Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4568, del 19-08-2003 (2003/8834)

RESOLUCIÓ de15 de juliol de 2003 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4568

Data del DOGV
:   19-08-2003

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2003/8834

CVE


Data del document
:   15-07-2003

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Alcalalí](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de15 de juliol de 2003 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2003/8834]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 482/01-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 15 de juliol de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 482/2001AIA
  
Promotor: Comunitat de Regants Alcalalí - Xaló
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Confederació Hidrogràfica del Xúquer
  
Objecte del projecte: Assut de presa en el riu Gorgos o Xaló, bassa i conduccions per a la Comunitat de Regants d'Alcalalí - Xaló
  
Localització: en el terme municipal d'Alcalalí (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
S'efectua una descripció del projecte d'acord amb la documentació presentada: projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i successives ampliacions presentades.
  
La Comunitat de Regants disposa d'un pou que no subministra aigua suficient o queda fora de servei a l'estiu o en períodes de sequera, per al reg de l'actual superfície regable de què disposa la Comunitat. En conseqüència, el projecte planteja aprofitar una part de l'aigua que porta el riu Xaló per a esmenar aquests problemes.
  
. Superfície regable: 101,8 ha (1.222 fanecades).
  
. Dotació bruta màxima per a cítrics per als sistemes de reg per degoteig: 4.963 m3/ha/any a la Marina Alta (segons el Pla Hidrològic, tal com indica la Confederació Hidrogràfica del Xúquer).
  
. Dèficit hídric mitjà anual del pou: 220.000 m3. De juliol a mitjans d'octubre. Estimat per la Comunitat de Regants.
  
. Volum màxim anual que la Comunitat de Regants es compromet a prendre del riu Xaló: 180.000 m3. Que podria augmentar-se en casos d'extrema sequera que amenace la pèrdua de l'arbratge.
  
. El riu Xaló porta importants cabals d'aigua uns pocs dies a l'any com a conseqüència de pluges torrencials. Volum anual total estimat: 16.261.375 m3. A l'abril se estima un cabal de 367.002 m3 concentrat en un dia i mig.
  
Amb aquest fi el projecte pretén la construcció d'un assut de presa d'aigües en el riu Gorgos o Xaló a la cota 97, conduint l'aigua des d'ell per gravetat per mitjà d'una conducció de fibrociment fins a un embassament en la marge esquerra del llit, i des d'aquest per mitjà d'una conducció d'impulsió es conduirà l'aigua fins a un depòsit existent d'1.500 m3 de capacitat, des del qual està organitzat l'actual reg per degoteig existent.
  
Obres que s'han de realitzar:
  
. Assut de presa d'aigües: de formigó en massa amb una altura màxima aproximada d'1,5 metres sobre el llit del riu i amplària total de 2 m, el qual quedarà enrasat en la major part de la longitud amb el llit actual del riu, de forma que a penes n'altera la secció.
  
S'executarà un sobreeixidor consistent en una canonada de PVC i 110 mm de diàmetre que travessarà l'assut en el punt més baix per a garantir un cabal ecològic quan el cabal del riu siga baix. Per a evitar curullaments disposarà d'una arqueta perimetral de secció semicircular al costat del cos de l'assut i protegint la canonada, de manera que la part inferior constituïsca una franja filtrant a base de blocs prefabricats de formigó, i per la banda superior es constituïsca una paret de formigó armat que li conferisca la resistència adequada. S'enrasarà amb la part superior de l'assut i s'instal·laran escalons en l'interior per a facilitar l'accés i poder assegurar el pas del cabal ecològic.
  
. Pou de presa circular envoltat de graves o escullera de forma que quede protegit enfront d'eventuals xocs de troncs. Es pujarà de cota sobre el nivell del sobreeixidor 30 cm per a garantir així la captació d'aigua per part d'aquest en les estacions més seques.
  
. Conducció d'ompliment: 677,5 metres de longitud i 500 mm de diàmetre, soterrada i que en l'últim tram fa necessari, per a aprofitar tots els avantatges de l'entrada pel fons, la realització de rases de 4 metres de profunditat. Es continuarà camí de llast inicial de 3,5 m i després entre el canyar s'obrirà camí de 2,5 m (150 m de longitud), per en l'últim tram discórrer per terreny agrícola.
  
. Bassa d'emmagatzemament: el peu del talús es recularà 10 m respecte a la coronació del talús del llit, i en conseqüència la capacitat inicial de 58.841 m3 es veurà reduïda en 8.000 m3. Es construirà amb materials procedents de l'excavació, sent els talussos interiors i exteriors 3H:2V. La cota mitjana del fons serà de 90 i l'altura màxima del dic de 7 metres en l'interior, en l'exterior l'altura variarà entre 5 i 3 metres. La coronació tindrà una amplària de 3 metres. En el talús interior es disposarà una capa drenant de graveta lligada amb betum sobre geotèxtil impermeabilitzat amb betum. La impermeabilització s'efectuarà per mitjà de geomembrana de polietilé.
  
La bassa disposarà de xarxa de drenatge, conducció de servei i conducció de desguàs i ompliment i canonades de desguàs i drenatge amb el riu.
  
En l'exterior la zona confrontant amb el riu es protegirà amb escullera lligant-la amb formigó amb gruix variable de 0,8 m - 0,5 m.
  
. Conducció d'impulsió soterrada amb una longitud total de 789 metres de 250 mm de diàmetre. S'excavarà una rasa d'un metre d'ample. S'executarà per mitjà de maquinària de dimensions reduïdes i actuant des d'ambdues parts del pas natural generat per la salzeda, sense afectar-la.
  
. línia aèria de mitja tensió que partirà d'una existent per a entroncar amb el futur centre de transformació a la intempèrie que donarà servei a l'estació de bombament de la Comunitat de Regants. Constarà de quatre suports amb una longitud total de 173 metres i discorrerà entre camps de cultiu.
  
Tramitació administrativa i resum dels informes rebuts
  
Per part de la Direcció General de Modernització d'Estructures Agràries de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació es va remetre el projecte referit amb el corresponent estudi d'impacte ambiental; així mateix es va remetre certificat de l'Ajuntament d'Alcalalí indicant que s'havia efectuat la informació pública per mitjà d'anunci en el BOP núm. 75 de 31 de març del 2001 i que no s'hi havien presentat al·legacions o reclamacions.
  
S'han efectuat consultes als organismes següents:
  
. Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
. Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient.
  
. Servei de Prevenció i Planificació de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques: informa que els riscos sísmics i d'inundacions han sigut considerats, i s'han proposat solucions, a priori, adequades.
  
Amb data 19 d'agost del 2002 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va remetre documentació per a l'informe de la concessió d'aigua del riu Xaló per la Comunitat de Regants.
  
Amb data 21 de desembre del 2001 es va sol·licitar al promotor ampliar l'estudi d'impacte ambiental en una sèrie de punts relatius a les característiques de les obres i la repercussió en el medi, com també mesures correctores relatives a la fauna i flora. Amb data 13 de febrer del 2002 el promotor va remetre l'ampliació sol·licitada.
  
Amb data 2 de setembre del 2002 es va sol·licitar nova ampliació de l'estudi d'impacte ambiental relativa a les necessitats hídriques, disseny i posició de l'assut i la seua repercussió en la vegetació de ribera, i igualment respecte al traçat i la ubicació de conduccions d'ompliment, impulsió i bassa. Amb data 20 de desembre del 2002 es va remetre resposta d'ampliació en què es precisaven els punts següents:
  
. canvi en el disseny de l'assut i pou de presa.
  
. el traçat de conducció d'ompliment s'ajustarà al marge esquerre del llit.
  
. les canonades de desguàs i drenatge, com també la conducció d'impulsió afectaran només el canyar i igualment els talussos de l'embassament.
  
. s'estudien diferents alternatives d'ubicació de l'assut, decantant-se per la inicialment proposada que es considera en conjunt millor ambientalment.
  
. respecte a les necessitats hídriques s'aporta escrit de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer relatiu a la concessió d'aigües del riu Xaló per al reg, que indica el següent: la concessió d'aigües sol·licitada del riu Xaló per al reg (ref. 97-CR-0043) no és incompatible amb el Pla Hidrològic de la Conca del Xúquer aprovat per RD 1664/1998 de 24 de juliol (BOE d'11/08/98). El peticionari disposa d'una inscripció provisional de 235.200 m3/any d'un pou per al reg de 49 hectàrees, no obstant això en la visita d'inspecció el 1994 es va observar un augment de la superfície regable a 100 ha la qual cosa va donar lloc a un nou expedient de concessió.
  
Es pretén substituir la font de subministrament actual (pou) per mitjà de l'aprofitament de les aigües superficials procedents del riu Xaló per mitjà de la concessió d'un volum màxim anual de 876.000 m3/any per al reg de 101,87 ha Aquesta concessió comportaria no sols la consolidació de la superfície actualment en reg, sinó un increment de dotació respecte a la que tindria registrada.
  
La situació al riu Xaló pot permetre una determinada redotació, tant més quan la bassa inclosa en el projecte possibilita l'aprofitament d'excedents hivernals no utilitzats, però no per damunt dels objectius fixats en el pla. D'acord amb el que ha previst el Pla per als sistemes de reg per degoteig per a cítrics a la Marina Alta, la superfície de regadiu prevista tindria un volum màxim anual de l'ordre de 510.000 m3/any al qual convindria fixar la concessió. Aquest volum correspon a la totalitat del subministrament, tant si l'aprofitament ho és en la totalitat de les aigües procedents del riu Xaló, com si aquestes són complementàries a les subterrànies inscrites, per la qual cosa caldrà revisar la situació administrativa de l'aprofitament de què actualment se subministren, a fi que no hi haja duplicitat de cabals. El pla en l'article 43 indica per a les noves concessions l'exigència d'instal·lació de dispositius d'aforament que permeten el control del cabal i volum realment utilitzat.
  
Amb data 5 de febrer del 2003 es va sol·licitar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en relació amb el dèficit hídric del pou utilitzat i reubicació de l'embassament per a permetre flexibilitat al llit, la qual cosa a més podria permetre la modificació del traçat de conduccions d'impulsió i de desguàs.
  
Amb data 18 de febrer del 2003 es va remetre l'ampliació sol·licitada indicant el següent:
  
. El dèficit hídric anual mitjà en el pou que actualment utilitza la Comunitat de Regants és de 220.000 m3, i afecta les dates de juliol a mitjans d'octubre. Això no obstant, la Comunitat de Regants tenint en compte els interessos ambientals assumeix el compromís de restringir el consum del llit fins a 180.000 m3 anuals, si bé aquesta quantitat caldria considerar-la amb alguna flexibilitat en anys d'extrema sequera que amenaçara no ja la pèrdua de la collita, sinó de l'arbratge, en els quals podria augmentar-se a criteri tècnic.
  
. Reculada del peu del talús de l'embassament a una distància de 10 m respecte a la coronació del talús del llit.
  
. Respecte al traçat del desguàs de fons, del de drenatge i la canonada d'impulsió no és convenient la modificació ja que el seu desplaçament suposaria excavar una rasa excessivament prop del peu del talús de l'embassament la qual cosa implicaria reduir les condicions de seguretat de la bassa.
  
Afeccions legals
  
S'efectua presa d'aigua d'un llit i obres que afecten el domini públic hidràulic i a la zona de policia d'aquest.
  
El tram afectat per les actuacions es troba inclòs dins del lloc d'interés comunitari (LIC) Riu Gorgos proposat pel Govern Valencià per a formar part de la Xarxa Natura 2000 a l'empara de la Directiva Hàbitats 92/43/CEE.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
L'estudi d'impacte ambiental destaca com a elements que principalment es podran veure afectats els següents: sòl, processos erosius, aigua, llit del riu, flora i fauna. S'indica que en la zona no hi ha jaciments arqueològics registrats, ni altres elements del patrimoni que puguen veure's afectats.
  
La descripció realitzada d'alguns elements del medi és superficial, en especial de fauna i flora. No obstant això, en ampliacions posteriors de l'estudi millora la descripció.
  
El Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental, efectuades diverses visites a la zona i amb la informació disponible, realitza les consideracions següents:
  
El tram del llit afectat per les obres es troba inclòs dins del Lloc d'Interés Comunitari (LIC) Riu Gorgos, que pretén la preservació dels hàbitats fluvials i de la vegetació ripària. Dins del LIC apareixen magnífics exemples de vegetació de ribera associada a rius de cabal discontinu.
  
El riu Xaló travessa una vall àmplia sobre materials margosos triàsics i quaternaris al·luvials descrivint nombrosos meandres. Aquests terrenys estan ocupats majoritàriament per cultius de secà (ametllers i vinya) i en una xicoteta proporció per cítrics. La vegetació de ribera està constituïda al llarg de la zona d'actuació per les formacions següents: canyars (Arundo donax), baladrars (Nerium oleander), tamarigars (Tamarix gallica) i salzedes. En alguns punts queden retalls d'omedes (Ulmus minor) i alberedes, sent abundants els esbarzerars (Rubus ulmifolius) de substitució.
  
En la zona d'actuació són de destacar les salzedes de Salix eleagnos subsp. angustifolia (sarja) i les de Salix atrocinerea (sarja negra); aquestes últimes presenten un port elevat (3-4,5 m d'altura).
  
En els marges fora del llit s'observen pinars densos de port elevat (Pinus halepensis) sobre herbassars o màquia amb coscoll (Quercus coccifera) i aladern (Rhamnus alaternus) i lianes com la sarsa (Smilax aspera) i la rogeta (Rubia peregrina). En les zones de major humitat hi ha formacions de murta (Myrtus communis).
  
En les visites efectuades, juliol i març, el riu portava un cabal baix o molt baix. Es tracta d'un riu que porta aigua una part de l'any destacable, sent el nivell baix o molt baix, i en determinats períodes no presenta cabal, però sempre queden bassals i tolles amb aigua.
  
En la visita es va poder comprovar la presència de bagres (Squalius pyrenaicus) i de cranc roig americà (Procamburus clarki).
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
De l'estudi es pot destacar la identificació i valoració d'impactes següent:
  
. sòl: el qualifica com sever. El localitza fonamentalment en la zona de l'embassament.
  
. flora: el qualifica de sever. El localitza fonamentalment en la zona de l'assut.
  
. fauna: el qualifica de temporal i moderat, fonamentalment per emissió de sorolls.
  
. aigua: el qualifica de compatible, per la racionalització d'usos que comportarà.
  
El Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental realitza les consideracions següents:
  
L'impacte sobre la vegetació es considera sever per la qualitat de les formacions que poden veure's afectades. Això no obstant, està localitzat espacialment i poden adoptar-se mesures que es creuen eficaces per a reduir-ho.
  
Des d'un punt de vista estrictament de l'afecció a la vegetació es considera més adequada una posició de l'assut aigües avall de la proposta en el projecte, no obstant això, tenint en compte que això suposaria elevar l'altura de l'assut (fins a 3 m) i dificultar-ne la construcció, en ser el caixer del llit més baix, la qual cosa repercutiria en un impacte paisatgístic major, es considera que pot acceptar-se la posició proposada tenint en compte que poden adoptar-se mesures eficaces per a reduir-lo. Aquesta posició de l'assut afectarà puntualment una salzeda de Salix eleagnos subsp. angustifolia amb algun exemplar de Salix atrocinerea.
  
El traçat de la conducció d'impulsió discorreria entre una salzeda de Salix atrocinerea valuosa, però es considera admissible en existir una senda que la travesa, i es poden adoptar mesures per a no afectar-la. La conducció de desguàs discorre pròxima a aquesta salzeda però es poden adoptar mesures per a evitar-ne l'afecció.
  
L'impacte sobre la fauna es considera de moderat a sever, però amb possibilitat d'adoptar mesures correctores eficaces. L'assut pot constituir una barrera per a la fauna aquàtica, però pot millorar-se el disseny per a facilitar el pas d'amfibis, rèptils, etc., i respecte als peixos, cal tenir en compte que les bagres estan adaptades a viure en basses i tolles i poden traslladar-se al llarg del llit en les crescudes, que superaran l'assut.
  
Atés el valor de les formacions vegetals en la zona i malgrat que aquestes tenen una capacitat de recuperació bona, hi ha alguna incertesa respecte a la repercussió de les actuacions sobre aquestes i en conseqüència convé intentar variar tan poc com siga possible les condicions existents.
  
En aquest sentit s'ha dissenyat un sobreeixidor i una posició de l'entrada de l'aigua al pou de presa per damunt d'aquest de forma que, d'una banda, reduïsca o impedisca la formació d'una làmina d'aigua aigües amunt de l'assut, i per una altra permeta que, quan el riu porte cabal i aquest siga molt baix, no es puguen realitzar aprofitaments d'aigua. El disseny projectat s'ha calculat tenint en compte les necessitats hídriques per a un tram de llit aigües baix de l'assut de 80 metres d'ample i 1 km de longitud que hipotèticament estiguera cultivat de cítrics.
  
Fins i tot tenint en compte la dificultat que comporta aquest tipus d'estimacions, la realitzada no és adequada, ja que només ha tingut en compte un tram d'1 km del llit, amb les necessitats de cítrics i no de vegetació de ribera tipus salzedes i sense considerar la necessitat de formació de tolles i bassals. Es considera més adequat que es prenguen com a referència els models utilitzats per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a determinar cabals ecològics en llits permanents adaptant-los a un curs estacional com aquest.
  
L'aprofitament de l'aigua previst és per a pal·liar el dèficit hídric del pou actualment utilitzat, havent-se reduït considerablement la quantitat d'aigua que inicialment es pretenia prendre del riu. Aquesta aigua s'ha d'utilitzar per al reg de la superfície actualment en regadiu, i s'ha de tenir en compte que els augments de superfície de regadiu poden arribar, per l'augment del consum del recurs aigua, a incidir negativament sobre les comunitats de ribera del riu Xaló, a més de comportar un canvi paisatgístic important.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
De l'estudi i les seues ampliacions es destaquen les següents mesures correctores: hidrosembra en talussos de la bassa, escullera en el talús tocant al llit, disposició de sobreeixidor i elevació del pou de presa per a permetre cabal ecològic, reposició de les espècies vegetals afectades, reposició del terreny una vegada soterrada la canonada, en l'encreuament del riu per la canonada d'impulsió s'utilitzarà maquinària de xicotetes dimensions, reculada de la base del talús de l'embassament 10 m respecte a la coronació del talús del llit i restringir la presa d'aigua del riu a 180.000 m3, anuals, admetent alguna flexibilitat en moments d'extrema sequera.
  
El Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental realitza les consideracions següents:
  
Es considera necessari afegir mesures preventives i correctores a les ja establides en l'estudi i les successives ampliacions, com desenvolupar aquestes, per a garantir que l'afecció a la vegetació i fauna es redueix el màxim possible: en especial en la posició de l'assut i el seu entorn, com també en determinats trams de les conduccions d'impulsió, desguàs i rempliment, revegetació de zones afectades, disseny de sobreeixidor i distància entre aquest i l'entrada d'aigua en pou de presa, característiques de la línia elèctrica en estar aquesta pròxima a un punt d'aigua, característiques de l'embassament en relació amb la fauna, limitació del volum d'aigua que es prendrà del llit i elements de control i regulació, ubicació de zones de recollida de materials i de maquinària, destinació de residus, etc.
  
Es considera necessari que hi haja una supervisió i assessorament per part de la guarderia forestal i dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria en totes les mesures relacionades amb l'afecció a la vegetació i fauna (replantejament de traçats de conduccions i la resta d'infraestructures per a reduir l'afecció a la vegetació i exemplars valuosos, mesures per a la fauna, etc.).
  
Visitada la zona, s'ha pogut comprovar que hi ha una gran superfície en secà en la zona qualificada com regable, havent d'utilitzar-se l'aigua per al reg de l'actual superfície en regadiu, i les transformacions de secà a regadiu que es duguen a terme i que es troben incloses en la vigent legislació d'impacte ambiental s'hauran de sotmetre a avaluació de l'impacte ambiental.
  
És necessari precisar el programa de vigilància ambiental per a poder comprovar si el grau d'afecció és el previst i hi ha desviacions i és necessari adoptar mesures addicionals, i a més per a poder comprovar el grau de compliment de tot el que estableix.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.
  
L'article cinquè del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, al sol efecte ambiental, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'assut de presa d'aigua en el riu Gorgos o Xaló, bassa i conduccions per a la Comunitat de regants d'Alcalalí - Xaló siti en el terme municipal d'Alcalalí (Alacant), el promotor del qual és la Comunitat de Regants referida, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que es duga a terme d'acord amb el que indica l'estudi i posteriors ampliacions d'aquest com també els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. L'assut disposarà de sobreeixidor situat en la part més baixa del llit del riu per la qual discórrega l'aigua, i l'entrada d'aigua al pou de presa se situarà per damunt del sobreeixidor. El diàmetre del sobreeixidor i diferència de cota entre aquest i l'entrada d'aigua al pou de presa deuen redissenyar-se tenint en compte el model utilitzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a determinar el cabal ecològic de llits permanents, adaptant-se a les circumstàncies estacionals d'aquest llit. Prèviament a l'inici de les obres haurà d'aportar-se a aquesta Direcció General les modificacions de disseny en funció d'aquesta condició.
  
2. S'establiran elements de control del cabal i volum extret del llit, com també comportes per a la regulació de les extraccions.
  
3. Per a facilitar el pas de fauna aquàtica (amfibis, rèptils, etc.) en la zona en què l'assut s'eleva uns pocs centímetres sobre el llit, es disposarà un tram xicotet en què se suavitzarà el pendent dels talusos de l'assut en aquests dos costats i la seua superfície haurà de ser prou rugosa (pedra d'escullera, etc.).
  
4. Per a reduir l'afecció a la vegetació:
  
4.1. S'accepta la posició de l'assut proposada, no obstant això, la ubicació precisa, com també la del pou de presa, eixida de conducció d'ompliment i accés de la maquinària al llit hauran de minimitzar l'afecció a la vegetació de ribera, en especial a les salzedes i exemplars de major port. No hauran d'afectar-se els exemplars de Salix atrocinerea (sarja negra) de major envergadura.
  
4.2. En el traçat precís de la conducció d'ompliment es discorrerà pel marge esquerre del riu afectant el canyar existent i reduint al mínim l'afecció a exemplars de salzes, baladres i tarais. No es podrà afectar exemplars de Salix atrocinerea (sarja negra) de major port i tampoc l'omeda residual existent, desviant la traça el que siga imprescindible, si cal.
  
4.3. La conducció d'impulsió per a creuar el llit discorrerà aprofitant la senda existent, sense afectar la salzeda de Salix atrocinerea (sarja negra) per a això s'utilitzarà maquinària de xicotetes dimensions. Iguals condicions s'estableixen per a la conducció de desguàs i els accessos al llit.
  
4.4. Prèviament a l'inici de les obres, en el replantejament d'aquestes, es delimitaran els exemplars i les formacions vegetals que no podran veure's afectats.
  
4.5. Tots aquests treballs hauran de ser supervisats i amb l'assessorament de la guarderia forestal i els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria.
  
5. El peu dels talussos exteriors de l'embassament tocant al llit es recularà 10 metres des de la coronació del talús del riu.
  
6. El volum màxim anual que es podrà prendre del riu no serà superior a 180.000 m3. Tenint en compte els resultats del programa de vigilància ambiental aquest límit podrà superar-se si es justifica i s'obté el vistiplau d'aquesta Direcció General.
  
7. Aquest volum màxim anual permés del riu es descomptarà del volum que s'ha d'extraure del pou utilitzat, perquè no hi haja duplicitat d'aprofitaments, tenint en compte en aquests dos casos que l'aigua s'haurà d'utilitzar per al reg de l'actual superfície en regadiu. Les transformacions de secà a regadiu que es duguen a terme i que es troben dins dels supòsits inclosos en la vigent legislació d'impacte ambiental s'hauran de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental.
  
8. Hauran de revegetar-se totes aquelles zones del llit que es vegen afectades per les obres (entorn de l'assut, marges del llit en el traçat de conducció, marges pròxims a conduccions de drenatge i desguàs, etc.), com també el marge de 10 metres entre el talús de l'embassament i del riu.
  
Recomanacions:
  
. Espècies de ribera per a talussos i llit del riu: Salix atrocinerea, Salix eleagnos subsp. angustifolia, Tamarix gallica i Nerium oleander .
  
. Espècies que s'han de plantar en el marge de 10 metres entre peu de talús de l'embassament i coronació de talús del riu: Celtis australis (llidoner), Populus alba (àlber), Crataegus monogyna (arç albar), Myrtus communis, Pistacia lentiscus, Rhamnus alaternus, Quercus rotundifolia, Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, Smilax aspera, Rubia peregrina. Separant-les prou per a no comprometre les estructures existents. També s'usaran en els talussos de l'embassament excepte aquelles que puguen comprometre l'estructura.
  
. La plantació de les espècies de ribera es realitzarà per mitjà d'estaques obtingudes de les espècies presentes en el propi llit.
  
. Per a aconseguir que les plantacions prosperen serà necessari en alguns casos dur a terme tales periòdiques del canyar.
  
9. Característiques de l'embassament:
  
9.1. L'escullera que es col·locarà en els talussos que donen al llit es refarà amb terra per a permetre el creixement i plantació de vegetació entre els buits.
  
9.2. El tanca perimetral haurà de permetre el pas d'amfibis i xicotets mamífers que puguen quedar atrapats, i la superfície interior de l'embassament disposarà al llarg de tota ella amb suficient freqüència i amplitud de zones rugoses que permeten eixir a la fauna que puga quedar atrapada (xarxa tipus pescador).
  
10. En relació amb la línia elèctrica, es procedirà a l'aïllament dels conductors en almenys 1 metre a un costat i a l'altre dels aïlladors, i hauran d'aïllar-se també tots els ponts d'unió entre els elements en tensió dels suports i també del transformador a la intempèrie. S'instal·laran elements salvaocells tipus ocellet en els tres conductors en nombre suficient.
  
11. En relació amb el compliment dels condicionants de la present declaració relatius a la repercussió sobre fauna i vegetació i revegetació se supervisarà per la guarderia forestal i serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, demanant també assessorament.
  
12. Les zones de recollida de materials i parc de maquinària s'ubicaran fora del llit, en camps de cultiu o marges de camí.
  
13. Els materials sobrants de les obres i que no puguen reutilitzar-se en aquests (farciment de rases, formació talussos embassament, etc.) es retiraran a un abocador controlat.
  
14. Es desenvoluparà un programa de vigilància ambiental que permeta comprovar el grau de compliment de les mesures correctores, els condicionants de la present declaració i allò que s'ha projectat, com també determinar si el grau d'afecció és el previst i hi ha desviacions i és necessari adoptar mesures addicionals.
  
En aquest sentit haurà d'efectuar-se un seguiment de l'evolució de la vegetació i fauna, aigües dalt i baix de l'assut i resta d'actuacions, per al que haurà d'estudiar-se, com a blanc, la situació d'aquestes prèvia a les obres. El seguiment també es realitzarà de la revegetació i del volum d'aigua extreta del llit i períodes, i cabal del riu al llarg de l'any.
  
Aquest programa haurà de dur-se a terme per professionals competents en les matèries referides, i presentar un informe anual davant d'aquesta Direcció General per a poder determinar si és convenient establir alguna mesura addicional o realitzar alguna modificació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4568, del 19-08-2003 (2003/8834)

RESOLUCIÓN de 15 de julio de 2003, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4568

Fecha DOGV
:   19-08-2003

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2003/8834

CVE


Fecha del documento
:   15-07-2003

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Alcalalí](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 15 de julio de 2003 del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2003/8834]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 482/01-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 15 de julio de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 482/2001AIA
  
Promotor: Comunidad de Regantes Alcalalí - Jalón
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Confederación Hidrográfica del Júcar
  
Objeto proyecto: Azud de toma en el río Gorgos o Jalón, balsa y conducciones para la Comunidad de Regantes de Alcalalí - Jalón
  
Localización: en el término municipal de Alcalalí (Alicante)
  
Descripción del proyecto
  
Se efectúa una descripción del proyecto de acuerdo con la documentación presentada: proyecto técnico, estudio de impacto ambiental y sucesivas ampliaciones presentadas.
  
La Comunidad de Regantes dispone de un pozo que no suministra agua suficiente o queda fuera de servicio en verano o en períodos de sequía, para el riego de la actual superficie regable de la que dispone la Comunidad. En consecuencia el proyecto plantea aprovechar una parte del agua que lleva el río Jalón para subsanar estos problemas.
  
. Superficie regable: 101,8 has. (1.222 hanegadas).
  
. Dotación bruta máxima para cítricos para los sistemas de riego por goteo: 4.963 m3/ha.año en la Marina Alta (según el Plan Hidrológico, tal y como indica la Confederación Hidrográfica del Júcar).
  
. Déficit hídrico medio anual del pozo: 220.000 m3. De julio a mediados de octubre. Estimado por la Comunidad de Regantes.
  
. Volumen máximo anual que la Comunidad de Regantes se compromete a tomar del río Jalón: 180.000 m3. Que podría aumentarse en casos de extrema sequía que amenace la pérdida del arbolado.
  
. El río Jalón lleva importantes caudales de agua unos pocos días al año como consecuencia de lluvias torrenciales. Volumen anual total estimado: 16.261.375 m3. En abril se estima un caudal de 367.002 m3 concentrado en un día y medio.
  
Con este fin el proyecto pretende la construcción de un azud de toma de aguas en el río Gorgos o Jalón a la cota 97, conduciendo el agua desde él por gravedad mediante una conducción de fibrocemento hasta un embalse en la margen izquierda del cauce, y desde éste mediante una conducción de impulsión se conducirá el agua hasta un depósito existente de 1.500 m3 de capacidad, desde el cual está organizado el actual riego por goteo existente.
  
Obras a realizar:
  
. Azud de toma de aguas: de hormigón en masa con una altura máxima aproximada de 1,5 metros sobre el lecho del río y anchura total de 2 m., quedando enrasado en la mayor parte de su longitud con el cauce actual del río, de forma que apenas altera su sección.
  
Se ejecutará un aliviadero consistente en una tubería de PVC y 110 mm de diámetro que atravesará el azud en el punto más bajo para garantizar un caudal ecológico cuando el caudal del río sea bajo. Para evitar colmataciones dispondrá de una arqueta perimetral de sección semicircular junto al cuerpo del azud y protegiendo la tubería, de manera que su parte inferior constituya una franja filtrante a base de bloques prefabricados de hormigón, y por su parte superior se constituya una pared de hormigón armado que le confiera la resistencia adecuada. Se enrasará con la parte superior del azud y se instalarán escalones en su interior para facilitar el acceso y poder asegurar el paso del caudal ecológico.
  
. Pozo de toma circular rodeado de gravas o escollera de forma que quede protegido frente a eventuales choques de troncos. Se subirá de cota sobre el nivel del aliviadero 30 cm. para garantizar así la captación de agua por parte de éste en las estaciones más secas.
  
. Conducción de llenado: 677,5 metros de longitud y 500 mm de diámetro, enterrada y que en su último tramo hace necesario, para aprovechar todas las ventajas de la entrada por el fondo, la realización de zanjas de 4 metros de profundidad. Se seguirá camino de zahorra inicial de 3,5 m. y luego entre el cañaveral se abrirá camino de 2,5 m. (150 m. de longitud), para en su último tramo discurrir por terreno agrícola.
  
. Balsa de almacenamiento: el pie del talud se retranqueará 10 m. respecto a la coronación del talud del cauce, y en consecuencia su capacidad inicial de 58.841 m3 se verá reducida en 8.000 m3. Se construirá con materiales procedentes de la excavación, siendo los taludes interiores y exteriores 3H:2V. La cota media del fondo será de 90 siendo la altura máxima del dique de 7 metros en el interior, en el exterior la altura variará entre 5 y 3 metros. La coronación tendrá un ancho de 3 metros. En el talud interior se dispondrá una capa drenante de gravilla ligada con betún sobre geotextil impermeabilizado con betún. La impermeabilización se efectuará mediante geomembrana de polietileno.
  
La balsa dispondrá de red de drenaje, conducción de servicio y conducción de desagüe y llenado y tuberías de desagüe y drenaje con el río.
  
En el exterior la zona colindante con el río se protegerá con escollera ligándola con hormigón con espesor variable de 0,8 m. - 0,5 m.
  
. Conducción de impulsión enterrada con una longitud total de 789 metros de 250 mm de diámetro. Se excavará una zanja de un metro de ancho. Se ejecutará mediante maquinaria de dimensiones reducidas y actuando desde ambas partes del paso natural generado por la sauceda sin afectarla.
  
. línea aérea de media tensión que partirá de una existente para entroncar con el futuro centro de transformación a la intemperie que dará servicio a la estación de bombeo de la Comunidad de Regantes. Constará de cuatro apoyos con una longitud total de 173 metros y discurrirá entre campos de cultivo.
  
Tramitación administrativa y resumen de los informes recibidos
  
Por parte de la Dirección General de Modernización de Estructuras Agrarias de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación se remitió el proyecto referido con su correspondiente Estudio de Impacto Ambiental, así mismo se remitió certificado del Ayuntamiento de Alcalalí indicando que se había efectuado la información pública mediante anuncio en el B.O.P. nº 75 de 31 de marzo de 2001 no habiéndose presentado alegaciones o reclamaciones al mismo.
  
Se han efectuado consultas a los siguientes organismos:
  
. Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
. Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
. Servicio de Prevención y Planificación de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas: informa que los riesgos sísmicos y de inundaciones han sido considerados, y se han propuesto soluciones, a priori, adecuadas.
  
Con fecha 19 de agosto de 2002 la Confederación Hidrográfica del Júcar remitió documentación para el informe de la concesión de agua del río Jalón por la Comunidad de Regantes.
  
Con fecha 21 de diciembre de 2001 se solicitó al promotor ampliar el Estudio de Impacto Ambiental en una serie de puntos relativos a las características de las obras y su repercusión en el medio, así como medidas correctoras relativas a la fauna y flora. Con fecha 13 de febrero de 2002 el promotor remitió la ampliación solicitada.
  
Con fecha 2 de septiembre de 2002 se solicitó nueva ampliación del Estudio de Impacto Ambiental relativa a las necesidades hídricas, diseño y posición del azud y su repercusión en la vegetación de ribera, e igualmente respecto al trazado y ubicación de conducciones de llenado, impulsión y balsa. Con fecha 20 de diciembre de 2002 se remitió respuesta de ampliación en el que se precisaban los siguientes puntos:
  
. cambio en el diseño del azud y pozo de toma.
  
. trazado de conducción de llenado se ajustará al margen izquierdo del cauce.
  
. las tuberías de desagüe y drenaje, así como la conducción de impulsión afectarán sólo al cañaveral e igualmente los taludes del embalse.
  
. se estudian diferentes alternativas de ubicación del azud, decantándose por la inicialmente propuesta que se considera en conjunto mejor ambientalmente.
  
. respecto a las necesidades hídricas se aporta escrito de la Confederación Hidrográfica del Júcar relativo a la concesión de aguas del río Jalón para el riego, que indica lo siguiente: la concesión de aguas solicitada del río Jalón para el riego (ref. 97-CR-0043) no es incompatible con el Plan Hidrológico de cuenca del Júcar aprobado por RD 1664/1998 de 24 de julio (BOE de 11/08/98). El peticionario dispone de una inscripción provisional de 235.200 m3/año de un pozo para el riego de 49 hectáreas, no obstante en la visita de inspección en 1994 se observó un aumento de la superficie regable a 100 has. lo que dio lugar a un nuevo expediente de concesión.
  
Se pretende sustituir la fuente de suministro actual (pozo) mediante el aprovechamiento de las aguas superficiales procedentes del río Jalón mediante la concesión de un volumen máximo anual de 876.000 m3/año para el riego de 101,87 has. Esta concesión supondría no sólo la consolidación de la superficie actualmente en riego, sino un incremento de dotación respecto a la que tendría registrada.
  
La situación en el río Jalón puede permitir una cierta redotación, máxime cuando la balsa incluida en el proyecto posibilita el aprovechamiento de excedentes invernales no utilizados, pero no por encima de los objetivos fijados en el Plan. De acuerdo con lo previsto por el Plan para los sistemas de riego por goteo para cítricos en la Marina Alta la superficie de regadío prevista tendría un volumen máximo anual del orden de 510.000 m3/año al que convendría fijar la concesión. Este volumen corresponde a la totalidad del suministro, tanto si el aprovechamiento lo es en su totalidad de las aguas procedentes del río Jalón, como si éstas son complementarias a las subterráneas inscritas, por lo que será necesario revisar la situación administrativa del aprovechamiento del que actualmente se suministran, con el fin de que no exista duplicidad de caudales. El Plan en su artículo 43 indica para las nuevas concesiones la exigencia de instalación de dispositivos de aforo que permitan el control del caudal y volumen realmente utilizado.
  
Con fecha 5 de febrero de 2003 se solicitó ampliación del Estudio de Impacto Ambiental en relación con el déficit hídrico del pozo utilizado y reubicación del embalse para permitir flexibilidad al cauce, lo que además podría permitir la modificación del trazado de conducciones de impulsión y de desagüe.
  
Con fecha 18 de febrero de 2003 se remitió la ampliación solicitada indicándose lo siguiente:
  
. El déficit hídrico anual medio en el pozo que actualmente utiliza la Comunidad de Regantes es de 220.000 m3, afectando a las fechas de julio a mediados de octubre. No obstante la Comunidad de Regantes teniendo en cuenta los intereses ambientales asume el compromiso de restringir el consumo del cauce hasta 180.000 m3 anuales, si bien esta cantidad habría que considerarla con cierta flexibilidad en años de extrema sequía que amenazara no ya la pérdida de la cosecha, sino del arbolado, en los que pudiera aumentarse a criterio técnico.
  
. Retranqueo del pie del talud del embalse a una distancia de 10 m. respecto a la coronación del talud del cauce.
  
. Respecto al trazado del desagüe de fondo, del de drenaje y la tubería de impulsión no es conveniente su modificación ya que su desplazamiento supondría excavar una zanja excesivamente cerca del pie del talud del embalse lo que implicaría reducir las condiciones de seguridad de la balsa.
  
Afecciones legales
  
Se efectúa toma de agua de un cauce y obras que afectan al dominio publico hidráulico y a la zona de policía del mismo.
  
El tramo afectado por las actuaciones se encuentra incluido dentro del Lugar de Interés Comunitario (LIC) Riu Gorgos propuesto por el Gobierno Valenciano para formar parte de la Red Natura 2000 al amparo de la Directiva Hábitats 92/43/CEE.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
El Estudio de Impacto Ambiental destaca como elementos que principalmente se podrán ver afectados los siguientes: suelo, procesos erosivos, agua, lecho del río, flora y fauna. Se indica que en la zona no existen yacimientos arqueológicos registrados, ni otros elementos del patrimonio que puedan verse afectados.
  
La descripción realizada de algunos elementos del medio es superficial, en especial de fauna y flora. No obstante en ampliaciones posteriores del Estudio mejora la descripción.
  
El Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental, efectuadas varias visitas a la zona y con la información disponible, realiza las siguientes consideraciones:
  
El tramo del cauce afectado por las obras se encuentra incluido dentro del Lugar de Interés Comunitario (LIC) Ríu Gorgos, que pretende la preservación de los hábitats fluviales y de la vegetación riparia. Dentro del LIC aparecen magníficos ejemplos de vegetación de ribera asociada a ríos de caudal discontinuo.
  
El río Jalón atraviesa un valle amplio sobre materiales margosos Triásicos y Cuaternarios aluviales describiendo numerosos meandros. Estos terrenos están ocupados mayoritariamente por cultivos de secano (almendros y vid) y en una pequeña proporción por cítricos. La vegetación de ribera está constituida a lo largo de la zona de actuación por las siguientes formaciones: cañaverales (Arundo donax), adelfares (Nerium oleander), tarayales (Tamarix gallica) y saucedas. En algunos puntos quedan retazos de olmedas (Ulmus minor) y alamedas, siendo abundantes los zarzales (Rubus ulmifolius) de sustitución.
  
En la zona de actuación son de destacar las saucedas de Salix eleagnos subsp. angustifolia (sarga) y las de Salix atrocinerea (sarga negra), presentando estas últimas un porte elevado (3-4,5 m. de altura).
  
En los márgenes fuera del cauce se observan pinares densos de porte elevado (Pinus halepensis) sobre herbazales o maquia con coscoja (Quercus coccifera) y aladierno (Rhamnus alaternus) y lianas como la zarzaparrilla (Smilax aspera) y la rubia (Rubia peregrina). En las zonas de mayor humedad hay formaciones de mirto (Myrtus communis).
  
En las visitas efectuadas, julio y marzo, el río llevaba un caudal bajo o muy bajo. Se trata de un río que lleva agua una parte del año destacable, siendo el nivel bajo o muy bajo, y en determinados períodos no presenta caudal, pero siempre quedan pozas y charcas con agua.
  
En la visita se pudo comprobar la presencia de cachos (Squalius pyrenaicus) y de cangrejo rojo americano (Procamburus clarki).
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Del Estudio se puede destacar la siguiente identificación y valoración de impactos:
  
. suelo: lo califica como severo. Lo localiza fundamentalmente en la zona del embalse.
  
. flora: lo califica de severo. Lo localiza fundamentalmente en la zona del azud.
  
.fauna: lo califica de temporal y moderado, fundamentalmente por emisión de ruidos.
  
. agua: lo califica de compatible, por la racionalización de usos que supondrá.
  
El Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental realiza las siguientes consideraciones:
  
El impacto sobre la vegetación se considera severo por la calidad de las formaciones que pueden verse afectadas. No obstante está localizado espacialmente y pueden adoptarse medidas que se creen eficaces para reducirlo.
  
Desde un punto de vista estrictamente de la afección a la vegetación se considera más adecuada una posición del azud aguas abajo de la propuesta en el proyecto, sin embargo, teniendo en cuenta que eso supondría elevar la altura del azud (hasta 3 m.) y dificultar su construcción, al ser el cajero del cauce más bajo, lo que repercutiría en un impacto paisajístico mayor, se considera que puede aceptarse la posición propuesta teniendo en cuenta que pueden adoptarse medidas eficaces para reducirlo. Esta posición del azud afectará puntualmente a una sauceda de Salix eleagnos subsp. angustifolia con algún ejemplar de Salix atrocinerea.
  
El trazado de la conducción de impulsión discurriría entre una sauceda de Salix atrocinerea valiosa, pero se considera admisible al existir una senda que la atraviesa, pudiéndose adoptar medidas para no afectarla. La conducción de desagüe discurre próxima a esta sauceda pero se pueden adoptar medidas para evitar su afección.
  
El impacto sobre la fauna se considera de moderado a severo, pero con posibilidad de adoptar medidas correctoras eficaces. El azud puede constituir una barrera para la fauna acuática, pero puede mejorarse su diseño para facilitar el paso de anfibios, reptiles, etc., y respecto a los peces, hay que tener en cuenta que los cachos están adaptados a vivir en pozas y charcas pudiendo trasladarse a lo largo del cauce en sus crecidas, que superarán el azud.
  
Dado el valor de las formaciones vegetales en la zona y a pesar de que las mismas tienen una capacidad de recuperación buena, existe cierto grado de incertidumbre respecto a la repercusión de las actuaciones sobre las mismas y en consecuencia conviene intentar variar lo menos posible las condiciones existentes.
  
En este sentido se ha diseñado un aliviadero y una posición de la entrada del agua al pozo de toma por encima del mismo de forma que, por una parte, reduzca o impida la formación de una lámina de agua aguas arriba del azud, y por otra permita que, cuando el río lleve caudal y éste sea muy bajo, no se puedan realizar aprovechamientos de agua. El diseño proyectado se ha calculado teniendo en cuenta las necesidades hídricas para un tramo de cauce aguas abajo del azud de 80 metros de ancho y 1 km. de longitud que hipotéticamente estuviera cultivado de cítricos.
  
Aun teniendo en cuenta la dificultad que entraña este tipo de estimaciones, la realizada no es adecuada, ya que sólo ha teniendo cuenta un tramo de 1 km. del cauce, con las necesidades de cítricos y no de vegetación de ribera tipo saucedas y sin considerar la necesidad de formación de charcas y pozas. Se considera más adecuado que se tome como referencia los modelos utilizados por la Confederación Hidrográfica del Júcar para determinar caudales ecológicos en cauces permanentes adaptándolos a un curso estacional como éste.
  
El aprovechamiento del agua previsto es para paliar el déficit hídrico del pozo actualmente utilizado, habiéndose reducido considerablemente la cantidad de agua que inicialmente se pretendía tomar del río. Este agua se debe utilizar para el riego de la superficie actualmente en regadío, debiendo tenerse en cuenta que los aumentos de superficie de regadío pueden llegar, por el aumento del consumo del recurso agua, a incidir negativamente sobre las comunidades de ribera del río Jalón, además de suponer un cambio paisajístico importante.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Del estudio y sus ampliaciones se destacan las siguientes medidas correctoras: hidrosiembra en taludes de la balsa, escollera en el talud lindante con el cauce, disposición de aliviadero y elevación del pozo de toma para permitir caudal ecológico, reposición de las especies vegetales afectadas, reposición del terreno una vez enterrada la tubería, en el cruce del río por la tubería de impulsión se utilizará maquinaria de pequeñas dimensiones, retranqueo de la base del talud del embalse 10 m. respecto a la coronación del talud del cauce y restringir la toma de agua del río a 180.000 m3 anuales, admitiendo cierta flexibilidad en momentos de extrema sequía.
  
El Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental realiza las siguientes consideraciones:
  
Se considera necesario añadir medidas preventivas y correctoras a las ya establecidas en el Estudio y las sucesivas ampliaciones así como desarrollar éstas, para garantizar que la afección a la vegetación y fauna se reduce lo máximo posible: en especial en la posición del azud y su entorno, así como en determinados tramos de las conducciones de impulsión, desagüe y llenado, revegetación de zonas afectadas, diseño de aliviadero y distancia entre éste y entrada de agua en pozo de toma, características de la línea eléctrica al estar la misma próxima a un punto de agua, características del embalse en relación con la fauna, limitación del volumen de agua que se tomará del cauce y elementos de control y regulación, ubicación de zonas de acopio de materiales y de maquinaria, destino de residuos, etc.
  
Se considera necesario que exista una supervisión y asesoramiento por parte de la guardería forestal y de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria en todas las medidas relacionadas con la afección a la vegetación y fauna (replanteo de trazados de conducciones y demás infraestructuras para reducir la afección a la vegetación y ejemplares valiosos, medidas para la fauna, etc.).
  
Visitada la zona se ha podido comprobar que existe una gran superficie en secano en la zona calificada como regable, debiendo utilizarse el agua para el riego de la actual superficie en regadío, y las transformaciones de secano a regadío que se lleven a cabo y que se encuentran incluidas en la vigente legislación de impacto ambiental se deberán someter a evaluación del impacto ambiental.
  
Es necesario precisar el Programa de Vigilancia Ambiental para poder comprobar si el grado de afección es el previsto y existen desviaciones y es necesario adoptar medidas adicionales, y además para poder comprobar el grado de cumplimiento de todo lo establecido.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 8 e del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de azud de toma de agua en el río Gorgos o Jalón, balsa y conducciones para la Comunidad de regantes de Alcalalí - Jalón sito en el término municipal de Alcalalí (Alicante), cuyo promotor es la Comunidad de Regantes referida, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en el Estudio y posteriores ampliaciones del mismo así como los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. El azud dispondrá de aliviadero situado en la parte más baja del lecho del río por la que discurra el agua, y la entrada de agua al pozo de toma se situará por encima del aliviadero. El diámetro del aliviadero y diferencia de cota entre éste y la entrada de agua al pozo de toma deben rediseñarse teniendo en cuenta el modelo utilizado por la Confederación Hidrográfica del Júcar para determinar el caudal ecológico de cauces permanentes, adaptándose a las circunstancias estacionales de este cauce. Previamente al inicio de las obras deberá aportarse a esta Dirección General las modificaciones de diseño en función de esta condición.
  
2. Se establecerán elementos de control del caudal y volumen extraído del cauce, así como compuertas para la regulación de las extracciones.
  
3. Para facilitar el paso de fauna acuática (anfibios, reptiles, etc.) en la zona en la que el azud se eleva unos pocos centímetros sobre el lecho, se dispondrá un tramo pequeño en el que se suavizará la pendiente de los taludes del azud en ambos lados y su superficie deberá ser suficientemente rugosa (piedra de escollera, etc.).
  
4. Para reducir la afección a la vegetación:
  
4.1. Se acepta la posición del azud propuesta, no obstante, su ubicación precisa, así como la del pozo de toma, salida de conducción de llenado y acceso de la maquinaria al lecho deberán minimizar la afección a la vegetación de ribera, en especial a las saucedas y ejemplares de mayor porte. No deberán afectarse los ejemplares de Salix atrocinerea (sarga negra) de mayor envergadura.
  
4.2. En el trazado preciso de la conducción de llenado se discurrirá por el margen izquierdo del río afectando al cañaveral existente y reduciendo al mínimo la afección a ejemplares de sauces, adelfas y tarays. No se podrá afectar a ejemplares de Salix atrocinerea (sarga negra) de mayor porte y tampoco a la olmeda residual existente, desviando la traza lo imprescindible si es necesario.
  
4.3. La conducción de impulsión para cruzar el cauce discurrirá aprovechando senda existente, sin afectar a la sauceda de Salix atrocinerea (sarga negra) para lo cual se utilizará maquinaria de pequeñas dimensiones. Iguales condiciones se establecen para la conducción de desagüe y los accesos al cauce.
  
4.4. Previamente al inicio de las obras, en el replanteo de las mismas, se delimitarán los ejemplares y formaciones vegetales que no podrán verse afectados.
  
4.5. Todos estos trabajos deberán ser supervisados y con el asesoramiento de la guardería forestal y los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria.
  
5. El pie de los taludes exteriores del embalse lindantes con el cauce se retranqueará 10 metros desde la coronación del talud del río.
  
6. El volumen máximo anual que se podrá tomar del río no será superior a 180.000 m3. Teniendo en cuenta los resultados del Programa de Vigilancia Ambiental este límite podrá superarse debiendo justificarse y obtener el visto bueno de esta Dirección General.
  
7. Este volumen máximo anual permitido del río se descontará del volumen a extraer del pozo utilizado, para que no exista duplicidad de aprovechamientos, teniendo en cuenta en ambos casos que el agua se deberá utilizar para el riego de la actual superficie en regadío. Las transformaciones de secano a regadío que se lleven a cabo y que se encuentren dentro de los supuestos incluidos en la vigente legislación de impacto ambiental se someterán a evaluación de impacto ambiental.
  
8. Deberán revegetarse todas aquellas zonas del cauce que se vean afectadas por las obras (entorno del azud, márgenes del cauce en el trazado de conducción, márgenes próximos a conducciones de drenaje y desagüe, etc.), así como también el margen de 10 metros entre talud del embalse y del río.
  
Recomendaciones:
  
. Especies de ribera para taludes y lecho del río: Salix atrocinerea, Salix eleagnos subsp. angustifolia, Tamarix gallica y Nerium oleander .
  
. Especies a plantar en el margen de 10 metros entre pie de talud del embalse y coronación de talud del río: Celtis australis (almez o llidoner), Populus alba (álamo), Crataegus monogyna (espino albar o majuelo), Myrtus communis, Pistacia lentiscus, Rhamnus alaternus, Quercus rotundifolia, Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, Smilax aspera, Rubia peregrina. Separándolas lo suficiente para no comprometer las estructuras existentes. También se usarán en los taludes del embalse salvo aquellas que puedan comprometer la estructura.
  
. La plantación de las especies de ribera se realizará mediante estacas obtenidas de las especies presentes en el propio cauce.
  
. Para conseguir que las plantaciones prosperen será necesario en algunos casos llevar a cabo talas periódicas del cañaveral.
  
9. Características del embalse:
  
9.1. la escollera que se colocará en los taludes que den al cauce se recebará con tierra para permitir el crecimiento y plantación de vegetación entre sus huecos.
  
9.2. El vallado perimetral deberá permitir el paso de anfibios y pequeños mamíferos que pudieran quedar atrapados, y la superficie interior del embalse dispondrá a lo largo de toda ella con suficiente frecuencia y amplitud de zonas rugosas que permitan salir a la fauna que pudiera quedar atrapada (red tipo pescador).
  
10. En relación con la línea eléctrica, se procederá al aislamiento de los conductores en al menos 1 metro a ambos lados de los aisladores, debiendo aislarse también todos los puentes de unión entre los elementos en tensión de los apoyos y también del transformador a la intemperie. Se instalarán elementos salvapájaros tipo pajarita en los tres conductores al tresbolillo en número suficiente.
  
11. En relación con el cumplimiento de los condicionantes de la presente Declaración relativos a la repercusión sobre fauna y vegetación y revegetación se supervisará por la guardería forestal y servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, recabando también asesoramiento.
  
12. Las zonas de acopio de materiales y parque de maquinaria se ubicarán fuera del lecho del cauce, en campos de cultivo o márgenes de camino.
  
13. Los materiales sobrantes de las obras y que no puedan reutilizarse en las mismas (relleno de zanjas, formación taludes embalse, etc.) se retirarán a vertedero controlado.
  
14. Se desarrollará un programa de vigilancia ambiental que permita comprobar el grado de cumplimiento de las medidas correctoras, los condicionantes de la presente Declaración y lo proyectado, así como determinar si el grado de afección es el previsto y existen desviaciones y es necesario adoptar medidas adicionales.
  
En este sentido deberá efectuarse un seguimiento de la evolución de la vegetación y fauna, aguas arriba y abajo del azud y resto de actuaciones, para lo que deberá estudiarse, como blanco, la situación de las mismas previa a las obras. El seguimiento también se realizará de la revegetación y del volumen de agua extraída del cauce y períodos, y caudal del río a lo largo del año.
  
Este programa deberá llevarse a cabo por profesionales competentes en las materias referidas, y presentar un informe anual ante esta Dirección General para poder determinar si es conveniente establecer alguna medida adicional o realizar alguna modificación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interessadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Quarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML