Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5233, del 04-04-2006 (2006/3822)

ACORD de 31 de març de 2006, del Consell de la Generalitat, pel la qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat la Cova Negra al terme municipal de Xàtiva.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5233

Data del DOGV
:   04-04-2006

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/3822

CVE


Data del document
:   21-03-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))

ACORD de 31 de març de 2006, del Consell de la Generalitat, pel la qual es declara Paratge Natural Municipal l'enclavament denominat la Cova Negra al terme municipal de Xàtiva. [2006/X3822]  
El Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 31 de març de 2006, va adoptar l'acord següent:  
L'àmbit territorial del paratge denominat la Cova Negra comprén terrenys pertanyents al municipi de Xàtiva, a la comarca de la Costera.  
La zona proposada, de 57,18 ha d'extensió, posseeix mèrits suficients per a la seua declaració com a paratge natural municipal, reunint valors ecològics, paisatgístics, científics, culturals i recreatius que justifiquen la seua declaració com a tal.  
La Cova Negra se situa en l'estreta vall formada pel riu Albaida, en travessar els relleus de la serra Grossa, a l'eixida del denominat Estret de les Aigües. En el meandre més ampli que forma el riu Albaida, a l'altura del Pic del Paller, s'observa la Cova Negra, denominada d'esta manera per l'aspecte negrós de les seues parets. Esta cova, com més tard es ressenya, és el jaciment arqueològic més important del paleolític mitjà de la Comunitat Valenciana.  
La zona de la Cova Negra (serra Grossa) s'enquadra dins dels contraforts de la serralada Bètica, amb relleus d'orientació general SO-NE; presenta calcàries massives, arenoses calcàries i dolomies, pertanyents al Cretaci Superior, que es disposen formant un sinclinal a la serra Grossa i serra de la Solana. Estos materials presenten un important grau de karstificació com es fa patent en les nombroses cavitats, coves i albellons existents en ambdós marges del riu. La ribera del riu està constituïda per llims d'inundació d'edat inferior a 10.000 anys.  
Climàticament, la zona considerada s'enquadraria en el pis termomediterrani, en una fase de transició entre el nivell inferior i superior i amb un ombroclima subhumit, la qual cosa condicionarà la tipologia de les comunitats vegetals que habiten la zona.   
Ateses les característiques del territori considerat, en el que poden distingir-se clarament dues unitats ambientals, la fluvial i la muntanyesa, es troben en el paratge una gran diversitat de comunitats vegetals, adaptades a les característiques especifiques d'estos hàbitats.   
Així, en la zona pròpiament fluvial es troben comunitats vegetals flotants o submergides com la formada per les llentilles d'aigua (Lemna gibba i Lemna minor) bastant comunes en la zona, fins i tot en les mateixes séquies de reg; les comunitats de carofícies (Chara vulgaris, Chara polycantha i Chara hispida) que es localitza en zones d'acumulació de llims, sobretot aigües baix dels assuts; d'altra banda, en les zones tranquil·les del llit del riu, sobretot en les voltants dels assuts, existeixen les comunitats de macròfits formades per espècies com Potamogeton nodosus, Miriophyllum spicatum i Potamogeton pectinatus. Mereix destacar-se la presència de l'associació formada per Ludwigia grandiflora, Miriophyllum spicatum i Ceratophyllum demersum, que encara que no té un tractament fitosociològic diferenciat, constitueix la comunitat vegetal aquàtica més estesa al llarg de la zona d'estudi, i mereix una menció especial la presència de l'espècie Ludwigia grandiflora, ja que es tracta d'una espècie exòtica, d'origen centreamericà; que s'ha convertit en l'espècie aquàtica més nombrosa i cridanera d'esta comunitat.  
En la zona de ribera es troben sobretot comunitats de canyar (Arundo donax) que ocupen la major part d'esta, juntament amb els canyissars i jonqueres de Typha latifolia, Typha angustifòlia, Scirpus lacustris ssp. tabernamontani i Phragmites australis (canyís). També trobem espècies pròpies d'este àmbit com Myrtus communis (murta), Nerium oleander (baladre), Alisma plantago-aquatica i Litrum salicaria. Les formacions de boscos riparis o boscos galería típics dels ecosistemes de ribera estan ací representats per alguns retalls del que serien les formacions originals, i es troben exemplars de xop (Populus sp.) i om (Umus sp.), encara que estos últims en franca recessió.  
En la zona muntanyesa dominen les formacions de matoll termòfil mediterrani, que constitueixen l'etapa regressiva instal·lada, a conseqüència de la degradació dels boscos climàcics de Quercus rotundifolia. En estos matolls es distingeixen les zones de màquia formades majoritàriament pel coscoll (Quercus coccifera) i el llentiscle (Pistacia lentiscus), juntament amb espècies molt termòfiles com el margalló (Chamaerops humilis) i altres espècies representatives com Brachypodium retusum, Ceratonia siliqua var. sylvestris, Olea europea var. sylvestris, Rhamnus alaternus, Phlomis lychnitis, Asphodelus cerasifer, etc. Les formacions de brolla apareixen serialment com una etapa regressiva de la màquia i estan formades per arbustos espinescents o escleròfils ben adaptats als sòls pobres i secs. És, sens dubte, la formació més estesa per tota la zona, indicant el seu estat de degradació. Com a espècies indicadores d'esta formació es troben Erica multiflora, Retrama scorpius, Ulex parviflorus, Globularia alypum, Cistus albidus, Coroneta juncea, Lithospermum fruticosum, Cistus clusi, etc. Finalment trobem en el paratge formacions de matoll de labiades fonamentalment constituïts per diverses espècies de timons (Thymus aestivus, Thymus vulgaris, Thymus piperella (la pebrella, espècie endèmica valenciana), etc.) juntament amb altres espècies aromàtiques i de gran interés en apicultura i medicina popular: Sideritis angustifolia (cua de gat), Teucrium polium (timó mascle), Satureja obata (herba d'olives), etc.  
Sobre estes formacions existeix un estrat arbori, més o menys clar, format per exemplars de pi blanc (Pinus halepensis).  
El principal valor florístic del paratge es refereix a la presència d'espècies endèmiques o amb un àmbit de distribució molt reduït. Destacar, sobretot, les següents espècies endèmiques pròpies de les parets i fissures rocoses: Sarcocapnos saetabensis (orella de ratolí, orelleta de roca, corets), Lapiedra martinezii i Teucrium thymifolium; que es troben juntament amb altres espècies rupícoles poc freqüents com Saxifraga cossoniana i Jasonia glutinosa (té de roca). Això no obstant, l'espècie de major rellevància dins del paratge és l'ull de perdiu (Silene diclinis), espècie inclosa en totes les llistes internacionals sobre espècies en perill d'extinció. La seua àrea de distribució es restringeix únicament a les muntanyes del Buixcarró i del Mondúver, i a Xàtiva a la serra del Castillo i en la Cova Negra; és, sense cap dubte, l'endemisme més notable de tota la zona.  
Pel que fa a la fauna, existeixen amfibis com Bufo bufo (gripau comú), Bufo caramida (gripau corredor) i Rana perezi (granota comuna); rèptils com Tarentola mauritanica (dragó comú), Psammodromus algirus (sargantana cuallarga), Psammodromus hispanicus (sargantana cendrosa), Podarcis hispanica (sargantana comuna), Lacerta lepida (fardatxo), Malpolon monspessulanus (serp verda), Elaphe scalaris (serp blanca), Natrix maura (serp d'aigua); mamífers com Erinaceus europaeus (eriçó comú), Crocidura russula (musaranya comuna), Suncus etruscus (musaranya nana), Oryctolagus cuniculus (conill de muntanya), Lepus capensis (llebre), Eliomys quercinus (rata cellarda), Apodemus sylvaticus (ratolí de camp), Rattus rattus (rata negra), Rattus norvegicus (rata comuna), Mus musculus (ratolí comú de casa), Mus spretus (ratolí mediterrani), Vulpes vulpes (rabosa), Genetta genetta (geneta), Mussola nivalis (mostela), Felis silvestris (gat salvatge), i Sus scrofa (porc senglar). El grup millor representat és el de les aus, entre les quals destacar la presència d'una espècie amenaçada com Hieraaetus fasciatus (àguila de panxa blanca), juntament amb Falco tinnuculus (xoriguer), Streptopelia turtur (tórtora), Cuculus canorus (cucut), Tyto alba (òbila), Otus scops (xot), Athene noctua (mussol comú), Strix aluco (gamarús), Caprimulgus europaeus (enganyapastors), Apus apus (falcia), Merops apiaster (abellerol), Upupa epops (palput), Picus viridis (picacarrasques), Jynx torquilla (formiguer), Lullula Arborea (cotoliu), Galerida cristata (cogullada), Galerida theklae (cogullada fosca), Hirundo rupestris (roquer), Anthus campestris (titella d'estiu), Lanius senator (capsot), Hippolais polyglotta (bosqueta vulgar), Sylvia Melanocephala (busquereta capnegra), Sylvia undata (busquereta cuallarga), Sylvia borin (busquereta mosquitera), Phylloscopus bonelli (mosquitera pàl·lida), Muscicapa striata (papamosques gris), Ficedula hypoleuca (papamosques blanquet), Saxicola torquata (bitxac comú), Montiola solitarius (merla blava), Oenanthe hispanica (còlit ros), Oenanthe leucra (còlit negre), Phoenicurus ochurus (cua-roja fumada), Luscinia megarhynchos (rossinyol), Aegithalos cuadatus (senyoreta), Certhia brachydactyla (raspinell comú), Emberiza cia (sit negre), Acanthis cannabina (passerell), Loxia curvirostra (trencapinyes), Petronia petronia (pardal roquer) i Oriolus oriolus (oriol).  
El valor paisatgístic d'este enclavament és molt elevat. Ofereix un exemple molt interessant de curs mitjà fluvial mediterrani, i s'accentua el seu interés en tractar-se d'un estret congost encaixat en els contraforts de la serra Grossa. La senda existent al llarg d'este tram del riu constitueix un bon lloc d'observació, des del qual pot obtenir-se una bona perspectiva de tota la conca visual del paratge.  
Als importants valors naturals citats, cal afegir el no menys valuós patrimoni cultural que pot trobar-se en l'àmbit del paratge:  
. La Cova Negra, que dóna nom al paratge, constitueix un jaciment la importància del qual en el context de la prehistòria europea és assumida pels especialistes atesa la prolongada seqüència cronocultural que el seu sediment comprén. Es tracta d'un jaciment bàsic per a explicar el món de l'home de Neanderthal i la cultura musteriana. Està declarada bé d'interés cultural (BIC) pel Reial Decret 2429/1983, de 13 de setembre.  
. Un altre dels elements patrimonials importants existents en el paratge és la canalització medieval que el recorre en tota la seua extensió i que conduïa l'aigua del brollador de Bellús, fins a la ciutat de Xàtiva. Es tracta d'una conducció d'uns 10 Km, realitzada amb segments cilíndrics de ceràmica que van encaixant uns en altres, intercalats de mode regular per respiradors que faciliten tant el fluir de l'aigua com la neteja de l'interior de la canonada. Quan la topografia ho va exigir, es van construir galeries o aqüeductes, entre els que destaquen per la seua singularitat les Arcaetes d'Alboi i l'aqüeducte de Sant Antoni, ambdós fora de l'àmbit definit per al paratge. Ha sigut recentment declarat Bé d'Interés Cultural (BIC), amb la categoria de Monument, pel Decret 95/2005, de 20 de maig, del Consell de la Generalitat.  
. La utilització de l'espai de l'Estret de les Aigües i l'explotació dels seus recursos ha arribat fins a l'època industrial, com ho prova la presència, juntament amb la vora esquerra del riu, de la Casa de la Llum, instal·lació destinada a la producció d'electricitat mitjançant l'aprofitament de la força de l'aigua estancada riu amunt. Esta construcció coincideix en la seua ubicació amb un antic molí que desplegava la seua activitat amb la mateixa força hidràulica.  
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Xàtiva, la Generalitat, en l'exercici de les seues competències autonòmiques en la matèria, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció i conservació dels valors naturals d'este espai.  
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, estableix la figura de protecció denominada paratge natural municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, que s'adapta a les característiques d'este enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.  
Per això, en vista dels valors naturals i interés d'este, de l'interés de l'Ajuntament de Xàtiva, havent-se complit els tràmits previstos en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, i a proposta del conseller de Territori i Habitatge, el Consell de la Generalitat  
ACORDA  
Primer. Objecte  
1. Es declara Paratge Natural Municipal la zona denominada la Cova Negra, en el terme municipal de Xàtiva, establint-se per al mateix un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
2. En raó de l'interés botànic, ecològic, geomorfològic i paisatgístic del paratge natural municipal, este règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'hi admetrà cap ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua declaració.  
Segon. Àmbit territorial  
1. El paratge natural municipal es localitza al terme municipal de Xàtiva, en la província de València, i la delimitació descriptiva i gràfica en els annexos I i II d'este acord, respectivament.  
2. En cas de discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'estes.  
3. No es considerarà revisió l'alteració dels límits que puga introduir el planejament urbanístic que s'aprove amb posterioritat, sempre que esta alteració comporte un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
Tercer. Administració i gestió  
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Xàtiva.  
2. La Direcció General amb competències en espais naturals protegits designarà un tècnic dels Servicis Territorials de València, de la Conselleria de Territori i Habitatge, el qual prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.  
Quart. Règim de protecció  
Amb caràcter general, podran continuar realitzant-se les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració, d'acord amb les seues regulacions específiques i el que estableix este acord i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal la Cova Negra.  
En l'àmbit del paratge natural municipal, les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i naturals del paratge natural municipal, avaluant amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per les actuacions exteriors a este.  
Cinqué. Pla especial de protecció  
1. Per raó del que estableix l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, s'aprova el Pla especial de Protecció del Paratge Natural Municipal la Cova Negra, al terme municipal de Xàtiva.  
2. En l'annex III d'este acord s'inclou la part dispositiva del citat Pla especial de protecció del paratge natural municipal la Cova Negra.  
3. Les disposicions del pla especial de protecció seran vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars.  
Sisé. Consell de Participació del Paratge Natural Municipal  
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal la Cova Negra com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.  
2. El Consell de Participació estarà compost per:  
a) Dos representants triats per l'Ajuntament de Xàtiva, un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.  
b) Un representant dels propietaris de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, distints de l'Ajuntament. En el cas que no n'hi haja o que renuncien a participar en este òrgan, se sumarà este lloc a la representació del grup c).  
c) Un representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius de la qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit.  
d) Un representant de la Direcció General amb competències en espais naturals protegits en els Servicis Territorials de València, de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
e) El president del Consell de Participació  
L'Ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos al paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació haurà de ser aprovada per acord del Consell de la Generalitat.  
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal la Cova Negra es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració del paratge.  
Seran funcions d'este òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Xàtiva entre els membres del Consell.  
5. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, este elaborarà i aprovarà un reglament intern de funcionament.  
Seté. Execució i desplegament  
S'autoritza al conseller de Territori i Habitatge perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que és necessari per a l'execució i desplegament d'este acord.  
Vuité. Efecte i revisió  
1. Este acord produirà efecte a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
2. Qualsevol modificació del que estableix este acord haurà de ser aprovat al seu torn per acord del Consell de la Generalitat, i s'hauran de seguir-se en este cas els mateixos tràmits.  
Contra este acord, les persones interessades poden interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptadors a partir de l'endemà de la publicació d'este acord davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10 i concordants de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.  
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant del Consell de la Generalitat, en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació del present decret en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 31 de març de 2006  
El vicepresident i secretari del Consell de la Generalitat,  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT  
ANNEX I  
Delimitació del Paratge Natural Municipal   
la Cova Negra.  
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal la Cova Negra queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Xàtiva:  
. Parcel·la 32, del polígon 15.  
. Parcel·la 31, del polígon 15.  
. Subparcel·la g de la parcel·la 30, del polígon 15.  
. Domini públic hidràulic del riu Albaida al terme municipal de Xàtiva, des del límit amb el terme municipal de Bellús, fins a la desembocadura del barranc del Quadrat (parcel·la 9011, del polígon 15).  
2. Els límits del paratge natural municipal són els següents:  
. Nord: barranc del Quadrat i propietats particulars del terme municipal de Xàtiva (subparcel·les b i c de la parcel·la 30, del polígon 15).  
. Est: riu Albaida (coincideix amb el límit dels termes municipals de Genovés i Benigànim).  
. Sud: barrancs del Paller i de la Creu (coincideixen amb el límit del terme municipal de Bellús).  
. Oest: barrancs de la Penya de la Mel i del Paller (este últim coincideix amb el límit a del terme municipal de Bellús).  
3. Delimitació geogràfica: el paratge queda delimitat un polígon els vèrtexs del qual, amb les seues corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen a continuació. Estes llistes de coordenades es trobarà a disposició de qui vullga consultar-ho en format digital en les dependències de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
Vèrtex X I  
1 716282,2 4315990,7  
2 716291 4315991,95  
3 716294,15 4315999,5  
4 716293,5 4316014,58  
5 716295,19 4316029,87  
6 716302,11 4316036,78  
7 716318,86 4316048,09  
8 716363,48 4316075,33  
9 716420,25 4316095,85  
10 716459,21 4316104,86  
11 716507,14 4316123,95  
12 716571,49 4316152,41  
13 716592,02 4316160,37  
14 716610,45 4316163,31  
15 716623,44 4316162,05  
16 716636,01 4316164,77  
17 716696,97 4316186,14  
18 716713,73 4316190,75  
19 716725,25 4316187,81  
20 716729,02 4316182,16  
21 716733,63 4316164,98  
22 716738,86 4316156,39  
23 716748,08 4316151,57  
24 716746,4 4316187,6  
25 716747,03 4316212,74  
26 716751,64 4316229,08  
27 716771,96 4316250,24  
28 716771,54 4316254,85  
29 716766,1 4316259,25  
30 716753,32 4316263,23  
31 716736,77 4316257,78  
32 716682,72 4316232,85  
33 716672,25 4316225,1  
34 716652,56 4316223,63  
35 716635,17 4316216,3  
36 716618 4316211,49  
37 716598,93 4316209,81  
38 716589,93 4316207,09  
39 716588,25 4316200,59  
40 716589,72 4316189,7  
41 716560,99 4316204,74  
42 716551,51 4316214,35  
43 716569,54 4316215,02  
44 716578,48 4316211,95  
45 716580,22 4316209,94  
46 716587,16 4316220,89  
47 716591,7 4316219,29  
48 716600,91 4316217,82  
49 716622,8 4316220,22  
50 716642,69 4316225,43  
51 716663,52 4316233,04  
52 716683,68 4316243,19  
53 716751,36 4316268,95  
54 716768,31 4316274,02  
55 716780,19 4316274,82  
56 716812,37 4316269,75  
57 716822,78 4316269,48  
58 716853,48 4316283,77  
59 716868,84 4316294,85  
60 716899,54 4316319,81  
61 716915,16 4316325,55  
62 716953,47 4316333,03  
63 716968,42 4316339,44  
64 716987,11 4316344,91  
65 717004,87 4316347,85  
66 717041,45 4316364,4  
67 717065,61 4316371,21  
68 717083,1 4316379,35  
69 717101,92 4316386,56  
70 717123,64 4316393,04  
71 717128,46 4316315,41  
72 717109,83 4316291,55  
73 717097,9 4316257,5  
74 717066,53 4316132,82  
75 717063,17 4316097,29  
76 717068 4316068,2  
77 717081,41 4316041,12  
78 717106,88 4316014,71  
79 717130,88 4315999,69  
80 717132,89 4316000,36  
81 717160,24 4315999,69  
82 717186,25 4316007,2  
83 717207,56 4316018,06  
84 717236,12 4316048,49  
85 717263,74 4316068,6  
86 717314,95 4316093,81  
87 717368,98 4316113,11  
88 717416,03 4316125,18  
89 717458,26 4316132,15  
90 717479,04 4316128,26  
91 717495,4 4316120,22  
92 717512,83 4316097,56  
93 717533,88 4316063,24  
94 717544,33 4316032,81  
95 717545,81 4315998,89  
96 717545,54 4315958  
97 717533,34 4315959,87  
98 717515,24 4315961,48  
99 717502,1 4315956,79  
100 717495,53 4315951,16  
101 717492,18 4315949,95  
102 717478,37 4315936,55  
103 717468,72 4315913,76  
104 717457,59 4315866,57  
105 717457,32 4315833,32  
106 717466,31 4315803,29  
107 717471 4315762,4  
108 717456,92 4315737,33  
109 717398,47 4315681,69  
110 717367,1 4315660,51  
111 717337,47 4315646,83  
112 717308,29 4315629,07  
113 717295,37 4315620,69  
114 717248,32 4315597,9  
115 717179,94 4315581,03  
116 717177,8 4315581,28  
117 717141,47 4315567,87  
118 717113,58 4315559,29  
119 717051,11 4315525,5  
120 717040,52 4315520,95  
121 717038,77 4315519,61  
122 717035,96 4315519,61  
123 717035,15 4315518,4  
124 717019,6 4315509,15  
125 717019,74 4315507,67  
126 717015,04 4315504,86  
127 717006,87 4315500,7  
128 716956,86 4315481,8  
129 716846,32 4315454,86  
130 716819,3 4315442,92  
131 716825,17 4315491,72  
132 716820,98 4315518,96  
133 716809,88 4315543,26  
134 716801,08 4315566,3  
135 716796,11 4315575,43  
136 716782,22 4315599,81  
137 716750,17 4315636,05  
138 716733,42 4315657,42  
139 716669,74 4315707,28  
140 716645,57 4315720,78  
141 716618,62 4315738,91  
142 716612,69 4315743,27  
143 716618,41 4315764,88  
144 716646,48 4315808,66  
145 716665,13 4315900,83  
146 716663,66 4315923,46  
147 716655,49 4315927,44  
148 716648,58 4315927,44  
149 716630,35 4315921,99  
150 716610,66 4315923,25  
151 716605,43 4315927,23  
152 716600,4 4315936,23  
153 716595,79 4315941,68  
154 716589,72 4315945,66  
155 716578,61 4315944,61  
156 716568,35 4315937,91  
157 716564,24 4315938,8  
158 716557,88 4315943,15  
159 716551,17 4315978,34  
160 716543,21 4316005,15  
161 716537,77 4316013,11  
162 716533,37 4316015,83  
163 716524,36 4316013,95  
164 716511,79 4316002,64  
165 716489,84 4315959,56  
166 716490,21 4315945,45  
167 716495,24 4315933,09  
168 716498,38 4315918,22  
169 716495,03 4315910,05  
170 716490,84 4315906,07  
171 716481,63 4315902,51  
172 716470,73 4315907,33  
173 716460,47 4315913,82  
174 716455,23 4315918,01  
175 716441,41 4315920,1  
176 716428 4315916,12  
177 716417,95 4315910,47  
178 716409,78 4315902,09  
179 716403,07 4315881,14  
180 716398,13 4315873,05  
181 716386,11 4315871,51  
182 716356,36 4315876,32  
183 716349,03 4315878,42  
184 716324,82 4315892,73  
185 716317,19 4315898,95  
186 716311,11 4315909,42  
187 716307,55 4315919,89  
188 716305,04 4315944,82  
189 716297,92 4315969,75  
190 716282,2 4315990,7  
4. La superfície total del paratge és de 57,182 ha.  
ANNEX III  
PART DISPOSITIVA DEL PLA ESPECIAL DE PROTECCIÓ DEL PARATGE NATURAL MUNICIPAL LA COVA NEGRA, AL TERME MUNICIPAL DE XÀTIVA.  
TÍTOL I  
Disposicions generals  
Article 1. Naturalesa del pla  
Este pla especial (d'ara en endavant, PE) es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constitueix, per tant, un dels plans especials previstos en els articles 86 i següents del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant el Decret 201/1998, de 15 de desembre, del Consell de la Generalitat.  
Article 2. Finalitat  
L'objectiu genèric pel qual es redacta este PE és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del Paratge Nastural Municipal la Cova Negra per raó de la conservació i millora de la fauna i flora, com també de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. El PE constitueix, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i activitats i l'ús públic d'este.   
Article 3. Àmbit  
1. L'àmbit territorial del Paratge Natural Municipal la Cova Negra queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Xàtiva.   
. Parcel·la 32, del polígon 15.   
. Parcel·la 31, del polígon 15.   
. Subparcel·la g de la parcel·la 30, del polígon 15.   
. Domini públic hidràulic del riu Albaida al terme municipal de Xàtiva, des del límit amb el terme municipal de Bellús, fins a la desembocadura del barranc del Quadrat (parcel·la 9011, del polígon 15).   
2. Els límits del paratge natural municipal són els següents:   
. Nord: barranc del Quadrat i propietats particulars del terme municipal de Xàtiva (subparcel·les b i c de la parcel·la 30, del polígon 15).   
. Est: riu Albaida (coincideix amb el límit dels termes municipals de Genovés i Benigánim).   
. Sud: barrancs del Paller i de la Creu (coincideix amb el límit del terme municipal de Bellús).   
. Oest: barrancs de la Penya de la Mel i del Paller (este últim coincideix amb el límit del terme municipal de Bellús).   
3. La superfície total del paratge és de 57,182 ha.   
4. Els terrenys inclosos al Paratge Natural Municipal la Cova Negra tenen la titularitat següent:   
. Les parcel·les 31 i 32, del polígon 15, són de propietat municipal, tal com consta en l'Inventari de béns de l'Ajuntament de Xàtiva.   
. La subparcel·la g de la parcel·la 30, del polígon 15 és de propietat privada, i el titular ha manifestat a l'Ajuntament de Xàtiva la seua conformitat perquè esta s'incloga dins de l'àmbit del paratge natural municipal, i queda constància fefaent d'este fet en la documentació que s'adjunta en l'expedient.   
. Domini públic hidràulic del riu Albaida del terme municipal de Xàtiva (Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
Article 4. Efecte  
1. De conformitat amb el que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el PE s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.   
2. Les determinacions d'este PE s'aplicaran directament, amb caràcter subsidiari, quan el planejament urbanístic municipal no continga les determinacions oportunes i detallades per a la protecció dels valors naturals presents en l'àmbit d'aplicació del PE.   
3. El planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'este PE haurà d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en este, les qualificacions del sòl assignades d'acord amb les normes i criteris ací establits, de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel PE.   
4. Quan de la informació detallada elaborada per a la redacció del planejament municipal resulte discrepant entre els documents d'este PE i la realitat existent, s'aplicarà la normativa que millor s'ajuste a la realitat, excepte en el cas que la dita discrepància es dega a accions o intervencions produïdes després de l'aprovació d'este PE, i en este cas s'aplicaran les determinacions d'este i s'exigirà l'adopció de les mesures necessàries per a restituir el terreny a l'estat mostrat en el PE.   
5. Les determinacions d'este PE s'entendran sense perjudici de les contingudes en les legislacions sectorials i, en particular, de les normes, reglaments o plans que s'aproven per al desplegament i compliment de la finalitat protectora d'este PE així com les d'aquells destinats la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desplegament sostenible. En el cas que la normativa continguda en este PE resulte més detallada o protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'esta. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'este PE.   
6. L'establiment de zones de protecció i categories de sòls o activitats es realitzarà únicament als efectes protectors d'este PE, sense que això pressupose l'existència d'altres consideracions urbanístiques o d'ordenació territorial. Les normes o recomanacions contingudes en este PE constitueixen un element més que s'ha de tindre en compte a l'hora de procedir a l'ordenació integral del territori mitjançant el corresponent planejament general.  
Article 5. Tramitació, vigència i revisió  
1. El PE es tramitarà d'acord amb l'article 43 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, que remet per a la seua tramitació a la legislació urbanística; i es requerix l'estimació d'impacte ambiental positiva per part de la Conselleria competent en matèria de medi ambient.   
2. Les determinacions del PE entraran en vigor a partir del dia que es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el PE, per haver canviat prou les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació.   
3. No es considerarà revisió del PE l'alteració dels límits de les zones de protecció assenyalades en este que puga introduir el planejament urbanístic que s'aprove amb posterioritat, sempre que esta alteració supose un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.   
4. La revisió o la modificació de les determinacions del PE podran realitzar-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'hagen seguit per a la seua aprovació.  
Article 6. Contingut  
El contingut de la documentació del PE es correspon amb el que disposa l'article 91 del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant el Decret 201/1998, de 15 de desembre, del Consell de la Generalitat. En concret, inclourà els apartats següents:   
1. Memòria informativa i justificativa: inclourà els aspectes descriptius i justificatius, com també els estudis complementaris necessaris per al desplegament de l'ordenació, d'acord amb els objectius que justifiquen la seua elaboració.   
2. Normativa: la normativa del present PE es divideix en dos grans apartats: el primer es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incideixen en el medi natural, i el segon es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats en funció dels valors que inclouen.   
3. Plànols:   
El PE inclou els plans següents:   
i) Plànols d'informació   
ii) Plànols d'ordenació   
4. Normes per a la gestió.   
5. Mecanismes de finançament.   
6. Règim sancionador.   
Article 7. Interpretació  
1. En la interpretació d'este PE ha d'atendre's el que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i els principis que han orientat la redacció del PE.   
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del PE prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols estiga recolzada també per la memòria, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.   
3. En l'aplicació d'este PE prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del PE.   
4. En qualsevol supòsit no previst en el present PE serà preceptiu l'informe favorable de l'Ajuntament de Xàtiva, sense perjudici de les competències sectorials que puguen existir.  
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals  
Els projectes, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge natural municipal se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació sectorial autonòmica valenciana sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Article 9. Autoritzacions i informes previs  
1. La present normativa específica, en les seues normes generals i normes particulars, les actuacions, plans i projectes l'execució dels quals requereix autorització especial de l'Ajuntament de Xàtiva i aquells que requereixen informe vinculant de la Conselleria competent en matèria de medi ambient.   
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjudici de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que establix la present normativa.   
TÍTOL II  
Normes generals de regulació   
d'usos i activitats  
CAPÍTOL I  
Normes sobre protecció de recursos   
de domini públic  
SECCIÓ 1a  
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS  
Article 10. Qualitat de l'aigua  
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric o suposen manifestament un maneig abusiu d'este i dels seus recursos naturals.   
Article 11. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua  
1. Es mantindran les condicions naturals del llit del riu, i queden prohibides les obres, construccions amb caràcter provisional o permanent, que puguen alterar o dificultar el curs de les aigües, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.   
2. En la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera, no es permet la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran labors de neteja i desbrossament selectius quan existisca risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda.   
3. Es prohibeix l'extracció d'àrids en el llit i marges del riu.  
Article 12. Protecció d'aigües subterrànies  
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar que el terreny absorbisca aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.   
2. La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'edificacions o zones d'ús públic només podrà ser autoritzada quan es donen suficients garanties que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.   
Article 13. Abocaments  
1. En aplicació de l'article 100 de la Llei d'Aigües, es prohibeix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte en un llit públic, canal de reg, o aqüífer subterrani, d'aigües residuals la composició química o contaminació bacteriològica de les quals puguen impurificar les aigües amb danys per a la salut pública o per als aprofitaments inferiors, tant comuns com especials.   
2. Es prohibeix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, de residus líquids, com també l'abocament o depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlids, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn, excepte en els casos de neteja, d'acord amb el que preveu l'article 49 del Reglament del Domini Públic Hidràulic.   
3. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que haja de donar-se a estos per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament d'aigües residuals ha de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què serà destinada; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial.   
4. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.   
Article 14. Captacions d'aigua  
Queden prohibides les obertures de nous pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PE, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infraestructures d'ús públic, sempre que es justifique esta com la via de proveïment més indicada. En tot cas, han d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.  
Article 15. Protecció de fonts, brolladors i surgències  
Es prohibeix amb caràcter general qualsevol actuació que puga modificar substancialment, en la seua configuració física o qualitat de les aigües, l'estat actual de les fonts i surgències naturals d'aigua, excepte aquelles obres realitzades per a la millora estètica o adequació ecològica, que requeriran l'autorització de l'Ajuntament prèvia presentació del corresponent projecte que descriga les actuacions que s'han de realitzar.   
SECCIÓ 2a  
PROTECCIÓ DE SÒLS  
Article 16. Moviment de terres i extracció d'àrids   
1. Els moviments de terres estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística, com també qualsevol aprofitament que supose destrucció o deteriorament de la coberta vegetal.   
2. Es prohibeix l'extracció d'àrids en tot l'àmbit del paratge.   
Article 17. Conservació de la coberta vegetal  
1. Es consideren prioritàries, en àmbit del PE, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius, com també la recuperació de valors naturals i restauració de funcions ecològiques del paisatge de ribera i vora de transició a vegetació muntanyenca.   
2. Els treballs de repoblació o restauració de la coberta vegetal s'atendran a un projecte tècnic específic aprovat per l'Ajuntament.   
3. Els treballs de restauració de la coberta vegetal estaran dirigits a la conservació i la recuperació de les formacions vegetals autòctones, en especial aquelles associades a les comunitats vegetals aquàtiques i de ribera.   
Article 18. Pràctiques de conservació de sòls  
1. Es prohibeix la destrucció de bancals i marges d'estos, com també les transformacions agrícoles i labors que posen en perill la seua estabilitat o en suposen l'eliminació.   
2. D'acord amb el que disposa l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració cuidarà de l'estabilització i la regeneració dels terrenys situats en vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.   
3. Es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu.   
4. Es prohibeixen els abancalaments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos.   
5. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'estos mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no existisquen altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística.   
SECCIÓ 3a  
PROTECCIÓ DE LA VEGETACIÓ SILVESTRE  
Article 19. Formacions vegetals  
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del present PE, totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola. Esta determinació no inclou la vegetació adventícia que acompanya els cultius ni les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen els carrers, vials, parets, cunetes, abocadors, enderrocs, erms i altres àrees molt antropitzades.   
Article 20. Protecció de la vegetació  
1. Sense perjudici del que disposa l'article 17 d'estes normes, es prohibeix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials.   
2. Queden sotmeses al procediment d'estimació d'impacte ambiental les actuacions necessàries per a la defensa contra incendis forestals que plantegen derrocar, talar o mutilar peus dels tàxons de major interés per a la conservació.   
3. La tala i la recol·lecció total o parcial de les espècies vegetals estarà sotmesa a les disposicions de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques amenaçades, com també la legislació sectorial aplicable.   
4. Sense perjudici del que disposa el punt 3 d'este article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, móres, etc., sempre que existisca consentiment de l'Ajuntament i sense perjudici de les limitacions específiques que la Conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibida l'arrancada de la planta, ha de recol·lectar-se mitjançant la curta, no es permet la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.   
5. L'Ajuntament podrà establir restriccions, degudament justificades, al pas en determinades zones a fi de protegir la flora i la vegetació o facilitar la seua regeneració.   
6. L'extracció de fusta o llenya es podrà realitzar, únicament, si respon a algun dels criteris següents:   
. Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.   
. Com a resultat de mesures fitosanitàries.   
. Amb motiu d'estudis científics.   
. Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores.   
En cap cas podran recollir-se lliurement pels visitants.   
7. Es considera element especialment protegit la vegetació forestal dels marges del riu.   
Article 21. Regeneració i plantacions  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i la potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del PE, en els seus distints estadis de desplegament.   
2. La gestió dels recursos forestals dirigirà les seues actuacions a la conservació, millora i protecció dels terrenys forestals segons les determinacions de la de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana i del seu reglament executiu, aprovat pel Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell de la Generalitat.   
3. Queda prohibida la introducció i la repoblació amb espècies exòtiques, s'entén per estes per tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PE. En les zones actualment enjardinades s'evitarà la invasió de les espècies exòtiques en els espais naturals confrontants.   
4. Queda prohibida, en l'àmbit del paratge la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.   
5. És obligatòria l'autorització de la Conselleria competent en matèria de medi ambient per a realitzar qualsevol modificació substancial de l'estructura natural d'una finca forestal (tractaments fitosanitaris, repoblacions, introducció d'espècies, etc.), és necessària la presentació d'un projecte en què s'especifiquen les accions que es pretenen dur a terme i al qual hauran d'ajustar-se els treballs que s'han de realitzar.   
Article 22. Tractaments fitosanitaris de masses forestals  
Els tractaments sanitaris de caràcter forestal s'efectuaran, en tot cas, amb tècniques no agressives, primordialment lluita biològica o control integrat.   
SECCIÓ 4a  
PROTECCIÓ DE LA FAUNA  
Article 23. Destrucció de la fauna silvestre  
1. S'ha de respectar, en tot cas, la normativa sectorial aplicable en matèria de protecció de la fauna.   
2. Sense perjudici de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del paratge natural municipal, amb les excepcions següents:   
a) Espècies cinegètiques, regulades específicament per les seues normatives sectorials.   
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per la conselleria competent en matèria de medi ambient, de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.   
3. Les intervencions que es realitzen en el paratge sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, hauran de garantir el manteniment de condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades.   
4. Amb caràcter general, i sense perjudici del que establix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del paratge natural municipal les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o el deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna, com ara nius, caus i adormidors.   
En particular, es prohibeix:   
a) La destrucció, mort, deteriorament, recol·lecció, comerç, captura en viu, possessió o exposició d'animals vius o les seues restes.   
b) La recol·lecció, possessió o comerç d'ous o cries.   
c) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.   
d) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.   
Article 24. Repoblació o solta d'animals  
1. Es prohibeix la repoblació i la solta de qualsevol espècie animal exòtica, s'entén per esta tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del PE, excepte la utilització d'espècies per a control biològic de plagues que realitze l'administració o autoritze esta.   
2. Tota reintroducció d'espècies faunístiques autòctones actualment desaparegudes en el paratge, així com els eventuals reforçaments poblacionals d'espècies existents i el mode de realitzar-los, ha de ser autoritzada o promoguda per la Conselleria competent en matèria de medi ambient.   
SECCIÓ 5a  
PROTECCIÓ DEL PAISATGE  
Article 25. Impacte paisatgístic  
1. Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un important impacte paisatgístic han de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge natural.   
Amb este fi, s'evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual, com ara en el veïnat de monuments o edificis i patrimoni d'interés historicocultural.   
2. Qualsevol activitat o projecte que siga executat en l'àmbit del paratge obligatòriament ha de preveure i executar la correcció dels impactes paisatgístics generats. A l'efecte, els servicis tècnics de l'Ajuntament de Xàtiva indicaran al promotor públic o privat les especificacions mínimes que s'han de complir en este concepte.   
3. L'Ajuntament tindrà en compte, en autoritzar o informar els projectes referents al paratge, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics del paratge.   
4. Les pistes i els camins forestals i rurals, àrees tallafocs, i instal·lació d'infraestructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, es realitzaran atesa la seua màxima integració en el paisatge i el seu mínim impacte ambiental.   
5. Es protegirà el paisatge entorn d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com penyals, arbres exemplars, etc., per al que s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua preeminència en l'entorn.   
Article 26. Publicitat estàtica  
1. Es prohibeixen amb caràcter general la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o qualsevol altre tipus de senyalització, permanent o temporal, siga quin en siga el suport utilitzat, amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o construïda, tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions.   
2. En el paratge s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que, per les seues dimensions, disseny i col·locació, estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els relacionats amb la gestió i l'ús públic del paratge per part de l'Ajuntament de Xàtiva, prèvia comunicació a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer quan afecte el domini públic hidràulic.   
SECCIÓ 6a  
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL  
Article 27. Patrimoni cultural  
1. Es consideraran d'especial protecció tots aquells elements de singular interés arqueològic, etnogràfic, antropològic, històric, paleontològic, geològic i geomorfològic.   
2. En particular, es considera com a zona de màxima protecció el jaciment arqueològic de la Cova Negra en tota la superfície compresa per l'actual tancament de la cavitat.   
3. Queden inclosos dins d'este epígraf els elements següents:   
a) Totes les cavitats, abrics o cavernes existents en el paratge.   
b) Tots els respiradors existents en el traçat de l'antic canal medieval d'abastiment d'aigües de Bellús.   
4. Els elements i els conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que estos no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals.   
5. Quan en el transcurs de qualsevol obra o activitat sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà esta troballa a la Conselleria competent en matèria de patrimoni cultural i al Servici Arqueològic Municipal perquè s'avalue i, si és el cas, s'adopten les mesures protectores oportunes.  
6. En aquelles actuacions que afecten els béns d'interés cultural declarats dins de l'àmbit del PE, caldrà ajustar-se al que ha disposat la seua normativa específica de protecció, com també la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.  
SECCIÓ 7a  
PROTECCIÓ DE CAMINS RAMADERS  
Article 28. Delimitació i amollonament  
1. En aplicació de l'article 5 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, la classificació, la delimitació, l'amollonament, o qualsevol altre acte relacionat amb estes, correspon a la Conselleria competent en matèria de medi ambient, i ha de vetlar pel seu manteniment com a espai d'ús públic.   
2. Sense perjudici del que establix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i per raó d'allò que ha assenyalat la disposició addicional tercera de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, fins a l'elaboració i l'aprovació del Catàleg de camins ramaders d'interés natural, es consideren com a camins ramaders d'interés natural, als efectes previstos en l'article 17.2 de la dita Llei, la totalitat dels camins ramaders de l'àmbit del present PE.   
CAPÍTOL II  
Normes sobre regulació d'activitats  
 i infraestructures  
SECCIÓ 1a  
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES  
Article 29. Activitats extractives i mineres  
Queden prohibides les activitats extractives i mineres, inclosa l'explotació d'àrids en el llit i els seus marges, en qualsevol volum.   
SECCIÓ 2a  
ACTIVITATS AGRÀRIES  
Article 30. Concepte  
Als efectes d'este PE, es consideren agràries les activitats relacionades directament amb l'explotació econòmica dels recursos vegetals cultivats, mitjançant l'ús de mitjans tècnics i instal·lacions que no suposen ni tinguen com a conseqüència la transformació del seu estat o característiques essencials.   
Article 31. Tipus de cultius i incompatibilitats  
1. Es considera compatible, en l'àmbit del PE, el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'este.   
2. Es prohibeix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola, com també la superfície d'estes. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament pot efectuar-se sobre les dites àrees.   
3. Als efectes previstos en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat agrària els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a 10 anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.   
Article 32. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries  
1. Les construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària existents en el moment de l'aprovació de les presents normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per estes.   
2. Es prohibeix, amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta, com també construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.) o a la primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.).   
Article 33. Productes fitosanitaris  
L'ús de productes fitosanitaris ha d'ajustar-se a les normes i els plans sectorials que els s'apliquen, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions establits pels organismes competents. En tot cas, es prohibeix la utilització d'herbicides volàtils de qualsevol tipus.   
SECCIÓ 3a  
ACTIVITATS RAMADERES  
Article 34. Concepte i règim general d'ordenació  
1. Es consideren ramaderes les activitats relacionades amb l'explotació, cria, reproducció i aprofitament de les espècies animals. Amb caràcter general, l'exercici d'esta activitat se sotmetrà a les normes i plans sectorials que se li apliquen.   
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals ha de realitzar-se almenys tenint en compte les condicions següents:   
a) Delimitació d'àrees fitades.   
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.   
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.   
3. Segons s'estableix en l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge, almenys, durant els cinc anys posteriors a este.   
Article 35. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes  
1. Queden prohibides les construccions ramaderes de nova planta en l'àmbit del paratge, excepte la construcció d'abeuradors. Esta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara pletes, corrals i adormidors.   
2. Les construccions i les instal·lacions ramaderes existents en el moment de l'aprovació de les presents normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per estes.   
SECCIÓ 4a  
APROFITAMENT FORESTAL  
Article 36. Terrenys forestals  
1. Als efectes del present PE, es consideren muntanyes o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalidad, Forestal de la Comunitat Valenciana.   
2. Es promourà la declaració d'utilitat pública pel Consell de la Generalitat, als efectes previstos en la legislació forestal, dels terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit del PE que no tinguen encara la dita consideració.   
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'Administració Forestal i l'Ajuntament de Xàtiva, per a la realització de labors de reforestació i regeneració, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties i de prevenció d'incendis.  
Article 37. Repoblació forestal  
Sense perjudici del que disposa l'article 21 d'estes normes, la repoblació de terrenys forestals ha d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que se li apliquen.   
Article 38. Aprofitaments forestals  
1. Es consideren, als efectes d'este PE, com a aprofitaments forestals les fustes, productes de tria, llenyes, corfes, pasts, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i de condimentació, bolets i la resta de productes que es generen en els terrenys forestals. Els dits aprofitaments requeriran d'autorització de la Conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici del que disposa l'article 20 d'estes normes.   
2. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del paratge hauran d'ajustar-se al que disposen les normes i plans sectorials que se li apliquen.   
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.   
4. L'aprofitament de pastos i recursos cinegètics podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o existisquen arbres jóvens, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.   
5. D'acord amb el que disposa l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per l'administració forestal.   
6. Les restes de tales, podes o qualsevol altre tractament silvícola que supose l'extracció o l'eliminació de matèria vegetal que puga incrementar el risc d'incendi o de transmissió de plagues o malalties, han de ser eliminats pel propietari o concessionari en el termini no superior a 30 dies després d'estes.   
Article 39. Incendis forestals  
1. En general i en matèria d'incendis forestals, este PE està subjecte al que ha determinat la legislació sectorial específica en matèria d'incendis forestals.   
2. Sense perjudici del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, estableix, en l'article 4, que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es podran destinar al pasturatge en els cinc anys següents.   
SECCIÓ 5a  
ACTIVITAT CINEGÈTICA  
Article 40. Normes generals  
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PE, quedant subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica i articles següents.   
2. En particular, la caça està permesa en aquells terrenys que actualment compleixen les condicions legals establides per a la dita activitat.   
Article 41. Ordenació cinegètica  
1. En general i en matèria d'ordenació cinegètica, este PE està subjecte al que disposa la legislació sectorial que se li aplique.   
2. En aquells vedats vinculats al paratge, es fomentarà l'establiment de les zones de reserva cinegètica dins del mateix àmbit del paratge.   
3. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la Conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar en l'àmbit del PE, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.   
4. Els censos, anellaments o qualsevol activitat científica relacionada que s'ha de realitzar en l'àmbit del paratge requerirà, a més dels oportuns permisos, autorització prèvia de l'Ajuntament. El titular de l'autorització ha de presentar, a la seua finalització, un informe dels resultats obtinguts.   
SECCIÓ 6a  
ACTIVITAT PESQUERA I ALTRES   
APROFITAMENTS PISCÍCOLES  
Article 42. Marc normatiu de l'activitat pesquera  
1. L'activitat pesquera està regulada, amb caràcter general, en la Llei de 20 de febrer de 1942, de Pesca Fluvial, i el seu Reglament de 6 d'abril de 1943, així com en l'article 33, apartat 2, de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals de la Flora i Fauna Silvestres.   
2. Dins del dit marc legislatiu, la Conselleria de Territori i Habitatge emet ordes anuals sobre els períodes hàbils i normes generals relacionades amb la pesca en aigües continentals de la Comunitat Valenciana, definint les espècies de pesca permesa, les limitacions i les prohibicions de caràcter general i altres aspectes de l'activitat. Les dites disposicions regularan amb caràcter general l'activitat pesquera en l'àmbit del paratge.   
SECCIÓ 7a  
ACTIVITAT INDUSTRIAL  
Article 43. Activitat industrial  
Per considerar-se incompatible amb els objectes de protecció d'este PE, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.   
SECCIÓ 8a  
ÚS PÚBLIC DEL PARATGE  
A) PLA D'ÚS PÚBLIC DEL PARATGE  
Article 44. Pla d'ús públic del paratge  
1. Es fomentarà l'elaboració d'un pla d'ús públic del paratge que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i la gestió de les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyament dels valors ambientals i culturals del paratge, efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.   
2. El pla l'aprovarà l'Ajuntament, amb informe vinculant de la Conselleria competent en matèria de medi ambient.   
B) ALLOTJAMENT TURÍSTIC I ALTRES ACTIVITATS HOSTALERES I RECREATIVES VINCULADES A CONSTRUCCIONS  
Article 45. Campaments de turisme o càmpings   
Es prohibeixen els càmpings i els campaments públics i privats, de turisme en tot l'àmbit del paratge natural municipal.   
Article 46. Instal·lacions i adequacions  
Sense perjudici del que disposa l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, les activitats i les instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esbarjo queden subjectes, amb caràcter general i conforme a les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars del present PE, a les determinacions següents:   
. Es prohibeix la construcció d'instal·lacions esportives en l'àmbit del paratge.   
. Les instal·lacions o les edificacions de caràcter recreatiu han de recolzar-se sobre construccions preexistents, evitant les edificacions de nova planta. La reconversió no podrà comportar un augment de l'altura de l'edificació i ha de resoldre adequadament la depuració dels seus abocaments.   
C) ACTIVITATS RECREATIVES NO VINCULADES A CONSTRUCCIONS  
Article 47. Recreació concentrat  
La recreació concentrada es defineix com aquella que es desplega en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotat amb equipaments d'escassa entitat com taules, bancs i papereres.   
Article 48. Circulació  
1. Amb caràcter general, es prohibeix la circulació de qualsevol tipus de vehicle motoritzat i bicicletes tot terreny pel llit i marges del riu, a excepció dels camins i carreteres actualment existents.   
2. S'exceptuen de l'autorització anterior:   
. Els vehicles autoritzats per l'Ajuntament.   
. Els ehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servici o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, servicis públics, etc.   
. Els vehicles que realitzen servicis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.   
. Els vehicles de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat.   
3. Excepte supòsits ocasionals, degudament justificats i autoritzats per l'Ajuntament, no es podrà impedir o establir limitacions o restriccions de cap tipus a la circulació de vianants pel llit i els seus marges.   
4. L'Ajuntament podrà limitar l'accés de vianants a determinades àrees en raó de la seua fragilitat, per molèsties a la fauna o per raons referides a la conservació de valors i recursos naturals que justificadament es motiven.   
Article 49. Acampada lliure  
Es prohibeix l'acampada lliure en tot l'àmbit del paratge.   
Article 50. Activitats esportives organitzades  
1. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades fora dels espais habilitats per a tal fi en l'àmbit del paratge, requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament.   
2. Es permet la realització d'esports pels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i flora present en la zona.   
3. Es prohibeix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quads i semblants.   
SECCIÓ 9.A  
ACTIVITATS D'URBANITZACIÓ I EDIFICACIÓ  
Article 51. Urbanisme  
L'àmbit del PE, als efectes urbanístics, manté la seua actual classificació de sòl no urbanitzable protegit, zona objecte de protecció per l'existència de masses arborades i de matoll, formant part de la Xarxa Estructural d'Espais Lliures .QL. Parcs, com també Zona de Protecció Cultural.   
Article 52. Edificació  
1. Sense perjudici del que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, amb les excepcions següents: les edificacions que puguen preveure's com a equipament públic, i edificacions destinades a servicis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals, sempre que s'adapten als requisits establits en el planejament general o es tracte d'instal·lacions portàtils o desmuntables.   
2. Amb caràcter general, es permet en tot l'àmbit del paratge la rehabilitació o la reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa s'haurà de respectar en el seu disseny i composició les característiques arquitectòniques tradicionals, posant especial atenció a harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color extern i detalls constructius. A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'estes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, incloent la utilització de documents gràfics.   
3. Les obres que es porten a terme en construccions o edificacions catalogades s'ajustaran al que establix el planejament general.   
SECCIÓ 10a  
INFRAESTRUCTURES  
Article 53. Normes generals sobre les obres d'infraestructures  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la realització d'infraestructures de qualsevol tipus, com ara línies elèctriques i de telecomunicacions, viaris, abastiment d'aigua i sanejament, abocadors de residus sòlids, etc., excepte les destinades al servici d'instal·lacions i activitats autoritzades en el PE, al compliment dels objectius que s'hi plantegen, com també aquelles destinades a la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desplegament sostenible.   
2. La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus ha d'atindre's, a més d'atindre's a les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als següents requisits genèrics:   
. Els traçats i emplaçaments han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o rebliments d'estes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.   
. En tot cas, estes infraestructures disposaran necessàriament d'elements correctors que reduïsquen el risc d'impacte o electrocució d'aus.   
. Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, ha de procedir a la terminació de les obres i a la restauració del terreny i de la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.   
. Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures ha d'obtindre's, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.   
. Queda estrictament prohibit el depòsit i l'abocament de residus, tant líquids com sòlids, durant la realització de qualsevol infraestructura, siga quina en siga la naturalesa i l'origen.   
3. La instal·lació, l'ampliació o la reforma d'infraestructures de sanejament, canalització i abastiment d'aigües, gasoductes i canals de reg, han de realitzar-se, preferentment, recolzant-se en el traçat de les ja existents, o si és el cas, aprofitant les infraestructures viàries preexistents. En qualsevol cas, requeriran de l'autorització prèvia de l'Ajuntament.   
4. Quan per raons tècniques o mediambientals no existira millor alternativa, podrà autoritzar-se l'execució d'estes infraestructures per itinerari diferent de l'anteriorment assenyalat, prèvia presentació d'un estudi d'impacte ambiental, que ha de justificar motivadament l'absència d'alternatives mitjançant una anàlisi comparativa de les diverses solucions estudiades.   
5. Quedarà sotmés a la realització d'estudi d'impacte ambiental qualsevol projecte de canalització, conducció i drenatge de les aigües del riu en l'àmbit del paratge. Estos projectes asseguraran, en tot cas, la restauració ambiental del llit i riberes a fi de potenciar, en la mesura que siga possible, les condicions ecològiques originals. No s'admetran solucions que impliquen el condicionament dels marges amb finalitats diferents de les estrictament relacionades amb la restauració vegetal i hidrològica de la zona.  
Article 54. Estudi d'impacte ambiental  
A més dels supòsits previstos en la legislació d'impacte ambiental i en l'article 162 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, queden sotmesos al procediment d'estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, del Consell de la Generalitat, de 10 de març, les carreteres, camins i pistes forestals o les seues ampliacions, quan no estiguen sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, incloent així mateix les necessàries per a la defensa contra incendis forestals.   
SECCIÓ 11a  
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ  
Article 55. Promoció de les activitats d'investigació  
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament en col·laboració amb la Conselleria competent en matèria de medi ambient, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.   
2. Estes activitats podran realitzar-se, ateses les característiques d'estes i els seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o mitjançant les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. A este respecte, se celebraran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.   
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge són les següents, en relació oberta que podrà adaptar-se a les necessitats de la gestió de l'espai protegit:   
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.   
b) Desplegament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerats d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, com també sobre les condicions per a la recuperació o millora dels seus hàbitats.   
c) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional en el paratge.   
d) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa i econòmica.   
e) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.   
4. L'Ajuntament facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.   
Article 56. Autoritzacions  
Sense perjudici del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'esta normativa, s'estableix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament o a la Conselleria competent en matèria de medi ambient, d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge:   
a) Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, fauna o els hàbitats protegits, requeriran l'autorització prèvia de l'Ajuntament. Amb esta finalitat, la persona o entitat que realitzarà l'activitat investigadora acompanyarà a la sol·licitud una memòria del projecte d'investigació que es desplegarà.   
b) Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. És possible la seua revocació si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat, o si les labors d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.   
c) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o entitat autoritzada ha de presentar informe a l'Ajuntament sobre els resultats, així com sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. Suposant que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte ha d'aportar un exemplar de la publicació.   
d) Les autoritzacions atorgades per a l'anellament científic d'aus no exclouen la necessitat obtindre per l'anellador els permisos corresponents dels particulars si és el cas.   
e) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requereixen autorització prèvia, no obstant això, han de comunicar a l'Ajuntament l'existència del projecte, i han de facilitar-li l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.   
TÍTOL III  
Normes particulars  
CAPÍTOL I  
Concepte i aspectes generals  
Article 57. Concepte  
1. Als efectes de particularitzar les normes protectores establides mitjançant este PE, s'ha distingit la totalitat de l'àmbit del paratge amb les següents zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:   
. Àrea forestal.   
. Àrea recreativa.   
2. Les determinacions inherents a esta categoria de protecció constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i les activitats permeses i prohibides per este PE.   
Article 58. Interpretació  
1. En tot allò no regulat en estes normes particulars s'aplicaran les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.   
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.   
CAPÍTOL II  
Àrea forestal  
Article 59. Caracterització  
1. Es tracta d'una zona d'alt valor natural on tant la vegetació com la presència del riu proporcionen un lloc idoni per als ecosistemes i recer d'un ampli espectre d'espècies faunístiques d'interés ecològic.   
2. Els objectius plantejats per a esta categoria de protecció es poden sintetitzar en:   
. Preservar la qualitat ambiental.   
. Conservació de la vegetació existent, potenciació d'esta i de la seua regeneració natural.   
. Conservació i regeneració del bosc de la ribera i el gaudi d'este per la població.   
. Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica del paratge.   
. Conservar i restaurar aquells elements arquitectònics singulars, com també el patrimoni d'interés cultural i les fites paisatgístiques existents.   
3. Plantejar estos objectius suposa, necessàriament, una limitació de les possibilitats d'ús públic, i es permeten únicament aquells usos compatibles amb els objectius proposats, sobretot els de tipus científic i cultural.   
Article 60. Localització  
Comprén la major part de l'àmbit del paratge amb una superfície de 56,551 ha. Este espai queda assenyalat i delimitat en els corresponents plànols d'ordenació del present PE.   
Article 61. Usos permesos  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a afavorir la conservació i la potenciació dels valors naturals i al manteniment dels processos ecològics essencials i la diversitat biològica.   
2. Queden específicament permesos els usos següents:   
a) Els establits en la vigent Llei d'Aigües com també en el planejament general, a excepció que signifiquen un menyscabament de les seues característiques geomorfològiques, botàniques, faunístiques i etnogràfiques.   
b) Tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara cures culturals i netes, eliminació selectiva del matoll i en especial mesures per a aconseguir la regeneració natural.   
c) Els usos i actuacions destinats a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'este espai o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques, recreatives i naturalístiques. Incloent actuacions i adequacions didàctiques i naturalístiques de caràcter extensiu, com ara marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables o miradors.   
d) Obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, tant per a ús públic com per a la fauna.   
e) Repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la Conselleria competent en matèria de medi ambient.   
f) Instal·lacions provisionals per a l'execució d'obres públiques. Prèviament a l'obtenció de llicència urbanística, requeriran informe favorable de la Conselleria competent en matèria de medi ambient.  
g) Sense perjudici del que disposa l'article 20 d'estes normes, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, móres, etc., sense perjudici de les limitacions específiques que la Conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o fauna. En qualsevol cas, queda prohibida l'arrancada de la planta, havent de recol·lectar-se mitjançant la tallada.   
h) Infraestructura de defensa contra incendis forestals, i si és el cas, les obres de captació d'aigües destinades a esta, que estiguen indicades en el pla local de prevenció d'incendis forestals. Prèviament a l'obtenció de llicència urbanística, ha de comptar amb autorització de la Conselleria competent en matèria de medi ambient.   
i) Construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals, sempre que hagen sigut previstos en el pla de prevenció d'incendis, tal com preveu l'article 55 de la Llei Forestal.   
Article 62. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten el desplegament dels usos permesos. En especial, es prohibeixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a la millora i la conservació de la riquesa biològica de la zona o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques.   
2. Queden específicament prohibits en estos espais:   
a) Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres per a l'explotació dels recursos miners.   
b) Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus.   
c) Actuacions i instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les adequacions didàctiques i naturalístiques previstes en l'article anterior.   
d) Suports de publicitat exterior de qualsevol tipus, així com qualsevol forma de publicitat, excepte indicadors de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, sense que suposen deteriorament del paisatge.   
e) Obres o magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, inclouen hivernacles, i infraestructures de servici a estes, així com instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals.   
f) Instal·lacions esportives de qualsevol tipus, així com activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural, particularment les que impliquen la utilització de vehicles de motor.   
g) Pernoctació en caravana o altres infraestructures mòbils.   
h) Acampada lliure.   
i) Emissió de qualsevol soroll estrident.   
j) Tirar o abandonar fems, plàstics, runes o qualsevol altre tipus de residus sòlids fora dels elements de recollida instal·lats per a tal fi en les àrees recreatives, com també l'abandó de qualsevol element inservible.   
k) Encendre foc en qualsevol època de l'any.   
l) Recol·lecció de fòssils o restes arqueològiques, excepte els supòsits d'investigació científica, amb l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Xàtiva.   
m) Trànsit d'animals domèstics de companyia que no estiguen subjectes mitjançant corretges.   
n) Abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o el paisatge.   
o) Trànsit de qualsevol tipus de vehicle motoritzat i bicicletes tot terreny pel llit i marges del riu, fora dels camins en què s'autoritza expressament, excepte per als servicis de vigilància i manteniment de la zona, prevenció i extinció d'incendis.   
p) Excepte supòsits excepcionals, degudament justificats i autoritzats per l'Ajuntament, no es podrà impedir o establir limitacions o restriccions de cap tipus a la circulació de vianants pel llit del riu i els seus marges.   
q) L'Ajuntament podrà limitar l'accés de vianants a determinades àrees en raó de la seua fragilitat, per molèsties a la fauna o per altres raons referides a la conservació de valors i recursos naturals que justificadament es motiven.   
Article 63. Altres usos en general   
Es prohibeix amb caràcter general la realització de qualsevol tipus d'activitats i projectes que impliquen aterraments i rebliments, drenatges o qualsevol altra que altere significativament la conservació de l'ecosistema fluvial.   
CAPÍTOL III  
Àrea recreativa  
Article 64. Caracterització  
1. Comprén l'entorn de la Casa de la Llum, antiga instal·lació destinada a la producció d'electricitat mitjançant l'aprofitament de la força de l'aigua estancada riu amunt que actualment està en fase de restauració per a funcions didàctiques i naturalístiques relacionades amb el paratge.   
2. Es tracta d'un espai o enclavament, que per la seua particular ubicació, les seues característiques intrínseques, tant de fisiconaturals com derivades de l'activitat humana i per les seues especials potencialitats d'ús, compleix les funcions següents:   
. Una funció didàctica i naturalística: per les seues característiques ecologicoambientals, es proposa la seua utilització amb fins didàctics, promocionant les activitats naturalístiques i l'ús públic basat en els recursos naturals, fomentant el respecte cap al medi en què es basen.   
. Una funció social com a lloc d'oci: és una zona que en l'actualitat presenta unes condicions òptimes per a l'exercici d'activitats recreatives, encara que es necessita dotar-se d'una infraestructura mínima per a això.   
3. La dita àrea es caracteritza per la seua aptitud per a acollir un cert grau d'ocupació i utilització tenint el mateix valor paisatgístic que l'espai que la rodeja.   
Article 65. Localització  
Comprén una superfície de 0,631 ha. Este espai queda assenyalat i delimitat en els corresponents plànols d'ordenació del present PE.   
Article 66. Usos permesos  
1. Els usos recreatius lligats al gaudi de la natura, sempre que s'ajusten a les normes generals i particulars d'este PE, així com a les normatives sectorials aplicables.   
2. Queden específicament permesos els usos següents:   
a) Amb caràcter general les activitats d'oci i recreatives que defineixen l'ús específic d'àrea, les dotacions, infraestructures i servicis per al control i manteniment del medi.   
b) La rehabilitació o la reconstrucció de la Casa de la Llum, per a la qual cosa s'han de respectar en el seu disseny i composició les característiques arquitectòniques tradicionals, posant especial atenció a harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color extern i detalls constructius. A més, a l'hora del disseny i el desplegament del projecte s'ha de considerar l'interés que presenten, tant els aspectes biòtics del lloc com la importància hidrogeològica de l'entorn, juntament amb els valors de patrimoni cultural i de l'hàbitat prehistòric.  
c) Àrees de pícnic.   
d) Instal·lacions d'educació i interpretació ambiental.   
e) Instal·lacions vinculades a l'administració i gestió dels recursos ambientals del paratge.   
f) Obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, tant per a ús públic com per a la fauna.   
g) Elements de mobiliari urbà com ara bancs, taules i papereres, així com indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge i la gestió de l'àmbit territorial objecte del PE.   
Article 67. Usos prohibits  
1. En general, tots els que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'estos espais o dificulten la realització dels usos preferents.   
2. Queden especialment prohibits:   
a) La construcció o instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació de recursos vius.   
b) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.   
c) La instal·lació de suports de publicitat o altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge. En tot cas, cal ajustar-se a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació.   
d) La construcció d'edificacions de qualsevol tipus.   
e) La utilització de foc mitjançant foguerets, fogueres, barbacoes, etc.   
f) L'activitat cinegètica.   
TÍTOL IV  
Normes per a la gestió del  
 paratge natural MUNICIPAL  
Article 68. Règim general  
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal corresponen a l'Ajuntament de Xàtiva.   
2. La Conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament l'assistència tècnica necessària i l'assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.   
3. El règim de gestió del paratge atendrà el marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, així com a les determinacions específiques que estableix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.   
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i servicis, pot delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.   
5. L'Ajuntament de Xàtiva pot promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats en el paratge i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmiques i local i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.   
Article 69. Consell de Participació del paratge natural municipal  
Com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats, hi ha el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal la Cova Negra, segons el que establix l'acord de declaració del paratge natural municipal.  
TÍTOL V  
Mecanisme de finançament  
Article 70. Règim general  
1. El finançament del paratge natural municipal correrà per compte de l'Ajuntament de Xàtiva.   
2. L'Ajuntament de Xàtiva habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.   
3. La Conselleria de Territori i Habitatge pot participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.   
TÍTOL VI  
Règim sancionador  
Article 71. Règim sancionador  
1. La inobservança o la infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre orde en què puga incórrer.   
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i a restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5233, del 04-04-2006 (2006/3822)

ACUERDO de 31 de marzo de 2006, del Consell de la Generalitat, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado la Cova Negra, en el término municipal de Xàtiva.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5233

Fecha DOGV
:   04-04-2006

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2006/3822

CVE


Fecha del documento
:   21-03-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))

ACUERDO de 31 de marzo de 2006, del Consell de la Generalitat, por el que se declara Paraje Natural Municipal el enclave denominado la Cova Negra, en el término municipal de Xàtiva. [2006/X3822]  
El Consell de la Generalitat, en la reunión del día 31 de marzo de 2006, adoptó el siguiente Acuerdo:  
El ámbito territorial del paraje denominado la Cova Negra comprende terrenos pertenecientes al municipio de Xàtiva, en la comarca de la Costera.  
La zona propuesta, de 57,18 ha. de extensión, posee méritos suficientes para su declaración como Paraje Natural Municipal, reuniendo valores ecológicos, paisajísticos, científicos, culturales y recreativos que justifican su declaración como tal.  
La Cova Negra se sitúa en el estrecho valle formado por el río Albaida, al atravesar los relieves de la Serra Grossa, a la salida del denominado Estret de les Aigües. En el meandro más amplio que forma el río Albaida, a la altura del Pico del Paller, se observa la Cova Negra, denominada de esta forma por el aspecto negruzco de sus paredes. Esta cueva, como más tarde se reseña, es el yacimiento arqueológico más importante del paleolítico medio de la Comunidad Valenciana.  
La zona de la Cova Negra (Serra Grossa) se encuadra dentro de las estribaciones de la Cordillera Bética, con relieves de orientación general SONE; presenta calizas masivas, areniscas calcáreas y dolomías, pertenecientes al Cretácico Superior, que se disponen formando un sinclinal en la Serra Grossa y Serra de La Solana. Estos materiales presentan un importante grado de karstificación como se hace patente en las numerosas cavidades, cuevas y sumideros existentes en ambas márgenes del río. La ribera del río está constituida por limos de inundación de edad inferior a 10.000 años.  
Climáticamente, la zona considerada se encuadraría en el piso termo-mediterráneo, en una fase de transición entre el nivel inferior y superior y con un ombroclima subhúmedo, lo cual condicionará la tipología de las comunidades vegetales que habitan la zona.   
Dadas las características del territorio considerado, en el que pueden distinguirse claramente dos unidades ambientales, la fluvial y la montana, se encuentran en el paraje una gran diversidad de comunidades vegetales, adaptadas a las características específicas de estos hábitats.   
Así, en la zona propiamente fluvial se encuentran comunidades vegetales flotantes o sumergidas como la formada por las lentejas de agua (Lemna gibba y Lemna minor) bastante común en la zona, incluso en las propias acequias de riego; las comunidades de carofíceas (Chara vulgaris, Chara polycantha y Chara hispida) que se localiza en zonas de acumulación de limos, sobre todo aguas abajo de los azudes; por otra parte, en las zonas tranquilas del cauce del río, sobre todo en las inmediaciones de los azudes, existen comunidades de macrófitos formadas por especies como Potamogeton nodosus, Miriophyllum spicatum y Potamogeton pectinatus. Merece destacarse la presencia de la asociación formada por Ludwigia grandiflora, Miriophyllum spicatum y Ceratophyllum demersum, que aunque no tiene un tratamiento fitosociológico diferenciado, constituye la comunidad vegetal acuática más extendida a lo largo de la zona de estudio, mereciendo una mención especial la presencia de la especie Ludwigia grandiflora, ya que se trata de una especie exótica, de origen centroamericano que se ha convertido en la especie acuática más numerosa y llamativa de esta comunidad.  
En la zona de ribera se encuentran sobre todo comunidades de cañar (Arundo donax) que ocupan la mayor parte de la misma, junto a los carrizales y juncales de Typha latifolia, Typha angustifolia, Scirpus lacustris ssp. tabernamontani y Phragmites australis (cañizo). Tambien existen especies propias de este ámbito como Myrtus communis (murta), Nerium oleander (adelfa), Alisma plantagoaquatica y Litrum salicaria. Las formaciones de bosques riparios o bosques galería típicos de los ecosistemas de ribera están aquí representados por algunos retazos de lo que serían las formaciones originales, encontrándose ejemplares de chopo (Populus sp.) y olmo (Umus sp.), aunque estos últimos en franca recesión.  
En la zona montana dominan las formaciones de matorral termófilo mediterráneo, que constituyen la etapa regresiva instalada, a consecuencia de la degradación de los bosques climácicos de Quercus rotundifolia. En estos matorrales se distinguen las zonas de maquia formadas mayoritariamente por la coscoja (Quercus coccifera) y el lentisco (Pistacia lentiscus), junto a especies muy termófilas como el palmito (Chamaerops humilis) y otras especies representativas como Brachypodium retusum, Ceratonia siliqua var. sylvestris, Olea europea var. sylvestris, Rhamnus alaternus, Phlomis lychnitis, Asphodelus cerasifer, etc. Las formaciones de brolla aparecen serialmente como una etapa regresiva de la maquia y están formadas por arbustos espinescentes y/o esclerófilos bien adaptados a los suelos pobres y secos. Es, sin duda, la formación más extendida por toda la zona, indicando su estado de degradación. Como especies indicadoras de esta formación se encuentran Erica multiflora, Genista scorpius, Ulex parviflorus, Globularia alypum, Cistus albidus, Coronilla juncea, Lithospermum fruticosum, Cistus clusi, etc. Por último, existen en el paraje formaciones de matorral de labiadas, fundamentalmente constituidas por diversas especies de tomillos [(Thymus aestivus, Thymus vulgaris, Thymus piperella (la pebrella, especie endémica valenciana), etc.] unto a otras especies aromáticas y de gran interés en apicultura y medicina popular: Sideritis angustifolia (rabo de gato), Teucrium polium (tomillo), Satureja obata (herba d'olives), etc.  
Sobre estas formaciones existe un estrato arbóreo, más o menos claro, formado por ejemplares de pino carrasco (Pinus halepensis).  
El principal valor florístico del paraje se refiere a la presencia de especies endémicas o con un ámbito de distribución muy reducido. Destacar, sobre todo, las siguientes especies endémicas propias de las paredes y fisuras rocosas: Sarcocapnos saetabensis (orella de ratolí, orelleta de roca, corets), Lapiedra martinezii y Teucrium thymifolium, que se encuentren junto con otras especies rupícolas poco frecuentes como Saxifraga cossoniana y Jasonia glutinosa (té de roca). Sin embargo, la especie de mayor relevancia dentro del paraje es el ull de perdiu (Silene diclinis), especie incluida en todas las listas internacionales sobre especies en peligro de extinción. Su área de distribución se restringe únicamente a las montañas del Buixcarró y del Mondúver, y en Xàtiva en la sierra del Castillo y en la Cova Negra; es, sin lugar a dudas, el endemismo más notable de toda la zona.  
En cuanto a la fauna, existen anfibios como Bufo bufo (sapo común), Bufo calamita (sapo corredor) y Rana perezi (rana común); reptiles como Tarentola mauritanica (salamanquesa), Psammodromus algirus (lagartija colilarga), Psammodromus hispanicus (lagartija cenicienta), Podarcis hispanica (lagartija común), Lacerta lepida (lagarto ocelado, sarvacho), Malpolon monspessulanus (culebra bastarda), Elaphe scalaris (culebra de escalera), Natrix maura (culebra de agua); mamíferos como Erinaceus europaeus (erizo europeo), Crocidura russula (musaraña común), Suncus etruscus (musaraña enana), Oryctolagus cuniculus (conejo de monte), Lepus capensis (liebre), Eliomys quercinus (lirón careto), Apodemus sylvaticus (ratón de campo), Rattus rattus (rata negra), Rattus norvegicus (rata común), Mus musculus (ratón casero), Mus spretus (ratón moruno), Vulpes vulpes (zorro), Genetta genetta (gineta), Mustela nivalis (comadreja), Felis silvestris (gato montés), y Sus scrofa (jabalí). El grupo mejor representado es el de las aves, entre las que destacar la presencia de una especie amenazada como Hieraaetus fasciatus (águila perdicera), junto con Falco tinnuculus (cernícalo vulgar), Streptopelia turtur (tórtola), Cuculus canorus (cuco), Tyto alba (lechuza) Otus scops (autillo), Athene noctua (mochuelo), Strix aluco (cárabo), Caprimulgus europaeus (chotacabras gris), Apus apus (vencejo común), Merops apiaster (abejaruco), Upupa epops (abubilla), Picus viridis (pito real), Jynx torquilla (torcecuellos), Lullula arborea (totovía), Galerida cristata (cogujada común), Galerida theklae (cogujada montesina), Hirundo rupestris (avión roquero), Anthus campestris (bisbita campestre), Lanius senator (alcaudon común), Hippolais polyglotta (zarcero común), Sylvia melanocephala (curruca cabecinegra), Sylvia undata (curruca rabilarga), Sylvia borin (curruca mosquitera), Phylloscopus bonelli (mosquitero papialbo), Muscicapa striata (papamoscas gris), Ficedula hypoleuca (papamoscas cerrojillo), Saxicola torquata (tarabilla común), Montiola solitarius (roquero solitario), Oenanthe hispanica (collalba rubia), Oenanthe leucra (collalba negra), Phoenicurus ochurus (colirojo tizón), Luscinia megarhynchos (ruiseñor), Aegithalos cuadatus (mito), Certhia brachydactyla (agateador común), Emberiza cia (escribano montesino), Acanthis cannabina (pardillo), Loxia curvirostra (piquituerto común), Petronia petronia (gorrión chillón) y Oriolus oriolus (oropéndola).  
El valor paisajístico de este enclave es muy elevado. Ofrece un ejemplo muy interesante de curso medio fluvial mediterráneo, acentuándose su interés al tratarse de un estrecho desfiladero encajado en las estribaciones de la Serra Grossa. El sendero existente a todo lo largo de este tramo del río constituye un buen lugar de observación, desde el que puede obtenerse una buena perspectiva de toda la cuenca visual del paraje.  
A los importantes valores naturales citados, cabe añadir el no menos valioso patrimonio cultural que puede encontrarse en el ámbito del paraje:   
. La Cova Negra, que da nombre al paraje constituye un yacimiento cuya importancia en el contexto de la prehistoria europea es asumida por los especialistas dada la prolongada secuencia cronocultural que su sedimento abarca. Se trata de un yacimiento básico para explicar el mundo del hombre de Neanderthal y la cultura Musteriense. Está declarada Bien de Interés Cultural (BIC) por el Real Decreto 2429/1983, de 13 de septiembre.  
. Otro de los elementos patrimoniales importantes existentes en el paraje es la canalización medieval que lo recorre en toda su extensión y que conducía el agua del manantial de Bellús hasta la ciudad de Xàtiva. Se trata de una conducción de unos 10 km, realizada con segmentos cilíndricos de cerámica que van encajando unos en otros, intercalados de modo regular por respiraderos que facilitan tanto el fluir del agua como la limpieza del interior de la tubería. Cuando la topografía lo exigió, se construyeron galerías o acueductos, entre los que destacan por su singularidad les Arcaetes d'Alboi y el acueducto de Sant Antoni, ambos fuera del ámbito definido para el paraje. Ha sido recientemente declarado Bien de Interés Cultural (BIC), con la categoría de Monumento, por el Decreto 95/2005, de 20 de mayo, del Consell de la Generalitat.  
. La utilización del espacio de l'Estret de les Aigües y la explotación de sus recursos ha llegado hasta la época industrial, como lo prueba la presencia, junto a la orilla izquierda del río, de la Casa de la Llum, instalación destinada a la producción de electricidad mediante el aprovechamiento de la fuerza del agua represada río arriba. Esta construcción coincide en su ubicación con un antiguo molino que desarrollaba su actividad con la misma fuerza hidráulica.  
Por todo ello, y a iniciativa del Ayuntamiento de Xàtiva, la Generalitat, en el ejercicio de sus competencias autonómicas en la materia, considera necesaria la declaración de un régimen especial de protección y conservación de los valores naturales de este espacio.  
Así, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, establece la figura de protección denominada Paraje Natural Municipal, que se regula posteriormente por el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, que se adapta a las características de este enclave y permite la vía jurídica idónea para la consecución de los objetivos previstos.  
Por ello, en vista de los valores naturales e interés del mismo, del interés del Ayuntamiento de Xàtiva, habiéndose cumplido los trámites previstos en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, y a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, el Consell de la Generalitat  
ACUERDA  
Primero. Objeto  
1. Se declara Paraje Natural Municipal la zona denominada la Cova Negra, en el término municipal de Xàtiva, estableciéndose para el mismo un régimen jurídico de protección, de acuerdo con las normas básicas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
2. En razón del interés botánico, ecológico, geomorfológico y paisajístico del Paraje Natural Municipal, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.  
Segundo. Ámbito territorial  
1. El Paraje Natural Municipal se localiza en el término municipal de Xàtiva, en la provincia de Valencia, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente Acuerdo, respectivamente.  
2. En caso de discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica, prevalecerá la primera de ellas.  
3. No se considerará revisión la alteración de los límites que pueda introducir el planeamiento urbanístico que se apruebe con posterioridad, siempre que dicha alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.  
Tercero. Administración y gestión  
1. La administración y gestión del Paraje Natural Municipal corresponde al Ayuntamiento de Xàtiva.  
2. La Dirección General con competencias en espacios naturales protegidos designará un técnico de los servicios territoriales de Valencia, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el cual prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del Paraje Natural Municipal.  
Cuarto. Régimen de protección  
Con carácter general, podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente Acuerdo y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal la Cova Negra.  
En el ámbito del Paraje Natural Municipal, las competencias de las Administraciones Públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores geomorfológicos, botánicos, ecológicos, paisajísticos y naturales del Paraje Natural Municipal, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos por las actuaciones exteriores al mismo.  
Quinto. Plan Especial de Protección  
1. En virtud de lo establecido en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal la Cova Negra, en el término municipal de Xàtiva.  
2. En el anexo III de este acuerdo se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal la Cova Negra.  
3. Las disposiciones del Plan Especial de Protección serán vinculantes tanto para las Administraciones Públicas como para los particulares.  
Sexto. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal  
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal la Cova Negra como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.  
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:  
a) Dos representantes elegidos por el Ayuntamiento de Xàtiva, uno de los cuales actuará como Secretario del Consejo de Participación.  
b) Un representante de los propietarios de terrenos incluidos en el ámbito del Paraje Natural Municipal, distintos del Ayuntamiento. En caso de no existir o renunciar a participar en dicho órgano, se sumará este puesto a la representación del grupo c).  
c) Un representante de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido.  
d) Un representante de la Dirección General con competencias en espacios naturales protegidos en los servicios territoriales de Valencia, de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
e) El presidente del Consejo de Participación  
El Ayuntamiento podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros representantes de colectivos con intereses en el Paraje Natural Municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por Acuerdo del Consell de la Generalitat.  
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal la Cova Negra se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del pareje.  
Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
4. El presidente del Consejo de Participación será nombrado por el Ayuntamiento de Xàtiva de entre los miembros del Consejo.  
5. Con objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, éste elaborará y aprobará un reglamento interno de funcionamiento.  
Séptimo. Ejecución y desarrollo  
Se autoriza al conseller de Territorio y Vivienda para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente Acuerdo.  
Octavo. Efectos y revisión  
1. El presente Acuerdo producirá efectos a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
2. Cualquier modificación de lo establecido en el presente Acuerdo deberá ser aprobado, a su vez, por Acuerdo del Consell de la Generalitat, debiendo seguirse en tal caso los mismos trámites.  
Contra el presente Acuerdo, los interesados podrán interponer recurso contencioso administrativo en el plazo de dos meses, contados a partir del día siguiente al de la publicación de este acuerdo en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, ante la Sala de lo Contencioso administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana, de conformidad con lo que dispone el artículo 10 y concordantes de la Ley Reguladora de la Jurisdicción Contencioso administrativa.  
Todo ello sin perjuicio de la interposición del recurso potestativo de reposición ante el Consell de la Generalitat, en el plazo de un mes desde el día siguiente al de la publicación del presente Acuerdo en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con lo que disponen los artículos 116 y 117 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.  
Valencia, 31 de marzo de 2006  
El vicepresidente y secretario del Consell de la Generalitat,  
VÍCTOR CAMPOS GUINOT  
ANEXO I  
DELIMITACIÓN DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL   
DE LA COVA NEGRA.  
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal la Cova Negra queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Xàtiva:  
. Parcela 32, del polígono 15.  
. Parcela 31, del polígono 15.  
. Subparcela .g. de la parcela 30, del polígono 15.  
. Dominio público hidráulico del río Albaida en el término municipal de Xàtiva, desde el límite con el término municipal de Bellús, hasta la desembocadura del barranco del Cuadrado (parcela 9011, del polígono 15).  
2. Los límites del Paraje Natural Municipal son los siguientes:  
. Norte: barranco del Cuadrado y propiedades particulares del término municipal de Xàtiva (subparcelas .b. y .c. de la parcela 30, del polígono 15).  
. Este: río Albaida (coincide con el límite de los términos municipales de Genovés y Benigánim).  
. Sur: barrancos del Paller y de la Creu (coinciden con el límite del término municipal de Bellús).  
. Oeste: barrancos de la Penya de la Mel y del Paller (este último coincide con el límite del término municipal de Bellús).  
3. Delimitación geográfica: el paraje queda delimitado un polígono cuyos vértices, con sus correspondientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N), se incluyen a continuación. Este listado de coordenadas se hallará a disposición de quien desee consultarlo en formato digital en las dependencias de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
Vértice X Y  
1 716282,2 4315990,7  
2 716291 4315991,95  
3 716294,15 4315999,5  
4 716293,5 4316014,58  
5 716295,19 4316029,87  
6 716302,11 4316036,78  
7 716318,86 4316048,09  
8 716363,48 4316075,33  
9 716420,25 4316095,85  
10 716459,21 4316104,86  
11 716507,14 4316123,95  
12 716571,49 4316152,41  
13 716592,02 4316160,37  
14 716610,45 4316163,31  
15 716623,44 4316162,05  
16 716636,01 4316164,77  
17 716696,97 4316186,14  
18 716713,73 4316190,75  
19 716725,25 4316187,81  
20 716729,02 4316182,16  
21 716733,63 4316164,98  
22 716738,86 4316156,39  
23 716748,08 4316151,57  
24 716746,4 4316187,6  
25 716747,03 4316212,74  
26 716751,64 4316229,08  
27 716771,96 4316250,24  
28 716771,54 4316254,85  
29 716766,1 4316259,25  
30 716753,32 4316263,23  
31 716736,77 4316257,78  
32 716682,72 4316232,85  
33 716672,25 4316225,1  
34 716652,56 4316223,63  
35 716635,17 4316216,3  
36 716618 4316211,49  
37 716598,93 4316209,81  
38 716589,93 4316207,09  
39 716588,25 4316200,59  
40 716589,72 4316189,7  
41 716560,99 4316204,74  
42 716551,51 4316214,35  
43 716569,54 4316215,02  
44 716578,48 4316211,95  
45 716580,22 4316209,94  
46 716587,16 4316220,89  
47 716591,7 4316219,29  
48 716600,91 4316217,82  
49 716622,8 4316220,22  
50 716642,69 4316225,43  
51 716663,52 4316233,04  
52 716683,68 4316243,19  
53 716751,36 4316268,95  
54 716768,31 4316274,02  
55 716780,19 4316274,82  
56 716812,37 4316269,75  
57 716822,78 4316269,48  
58 716853,48 4316283,77  
59 716868,84 4316294,85  
60 716899,54 4316319,81  
61 716915,16 4316325,55  
62 716953,47 4316333,03  
63 716968,42 4316339,44  
64 716987,11 4316344,91  
65 717004,87 4316347,85  
66 717041,45 4316364,4  
67 717065,61 4316371,21  
68 717083,1 4316379,35  
69 717101,92 4316386,56  
70 717123,64 4316393,04  
71 717128,46 4316315,41  
72 717109,83 4316291,55  
73 717097,9 4316257,5  
74 717066,53 4316132,82  
75 717063,17 4316097,29  
76 717068 4316068,2  
77 717081,41 4316041,12  
78 717106,88 4316014,71  
79 717130,88 4315999,69  
80 717132,89 4316000,36  
81 717160,24 4315999,69  
82 717186,25 4316007,2  
83 717207,56 4316018,06  
84 717236,12 4316048,49  
85 717263,74 4316068,6  
86 717314,95 4316093,81  
87 717368,98 4316113,11  
88 717416,03 4316125,18  
89 717458,26 4316132,15  
90 717479,04 4316128,26  
91 717495,4 4316120,22  
92 717512,83 4316097,56  
93 717533,88 4316063,24  
94 717544,33 4316032,81  
95 717545,81 4315998,89  
96 717545,54 4315958  
97 717533,34 4315959,87  
98 717515,24 4315961,48  
99 717502,1 4315956,79  
100 717495,53 4315951,16  
101 717492,18 4315949,95  
102 717478,37 4315936,55  
103 717468,72 4315913,76  
104 717457,59 4315866,57  
105 717457,32 4315833,32  
106 717466,31 4315803,29  
107 717471 4315762,4  
108 717456,92 4315737,33  
109 717398,47 4315681,69  
110 717367,1 4315660,51  
111 717337,47 4315646,83  
112 717308,29 4315629,07  
113 717295,37 4315620,69  
114 717248,32 4315597,9  
115 717179,94 4315581,03  
116 717177,8 4315581,28  
117 717141,47 4315567,87  
118 717113,58 4315559,29  
119 717051,11 4315525,5  
120 717040,52 4315520,95  
121 717038,77 4315519,61  
122 717035,96 4315519,61  
123 717035,15 4315518,4  
124 717019,6 4315509,15  
125 717019,74 4315507,67  
126 717015,04 4315504,86  
127 717006,87 4315500,7  
128 716956,86 4315481,8  
129 716846,32 4315454,86  
130 716819,3 4315442,92  
131 716825,17 4315491,72  
132 716820,98 4315518,96  
133 716809,88 4315543,26  
134 716801,08 4315566,3  
135 716796,11 4315575,43  
136 716782,22 4315599,81  
137 716750,17 4315636,05  
138 716733,42 4315657,42  
139 716669,74 4315707,28  
140 716645,57 4315720,78  
141 716618,62 4315738,91  
142 716612,69 4315743,27  
143 716618,41 4315764,88  
144 716646,48 4315808,66  
145 716665,13 4315900,83  
146 716663,66 4315923,46  
147 716655,49 4315927,44  
148 716648,58 4315927,44  
149 716630,35 4315921,99  
150 716610,66 4315923,25  
151 716605,43 4315927,23  
152 716600,4 4315936,23  
153 716595,79 4315941,68  
154 716589,72 4315945,66  
155 716578,61 4315944,61  
156 716568,35 4315937,91  
157 716564,24 4315938,8  
158 716557,88 4315943,15  
159 716551,17 4315978,34  
160 716543,21 4316005,15  
161 716537,77 4316013,11  
162 716533,37 4316015,83  
163 716524,36 4316013,95  
164 716511,79 4316002,64  
165 716489,84 4315959,56  
166 716490,21 4315945,45  
167 716495,24 4315933,09  
168 716498,38 4315918,22  
169 716495,03 4315910,05  
170 716490,84 4315906,07  
171 716481,63 4315902,51  
172 716470,73 4315907,33  
173 716460,47 4315913,82  
174 716455,23 4315918,01  
175 716441,41 4315920,1  
176 716428 4315916,12  
177 716417,95 4315910,47  
178 716409,78 4315902,09  
179 716403,07 4315881,14  
180 716398,13 4315873,05  
181 716386,11 4315871,51  
182 716356,36 4315876,32  
183 716349,03 4315878,42  
184 716324,82 4315892,73  
185 716317,19 4315898,95  
186 716311,11 4315909,42  
187 716307,55 4315919,89  
188 716305,04 4315944,82  
189 716297,92 4315969,75  
190 716282,2 4315990,7  
4. La superficie total del paraje es de 57,182 ha.  
ANEXO III  
PARTE DISPOSITIVA DEL PLAN ESPECIAL DE PROTECCION DEL PARAJE NATURAL MUNICIPAL LA COVA NEGRA, EN EL TÉRMINO MUNICIPAL DE XÀTIVA.  
TÍTULO I  
DISPOSICIONES GENERALES  
Artículo 1. Naturaleza del Plan  
El presente Plan Especial (en adelante, PE) se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. Constituye, por tanto, uno de los Planes Especiales previstos en los artículos 86 y siguientes del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, aprobado mediante el Decreto 201/1998, de 15 de diciembre, del Consell de la Generalitat.  
Artículo 2. Finalidad  
El objetivo genérico por el cual se redacta este PE es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del Paraje Natural Municipal la Cova Negra en razón de la conservación y mejora de la fauna y flora, así como de las singularidades geológicas, paisajísticas y culturales que presenta. El PE constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades y el uso público del mismo.   
Artículo 3. Ámbito  
1. El ámbito territorial del Paraje Natural Municipal la Cova Negra queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Xàtiva.   
. Parcela 32, del polígono 15.   
. Parcela 31, del polígono 15.   
. Subparcela .g. de la parcela 30, del polígono 15.   
. Dominio público hidráulico del río Albaida en el término municipal de Xàtiva, desde el límite con el término municipal de Bellús, hasta la desembocadura del barranco del Cuadrado (Parcela 9011, del polígono 15).   
2. Los límites del Paraje Natural Municipal son los siguientes:   
. Norte: barranco del Cuadrado y propiedades particulares del término municipal de Xàtiva (subparcelas .b. y .c. de la parcela 30, del polígono 15).   
. Este: río Albaida (coincide con el límite de los términos municipales de Genovés y Benigánim).   
. Sur: barrancos del Paller y de la Creu (coincide con el límite del término municipal de Bellús).   
. Oeste: barrancos de la Penya de la Mel y del Paller (este último coincide del límite del término municpial de Bellús).   
3. La superficie total del paraje es de 57,182 ha.   
4. Los terrenos incluidos en el Paraje Natural Municipal la Cova Negra tienen la siguiente titularidad:   
. Las parcelas 31 y 32, del polígono 15, son de propiedad municipal, tal y como consta en el Inventario de Bienes del Ayuntamiento de Xàtiva.   
. La subparcela .g. de la parcela 30, del polígono 15, es de propiedad privada, habiendo manifestado el titular al Ayuntamiento de Xàtiva su conformidad para que la misma se incluya dentro del ámbito del Paraje Natural Municipal, quedando constancia fehaciente de este hecho en la documentación que se adjunta en el expediente.   
. Dominio público hidráulico del río Albaida en el término municipal de Xàtiva (Confederación Hidrográfica del Júcar).  
Artículo 4. Efectos  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el PE se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.   
2. Las determinaciones de este PE serán de aplicación directa, con carácter subsidiario, cuando el planeamiento urbanístico municipal no contenga las determinaciones oportunas y detalladas para la protección de los valores naturales presentes en el ámbito de aplicación del PE.   
3. El planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este PE deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el PE.   
4. Cuando de la información detallada elaborada para la redacción del planeamiento municipal resultase discrepancia entre los documentos de este PE y la realidad existente, se aplicará la normativa que mejor se ajuste a la realidad, salvo en el supuesto de que dicha discrepancia se deba a acciones o intervenciones producidas con posterioridad a la aprobación de este PE, en cuyo caso serán de aplicación las determinaciones del mismo y se exigirá la adopción de las medidas necesarias para restituir el terreno al estado reflejado en el PE.   
5. Las determinaciones de este PE se entenderán sin perjuicio de las contenidas en las legislaciones sectoriales y, en particular, de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora de este PE, así como las de aquellos destinados la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible. En el caso de que la normativa contenida en este PE resultara más detallada o protectora, se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este PE.   
6. El establecimiento de zonas de protección y categorías de suelos o actividades se realizará únicamente a los efectos protectores de este PE, sin que ello presuponga la existencia de otras consideraciones urbanísticas o de ordenación territorial. Las normas o recomendaciones contenidas en este PE constituyen un elemento más a tener en cuenta a la hora de proceder a la ordenación integral del territorio mediante el correspondiente planeamiento general.  
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión  
1. El PE se tramitará de acuerdo con el artículo 43 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, que remite para su tramitación a la legislación urbanística; requiriéndose la estimación de impacto ambiental positiva por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
2. Las determinaciones del PE entrarán en vigor a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el PE, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.   
3. No se considerará revisión del PE la alteración de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento urbanístico que se apruebe con posterioridad, siempre que dicha alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.   
4. La revisión o modificación de las determinaciones del PE podrán realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación.  
Artículo 6. Contenido  
El contenido de la documentación del PE se corresponde con lo dispuesto en el artículo 91 del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, aprobado mediante el Decreto 201/1998, de 15 de diciembre, del Consell de la Generalitat. En concreto, incluirá las siguientes apartados:   
1. Memoria informativa y justificativa: incluirá los aspectos descriptivos y justificativos, así como los estudios complementarios necesarios para el desarrollo de la ordenación, de acuerdo con los objetivos que justifican su elaboración.   
2. Normativa: la normativa del presente PE se divide en dos grandes apartados: el primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural, y el segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.   
3. Planos:   
El PE incluye los siguientes planos:   
i) Planos de Información   
ii) Planos de Ordenación   
4. Normas para la gestión.   
5. Mecanismos de financiación.   
6. Régimen sancionador.   
Artículo 7. Interpretación  
1. En la interpretación de este PE deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del PE.   
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del PE prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.   
3. En la aplicación de este PE prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del PE.   
4. En cualquier supuesto no contemplado en el presente PE será preceptivo el informe favorable del Ayuntamiento de Xàtiva, sin perjuicio de las competencias sectoriales que puedan existir.  
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales  
Los proyectos, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del Paraje Natural Municipal se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación sectorial autonómica valenciana sobre evaluación del impacto ambiental.  
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos  
1. La presente normativa, en sus normas generales y normas particulares, especifica las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere autorización especial del Ayuntamiento de Xàtiva y aquéllos que requieren informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
2. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente normativa.   
TÍTULO II  
NORMAS GENERALES DE REGULACIÓN   
 USOS Y ACTIVIDADES  
CAPÍTULO I  
NORMAS SOBRE PROTECCIÓN DE RECURSOS DE DOMINIO PÚBLICO  
SECCIÓN 1ª  
PROTECCIÓN DE RECURSOS HIDROLÓGICOS  
Artículo 10. Calidad del agua  
Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico o supongan manifiestamente un manejo abusivo del mismo y de sus recursos naturales.   
Artículo 11. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua  
1. Se mantendrán las condiciones naturales del cauce del río, quedando prohibidas las obras, construcciones con carácter provisional o permanente, que puedan alterar o dificultar el curso de las aguas, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.   
2. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Se permitirán labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.   
3. Se prohíbe la extracción de áridos en el cauce y márgenes del río.  
Artículo 12. Protección de aguas subterráneas  
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.   
2. La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de edificaciones y/o zonas de uso público sólo podrá ser autorizada cuando se den suficientes garantías de que no supongan riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.   
Artículo 13. Vertidos  
1. En aplicación del artículo 100 de la Ley de Aguas, se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto en un cauce público, canal de riego, o acuífero subterráneo, de aguas residuales cuya composición química o contaminación bacteriológica puedan impurificar las aguas con daños para la salud pública o para los aprovechamientos inferiores, tanto comunes como especiales.   
2. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de residuos líquidos, así como el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno; salvo en los casos de limpieza, de acuerdo con lo previsto en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.   
3. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, se exigirá la justificación del tratamiento que haya de darse a los mismos para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a que vaya a ser destinada; en cualquier caso, las aguas resultantes no podrán superar los límites establecidos en la legislación sectorial.   
4. La efectividad de la licencia quedará condicionada, en todo caso, a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.   
Artículo 14. Captaciones de agua  
Quedan prohibidas las aperturas de nuevos pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PE, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de uso público, siempre que se justifique ésta como la vía de abastecimiento más indicada. En todo caso, deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.  
Artículo 15. Protección de fuentes, manantiales y surgencias  
Se prohíbe con carácter general cualquier actuación que pueda modificar sustancialmente, en su configuración física o calidad de las aguas, el estado actual de las fuentes y surgencias naturales de agua, excepto aquellas obras realizadas para la mejora estética o adecuación ecológica, que requerirán la autorización del Ayuntamiento previa presentación del correspondiente proyecto que describa las actuaciones a realizar.   
SECCIÓN 2ª  
PROTECCIÓN DE SUELOS  
Artículo 16. Movimiento de tierras y extracción de áridos  
1. Los movimientos de tierras estarán sujetos a la obtención previa de la licencia urbanística, así como cualquier aprovechamiento que suponga destrucción o deterioro de la cubierta vegetal.   
2. Se prohíbe la extracción de áridos en todo el ámbito del paraje.   
Artículo 17. Conservación de la cubierta vegetal  
1. Se consideran prioritarias, en el ámbito del PE, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos, así como la recuperación de valores naturales y restauración de funciones ecológicas del paisaje de ribera y borde de transición a vegetación montana.   
2. Los trabajos de repoblación o restauración de la cubierta vegetal se atendrán a un proyecto técnico específico aprobado por el Ayuntamiento.   
3. Los trabajos de restauración de la cubierta vegetal irán dirigidos a la conservación y recuperación de las formaciones vegetales autóctonas, en especial aquellas asociadas a las comunidades vegetales acuáticas y de ribera.   
Artículo 18. Prácticas de conservación de suelos  
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de éstos, así como las transformaciones agrícolas y labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.   
2. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, la administración cuidará de la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.   
3. Se prohíbe con carácter general la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo.   
4. Se prohíbe los abancalamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes.   
5. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatorio la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística.   
SECCIÓN 3ª  
PROTECCIÓN DE LA VEGETACIÓN SILVESTRE  
Artículo 19. Formaciones vegetales  
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente PE, todas aquéllas no cultivadas o resultantes de la actividad agrícola. Esta determinación no incluye la vegetación adventicia que acompaña a los cultivos ni las formaciones ruderales y nitrófilas que colonizan las calles, viales, paredes, cunetas, vertederos, escombreras, baldíos y otras áreas muy antropizadas.   
Artículo 20. Protección de la vegetación  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 17 de estas normas, se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales.   
2. Quedan sometidas al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental las actuaciones necesarias para la defensa contra incendios forestales que planteen derribar, talar o mutilar pies de los taxones de mayor interés para la conservación.   
3. La tala y recolección total o parcial de las especies vegetales estará sometida a las disposiciones de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas amenazadas, así como a la legislación sectorial aplicable.   
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el punto 3 de este artículo, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas, plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., siempre que exista consentimiento del Ayuntamiento y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna. En el caso de recolección de plantas silvestres o setas, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.   
5. El Ayuntamiento podrá establecer restricciones, debidamente justificadas, al paso en determinadas zonas, al objeto de proteger la flora y vegetación o facilitar su regeneración.   
6. La extracción de madera o leña se podrá realizar, únicamente, si responde a alguno de los siguientes criterios:   
. Como resultado de labores de prevención de incendios.   
. Como resultado de medidas fitosanitarias.   
. Con motivo de estudios científicos.   
. Por erradicación de especies alóctonas invasoras.   
En ningún caso, podrán recogerse libremente por los visitantes.   
7. Se considera elemento especialmente protegido la vegetación forestal de los márgenes del río.   
Artículo 21. Regeneración y plantaciones  
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del PE, en sus distintos estadios de desarrollo.   
2. La gestión de los recursos forestales dirigirá sus actuaciones a la conservación, mejora y protección de los terrenos forestales según las determinaciones de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana y de su reglamento ejecutivo, aprobado por el Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell de la Generalitat.  
3. Quedan prohibidas la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del PE. En las zonas actualmente ajardinadas se evitará la invasión de las especies exóticas en los espacios naturales colindantes.   
4. Queda prohibida, en el ámbito del paraje la introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.   
5. Es obligatoria la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente para realizar cualquier modificación sustancial de la estructura natural de una finca forestal (tratamientos fitosanitarios, repoblaciones, introducción de especies, etc.), siendo necesaria la presentación de un proyecto en el que se especifiquen las acciones que se pretenden llevar a cabo y al que deberán ajustarse los trabajos a realizar.   
Artículo 22. Tratamientos fitosanitarios de masas forestales  
Los tratamientos sanitarios de carácter forestal se efectuarán, en todo caso, con técnicas no agresivas, primordialmente lucha biológica o control integrado.   
SECCIÓN 4ª  
PROTECCIÓN DE LA FAUNA  
Artículo 23. Destrucción de la fauna silvestre  
1. Se deberá respetar, en todo caso, la normativa sectorial aplicable en materia de protección de la fauna.   
2. Sin perjuicio de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del Paraje Natural Municipal, con las siguientes excepciones:   
a) Especies cinegéticas, reguladas específicamente por sus normativas sectoriales.   
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.   
3. Las intervenciones que se realicen en el paraje sobre la cubierta vegetal, los suelos, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos, deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas.   
4. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten en el ámbito del Paraje Natural Municipal las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna, tales como nidos, madrigueras y dormideros.  
En particular, se prohíbe:   
a) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos.   
b) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.   
c) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.   
d) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.   
Artículo 24. Repoblación o suelta de animales  
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del PE, salvo la utilización de especies para control biológico de plagas que realice la administración o autorice ésta.   
2. Toda reintroducción de especies faunísticas autóctonas actualmente desaparecidas en el paraje, así como los eventuales reforzamientos poblacionales de especies existentes y el modo de realizarlos, deberá ser autorizada o promovida por la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
SECCIÓN 5ª  
PROTECCIÓN DEL PAISAJE  
Artículo 25. Impacto paisajístico  
1. Se considerarán los valores paisajísticos del paraje como un criterio determinante para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un importante impacto paisajístico deberán realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje natural.   
A tal fin, se evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual, tales como la vecindad de monumentos o edificios y patrimonio de interés histórico-cultural.   
2. Cualquier actividad o proyecto que sea ejecutado en el ámbito del paraje deberá obligatoriamente prever y ejecutar la corrección de los impactos paisajísticos generados. A tal efecto, los servicios técnicos del Ayuntamiento de Xàtiva indicarán al promotor público o privado las especificaciones mínimas a cumplir en este concepto.   
3. El Ayuntamiento tendrá en cuenta, al autorizar o informar los proyectos referentes al paraje, los efectos de su realización sobre los valores paisajísticos del paraje.   
4. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e instalación de infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y su mínimo impacto ambiental.   
5. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como roquedos, árboles ejemplares, etc., para lo que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su preeminencia en el entorno.   
Artículo 26. Publicidad estática  
1. Se prohíben con carácter general la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o cualquier otro tipo de señalización, permanente o temporal, sea cual fuere el soporte utilizado, con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida, tanto sobre elementos naturales del territorio como sobre las edificaciones.   
2. En el paraje se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que, por su tamaño, diseño y colocación, estén adecuados a la estructura ambiental donde se instalen, así como todos los relacionados con la gestión y uso público del paraje por parte del Ayuntamiento de Xàtiva, previa comunicación a la Confederación Hidrográfica del Júcar en cuanto afecte al dominio público hidráulico.   
SECCIÓN 6ª  
PROTECCIÓN DEL PATRIMONIO CULTURAL  
Artículo 27. Patrimonio cultural  
1. Se considerarán de especial protección todos aquellos elementos de singular interés arqueológico, etnográfico, antropológico, histórico, paleontológico, geológico y geomorfológico.   
2. En particular, se considera como zona de máxima protección el yacimiento arqueológico de la Cova Negra en toda la superficie abarcada por el actual cerramiento de la cavidad.   
3. Quedan incluidos dentro de este epígrafe los siguientes elementos:   
a) Todas las cavidades, abrigos o cavernas existentes en el paraje.   
b) Todos los respiraderos existentes en el trazado del antiguo canal medieval de abastecimiento de aguas de Bellús.   
4. Los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales.   
5. Cuando en el transcurso de cualquier obra o actividad surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico, paleontológico o antropológico, se comunicará dicho hallazgo a la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural y al Servicio Arqueológico Municipal para que se proceda a su evaluación y, en su caso, adopten las medidas protectoras oportunas.  
6. En aquellas actuaciones que afecten a los Bienes de Interés Cultural declarados dentro del ámbito del PE, se atenderá a lo dispuesto en su normativa específica de protección, así como a la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
SECCIÓN 7ª  
PROTECCIÓN VÍAS PECUARIAS  
Artículo 28. Deslinde y amojonamiento  
1. En aplicación del artículo 5 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, la clasificación, deslinde, amojonamiento, o cualquier otro acto relacionado con las mismas, corresponde a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, debiendo velar por su mantenimiento como espacio de uso público.   
2. Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, y en virtud de lo señalado en la disposición adicional tercera de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, hasta la elaboración y aprobación del catálogo de vías pecuarias de interés natural, se consideran como vías pecuarias de interés natural, a los efectos previstos en el artículo 17.2 de dicha Ley, la totalidad de las vías pecuarias del ámbito del presente PE.   
CAPÍTULO II  
NORMAS SOBRE REGULACIÓN DE ACTIVIDADES   
E INFRAESTRUCTURAS  
SECCIÓN 1ª  
ACTIVIDADES EXTRACTIVAS Y MINERAS  
Artículo 29. Actividades extractivas y mineras  
Quedan prohibidas las actividades extractivas y mineras, incluida la explotación de áridos en el cauce y sus márgenes, en cualquier volumen.   
SECCIÓN 2ª  
ACTIVIDADES AGRARIAS  
Artículo 30. Concepto  
A los efectos de este PE, se consideran agrarias las actividades relacionadas directamente con la explotación económica de los recursos vegetales cultivados, mediante el empleo de medios técnicos e instalaciones que no supongan ni tengan como consecuencia la transformación de su estado o características esenciales.   
Artículo 31. Tipos de cultivos e incompatibilidades  
1. Se consideran compatible, en el ámbito del PE, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de éste.   
2. Se prohíbe la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agrícola, así como la superficie de las mismas. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo únicamente podrá efectuarse sobre dichas áreas.   
3. A los efectos previstos en el apartado anterior, no se consideran sometidos a la actividad agraria los terrenos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a 10 años o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal.   
Artículo 32. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias  
1. Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.   
2. Se prohíbe, con carácter general, todo tipo de edificación de nueva planta, así como construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.) o a la primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.).   
Artículo 33. Productos fitosanitarios  
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes. En todo caso, se prohíbe la utilización de herbicidas volátiles de cualquier tipo.   
SECCIÓN 3ª  
ACTIVIDADES GANADERAS  
Artículo 34. Concepto y régimen general de ordenación  
1. Se consideran ganaderas las actividades relacionadas con la explotación, cría, reproducción y aprovechamiento de las especies animales. Con carácter general, el ejercicio de esta actividad se someterá a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.   
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse al menos teniendo en cuenta las siguientes condiciones:   
a) Delimitación de áreas acotadas.   
b) Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.   
c) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.   
3. Según se establece en el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo, al menos, durante los cinco años posteriores a éste.   
Artículo 35. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades ganaderas  
1. Quedan prohibidas las construcciones ganaderas de nueva planta en el ámbito del paraje, salvo la construcción de abrevaderos. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva estabulada como a las construcciones ligadas a las explotaciones extensivas o semiextensivas, tales como apriscos, corrales y dormideros.   
2. Las construcciones e instalaciones ganaderas existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.   
SECCIÓN 4ª  
APROVECHAMIENTO FORESTAL  
Artículo 36. Terrenos forestales  
1. A los efectos del presente PE, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana.   
2. Se promoverá la declaración de utilidad pública por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, de los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito del PE que no tengan todavía dicha consideración.   
3. Se promoverá la firma de convenios, consorcios o cualquier otra figura prevista por la legislación, entre la administración Forestal y el Ayuntamiento de Xàtiva, para la realización de labores de reforestación y regeneración, trabajos y tratamientos de prevención y extinción de plagas y enfermedades y de prevención de incendios.  
Artículo 37. Repoblación forestal  
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 21 de estas normas, la repoblación de terrenos forestales deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.   
Artículo 38. Aprovechamientos forestales  
1. Se consideran, a los efectos de este PE, como aprovechamientos forestales las maderas, productos de entresaca, leñas, cortezas, pastos, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas y demás productos que se generen en los terrenos forestales. Dichos aprovechamientos requerirán de autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 de estas normas.   
2. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del paraje deberán ajustarse a lo dispuesto en las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.   
3. Se prohíbe, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.   
4. El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.   
5. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 82 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, la extracción de productos forestales se realizará exclusivamente a través de vías previamente autorizadas por la administración Forestal.   
6. Los restos de talas, podas o cualquier otro tratamiento silvícola que suponga la extracción o eliminación de materia vegetal que pueda incrementar el riesgo de incendio o de transmisión de plagas o enfermedades, deberán ser eliminados por el propietario o concesionario en el plazo no superior a 30 días con posterioridad a éstas.   
Artículo 39. Incendios forestales  
1. En general y en materia de incendios forestales, este PE está sujeto a lo determinado por la legislación sectorial específica en materia de incendios forestales.   
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, el Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, establece, en su artículo 4, que los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se podrán destinar al pastoreo en los cinco años siguientes.   
SECCIÓN 5ª  
ACTIVIDAD CINEGÉTICA  
Artículo 40. Normas generales  
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PE, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y artículos siguientes.   
2. En particular, la caza está permitida en aquellos terrenos que actualmente cumplen las condiciones legales establecidas para dicha actividad.   
Artículo 41. Ordenación cinegética  
1. En general y en materia de ordenación cinegética, este PE está sujeto a lo dispuesto en la legislación sectorial que le sea de aplicación.   
2. En aquellos cotos vinculados al paraje, se fomentará el establecimiento de las zonas de reserva cinegética dentro del propio ámbito del paraje.   
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunidad Valenciana, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar en el ámbito del PE, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.   
4. Los censos, anillamientos o cualquier actividad científica relacionada a realizar en el ámbito del paraje requerirá, además de los oportunos permisos, autorización previa del Ayuntamiento. El titular de la autorización deberá presentar, a su finalización, un informe de los resultados obtenidos.   
SECCIÓN 6ª  
ACTIVIDAD PESQUERA Y OTROS   
APROVECHAMIENTOS PISCÍCOLAS  
Artículo 42. Marco normativo de la actividad pesquera  
1. La actividad pesquera está regulada, con carácter general, en la Ley de 20 de febrero de 1942, de Pesca Fluvial, y su Reglamento de 6 de abril de 1943, así como en el artículo 33, apartado 2, de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales de la Flora y Fauna Silvestres.   
2. Dentro de dicho marco legislativo, la Conselleria de Territorio y Vivienda emite Órdenes anuales sobre los periodos hábiles y normas generales relacionadas con la pesca en aguas continentales de la Comunidad Valenciana, definiendo las especies de pesca permitida, las limitaciones y prohibiciones de carácter general y otros aspectos de la actividad. Dichas disposiciones regularán con carácter general la actividad pesquera en el ámbito del paraje.   
SECCIÓN 7ª  
ACTIVIDAD INDUSTRIAL  
Artículo 43. Actividad industrial  
Por considerarse incompatible con los objetos de protección de este PE, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.   
SECCIÓN 8ª  
USO PÚBLICO DEL PARAJE  
A) PLAN DE USO PÚBLICO DEL PARAJE  
Artículo 44. Plan de Uso Público del Paraje  
1. Se fomentará la elaboración de un Plan de Uso Público del Paraje que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y la gestión de las actividades ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza de los valores ambientales y culturales del paraje, efectuadas tanto por iniciativa pública como privada o mixta.   
2. El Plan lo aprobará el Ayuntamiento, con informe vinculante de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
B) ALOJAMIENTO TURÍSTICO Y OTRAS ACTIVIDADES HOSTELERAS Y RECREATIVAS VINCULADAS A CONSTRUCCIONES  
Artículo 45. Campamentos de turismo o campings  
Se prohíben los campings y campamentos, públicos y privados, de turismo en todo el ámbito del Paraje Natural Municipal.   
Artículo 46. Instalaciones y adecuaciones  
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, las actividades e instalaciones turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento quedan sujetas, con carácter general y conforme a las prohibiciones y cautelas señaladas en las normas particulares del presente PE, a las siguientes determinaciones:   
. Se prohíbe la construcción de instalaciones deportivas en el ámbito del paraje.   
. Las instalaciones o edificaciones de carácter recreativo deberán apoyarse sobre construcciones preexistentes, evitando las edificaciones de nueva planta. La reconversión no podrá conllevar un aumento de la altura de la edificación y deberá resolver adecuadamente la depuración de sus vertidos.   
C) ACTIVIDADES RECREATIVAS NO VINCULADAS A CONSTRUCCIONES  
Artículo 47. Recreo concentrado  
El recreo concentrado se define como aquél que se desarrolla en un espacio habilitado para actividades recreativas, dotado con equipamientos de escasa entidad como mesas, bancos y papeleras.   
Artículo 48. Circulación  
1. Con carácter general, se prohíbe la circulación de cualquier tipo de vehículo motorizado y bicicletas todo terreno por el cauce y márgenes del río, a excepción de los caminos y carreteras actualmente existentes.   
2. Se exceptúan de la autorización anterior:   
. Los vehículos autorizados por el Ayuntamiento.   
. Los vehículos de las Administraciones Públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.   
. Los vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.   
. Los vehículos de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado.   
3. Salvo supuestos ocasionales, debidamente justificados y autorizados por el Ayuntamiento, no se podrá impedir o establecer limitaciones o restricciones de ningún tipo a la circulación peatonal por el cauce y sus márgenes.   
4. El Ayuntamiento podrá limitar el acceso peatonal a determinadas áreas en razón de su fragilidad, por molestias a la fauna o por razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales que justificadamente se motiven.   
Artículo 49. Acampada libre  
Se prohíbe la acampada libre en todo el ámbito del paraje.   
Artículo 50. Actividades deportivas organizadas  
1. Cualquier actividad deportiva organizada por entidades públicas o privadas fuera de los espacios habilitados para tal fin en el ámbito del paraje, requerirá la autorización previa del Ayuntamiento.   
2. Se permite la realización de deportes por los particulares que no requieran la utilización de elementos ruidosos o puedan causar daños a la fauna y flora presente en la zona.   
3. Se prohíbe, con carácter general, la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocross, trial, quads y similares.   
SECCIÓN 9ª  
ACTIVIDADES DE URBANIZACIÓN Y EDIFICACIÓN  
Artículo 51. Urbanismo  
El ámbito del PE, a los efectos urbanísticos, mantiene su actual clasificación de .Suelo No Urbanizable Protegido, zona objeto de protección por la existencia de masas arboladas y de matorral., formando parte de la Red Estructural de Espacios Libres .QL. Parques, así como .Zona De Protección Cultural..   
Artículo 52. Edificación  
1. Sin perjuicio de lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, con las siguientes excepciones: las edificaciones que puedan preverse como equipamiento público, y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del paraje o con las actividades de gestión de los recursos ambientales, siempre que se adapten a los requisitos establecidos en el planeamiento general o se trate de instalaciones portátiles o desmontables.   
2. Con carácter general, se permite en todo el ámbito del paraje la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberán respetar en su diseño y composición las características arquitectónicas tradicionales, poniendo especial cuidado en armonizar los sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición, materiales, color externo y detalles constructivos. Con el fin de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localicen, incluyendo la utilización de documentos gráficos.   
3. Las obras que se lleven a cabo en construcciones o edificaciones catalogadas se ajustarán a lo establecido en el planeamiento general.   
SECCIÓN 10ª  
INFRAESTRUCTURAS  
Artículo 53. Normas generales sobre las obras de infraestructuras  
1. Se prohíbe, con carácter general, la realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, viarios, abastecimiento de agua y saneamiento, vertederos de residuos sólidos, etc., salvo las destinadas al servicio de instalaciones y actividades autorizadas en el PE, al cumplimiento de los objetivos en él planteados, así como aquéllas destinadas a la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible.   
2. La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:   
. Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.   
. En todo caso, tales infraestructuras dispondrán necesariamente de elementos correctores que reduzcan el riesgo de impacto y/o electrocución de aves.   
. Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder a la terminación de las obras y a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.   
. Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de licencia urbanística.   
. Queda estrictamente prohibido el depósito y vertido de residuos, tanto líquidos como sólidos, durante la realización de cualquier infraestructura, sea cual fuere su naturaleza y origen.   
3. La instalación, ampliación o reforma de infraestructuras de saneamiento, canalización y abastecimiento de aguas, gasoductos y canales de riego, deberán realizarse, preferentemente, apoyándose en el trazado de las ya existentes, o en su caso, aprovechando las infraestructuras viarias preexistentes. En cualquier caso, requerirán autorización previa del Ayuntamiento.   
4. Cuando por razones técnicas o medioambientales no existiera mejor alternativa, podrá autorizarse la ejecución de estas infraestructuras por itinerario distinto al anteriormente señalado, previa presentación de un estudio de impacto ambiental, que deberá justificar motivadamente la ausencia de alternativas mediante análisis comparativo de las diversas soluciones estudiadas.   
5. Quedará sometido a la realización de estudio de impacto ambiental cualquier proyecto de canalización, encauzamiento y drenaje de las aguas del río en el ámbito del paraje. Estos proyectos asegurarán, en todo caso, la restauración ambiental del cauce y riberas al objeto de potenciar, en la medida de lo posible, las condiciones ecológicas originales. No se admitirán soluciones que impliquen el acondicionamiento de los márgenes con finalidades distintas a las estrictamente relacionadas con la restauración vegetal e hidrológica de la zona.  
Artículo 54. Estudio de Impacto Ambiental  
Además de los supuestos previstos en la legislación de impacto ambiental y en el artículo 162 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, quedan sometidos al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo con el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, del Consell de la Generalitat, de 10 de marzo, las carreteras, caminos y pistas forestales o sus ampliaciones, cuando no estén sometidas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, incluyendo asimismo las necesarias para la defensa contra incendios forestales.   
SECCIÓN 11ª  
ACTIVIDADES DE INVESTIGACIÓN  
Artículo 55. Promoción de las actividades de investigación  
1. Con independencia del potencial uso público del paraje como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento en colaboración con la Conselleria competente en materia de medio ambiente, para una mejor gestión y administración del espacio protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y culturales.   
2. Dichas actividades podrán realizarse, atendiendo a las características de las mismas y a sus requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las Administraciones Públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se celebrarán con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas, los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.   
3. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del Paraje son las siguientes, en relación abierta que podrá adaptarse a las necesidades de la gestión del espacio protegido:   
a) Investigación básica sobre las especies de flora y fauna autóctona.   
b) Desarrollo de programas de conservación, recuperación y gestión de especies de flora y fauna considerados de interés especial por su carácter endémico, raro o amenazado, así como sobre las condiciones para la recuperación o mejora de sus hábitats.   
c) Investigación etnográfica y etnológica sobre el medio humano tradicional en el paraje.   
d) Investigación sobre métodos de administración y gestión de los recursos naturales desde distintas perspectivas: jurídica, administrativa, económica.   
e) Métodos de gestión del uso público del paraje, desde los puntos de vista técnico, sociológico, económico y empresarial.   
4. El Ayuntamiento facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del paraje.   
Artículo 56. Autorizaciones  
Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las disposiciones generales de esta normativa, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento o a la Conselleria competente en materia de medio ambiente, de actividades o proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales y culturales del paraje:   
a) Las actuaciones que afecten directa o indirectamente a la flora, fauna o a los hábitats protegidos, requerirán la autorización previa del Ayuntamiento. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se va a desarrollar.   
b) Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.   
c) Una vez realizado el estudio científico autorizado, la persona o entidad autorizada deberá presentar informe al Ayuntamiento sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En el supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el director del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.   
d) Las autorizaciones otorgadas para anillamiento científico de aves no excluyen la necesidad de obtener por el anillador los permisos correspondientes de los particulares en su caso.   
e) Los promotores de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del paraje que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán no obstante comunicar al Ayuntamiento la existencia del proyecto, debiendo facilitar al mismo el acceso a los resultados de las investigaciones con destino al fondo documental del paraje.   
TÍTULO III  
NORMAS PARTICULARES  
CAPÍTULO I  
CONCEPTO Y ASPECTOS GENERALES  
Artículo 57. Concepto  
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este PE, se ha distinguido la totalidad del ámbito del paraje con las siguientes zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:   
. Área Forestal.   
. Área Recreativa.   
2. Las determinaciones inherentes a esta categoría de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este PE.   
Artículo 58. Interpretación  
1. En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.   
2. En la interpretación de la normativa prevalecerán las Normas Particulares sobre las Generales.   
CAPÍTULO II  
ÁREA FORESTAL  
Artículo 59. Caracterización  
1. Se trata de una zona de alto valor natural donde tanto la vegetación como la presencia del río proporcionan un lugar idóneo para los ecosistemas y cobijo de un amplio espectro de especies faunísticas de interés ecológico.   
2. Los objetivos planteados para esta categoría de protección se pueden sintetizar en:   
. Preservar la calidad ambiental.   
. Conservación de la vegetación existente, potenciación de la misma y de su regeneración natural.   
. Conservación y regeneración del bosque de la ribera y el disfrute del mismo por la población.   
. Mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica del Paraje.   
. Conservar y restaurar aquellos elementos arquitectónicos singulares, así como el patrimonio de interés cultural y los hitos paisajísticos existentes.   
3. Plantear estos objetivos supone, necesariamente, una limitación de las posibilidades de uso público, permitiéndose únicamente aquellos usos compatibles con los objetivos propuestos, sobre todo los de tipo científico y cultural.   
Artículo 60. Localización  
Comprende la mayor parte del ámbito del paraje con una superficie de 56,551 ha. Este espacio queda señalado y delimitado en los correspondientes planos de ordenación del presente PE.   
Artículo 61. Usos permitidos  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados a favorecer la conservación y potenciación de los valores naturales y al mantenimiento de los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica.   
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:   
a) Los establecidos en la vigente Ley de Aguas así como en el planeamiento general, a excepción de los que signifiquen un menoscabo de sus características geomorfológicas, botánicas, faunísticas y etnográficas.   
b) Tratamientos de mejora y conservación de la vegetación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva del matorral y en especial medidas para conseguir la regeneración natural.   
c) Los usos y actuaciones destinados a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de este espacio o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas. Incluyendo actuaciones y adecuaciones didáctico-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables o miradores.   
d) Obras y actuaciones de mejora de fuentes y puntos de agua, tanto para uso público como para la fauna.   
e) Repoblación forestal, previa autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
f) Instalaciones provisionales para la ejecución de obras públicas. Previamente a la obtención de licencia urbanística, requerirán informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
g) Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 20 de estas normas, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna. En cualquier caso, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta.   
h) Infraestructura de defensa contra incendios forestales, y en su caso, las obras de captación de aguas destinadas a la misma, que vengan indicadas en el Plan Local de Prevención de Incendios Forestales. Previamente a la obtención de licencia urbanística, deberá contar con autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.   
i) Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales destinados exclusivamente a la lucha contra incendios forestales, siempre y cuando hayan sido contemplados en el Plan de Prevención de Incendios, tal y como prevé el artículo 55 de la Ley Forestal.   
Artículo 62. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten la degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculados a la mejora y conservación de la riqueza biológica de la zona o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas.   
2. Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:   
a) Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras para la explotación de los recursos mineros.   
b) Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo.   
c) Actuaciones e instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las adecuaciones didáctico-naturalísticas previstas en el artículo anterior.   
d) Soportes de publicidad exterior de cualquier tipo, así como cualquier forma de publicidad, salvo indicadores de carácter institucional destinados a proporcionar información sobre la zona, sin que supongan deterioro del paisaje.   
e) Obras o almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola o ganadera, incluyen invernaderos, e infraestructuras de servicio a las mismas, así como instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales.   
f) Instalaciones deportivas de cualquier tipo, así como actividades deportivas que puedan comportar degradación del medio natural, particularmente las que impliquen la utilización de vehículos a motor.   
g) Pernoctación en caravana u otras infraestructuras móviles.   
h) Acampada libre.   
i) Emisión de cualquier ruido estridente.   
j) Arrojar o abandonar basuras, plásticos, escombros o cualquier otro tipo de residuos sólidos fuera de los elementos de recogida instalados para tal fin en las áreas recreativas, así como el abandono de cualquier elemento inservible.   
k) Encender fuego en cualquier época del año.   
l) Recolección de fósiles o restos arqueológicos, salvo los supuestos de investigación científica, previa autorización del Ayuntamiento.   
m) Tránsito de animales domésticos de compañía que no vayan sujetos mediante correas.   
n) Vertido de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo que puedan contribuir a deteriorar la calidad de las aguas, el suelo o paisaje.   
o) Tránsito de cualquier tipo de vehículo motorizado y bicicletas todo terreno por el cauce y márgenes del río, fuera de los caminos en que se autoriza expresamente, salvo para los servicios de vigilancia y mantenimiento de la zona, prevención y extinción de incendios.   
p) Salvo supuestos excepcionales, debidamente justificados y autorizados por el Ayuntamiento, no se podrá impedir o establecer limitaciones o restricciones de ningún tipo a la circulación peatonal por el cauce del río y sus márgenes.   
q) El Ayuntamiento podrá limitar el acceso peatonal a determinadas áreas en razón de su fragilidad, por molestias a la fauna o por otras razones referidas a la conservación de valores y recursos naturales que justificadamente se motiven.   
Artículo 63. Otros usos en general   
Se prohíbe con carácter general la realización de todo tipo de actividades y proyectos que impliquen aterramientos y rellenos, drenajes o cualquiera otra que altere significativamente la conservación del ecosistema fluvial.   
CAPÍTULO III  
ÁREA RECREATIVA  
Artículo 64. Caracterización  
1. Comprende el entorno de la Casa de la Llum, antigua instalación destinada a la producción de electricidad mediante el aprovechamiento de la fuerza del agua represada río arriba que actualmente está en fase de restauración para funciones didácticonaturalísticas relacionadas con el paraje.   
2. Se trata de un espacio o enclave, que por su particular ubicación, sus características intrínsecas, tanto físiconaturales como derivadas de la actividad humana y por sus especiales potencialidades de uso, cumple las siguientes funciones:   
. Una función didáctico-naturalístico: por sus características ecológico-ambientales, se propone su utilización con fines didácticos, promocionando las actividades naturalísticas y el uso público basado en los recursos naturales, fomentando el respeto hacia el medio en que se basan.   
. Una función social como lugar de esparcimiento: es una zona que en la actualidad presenta unas condiciones óptimas para el desarrollo de actividades recreativas, aunque necesita dotarse de una infraestructura mínima para ello.   
3. Dicha área se caracteriza por su aptitud para acoger un cierto grado de ocupación y utilización teniendo el mismo valor paisajístico que el espacio que le rodea.   
Artículo 65. Localización  
Comprende una superficie de 0,631 ha. Este espacio queda señalado y delimitado en los correspondientes planos de ordenación del presente PE.   
Artículo 66. Usos permitidos  
1. Los usos recreativos ligados al disfrute de la naturaleza, siempre que se ajusten a las normas generales y particulares de este PE, así como a las normativas sectoriales aplicables.   
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:   
a) Con carácter general las actividades ociorecreativas que definen el uso específico de área, las dotaciones, infraestructuras y servicios para el control y mantenimiento del medio.   
b) La rehabilitación o reconstrucción de la Casa de la Llum, para lo cual se deberá respetar en su diseño y composición las características arquitectónicas tradicionales, poniendo especial cuidado en armonizar los sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición, materiales, color externo y detalles constructivos. Además, a la hora del diseño y desarrollo del proyecto se deberá considerar el interés que presentan, tanto los aspectos bióticos del lugar como la importancia hidrogeológica del entorno, junto a los valores de patrimonio cultural y del hábitat prehistórico.  
c) Áreas de picnic.   
d) Instalaciones de educación e interpretación ambiental.   
e) Instalaciones vinculadas a la administración y gestión de los recursos ambientales del paraje.   
f) Obras y actuaciones de mejora de fuentes y puntos de agua, tanto para uso público como para la fauna.   
g) Elementos de mobiliario urbano tales como bancos, mesas y papeleras, así como indicadores de carácter institucional relacionados con el uso público del paraje y la gestión del ámbito territorial objeto del PE.   
Artículo 67. Usos prohibidos  
1. En general, cuantos comporten una degradación ambiental o paisajística de estos espacios y/o dificulten la realización de los usos preferentes.   
2. Quedan especialmente prohibidos:   
a) La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de recursos vivos.   
b) Usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico.   
c) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y lugares que se consideren necesarios para la correcta gestión del paraje. En todo caso, se atenderá a las normas que se establezcan de diseño e instalación.   
d) La construcción de edificaciones de cualquier tipo.   
e) La utilización de fuego mediante hornillos, hogueras, barbacoas, etc.  
f) La actividad cinegética.   
TÍTULO IV  
NORMAS PARA LA GESTIÓN DEL   
PARAJE NATURAL MUNICIPAL  
Artículo 68. Régimen general  
1. La administración y la gestión del Paraje Natural Municipal corresponden al Ayuntamiento de Xàtiva.   
2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá prestar al Ayuntamiento la asistencia técnica necesaria y el asesoramiento para la gestión del Paraje Natural Municipal.   
3. El régimen de gestión del paraje atenderá al marco establecido con carácter genérico para los Parajes Naturales Municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, así como a las determinaciones específicas que establece en la materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.   
4. La gestión del paraje, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.   
5. El Ayuntamiento de Xàtiva podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del paraje de los agentes sociales y económicos implicados en el paraje y de otras Administraciones Públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las Administraciones autonómicas y local y del sector privado, tal como una fundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.   
Artículo 69. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal  
Como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados, existe el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal la Cova Negra, según lo establecido en el Acuerdo de declaración del Paraje Natural Municipal.  
TÍTULO V  
MECANISMO DE FINANCIACIÓN  
Artículo 70. Régimen general  
1. La financiación del Paraje Natural Municipal correrá por cuenta del Ayuntamiento de Xàtiva.   
2. El Ayuntamiento de Xàtiva habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal.   
3. La Conselleria de Territorio y Vivienda podrá participar en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del Paraje Natural Municipal.   
TÍTULO VI  
RÉGIMEN SANCIONADOR  
Artículo 71. Régimen sancionador  
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al Paraje Natural Municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.   
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y a restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML