de revegetación se procederá al acondicionamiento de caminos que hayan sufrido desperfectos en las labores de explotación y restauración.  
El plan de vigilancia y mantenimiento de la obra se prolongará 2 años después de haber finalizado las obras de revegetación de las parcelas. Consistirá en el riego periódico de la superficie afectada por la explotación, reposición de marras y controles periódicos de cualquiera de las obras realizadas durante la ejecución del proyecto.  
2. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
Consideraciones que se han tenido en cuenta a la hora de elegir la ubicación de la parcela a explotar:  
- Propiedades físicas y químicas del recurso minero   
- Fácil acceso y proximidad al eje de la traza de la obra  
- Compatibilidad urbanística del suelo  
- No afección a espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
- Que los valores naturales y paisajísticos de la parcela puedan volver a integrarse en el entorno finalizada la actuación  
- Que la restauración pueda ejecutarse de forma que las posibles alteraciones generadas (rebajes del terreno) queden integrados en el entorno natural y restituido su uso inicial.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En junio de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia remite proyecto de explotación, proyecto de restauración, estudio de impacto ambiental (EIA) y documento de síntesis referente a la solicitud de autorización de explotación de recursos de la sección A) denominada La Hoya de la Yegua en el término municipal de Villargordo del Cabriel (Valencia).  
Se adjunta el certificado del resultado de la información pública del expediente en el que se indica que tras haberse publicado en el BOP nº 5.500, de fecha 27 de abril de 2007, el anuncio de dicha solicitud y transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se ha presentado alegación alguna.  
En fecha 11 de junio de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia remite copia del el informe vinculante favorable emitido por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 26 de febrero de 2007.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad  
Se accede a las parcelas desde la autovía A-3, tomando la salida en dirección a Villargordo del Cabriel y antes de llegar al núcleo urbano se toma la carretera N-III en dirección Madrid. Pasado el pk 241 y transcurridos 700m. se llega a un camino de dirección NE. Se toma esa dirección y pasados 200 m. el camino se divide en dos. En dirección E y tras recorrer 700 m. se encuentra el préstamo de Occedillas y en dirección W y a unos 500 m. se encuentra el préstamo Yegua I. En la carretera N-III, a unos 250 m. antes de llegar al punto kilométrico pk 240 se toma un camino de dirección SE, al final de ese camino se encuentra el préstamo de Yegua 3.  
Las parcelas a explotar se ubican en el ámbito del suelo no urbanizable de las normas subsidiarias y complementarias del planeamiento de Villargordo del Cabriel. De acuerdo al artículo 33.2 de dichas normas subsidiarias, los usos extractivos están permitidos en el suelo no urbanizable.  
No existen núcleos de población cercanos que puedan verse afectados por la explotación.   
El paisaje de la zona corresponde a un área semirural, donde la vegetación forestal ha sido relegada a las laderas de las lomas que rodean el valle mientras que en el propio valle los terrenos naturales han sido transformados en cultivos de secano. La vegetación forestal es de porte arbustivo predominando la coscoja y ejemplares arbóreos dispersos de pino y carrascas.  
En concreto las parcelas afectadas por la explotación están ocupadas por campos de olivos y almendros.  
La fauna existente es la característica de los hábitats alterados donde se alternan los campos de cultivo con la vegetación natural así como la presencia humana. La proximidad de la carretera N-III ha hecho desaparecer las especies más sensibles a la presencia humana. Así aparecen como dominantes, especies comunes y de amplia distribución geográfica: pequeños mamíferos, avifauna y reptiles.  
La calidad del paisaje ha sido considerada media debido a su elevado nivel de antropización debida a la sustitución de la vegetación natural por cultivos productivos, la apertura de caminos y la construcción de grandes vías de comunicación cercanas.  
El clima de estas tierras puede ser clasificado como mediterráneo aunque presenta rasgos de continentalidad que vienen dados por su altitud y su alejamiento del mar. Las temperaturas medias disminuyen respecto de la costa por la mayor altitud, pero se incrementa la oscilación térmica, tanto la diaria como la anual. Presenta una temperatura media en verano de 32,3º C y en invierno de 12,36º C. Los inviernos son fríos y largos (noviembre a marzo) con heladas frecuentes, y unos veranos de fuertes temperaturas en las horas centrales y escasa humedad relativa en el aire.  
Sus precipitaciones son escasas e irregulares, con una media anual en torno a 427,9 mm. En verano las precipitaciones suelen presentar carácter tormentoso con granizadas.  
Desde el punto de vista geológico los materiales explotables se corresponden con materiales de recubrimiento cuaternarios y la Formación Margas rojo-detríticas de Jaraguas en la que dominan las margas rojas alternando con bancos potentes de areniscas, areniscas conglomeráticas y conglomerados.  
Desde el punto de vista hidrogeológico, los materiales que van a ser explotados no constituyen ningún acuífero de interés a nivel regional, aunque si pueden constituir por su permeabilidad acuíferos de interés a nivel local.  
Las aguas de escorrentía drenan siguiendo la pendiente de cada una de las parcelas hacia parcelas limítrofes sin llegar a encajarse en ningún barranco de entidad.  
Desde el punto de vista socioeconómico, la agricultura es el sector económico más importante de la comarca, destacando el cultivo de vid, cereal, olivar,etc. Existen además numerosas granjas porcinas y avícolas.  
2. Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación de acuerdo con las normas subsidiarias del municipio se califica como suelo no urbanizable común donde están permitidos los usos extractivos.  
En fecha 26 de febrero de 2007, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano emitió, informe vinculante favorable al proyecto de referencia.  
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales, ni en el catálogo de zonas húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, y no afecta a ninguna vía pecuaria ni monte de utilidad pública.  
La explotación se mantendrá a una distancia de 50 m. de la carretera N-III respetando la zona de protección establecido para este tipo de vías de acuerdo a la Ley estatal 25/1988 de 29 de julio de carreteras   
Del mismo modo, la distancia entre las explotaciones y caminos vecinales se mantendrán a una distancia de protección de 10 m.  
La explotación Yegua 1 linda al N con una línea eléctrica de 40 kw por lo que se mantendrá a una distancia de más de 5 m. de la línea.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras  
El proyecto tramitado afectará directamente al paisaje, el suelo, la geomorfología, la hidrología, el aire, la vegetación y la fauna y caminos de acceso.  
Las acciones que van a originar impactos son aquellas derivadas del arranque, carga y transporte de material en la fase de explotación y restauración, del incremento del tráfico rodado por los caminos de acceso, del arranque de la vegetación existente en la parcela y del movimiento y mantenimiento de la maquinaria así como el rebaje de la cota topográfica de las parcelas.  
Los impactos más destacables que originará la explotación serán el deterioro de los caminos de acceso y parcelas limítrofes, el deterioro paisajístico, el levantamiento de polvo y producción de ruidos, el cambio morfológico de las parcelas afectadas por la explotación, la afección a los drenajes y posible contaminación de aguas superficiales por arrastre de sedimentos, posible contaminación del suelo y las aguas subterráneas por mala gestión de los residuos peligrosos generados en la explotación y el incremento de los fenómenos erosivos.   
Las medidas protectoras y correctoras propuestas para minimizar estos posibles impactos son entre otras, la retirada del suelo edáfico, acopio y mantenimiento del mismo para su uso posterior en las tareas de restauración, reducir la producción de polvo mediante riegos periódicos tanto en los caminos de acceso como en los frentes de explotación, vigilar que los camiones que transporten el material vayan provistos con lona para la cubierta, mantener en buen estado la maquinaria y dotarla con silenciadores homologados, reparación y mantenimiento de la maquinaria fuera de las zonas de extracción, dotar de suaves pendientes las plazas de cantera, garantizar la efectividad de los drenajes tras la restauración, restituir la topografía para garantizar la correcta integración de las parcelas en su entorno, evitar los riesgos geológicos diseñando taludes de explotación y restauración que garanticen la estabilidad de los mismos, construcción y mantenimiento de una red de drenaje que evite el incremento de los fenómenos erosivos, revegetación de todas las superficies restauradas para proteger el suelo de la erosión mediante siembra de especies herbáceas de rápido crecimiento y plantación de especies arbustivas autóctonas.  
Además como medida protectora se mantendrá un perímetro de protección en toda el área extractiva de 5 m. a parcelas colindantes y 10 m. a caminos vecinales, se limitará la velocidad de los camiones y se repararán de forma inmediata los daños del firme de los caminos que hayan podido verse afectados por el paso de los camiones.  
4. Consideración sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas  
El conjunto de medidas correctoras propuestas en el proyecto se consideran adecuadas, sin embargo es necesario introducir una serie de mejoras encaminadas a eliminar afecciones sobre las emisiones de polvo, el mantenimiento de caminos de acceso, la correcta gestión de los residuos procedentes del mantenimiento de la maquinaria y garantizar la correcta restitución de la topografía mediante el aporte de material estéril procedente de la ejecución de la obra de construcción del AVE.  
El programa de vigilancia ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente Declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana  
A la vista de todo lo anterior, y en base a las facultades que tengo legalmente atribuidas formula la siguiente;  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la extracción de préstamos, sección A) denominada La Hoya de la Yegua en las parcelas 386, 173,174,175 y 182 del polígono nº 4 y parcela 51 del polígono 5. del término municipal de Villargordo del Cabriel (Valencia), promovido por Acciona Infraestructura, SA. siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Respetar distancias de seguridad entre la explotación y los lindes de caminos y parcelas limítrofes. La empresa promotora será la responsable de reparar cualquier daño ocasionado en los caminos de acceso o lindes de fincas limítrofes a la explotación.  
2. Garantizar que los camiones que transporten material desde la explotación a la obra y viceversa, circulen con la caja tapada por una lona.  
3. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán a lo largo de todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.   
4. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de residuos y en el Real decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.  
5. Para el relleno de explotación Yegua 1 mediante material procedente de los desmontes generados en la construcción de la plataforma del tren de alta velocidad se deberá obtener autorización expresa de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.  
6. El programa de vigilancia ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 5 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML