Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 1847, del 21-08-1992 (1992/825709)

RESOLUCIÓ de 27 de desembre de 1991, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprovaren definitivament les normes subsidiàries transitòries de planejament de Cullera (València).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   1847

Data del DOGV
:   21-08-1992

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1992/825709

CVE


Data del document
:   27-12-1991

Organisme emissor
:   Conselleria d'Obres Públiques,Urbanisme i Transports

Tipus de document
:   Resolució

Resolució de 27 de desembre de 1991, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, per la qual s'aprovaren definitivament les normes subsidiàries transitòries de planejament de Cullera (València).  
Per Resolució de 27 de desembre de 1991, del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, s'aprovaren definitivament les normes subsidiàries transitòries de planejament de Cullera (València).Tot seguit es transcriu el contingut literal de les normes urbanístiques contingudes en aquestes normes subsidiàries de planejament perquè siguen conegudes.  
Contra aquesta resolució, que no esgota la via administrativa, es pot interposar recurs de reposició davant aquest conseller en el termini d'un mes, comptador des de l'endemà de la publicació de la resolució, abans del contenciós administratiu davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana. Aquest últim recurs s'haurà d'interposar en el termini de dos mesos des de la publicació de la resolució del recurs de reposició, si aquesta fos expressa, o en el termini d'un any des de la data d'interposició de l'esmentat recurs de reposició, si no fos motiu de resolució; tot aixà sense perjudici de la interposició de qualsevol altre recurs que s'estime procedent.  
València, 13 de juliol de 1992. - El Secretari General: Francisco Puerto Burzuri.  
INDEX GENERAL  
Títol 1: Generalitats   
Títol 2: Intervenció municipal en l?edificació i usos del sòl  
Títol 3: Condicions generals de l?edificació   
Títol 4: Condicions generals de la urbanització   
Títol 5: Condicions generals dels usos Títol 6: Condicions generals de protecció   
Títol 7: Règim general de les classes de sòl   
Títol 8: Condicions particulars de les àrees de sòl urbà  
Títol 9: Condicions particulars de les categories de sòl no urbanitzable  
Títol 1: GENERALITATS  
Capítol 1: Naturalesa, objecte, efectes, vigència i alteracions de les normes subsidiàries  
Secció 1: Les normes subsidiàries del pla general transitòries   
Art. 1.1.1. Naturalesa, àmbit i objecte   
Art. 1.1.2. Efectes de les normes subsidiàries   
Art. 1.1.3. Vigència de les normes subsidiàries Secció 2: Desplegament de les normes subsidiàries   
Art. 1.1.4. Revisions i modificacions de les normes  
Art. 1.1.5. Desplegament de determinacions de les normes subsidiàries  
Art. 1.1.6. Precisió de límits  
Secció 3: Les normes subsidiàries en relació amb les situacions preexistents  
Art. 1.1.7. La situació de fora d'ordenació   
Art. 1.1.8. Efectes de la qualificació com a fora d'ordenació  
Capítol 2: Divisions urbanístiques del territori  
Art. 1.2.1. La classificació del sòl com a divisió primària del territori municipal  
Art. 1.2.2. Els àmbits d'ordenació i de gestió com a divisions del territori municipal  
Art. 1.2.3. Els sistemes generals dins de la divisió urbanística del territori municipal  
Art. 1.2.4. La distribució d'usos dins de la divisio urbanística del territori municipal  
Capítol 3: Drets i deures dels propietaris   
Secció 1:. Drets i deures generals  
Art. 1.3.1. El règim jurídic del sòl i els drets i deures dels propietaris  
Art. 1.3.2. Drets i deures generals dels propietaris de sòl.  
Art. 1.3.3. Drets i deures generals dels propietaris d'edificacions  
Art. 1.3.4. Incompliments   
Secció 2: El deure de conservació d'immobles,  
Art. 1.3.5. Contingut del deure de conservar  
Art. 1.3.6. Condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornament públic de les edificacions  
Art. 1.3.7. Conservació específica dels edificis catalogats  
Art. 1.3.8. Procediment d'execució d'obres de manteniment de les edificacions  
Art. 1.3.9. Infraccions  
Secció 3: Conservació específica d'urbanitzacions i solars no construïts  
Art. 1.3.10. Condicions mínimes de conservació de les urbanitzacions  
Art. 1.3.11. Condicions mínimes de conservació dels solars   
Art. 1.3.12. Us provisional dels solars no construïts  
Capítol 4: Estat ruïnós de les edificacions   
Art. 1.4.1. Declaració de l'estat ruïnós dels edificis   
Art. 1.4.2. Danys no reparables tècnicament pels mitjans normals  
Art. 1.4.3. Cost de reparació   
Art. 1.4.4. Valor actual de l'edifici   
Art. 1.4.5. Circumstàncies urbanístiques   
Art. 1.4.6. Edificis catalogats   
Art. 1.4.7. Causes que no impliquen la declaració de ruïna   
Art. 1.4.8. Procediment de declaració de ruïna   
Art. 1.4.9. Efectes i responsabilitats de la declaració de ruïna  
Títol 2: INTERVENCIO MUNICIPAL EN L'EDIFICACIO I US DEL SOL  
Capítol 1: Llicències urbanístiques  
Art. 2.1.1. Actes subjectes a llicència  
Art. 2.1.2. Terminis  
Art. 2.1.3. Caducitat  
Art. 2.1.4. Sol·licitud de llicència en general  
Art. 2.1.5. Sol·licitud de llicència d'obres de nova planta, ampliació o reforma  
Art. 2.1.6. Sol·licitud de llicència d'obres menors  
Art. 2.1.7. Sol·licitud de llicència d'enderrocament  
Art. 2.1.8. Sol·licitud de llicència per a la instal·lació de grues  
Art. 2.1.9. Sol·licitud de llicència de primera ocupació  
Art. 2.1.10. Sol·licitud de llicència d'ocupacions  
Art. 2.1.11. Sol·licitud de llicència d'obertura d'activitats qualificades, espectacles públics i activitats recreatives  
Art. 2.1.12. Sol·licitud de llicència d'obertura en general  
Art. 2.1.13. Procediment per a l'atorgament de llicències  
Art. 2.1.14. Modificacions de llicència  
Capítol 2: Policia d'obres   
Art. 2.2.1. Dipòsit d'enderrocs i materials   
Art. 2.2.2. Rases i sondatges   
Art. 2.2.3. Materials d'obra a la via pública   
Art. 2.2.4. Seguretat a la via pública durant l'execució de l'obra  
Art. 2.2.5. Conduccions i pals a les vies públiques   
Art. 2.2.6. Obres de reparació urgents   
Art. 2.2.7. Bastides   
Art. 2.2.8. Apuntalaments i estintolaments   
Art. 2.2.9. Construcció de voreres  
Títol 3: CONDICIONS GENERALS DE L'EDIFICACIO  
Capítol 1: Condicions de la parcel·la   
Art. 3.1.1. Definició i aplicació   
Art. 3.1.2. La unitat espacial de referència   
Art. 3.1.3. Segregació, agregació i modificació de parcel·les   
Art. 3.1.4. Tancament de les parcel·les   
Art. 3.1.5. Límits de parcel·la   
Art. 3.1.6. Alineacions i rasants oficials   
Art. 3.1.7. Fons o amplària de parcel·la   
Art. 3.1.8. Superfície de parcel·la   
Art. 3.1.9. Parcel·la edificable  
Capítol 2: Condicions de disposició de l'edifici en la parcel·la   
Art. 3.2.1. Definició i aplicació   
Art. 3.2.2. Variables de referència per a la disposició de l'edifici   
Art. 3.2.3. Determinació normativa de la superfície ocupada   
Art. 3.2.4. Coeficient d'ocupació   
Art. 3.2.5. Superfície lliure de parcel·la  
Capítol 3: Condicions d'ocupació   
Art. 3.3.1. Definició i aplicació   
Art. 3.3.2. Superfície ocupada   
Art. 3.3.3. Determinació normativa de la superfície ocupada.   
Art. 3.3.4. Coeficient d'ocupació   
Art. 3.3.5. Superfície lliure de parcel·la  
Capítol 4: Condicions de volum   
Art. 3.4.1. Definició i aplicació   
Art. 3.4.2. Superfície edificada   
Art. 3.4.3. Determinació normativa de la superfície edificada   
Art. 3.4.4. Coeficient d'edificabilitat   
Art. 3.4.5. Alçària de l'edificació   
Art. 3.4.6. Amidament de l'alçària d'edificació   
Art. 3.4.7. Alçària mitjana ponderada   
Art. 3.4.8. Alçària de coberta o de coronament   
Art. 3.4.9. Establiment normatiu de l'alçària de l'edificació  
Art. 3.4.10. Construccions permeses per damunt de l'alçària màxima  
Capítol 5: Condicions de qualitat i higiene  
Art. 3.5.1. Definició i aplicació  
Secció 1: Condicions de qualitat   
Art. 3.5.2. Qualitat de les construccions  
Art. 3.5.3. Aïllament tèrmic   
Art. 3.5.4. Aïllament acústic   
Art. 3.5.5. Barreres anti-humitat   
Secció 2: Condicions higièniques dels locals   
Art. 3.5.6. Local exterior   
Art. 3.5.7. Peça habitable   
Art. 3.5.8. Ventilació   
Art. 3.5.9. Il·luminació   
Art. 3.5.10. Assolellada   
Art. 3.5.11. Enfosquiment   
Secció 3: Condicions higièniques dels edificis   
Art. 3.5.12. Patis   
Art. 3.5.13. Paràmetres dimensionals dels patis   
Art. 3.5.14. Patis de parcel·la   
Art. 3.5.15. Patis d'illa   
Art. 3.5.16. Patis mancomunats   
Art. 3.5.17. Cobriment de patis  
Capítol 6: Condicions de dotacions de serveis   
Art. 3.6.1. Definició   
Secció 1: Dotació d'aigua   
Art. 3.6.2. Dotació d'aigua potable   
Art. 3.6.3. Dotació d'aigua calenta Secció 2: Serveis d'evacuació   
Art. 3.6.4. Evacuació d'aigües pluvials   
Art. 3.6.5. Evacuació d'aigües residuals   
Art. 3.6.6. Evacuació de fums   
Art. 3.6.7. Evacuació de residus sòlids   
Secció 3: Dotació d'energia   
Art. 3 6.8. Energia elèctrica   
Art. 3.6.9. Instal·lacions de gas   
Art. 3.6.10. Combustibles líquids i sòlids   
Art. 3.6.11. D'altres energies alternatives   
Secció 4:. Serveis de comunicacions   
Art. 3.6.12. Telefonia   
Art. 3.6.13. Ràdio televisió   
Art. 3.6.14. Serveis postals   
Secció 5: Instal·lacions de confort   
Art. 3.6.15. Instal·lacions de clima artificial (calefacció i/o aire condicionat)   
Art. 3.6.16. Aparells elevadors   
Secció 6: Dotació d'aparcaments   
Art. 3.6.17. Condicions generals  
Capítol 7: Condicions de seguretat   
Art. 3.7.1 Definició   
Art. 3.7.2. Accessos a les edificacions   
Art. 3.7.3. Senyalització a l'interior dels edificis   
Art. 3.7.4. Porta d'accés   
Art. 3.7.5. Circulació interior   
Art. 3.7.6. Escales   
Art. 3.7.7. Rampes   
Art. 3.7.8. Supressió de barreres arquitectòniques   
Art. 3.7.9. Prevenció d'incendis   
Art. 3.7.10. Prevenció contra el llamp   
Art. 3.7.11. Prevenció de les caigudes  
Capítol 8: Condicions ambientals   
Art. 3.8.1. Definició   
Art. 3.8.2. Compatibilitat d'activitats   
Art. 3.8.3. Llocs d'observació de les condicions   
Art. 3.8.4. Emissió de radioactivitat i pertorbacions elèctriques   
Art. 3.8.5. Transmissió de soroll   
Art. 3.8.6. Vibracions   
Art. 3.8.7. Enlluernaments   
Art. 3.8.8. Emissió de gasos, fums, partícules i altres contaminants   
Art. 3.8.9. Abocaments industrials  
Capítol 9: Condicions estètiques   
Art. 3.9.1. Definició i generalitats   
Art. 3.9.2. Troballes arqueològiques   
Art. 3.9.3. Mitgeres   
Art. 3.9.4. Façanes   
Art. 3.9.5. Elements aïllats i publicitaris   
Art. 3.9.6. Cobertes   
Art. 3.9.7. Tancaments  
Títol 4: CONDICIONS GENERALS DE LA URBANITZACIO  
Capítol 1: Condicions de proveïment d'aigua   
Art. 4.1.1. Dotació mínima d'aigua per a ús domèstic   
Art. 4.1.2. Pressió mínima   
Art. 4.1.3. Qualitat   
Art. 4.1.4. Dipòsits   
Art. 4.1.5. Material de les conduccions   
Art. 4.1.6. Diàmetres   
Art. 4.1.7. Punts de presa   
Art. 4.1.8. Possibles connexions   
Art. 4.1.9. Pressió de treball   
Art. 4.1.10. Separacions  
Capítol 2: Condicions de sanejament   
Art. 4.2.1. Xarxa general   
Art. 4.2.2. Depuració i abocaments  
Capítol 3: Condicions de subministrament d'energia elèctrica   
Art. 4.3.1. Connexió i transport   
Art. 4.3.2. Dotació   
Art. 4.3.3. Xarxes i centres de transformació   
Art. 4.3.4. Projecte de subministrament d'energia elèctrica  
Capítol 4: Condicions d'enllumenat públic   
Art. 4.4.1. Estàndard d'il·luminació mitjana  
Capítol 5: D'altres serveis   
Art. 4.5.1. Condició general  
Títol 5: CONDICIONS GENERALS DELS USOS  
Capítol 1: Generalitats  
Art. 5.1.1. Definició  
Art. 5.1.2. Aplicació  
Art. 5.1.3. Regulació dels usos en les distintes classes de sòl  
Art. 5.1.4 Desplegament de la regulació d'usos  
Art. 5.1.5. Classes d'usos  
Art. 5.1.6. Usos predominants, complementaris, compatibles i prohibits  
Art. 5.1.7. El control de l'ús i el règim de fora d'ordenació  
Art. 5.1.8. Règim general dels usos complementaris  
Art. 5.1.9. Usos globals i detallats  
Art. 5.1.10. Simultaneïtat d'usos  
Capítol 2: ús global residencial  
Art. 5.2.1. Definició  
Art. 5.2.2. Classificació  
Secció 1: Condicions de l'habitatge familiar  
Art. 5.2.3. Condicions d'instal·lació  
Art. 5.2.4. Altura dels sostres  
Art. 5.2.5. Dimensions dels forats de pas  
Art. 5.2.6. Programa de l'habitatge  
Art. 5.2.7. Condicions complementàries de programa per als habitatges col·lectius  
Art. 5.2.8. Condicions higièniques, de dotació de serveis, ambientals i de seguretat  
Art. 5.2.9. Dotació d'aparcaments  
Art. 5.2.10. Normativa complementària d'aplicació  
Secció 2: Residència comunitària  
Art. 5.2.11. Condicions d'aplicació  
Capítol 3: Us global industrial  
Art. 5.3.1. Definició  
Art. 5.3.2. Classificació  
Art. 5.3.3. Condicions d'instal·lació i d'aïllament  
Art. 5.3.4. Dimensiones dels locals industrials  
Art. 5.3.5. Dotacions dels locals industrials  
Art. 5.3.6. Condicions ambientals  
Art. 5.3.7. Energia  
Art. 5.3.8. Residus líquids i sòlids  
Art. 5.3.9. Ordenació de la càrrega i de la descàrrega  
Art. 5.3.10. Condicions de compatibilitat entre l?ús industrial i el residencial  
Capítol 4: Us global terciari   
Art. 5.4.1. Definició   
Art. 5.4.2. Classificació   
Secció 1: Condicions d'allotjament   
Art. 5.4.3. Dimensions  
Art. 5.4.4. Ascensors   
Art. 5.4.5. Lavabos   
Art. 5.4.6. Aparcament Secció 2: Condicions del comerç   
Art. 5.4.7. Categories diferenciades dins de l?ús detallat de comerç  
Art. 5.4.8. Dimensions  
Art. 5.4.9. Circulació interior  
Art. 5.4.10. Escales  
Art. 5.4.11. Ascensors  
Art. 5.4.12. Alçària lliure de pisos  
Art. 5.4.13. Lavabos  
Art. 5.4.14. Aparcaments  
Art. 5.4.15. Emmagatzematge de productes alimentaris  
Secció 3: Condicions de les oficines  
Art. 5.4.16. Categories diferenciades dins de l?ús detallat d'oficines  
Art. 5.4.17. Accessos interns  
Art. 5.4.18. Escales  
Art. 5.4.19. Ascensors  
Art. 5.4.20. Alçària lliure de pisos  
Art. 5.4.21. Lavabos  
Art. 5.4.22. Aparcaments  
Art. 5.4.23. Condicions dels despatxos professionals  
Secció 4: Condicions de les sales de reunió  
Art. 5.4.24. Condicions d'aplicació  
Capítol 6: Usos globals lligats al transport  
Art. 5.5.1. Definició  
Art. 5.6.2. Classificació  
Art. 5.6.3. Condicions ambientals  
Art. 5.6.4. Condicions de seguretat  
Art. 5.6.5. D'altres condicions per als usos lligats al transport  
Secció 1: Xarxa viària  
Art. 5.6.6. Dimensions i característiques de les senderes públiques per als vianants  
Art. 5.6.7. Jerarquització de la xarxa viària  
Art. 5.6.8. Dimensions característiques del viari  
Art. 5.6.9. Condicions de disseny  
Art. 5.6.10. Condicions específiques dels carrers particulars  
Art. 5.6.11. Pavimentació de les vies públiques  
Art. 5.6.12. Estacionament dins de les alineacions del viari  
Secció 2: Condicions dels espais d'aparcament  
Art. 5.6.13. Categories diferencials dins de l?ús detallat d'aparcaments  
Art. 5.6.14. Condicions d'instal·lació  
Art. 5.6.15. Condicions dels accessos  
Art. 5.6.16. Plaça d'aparcament  
Art. 5.6.17. Altura lliure del terra al sostre  
Art. 5.6.18. Relació amb altres usos instal·lats en la mateixa parcel·la  
Art. 5.6.19. Serveis higiènics  
Secció 3: Condicions dels tallers i instal·lacions de serveis als vehicles  
Art. 5.6.20. Condicions d'aplicació  
Títol 6: CONDICIONS GENERALS DE PROTECCIO  
Capítol 1: Condicions generals de protecció  
Art. 6.1.1. Autopistes, carreteres, camins i línies fèrries  
Art. 6.1.2. Infrastructures elèctriques  
Art. 6.1.3. Vies pecuàries  
Art. 6.1.4. Infrastructures hidràulico-sanitàries i d'altres soterrades  
Art. 6.1.5. Gasoductes  
Capítol 2: Protecció de les costes i llits fluvials públics   
Art. 6.2.1. Llits fluvials, barrancs i sèquies   
Art. 5.2.2. Costes  
Capítol 3: Protecció del medi ambient   
Art. 6.3.1. Contaminació atmosfèrica   
Art. 6.3.2. Protecció d'aigües per a proveïment públic i privat  
Art. 6.3.3. Protecció d'aigües en relació amb els abocaments industrials  
Art. 6.3.4. Estacions depuradores, fosses sèptiques i abocaments a la mar  
Art. 6.3.5. Indústries perilloses, nocives i insalubres  
Art. 6.3.6. Protecció de l'equilibri ecològic i del paisatge  
Capítol 4: Protecció del Patrimoni Històrico-artístic i Cultural  
Secció 1: Patrimoni arquitectònic i urbanístic   
Art. 6.4.1. Ambit i actuació   
Art. 6.4.2. Nivells de protecció   
Art. 6.4.3. Definició d'actuacions   
Art. 6.4.4. Quadre general d'actuació   
Secció 2: Patrimoni arqueològic   
Art. 6.4.5. Disposició general   
Art. 6.4.6. Nivells de protecció   
Art. 6.4.7. Arees de protecció   
Art. 6.4.8. Usos i limitacions   
Art. 6.4.9. Obligatorietat de notificar troballes  
Títol 7: REGIM GENERAL DE LES CLASSES DE SOL  
Capítol 1: Règim general de sòl urbà  
Secció 1: Determinacions generals  
Art. 7.1.1. Definició i delimitació  
Art. 7.1.2. Divisió del sòl urbà en àrees d'ordenança  
Art. 7.1.3. Relació de les àrees d'ordenança en sòl urbà  
Art. 7.1.4. Interpretació dels documents  
Art. 7.1.5. Estructuració normativa de les àrees d'ordenança en urbà  
Secció 2: Requisits de gestió i desplegament  
Art. 7.1.6. Funció legitimadora del planejament  
Art. 7.1.7. Ordre de prioritat  
Art. 7.1.8 Delimitació de polígons i unitats d'actuació  
Art. 7.1.9. Sistemes d'actuació  
Art. 7.1.10. Condicions particulars  
Secció 3: Requisits per a l'execució material  
Art. 7.1.11. Requisits d'urbanització  
Art. 7.1.12. Requisits d'edificació  
Secció 4: Drets, obligacions i càrregues  
Art. 7.1.13. Facultats i drets dels propietaris de sòl urbà  
Art. 7.1.14. Deures i càrregues dels propietaris de sòl urbà   
Art. 7.1.15. Edificació dels terrenys sense condició de solar no inclosos en polígons o unitats d'execució   
Art. 7.1.16. Edificació de terrenys inclosos en polígons o unitats d'execució   
Art. 7.1.17. Efectes de l'incompliment del deure d'urbanització simultània a l'edificació   
Art. 7.1.18. Cessions obligatòries i gratuïtes   
Art. 7.1.19. Costos d'urbanització   
Art. 7.1.20. Conservació de la urbanització   
Art. 7.1.21. Conservació de l'edificació  
Capítol 2: Règim general de sòl no urbanitzable   
Art. 7.2.1. Definició i delimitació   
Art. 7.2.2. Condició única  
Títol 8: CONDICIONS PARTICULARS DE LES AREES DE SOL URBA  
Capítol 1: C-1 nucli antic   
Art. 8.1.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.1.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.1.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.1.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.1.5. Alçària d'edificació   
Art. 8.1.6. Edificabilitat   
Secció 2: Condicions d'ús,   
Art. 8.1.7. Us predominant   
Art. 8.1.8. Règim dels usos compatibles i complementaris   
Art. 8.1.9. Aparcaments   
Secció 3: Condicions estètiques i compositives   
Art. 8.1.10. Volades i marquesines   
Art. 8.1.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn   
Art. 8.1.12. D'altres condicions Secció 4: Condicions de gestió i desplegament   
Art. 8.1.13. Desplegament de les determinacions de planejament les normes subsidiàries   
Art. 8.1.14. Requisits de Gestió  
Capítol 2: C-2 Eixample   
Art. 8.2.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.2.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.2.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.2.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.2.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.2.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'Us  
Art. 8.2.7. Us predominant  
Art. 8.2.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.2.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.2.10. Volades  
Art. 8.2.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.2.12. Altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.2.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.2.14. Requisits de gestió  
Capítol 3: C-3 falda de la muntanya   
Art. 8.3.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.3.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.3.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.3.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.3.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.3.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.3.7. Us predominant  
Art. 8.3.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.3.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.3.10. Volades  
Art. 8.3.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.3.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.3.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.3.14. Requisits de gestió  
Capítol 4: P-1 nucli urbà de Sant Antoni   
Art. 8.4.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.4.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.4.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.4.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.4.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.4.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.4.7. Us predominant  
Art. 8.4.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.4.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.4.10. Volades  
Art. 8.4.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.4.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.4.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.4.14. Requisits de gestió  
Capítol 5: P-2 Eixample nord de Sant Antoni   
Art. 8.5.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.5.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.5.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.5.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.5.5. Alçària d'edificació   
Art. 8.5.6. Edificabilitat Secció 2: Condicions d'ús   
Art. 8.5.7. Us predominant  
Art. 8.5.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.5.9. Aparcaments   
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.5.10. Volades  
Art. 8.5.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.5.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.5.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.5.14. Requisits de gestió  
Capítol 6: P-3 eixample sud de Sant Antoni   
Art. 8.6.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.6.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.6.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.6.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.6.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.6.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.6.7. Us predominant  
Art. 8.6.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.6.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.6.10. Volades  
Art. 8.6.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.6.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.6.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.6.14. Requisits de gestió  
Capítol 7: P-4 Racó 1   
Art. 8.7.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.7.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.7.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.7.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.7.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.7.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.7.7. Us predominant  
Art. 8.7.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.7.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.7.10. Volades  
Art. 8.7.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.7.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.7.13. Desplegament de les- determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.7.14. Requisits de gestió  
Capítol 8: P-5 Racó 2   
Art. 8.8.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.8.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.8.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.8.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.8.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.8.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.8.7. Us predominant  
Art. 8.8.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.8.9. Aparcaments I.21  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.8.10. Volades  
Art. 8.8.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.8.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.8.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.8.14. Requisits de gestió  
Capítol 9: P-6 Racó 3   
Art. 8.9.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.9.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.9.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.9.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.9.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.9.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.9.7. Us predominant  
Art. 8.9.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.9.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.9.10. Volades  
Art. 8.9.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.9.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.9.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.9.14. Requisits de gestió  
Capítol 10: P- 7 El Dosel del Sud   
Art. 8.10.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.10.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.10.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.10.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.10.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.10.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'Us  
Art. 8.10.7. Us predominant  
Art. 8.10.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.10.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.10.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.10.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.10.12. Requisits de gestió  
Capítol 11: P-8 Platja del Dosel   
Art. 8.11.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.11.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.11.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.11.4. Condicions d'ocupació  
Art. .8.11.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.11.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.11.7. Us predominant  
Art. 8.11.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.11.9. Aparcaments  
Secció 3:. Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.11.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.11.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.11.12. Requisits de gestió  
Capítol 12: P-9 Marenyet de la Torre   
Art. 8.12.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.12.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.12.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.12.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.12.5. Alçària d'edificació   
Art. 8.12.6. Edificabilitat Secció 2: Condicions d'ús   
Art. 8.12.7. Us predominant   
Art. 8.12.8. Règim d'usos compatibles i complementaris   
Art. 8.12.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.12.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.12.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.12.12. Requisits de gestió  
Capítol 13: P-10 Marenyet de l'Illa   
Art. 8.13.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.13.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.13.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.13.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.13.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.13.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.13.7. Os predominant  
Art. 8.13.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.13.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.13.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.13.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.13.12. Requisits de gestió  
Capítol 14: P-11 Marenyet de l'Estany   
Art. 8.14.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.14.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.14.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.14.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.14.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.14.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.14.7. Os predominant  
Art. 8.14.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. à.14.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.14.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.14.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.14.12. Requisits de gestió  
Capítol 15: P-12 El Dorado   
Art. 8.15.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.15.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.15.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.15.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.15.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.15.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.15.7. Os predominant  
Art. 8.15.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.15.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.15.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.15.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.15.12. Requisits de gestió  
Capítol 16: P-13 Nucli del Far   
Art. 8.16.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.16.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.16.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.16.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.16.5. Alçària d'edificació   
Art. 8.16.6. Edificabilitat Secció 2: Condicions d'ús   
Art. 8.16.7. Us predominant  
Art. 8.16.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.16.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.16.10. Volades  
Art. 8.16.11. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.16.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.16.13. Requisits de gestió  
Capítol 17: M-1 Muntanyeta de Sant Antoni   
Art. 8.17.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.17.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.17.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.17.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.17.5. Alçària d'edificació   
Art. 8.17.6. Edificabilitat   
Secció 2: Condicions d'ús   
Art. 8.17.7. Us predominant   
Art. 8.17.8. Règim d'usos compatibles i complementaris   
Art. 8.17.9. Aparcaments Secció 3: Condicions estètiques i compositives   
Art. 8.17.10. Condició única Secció 4: Condicions de gestió i desplegament   
Art. 8.17.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries   
Art. 8.17.12. Requisits de gestió   
Capítol 18: M 2 El Pedregal   
Art. 8.18.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.18.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.18.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.18.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.18.5. Alçària de l'edificació  
Art, 8.18.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.18.7. Us predominant  
Art. 8.18.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.18.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.18.10. Composició i materials  
Art. 8.18.11. Tancaments de parcel·les  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.18.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.19.13. Requisits de gestió  
Capítol 19: M-3 Cullera Park  
Art. 8.19.1. Delimitació  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.19.2. Condicions de parcel·lació  
Art. 8.19.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.19.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.19.5. Alçària de l'edificació  
Art. 8.19.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.19.7. Us predominant  
Art. 8.19.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.19.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.19.10. Condició única  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.19.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.19.12. Requisits de gestió  
Art. 8.19.13. Requisits de legalització  
Capítol 20: M-4 Cap Blanc  
Art. 8.20.1. Delimitació  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.20.2. Condicions de parcel·lació  
Art. 8.20.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.20.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.20.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.20.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.20.7. Us predominant  
Art. 8.20.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.20.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.20.10. Volades  
Art. 8.20.11. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.20.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.20.13. Requisits de gestió  
Capítol 21: M-6 Far de la Mediterrània   
Art. 8.21.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.21.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.21.3. Condicions de disposició de l'edificació de la parcel·la  
Art. 8.21.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.21.5. Alçària d'edificació  
Art. 8.21.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.21.7. Us predominant  
Art. 8.21.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.21.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.21.10. Volades  
Art. 8.21.11. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.21.11. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.21.12. Requisits de gestió  
Capítol 22: M-6 Cap de Far   
Art. 8.22.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.22.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.22.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.22.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.22.5. Alçària de l'edificació  
Art. 8.22.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.22.7. Us predominant  
Art. 8.22 8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.22.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.22.10. Volades  
Art. 8.22.11. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.22.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.22.13. Requisits de gestió  
Capítol 23: M-7 Jaume I   
Art. 8.23.1. Delimitació I.30   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.23.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.23.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.23.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.23.5. Alçària de l'edificació  
Art. 8.23.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.23.7. Us predominant  
Art. 8.23.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.23.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.23.10. Volades  
Art. 8.23.11. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.23 12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.23.13. Requisits de gestió   
Art. 8.23.14. Requisits de legalització   
Capítol 24: R-1 Mareny de Sant Llorenç   
Art. 8.24.1. Delimitació   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum   
Art. 8.24.2. Condicions de parcel·lació   
Art. 8.24.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.24.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.24.5. Alçària de l'edificació  
Art. 8.24.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'Us  
Art. 8.24.7. Us predominant  
Art. 8.24.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.24.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.24.10. Volades  
Art. 8.24.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.24.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.24 13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.24.14. Requisits de gestió  
Capítol 25: R-2 El Poblat del Brosquil  
Art. 8.25.1. Delimitació  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.25.2. Condicions de parcel·lació  
Art. 8.25.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.25.4. Condicions d'ocupació  
Art. 8.25.5. Alçària de l'edificació  
Art. 8.25.6. Edificabilitat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.25.7. Us predominant  
Art. 8.25.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
Art. 8.25.9. Aparcaments  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.25.10. Volades   
Art. 8.25.11. Justificació tècnica d'adequació a l'entorn  
Art. 8.25.12. D'altres condicions  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.25 13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
Art. 8.25.14. Requisits de gestió  
Capítol 26: Z-I Zona Industrial  
Art. 8.26.1. Delimitació  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.26.2. Condicions de parcel·lació  
Art. 8.26.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
Art. 8.26.4. Condicions d'ocupació   
Art. 8.26.5. Alçària de l'edificació   
Art. 8.26.6. Edificabilitat Secció 2: Condicions d'ús   
Art. 8.26.7. Us predominant   
Art. 8.26.8. Usos compatibles i complementaris   
Art. 8.26.9. Aparcaments   
Secció 3: Condicions de gestió i desplegament   
Art. 8.26.10. Requisits de gestió.  
Títol 9: CONDICIONS PARTICULARS DE LES CATEGORIES DE SOL NO URBANITZABLE  
Capítol 1: Generalitats  
Secció 1: Definicions i àmbit  
Art. 9.1.1. Concepte  
Art. 9.1.2. Divisió  
Art. 9.1.3. Ambit territorial  
Secció 2: Requisits per a la intervenció en sòl no urbanitzable  
Art. 9.1.4. Concepte  
Art. 9.1.5. Requisits de caràcter general  
Secció 3: Règim jurídic  
Art. 9.1.6. Exercici de la facultat d'edificar  
Art. 9.1.7. Construccions autoritzades  
Art. 9.1.8. Adaptació de les edificacions al medi   
Art. 9.1.9. Parcel·lacions   
Art. 9.1.10. Nucli de població -  
Art. 9.1.11. Condicions d'edificació de l'habitatge familiar   
Art. 9.1.12. Condicions d'edificació per a fins industrials i agropecuaris d'implantació necessària al medi rural   
Art. 9.1.13. Condicions d'edificació per a les construccions auxiliars de feines agrícoles  
Capítol 2: Del sòl no urbanitzable comú   
Secció prèvia: Conceptes   
Art. 9.2.1. Definició   
Art. 9.2.2 Arees diferencials en sòl no urbanitzable comú   
Art. 9.2.3. Ambit   
Art. 9.2.4. Règim. jurídic   
Art. 9.2.5. Desplegament   
Art. 9.2.6. Usos compatibles i incompatibles en el sòl no urbanitzable comú   
Secció 1: SNUC 1 Sòl no urbanitzable de vocació agrícola   
Art. 9.2.7. Definició   
Art. 9.2.8. Condicions d'ús   
Art. 9.2.9. Condicions de l'edificació   
Secció 2: SNUC 2. Campaments de turisme   
Art. 9.2.10. Definició   
Art. 9.2.11. Règim jurídic   
Art. 9.2.12. Condicions d'ús   
Art. 9.2.13. Condicions de l'edificació   
Art. 9.2.14. Condicions mínimes de la infrastructura   
Secció 3: SNUC 3 Parc públic   
Art. 9.2.15. Definició   
Art. 9.2.16. Condicions d'ús   
Art. 9.2.17. Condicions de l'edificació Secció 4: SNUC 4 Parc públic   
Art. 9.2.18. Definició   
Art. 9.2.19. Condicions d'ús   
Art. 9.2.20. Condicions de l'edificació   
Secció 5: SNUC 5 Instal·lacions esportives recreatives i de serveis  
Art. 9.2.21. Definició   
Art. 9.2.22. Condicions d'ús   
Art. 9.2.23. Condicions de l'edificació  
Capítol 3: Del sòl no urbanitzable de protecció especial  
Secció prèvia: Conceptes  
Art. 9.3.1. Definició  
Art. 9.3.2. Areas diferenciades en sòl no urbanitzable comú  
Art. 9.3.3. Ambit  
Art. 9.3.4. Règim jurídic  
Art. 9.3.5. Desplegament  
Secció 1: Normativa general de regulació d'usos i activitats en el sòl no urbanitzable de protecció especial del Parc Natural de l'Albufera  
Art. 9.3.6. Definició  
Art. 9.3.7. Protecció de recursos hidrològics  
Art. 9.3.8. Protecció de la vegetació  
Art. 9.3.9. Protecció de la fauna  
Art. 9.3.10. Protecció dels sòls  
Art. 9.3.11. Protecció del paisatge  
Art. 9.3.12. Regulació d'activitats  
Secció 2: SNUPE 1. Sòl no urbanitzable de protecció integral  
Art. 9.3.13. Definició i localització   
Art. 9.3.14. Usos permesos   
Art. 9.3.15. Usos prohibits   
Secció 3: SNUPE 2. Sòl no urbanitzable de protecció ecològica  
Art. 9.3.16. Definició i localització   
Art. 9.3.17. Usos permesos   
Art. 9.3.18. Usos prohibits   
Secció 4: SNUPE 3. Sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
Art. 9.3.19. Definició i localització   
Art. 9.3.20. Usos permesos   
Art. 9.3.21. Usos prohibits Secció 5: SNUPE 4. Arees de protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural  
Art. 9.3.22. Definició   
Art. 9.3.23. Condicions d'ús   
Art. 9.3.24. Condicions de l'edificació   
Secció 6: SNUPE 5. Llits fluvials, barrancs i sèquies   
Art. 9.3.25. Definició   
Art. 9.3.26. Condicions d'ús   
Art. 9.3.27. Condicions de l'edificació   
Secció 7: SNUPE 6. Carreteres   
Art. 9.3.28. Definició   
Art. 9.3.29. Ambit d'aplicació   
Art. 9.3.30. Règim urbanístic   
Secció 8: SNUPE 7. Camins, sendes i vies agro-pecuàries   
Art. 9.3.31. Definició   
Art. 9.3.32. Règim jurídic   
Art. 9.3.33. Vies pecuàries   
Art. 9.3.34. Classificació dels camins que componen l'estructura viària rural municipal   
Art. 9.3.35. Paràmetres geomètrics i limitacions   
Art. 9.3.36. Condicions d'ús   
Art. 9.3.37. Condicions de l'edificació   
Secció 9: SNUPE 8. Línies fèrries,   
Art. 9.3.38. Definició   
Art. 9.3.39. Condicions d'ús   
Art. 9.3.40. Condicions de l'edificació   
Secció 10: SNUPE 9. Costes   
Art. 9.3.41. Definició   
Art. 9.3.42. Règim jurídic   
Art. 9.3,43. Condicions de l'edificació   
Art. 9.3.44. Condicions d'ús i gestió  
Capítol 4: Determinacions complementàries   
Secció 1: Edificacions situades en sòl no urbanitzable abans de l'entrada en vigor de les normes subsidiàries social  
Art. 9.4.1. Legalitzables per ser conformes al planejament   
Art. 9.4.2. Legalitzables per procediment extraordinari   
Secció 2: Edificacions i instal·lacions d'utilitat pública o interès  
Art, 9.4.3. Marc de referència  
Art, 9.4.4. Tipologies   
Art. 9.4.5. Procediment de la gestió  
Capítol 5: Ordenances de policia rural   
DISPOSICIONS TRANSITORIES, ADDICIONALS I FINALS  
Títol 1: GENERALITATS  
Capítol 1: Naturalesa, objecte, vigència i alteracions de les normes subsidiàries.  
Capítol 2: Divisió urbanística del territori.  
Capítol 3: Drets i deures dels propietaris.  
Capítol 4: Estat ruïnós de les edificacions 1 i 2  
Capítol 1: Naturalesa, objecte, efectes, vigència i alteracions de les normes subsidiàries  
Secció 1: Les normes subsidiàries del pla general transitòries   
Art. 1.1.1. Naturalesa, àmbit i objecte  
1. Aquest document té la naturalesa de normes subsidiàries del pla general i caràcter transitori.  
2. Aquestes normes tenen per objecte espacial l'ordenació urbanística concreta del terme municipal de Cullera, i per objecte temporal la regulació esmentada, fins al moment en què s'aprove un pla general municipal d'ordenació.  
Art. 1.1.2. Efectes de les normes subsidiàries La vigència de les normes subsidiàries té els efectes següents:  
a) Publicitat, que dóna dret a qualsevol ciutadà a consultar la seua documentació i i rebre informació del contingut i aplicació.  
b) Obligatorietat del compliment de totes i cada una de les determinacions vinculants, tant per a l'administració pública com per als particulars, amb les limitacions de l'art. 58 LS.  
c) Executorietat, que comporta la facultat per a emprendre els projectes i les obres que les normes preveuen, entesos aquests com d'utilitat pública, amb la finalitat d'ocupació de terrenys, d'imposició de servituds, expropiacions o qualsevol tipus d'ordre d'execució necessària.  
Art. 1.1.3. Vigència de les normes subsidiàries  
1. Les normes subsidiàries vigiran des de l'endemà de la publicació de l'acord que les aprove en el Butlletí Oficial de la Província de València. Deixaran de tenir vigència en el moment en què es publique l'acord d'aprovació definitiva d'un pla general municipal d'ordenació per a Cullera.  
Secció 2: Desplegament de les normes subsidiàries  
Art. 1.1.4. Revisions i modificació de les normes  
1. Aquestes normes no són susceptibles de revisió com a tals, i el seu contingut només pot ser substituït per un pla general municipal d'ordenació.  
Art. 1.1.5. Desplegament de determinacions de les normes subsidiàries  
1. Entenem com a desplegament de determinacions de les normes subsidiàries, la incorporació als documents aprovats per aquestes, d'ordenances municipals o figures d'ordenació complementàries a les determinacions, que s'hi preveuen i sempre que els seus criteris i objectius coincidesquen amb els de les normes subsidiàries.  
2. L'aprovació dels instruments de desplegament d'aquestes normes estarà condicionada a la justificació de la seua coherència amb els criteris i objectius d'aquesta i al compliment dels tràmits propis d'aprovació, segons quina siga la figura o ordenança que s'ha d'incorporar.  
Art. 1.1.6. Precisió de límits  
1. Les delimitacions d'àrees d'ordenança, polígons, unitats d'execució podran precisar-se en els casos respectius d'utilització quan es tracte d'ajustos deguts a les alineacions o línies d'edificació actuals, a les característiques tipogràfiques del terreny, als límits de les propietats i a l'existència d'arbres, vegetació o d'altres elements naturals o artificials que justifiquen l'ajust.  
2. L'esmentada precisió de límit haurà de complir les condicions següents:  
a) Es mantindrà sensiblement la forma de les determinacions gràfiques.  
b) No es produiran augments o disminucions de la superfície delimitada superiors al cinc per cent (5%).  
c) No disminuirà els nivells de servei de les vies de circulació.  
d) No disminuirà la superfície destinada a sistemes.  
3. Quan un o diversos límits, els haguessen precisat explícitament de manera inequívoca aquestes normes subsidiàries, no es permetran ajustos posteriors.  
Secció 3: Les normes subsidiàries en relació amb les situacions preexistents  
Art. 1.1.7. La situació de fora d'ordenació  
Els edificis, usos o instal·lacions erigits amb anterioritat a i que resultessen disconformes amb aquestes es qualificaran com fora d'ordenació i se'ls aplicarà el règim que determina l'art. 60 LS. Això no obstant, en la regulació de cada àmbit d'ordenació les normes subsidiàries estableixen si hi ha els supòsits i excepcions i la regulació concreta del règim de fora d'ordenació.  
Art. 1.1.8. Efectes de la qualificació com a fora d'ordenació  
1. La qualificació d'un immoble com a fora d'ordenació comporta la denegació de llicències, en funció, i segons el parer de l'ajuntament, de la gravetat i imminència de resolució i de la disconformitat existent respecte del planejament. Així, en principi, les úniques llicències que es poden concedir amb caràcter general corresponen a les obres de conservació que es dirigesquen directament a l'eliminació de les causes determinants de la situació de fora d'ordenació, si aquesta es pot esmenar, i les de demolició, si així ho disposa l'ajuntament.  
2. Sense perjudici del que estableix el punt anterior, en determinats supòsits de fora d'ordenació que preveuen aquestes normes específicament, podran concedir-se les llicències següents:  
a) Per condicions d'ocupació i/o disposició: llicències de reestructuració, rehabilitació i llicències d'ocupació i funcionament d'activitats.  
b) Per excés d'edificabilitat legalment constituït en el seu moment: llicències d'ocupació i funcionament d'activitats.  
c) Per condicions d'ús i sempre que l'activitat no siga nociva o perillosa: llicències de reestructuració i rehabilitació.  
Capítol 2: Divisions urbanístiques del territori  
Art. 1.2.1. La classificació del sòl com a divisió primària del territori municipal.  
1. Segons les característiques i la funcionalitat en l'estructura general i orgànica del territori, les normes subsidiàries divideixen el terme municipal en dues classes diferents de sòl, d'acord amb el que estableix la legislació vigent:  
a) Sòl no urbanitzable, que és aquell que les normes mantenen al marge de qualsevol destinació urbana o procés d'urbanització. i en preserven els valors agro-pecuaris i naturals. Segon el grau d'intensitat normativa amb què les normes estableixen la preservació de les seues característiques naturals, el sòl no urbanitzable es divideix en comú i especialment protegit.  
b) Sòl urbà, que és aquell que les normes reconeixen com a part de la ciutat consolidada o, almenys, les condicions d'urbanització del qual n'asseguren una ràpida consolidació, d'acord amb l'art. 87 de la Llei del Sòl.  
2. La classificació del sòl constitueix la divisió bàsica del territori municipal, i determina els règims específics d'ordenació i gestió que són propis de cada classe de sòl, i que s'arrepleguen en el títol 7 d'aquestes normes urbanístiques.  
Art. 1.2.2. Els àmbits d'ordenació i de gestió com a divisions secundàries del territori municipal  
1. Segons el tractament d'ordenació diferenciat que les normes subsidiàries estableixen per al diversos terrenys que formen cada classe de sòl, aquests se subdivideixen a la vegada en àmbits d'ordenació amb condicions particulars respecte dels usos i les edificacions. Cada un d'aquests àmbits d'ordenació s'arreplega gràficament als plànols i forma un capítol normatiu del títol corresponent a la classe de sòl, i segons aquesta s'anomenen.  
a) Categories, en el sòl no urbanitzable  
b) Arees d'ordenança, en el sòl urbà (dividides, alhora, en subàrees d'ordenança)  
2. Segons les previsions de desplegament i els procediments de gestió diferenciats que les normes subsidiàries estableixen per als diversos terrenys que formen cada classe de sòl, aquests es divideixen a la vegada en àmbits de gestió amb condicions particulars. Sense perjudici de la delimitació de polígons o unitats d'execució no previstes explícitament en les normes subsidiàries i que puguen determinar-se en desplegament d'aquestes, en els plànols es delimiten els àmbits de gestió i la regulació l'arreplega el capítol normatiu corresponent a l?àmbit d'ordenació més vinculat a aquesta. Aquest àmbits de gestió s'anomenen:  
a) Unitats d'execució, en el sòl urbà  
b) Unitats d'expropiació, en qualsevol classe de sòl  
Art. 1.2.3. Els sistemes generals dins de la divisió urbanística del territori municipal  
1. Les normes subsidiàries d'acord amb la Llei 8/90 no consideren els sistemes generales com una categoria de divisió urbanística primària del territori municipal equivalent a la de les classes de sòl i en conseqüència als terrenys delimitats com o sistema general s'inclouen sempre en una de les dues classes de sòl existents en el terme municipal.  
Art. 1.2.4. La distribució d'usos dins de la divisió urbanística del territori municipal  
1. L'assignació i distribució espacial dels usos del territori municipal les estableixen tes normes subsidiàries mitjançant la qualificació de sòl, desplegada pel que fa a usos detallats en el sòl urbà.  
2. Sense perjudici que l'assignació i el règim d'usos (globals o detallats, i predominants, complementaris i prohibits, segons estableix el títol 5 d'aquestes normes) quede definit per a cada àmbit d'ordenació en els capítols corresponents, les normes subsidiàries delimiten en els plànols els terrenys destinats obligatòriament a usos concrets (de caràcter dotacional normalment) al marge del que regula amb caràcter general per a l?àmbit d'ordenació.  
Capítol 3.: Drets i deures dels propietaris  
Secció 1: Drets i deures generals   
Art. 1.3.1. El règim jurídic del sòl i els drets i deures dels propietaris  
De conformitat amb el que estableixen l'article 16 del Reial Decret 1346/1976, de 9 d'abril i l'article 2 de la Llei 8/1990, de 25 de juliol, les facultats urbanístiques del dret de propietat i les obligacions que aquest comporta s'han d'exercir en la forma i amb les limitacions que estableix la legislació d'ordenació territorial i urbanística i que, per remissió d'aquesta, establiran aquestes normes subsidiàries, d'acord amb la classificació i qualificació urbanística dels predis.  
Art. 1.3.2. Drets i deures generals dels propietaris de sòl  
1. En els termes que establesquen la llei i aquestes normes subsidiàries, el contingut urbanístic de la propietat immobiliària s'integra mitjançant l'adquisició successiva dels drets següents:  
a) A urbanitzar.  
b) A l'aprofitament urbanístic.  
c) A edificar.  
d) A l?edificació.  
2. En els mateixos termes, amb garantia de justa distribució de beneficis i càrregues, la propietat immobiliària està subjecta als deures següents:  
a) Cedir els terrenys destinats a dotacions públiques.  
b) Cedir el percentatge d'aprofitament que en cada cas s'establesca.  
c) Costejar i, si escau, executar la urbanització en els terminis previstos.  
d) Sol·licitar les llicències d'edificació, després del compliment dels deures urbanístics corresponents, en els terminis establerts.  
e) Edificar els solars en el termini que fixe la llicència preceptiva.   
f) Conservar la urbanització en els termes previstos en aquestes normes.  
g) Mantenir els terrenys en l?estat adequat de neteja i decor mentre no s'edifiquen. L'ajuntament exercirà l'acció subsidiària a costa del propietari si aquest no ho fa.  
Art. 1.3.3. Drets i deures generals dels propietaris d'edificacions  
1. Són drets generals dels propietaris d'edificis els següents:  
a) La instal·lació de qualsevol ús permès per aquestes normes en el seu àmbit d'ordenació.  
b) Els reconeguts per la legislació vigent a la propietat immobiliària.  
2. Són deures generals dels propietaris d'edificis els següents:  
a) El manteniment d'aquests en les condicions adequades d'ornament, seguretat i salubritat, d?acord amb el que estableixen l'article 181 LS i la secció segona d'aquest capítol.  
Art. 1.3.4. Incompliments  
L'incompliment per part dels propietaris dels deures corresponents a l?exercici dels dret de propietat, produirà l'aplicació de les disposicions legals vigents i les de correcció i sanció que especifiquen. aquestes normes segons la responsabilitat i la naturalesa de l?incompliment.  
Secció 2: El deure de conservació dels immobles.  
Art. 1.3.5 Contingut i límit del deure de conservar.  
1. El deure de conservar inclou la realització de les obres i actuacions següents sobre els immobles objecte de manteniment:  
a) Tots aquells treballs i obres que requeresquen les edificacions per a la seua seguretat, salubritat i ornament públic.  
b) Les obres que, a més d'assegurar sobre els edificis objecte d'intervenció el compliment dels requisits mínims establerts en el capítol anterior, tinguen com a finalitat reposar les condicions preexistents o adequar l?immoble al compliment de les normes d'ús a què es destine, d?acord amb el que estableixen aquestes normes subsidiàries.  
2. EL límit del deure de conservar s'estableix en l?estat ruïnós de l?edificació, regulat en el capítol 4 d'aquest títol. Es defineix com a contingut econòmic del deure de conservar el cost sobre el pressupost tècnic de les obres de manteniment o reparació que l?immoble requeresca; es defineix com a sobrecost del deure de conservar la diferència entre el cost de les obres de reparació o manteniment d'un edifici i el (50%) del valor d'aquest determinat d?acord amb el procediment regulat per al supòsit de ruïna econòmica.  
En tot cas, quan les obres siguen de reconstrucció d'elements arquitectònics, es tramitarà a través d'un expedient de ruïna. Correspondrà el deure de conservació quan les obres siguen de reparació.  
Art. 1.3.6 Condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornament públic de les edificacions.   
Es consideren condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornament públic dels edificis exigibles als propietaris dins del deure de conservar les següents:  
a) De seguretat: els tancaments i cobertes s'han de mantenir estancs al pas de l'aigua, els elements estructurals s'han de protegir contra el foc, els efectes de la corrosió, les filtracions i de qualsevol agent que pogués disminuir-ne la resistència; els materials de revestiment tant de parets com de cobertes s'han de conservar de manera que no comporten risc de caiguda sobre les persones o els béns.  
b) De salubritat: les xarxes de servei i les instal·lacions sanitàries s'hauran de mantenir en el bon estat que garantesca l'adequat funcionament segons l?ús a què es destinen; d'acord amb les condicions normatives higièniques i de regulació d'usos d'aquestes normes subsidiàries. En cada estanca de l?immoble s'hauran de complir les condicions de ventilació i il·luminació exigides. L'immoble i els espais lliures s'han de mantenir amb el grau suficient de neteja que evite la presència d'animals o plantes que puguen ser causa d'infecció o risc sanitari.  
c) D'ornament: Les façanes i en general tota la part visible de les edificacions des de la via pública (incloses les mitgeres) han de mantenir una imatge digna, mitjançant la neteja, pintura, reparació o reposició dels elements de revestiment.  
Art. 1.3.7 Conservació específica dels edificis catalogats.  
Tot element protegit per estar inclòs dins un catàleg del patrimoni arquitectònic, s'ha de conservar amb interès especial i, en aquest sentit, les condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornament comunes a tota edificació s'amplien amb les següents:  
a) Estarà prohibida la instal·lació en aquest de tota classe d'elements superposats aliens a l'arquitectura, com anuncis, cartells, banderins, cables, pals o marquesines, llevat d'autorització expressa de l'ajuntament.  
b) La neteja i pintura, i qualsevol altra intervenció destinada a mantenir la imatge digna exigida, assegurarà una coherència i posada en valor de l'arquitectura protegida.  
Art. 1.3.8 Procediment d'execució de les obres de reparació o manteniment de les edificacions.  
1. El procediment per a exigir el manteniment d'un immoble en les condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornament, l'iniciarà l'ajuntament d'ofici o a instància de qualsevol persona o institució. Si es formula denúncia pública de l?incompliment del deure de conservació, l?expedient s'iniciarà d'ofici. L'expedient a instància de part només l?iniciaran els interessats. Iniciat l?expedient, els serveis i tècnics municipals fan la inspecció de l?edifici i emetran un informe on hi haurà, com a mínim, els punts següents:  
a) Descripció de l'immoble i dels danys que l'afecten; aquests s'han d'assenyalar en croquis de planta i alçat de l'edificació i s'han d'especificar els elements constructius en mal estat, la quantia dels danys (en unitats de superfície o de volum) i les causes d'aquests.  
b) Relació de les obres necessàries per a reparar l?immoble de manera que complesca les condicions mínimes exigides i sense excloure, per tant, les destinades a millores o ampliacions de l?edifici per damunt del límit del deure de conservar.  
c) Valoració dels costos de les obres necessàries, encara que no estimats sobre el projecte tècnic sí almenys amb la indicació pressupostària de les partides principals que compondrien l'actuació; s'han d'assenyalar unitats de mesura i preus vigents.  
d) Determinació del valor actual de l?edifici tal com es regula per al cas de ruïna econòmica.  
e) Conclusió, en la qual s'han d'indicar el contingut econòmic del deure de conservar i la quantia dels sobrecostos, si n'hi ha.  
f) Avaluació dels possibles perills respecte de la seguretat de l?immoble i recomanació dels terminis d'execució més convenients per a la realització de les obres.  
g) Si l?edifici l'arreplega un catàleg de protecció, l?informe cobrirà a mes tots els aspectes complementaris que les seues normes establesquen.  
2. Si de l?informe tècnic es conclou que el cost de l?execució de les obres necessàries per a la conservació de l?immoble es troba comprés dins del contingut econòmic del deure de conservar, l'ajuntament comunicarà al propietari l?obligació de realitzar les obres, i li concedirà un termini de quinze (15) dies per a la presentació de les al·legacions que considere pertinents, llevat dels casos d'urgència per risc imminent per a les persones o els béns. Transcorregut aquest termini, i si de les al·legacions no es desprèn una modificació substancial de les obres necessàries o de les valoracions econòmiques, el propietari haurà de realitzar les reparacions en el termini indicat en la resolució respectiva.  
3. Si el propietari no realitza la reparació en el termini indicat o retarda l'inici de les obres més d'un (1) mes des de la concessió d'aquesta, no realitza la totalitat de les obres necessàries en el termini fixat o durant l'execució s'aprecia suficientment que no s'ajusta a l'actuació dels requisits de conservació o que no se'n preveu l'acabament en el termini, l'ajuntament es farà càrrec de l'execució o de la continuació de la intervenció de conservació a càrrec de la propietat a través del procediment d'execució subsidiària previst en la Llei de Procediment Administratiu.  
4 La resolució d'ordre d'execució es posarà en coneixement d'arrendataris o inquilins, si n'hi ha, alhora que la comunicarà al propietari, i aquells disposaran del mateix termini de quinze (15) dies per a la presentació d'al·legacions. L'ajuntament informarà, així mateix, els inquilins i arrendataris del dret que tenen segons el que estableix la Llei d'arrendaments Urbans.  
5. Si de l'informe tècnic es desprèn que l'execució de les obres necessàries per al manteniment de l'edifici en les seguretat, salubritat i ornament adequades, no es troba dins del deure de conservar, s'ajustarà al que disposa la regulació de la declaració de ruïna en el supòsit econòmic en aquestes normes urbanístiques.   
6. Tots els actes que haja de dictar l'ajuntament en el procediment del deure de conservació, correspondran a l'alcalde o a l?òrgan en qui delegue.  
Art. 1.3.9. Infraccions:  
1. Si els propietaris infringeixen les obligacions de manteniment derivades del deure de conservació tal com ho estableix l'article 1.3.6 donarà lloc a l'inici d'expedient sancionador i, si no hi ha altre remei, es pot permetre la sanció i l'expropiació de l'immoble.  
2. Si els propietaris o les companyies de serveis (telèfons, gas, electricitat) o les empreses anunciadores infringeixen la prohibició d'instal·lació d'elements superposats sobre immobles catalogats comportarà, sense perjudici de les sancions econòmiques que corresponguen, la demolició d'aquests per part de l'ajuntament i els costos repercutiran sobre els responsables de la instal·lació.  
3. La demolició total o parcial d'elements catalogats permetrà que l'ajuntament, si ho creu convenient, impose als propietaris la reconstrucció, sense perjudici de les sancions econòmiques que corresponguen.  
Secció 3: Conservació específica d'urbanitzacions i solars no construïts.  
Art. 1.3.10. Condicions mínimes de conservació de les urbanitzacions.  
El propietari de cada parcel·la serà responsable del manteniment de les preses de xarxes de servei en l'estat correcte de funcionament. En les urbanitzacions particulars anirà a càrrec dels propietaris la conservació de calçades, voreres, xarxes de distribució i servei, de l'enllumenament i de la resta d'elements que configuren la urbanització.  
Art. 1.3.11. Condicions mínimes de conservació dels solars  
Tot propietari d'un solar no construït haurà de complir les condicions mínimes següents:  
a) Tanca: tot solar haurà d'estar convenientment tancat segons les normes estètiques.  
b) Tractament de la superfície: s'han de protegir o eliminar els pous o els desnivells que puguen ser causa d'accident.  
c) Neteja i salubritat: el solar s'haurà de mantenir permanentment net, desproveït de qualsevol tipus de vegetació, restes orgàniques o minerals que puguen alimentar o allotjar animals o plantes portadors o transmissors de malalties o productores de males olors.  
Art. 1.3.12. ús provisional dels solars no construïts.  
1. En tots els terrenys amb qualificació de solar i fins que es construesquen, s'hi podran autoritzar usos amb caràcter provisional com els de descans i estatge de persones de recreació i esbargiment, amb instal·lacions igualment desmuntables, etc. Excepcionalment, l'ajuntament podrà autoritzar l?ús de solar com a aparcament de vehicles si les circumstàncies ho aconsellen. En qualsevol moment l'ajuntament o l'alcaldia podran ordenar la retirada de les instal·lacions i de l?ús públic, sense dret a cap indemnització.  
2. El propietari podrà concertar amb altres persones l?ús provisional dels solars per als fins autoritzats en l'apartat anterior.  
3. La dedicació del solar als usos provisionals autoritzats no impedeix que s'hi aplique el règim legal d'edificació forçosa. Aquests usos i instal·lacions s'hauran d'eradicar i demolir si així ho acorda l'Ajuntament i sense dret a indemnització.  
4. L'ajuntament podrà ocupar provisionalment i amb usos autoritzats els solars que hagen acomplert l?obligació d'edificació forçosa.  
Art. 1.3.13.1. Quan una parcel·la edificable no haja exhaurit el volum d'edificabilitat, excepcionalment l'ajuntament podrà autoritzar l'edificació de la resta del volum dins de la parcel·la, amb usos exclusivament familiars. En aquest cas l'autorització municipal d'ús que l'ajuntament concedirà conjuntament amb la llicència d'obra, podran ser revocats per l'ajuntament, sense cap indemnització, si s'incompleixen les condicions següents:  
a) Unicament es podran autoritzar per a usos familiars.  
b) La parcel·la no ha d'haver exhaurit el volum edificable.  
c) El contingut de la llicència d'obres autoritzarà, en tot cas, fins al màxim de volum edificable en parcel·la.  
d) No es podran autoritzar edificacions complementàries que no respecten les normes generals d'edificació previstes en aquestes normes.  
e) En cap cas l'autorització d'ús, comportarà llicència de parcel·lació. Aquesta es regirà per aquestes normes generals.  
f) Juntament amb la sol·licitud d'autorització s'haurà de presentar un compromís escrit de no alienar l?habitatge complementari i d'utilitzar-lo exclusivament per a usos familiars. Així es farà constar en el Registre de la Propietat.  
g) Queda habilitada l'alcaldia per a dictar directrius complementàries que s'estimen adequades.  
Capítol 4: Estat ruïnós de les edificacions  
Art. 1.4.1. Declaració de l?estat ruïnós dels edificis.  
La declaració de l?estat ruïnós de les edificacions serà escaient, d'acord amb el que estableix l'article 183 LS, quan hi concórrega algun dels supòsits següents:  
a) Dany no reparable tècnicament amb els mitjans normals.  
b) Cost de reparació superior al cinquanta per cent (50%) del valor actual de l?edifici.  
c) Circumstàncies urbanístiques que aconsellen la demolició.  
Art. 1.4.2. Danys no reparables tècnicament amb els mitjans normals.  
1. Es considerarà dany no reparable tècnicament amb els mitjans normals aquell la reparació del qual comporte la reconstrucció d'elements estructurals en proporció superior al trenta per cent (30%) de la totalitat. Són elements estructurals tots aquells que tenen funció portant i resistent reconeguda com a tal en el càlcul estructural.  
2. Per a la determinació del límit proporcional establert s'actuarà així:  
a) Realització d'un inventari de la totalitat dels elements estructurals que componen l?edificació, amb l?expressió, per a cada un, de la quantia en les unitats mètriques habituals i la proporció que representa en percentatge respecte a la totalitat.  
b) Determinació, també en forma percentual, de la proporció de cada un dels elements estructurals relacionats que hagen de ser reconstruïts.  
c) La suma dels productes de cada percentatge determinat en b) pel percentatge establert en a) resulta la proporció total dels danys estructurals que ha de ser superior al trenta per cent (30%).  
Art. 1.4.3 Cost de reparació  
El cost de reparació de l'immoble es determinarà mitjançant un informe tècnic redactat amb els mateixos requeriments i per al mateix tipus d'obres que es regulen a l'article 1.3.8. Els costos que no siguen estrictament d'adequació de l'immoble a les condicions mínimes de seguretat, salubritat i ornat, no serà considerat en el càlcul dels costos de reparació.  
Art. 1.4.4. Valor actual de l?edifici.  
1. El valor actual de l?edifici s'obtindrà mitjançant el càlcul del seu valor de reposició minorat mitjançant el producte per coeficients de depreciació per edat i ús.  
2. El valor de reposició de l?edifici serà igual al cost net de construcció d'un immoble de característiques idèntiques a l'actual, calculat per l'aplicació de mòduls oficials vigents.  
3. El coeficient de depreciació per edat serà igual a (1-0,2 log (t),on (t) és l?edat de l?edifici en anys i resulta un valor numèric adimensional.  
4. El coeficient de depreciació per ús es determinarà raonablement tenint en compte les característiques de conservació de l?immoble i l'adequació a l?ús instal·lat, i en resultarà un valor numèric adimensional que no serà inferior a 0,75.  
5. El producte dels dos coeficients no serà en cap cas inferior a 0,40.  
Art. 1.4.5. Circumstàncies urbanístiques.  
1. Es considerarà circumstància urbanística que aconselle la demolició de l?immoble solament la qualificació d'aquest de fora d'ordenació per motius d'alineació exterior, o quan se'n preveja expressament la demolició en les Normes subsidiàries o en una figura de planejament de desenvolupament.  
2. Qualsevol altra situació de disconformitat de l?immoble amb l?ordenació urbanística de les normes subsidiàries serà apreciada solament com a coadjuvant de les causes de declaració de ruïna recollides en els punts a) i b) de l'article 1.4.1 i, en tot cas, correspon a l'ajuntament la seua valoració d?acord amb els objectes de protecció del patrimoni edificat que s'estableixen en la memòria.  
Art. 1.4.6. Edificis catalogats.  
1. Els edificis que resulten catalogats en grau de protecció integral o general no podran ser objecte de declaració de ruïna i, en conseqüència, no en serà escaient en cap cas l?enderrocament, i caldrà executar les obres precises per a la conservació i el manteniment.   
2. Els edificis que resultaran catalogats en gran de protecció ambiental podran ser objecte de declaració de ruïna, però en el càlcul del seu valor actual no s'aplicaran els coeficients de depreciació per edat i ús.  
Art. 1.4.7. Causes que no impliquen la declaració de ruïna  
1. Les deficiències referides a les dimensions dels patis, ventilació d'habitacions i, en general, a la mancança d'instal·lacions i condicions d'habitabilitat exigides per aquestes Normes o per legislació específica, no seran per si mateixes causes de declaració de ruïna, si bé les obres necessàries per a solucionar aquests aspectes podran incloure's en el càlcul dels costos de reparació.  
2. El desallotjament provisional i les mesures que cal adoptar respecte a l?habitabilitat de l?edifici no comporten per si mateixes la declaració de ruïna.  
Art. 1.4.8. Procediment de declaració de ruïna.  
1. La denúncia d'estat ruïnós d'un immoble podrà ser formulada pel propietari, pels inquilins o per qualsevol persona o institució que en tingués coneixement. A la denúncia s'hi adjuntaran tots els documents i totes les dades que es consideren pertinents per a la corroboració d'aquesta. Formulada la denúncia, els serveis tècnics municipals practicaran la inspecció de l?edifici i emetran un informe de les mateixes característiques que el regulat en l'article 1.3.8. Si després de la inspecció (i encara abans de la redacció definitiva de l?informe i del transcurs del termini d'al·legacions) els tècnics municipals detectaren risc imminent per a la seguretat de persones o béns, l'alcalde o el regidor d'Urbanisme ordenarà la presa immediata de mesures de protecció, però no n'autoritzarà l?enderrocament fins que la declaració de ruïna i la decisió de demolició siguen fermes.  
2. Si conclou l'informe tècnic que l'edifici o part d'aquest està en estat ruïnós, l'alcalde o el regidor d'Urbanisme declararà l'edifici 0 la part corresponent en ruïna inicial i notificarà al propietari o als inquilins l'obertura d'un termini de quinze (15) dies per a la presentació de les al·legacions que considere pertinents. Passat el termini i en temps menor de dos (2) mesos l'ajuntament resoldrà definitivament l'expedient l'emetrà una resolució ferma de declaració de ruïna i ordenarà que es produesquen els efectes d'aquesta, o (en cas que durant el termini d'al·legacions s'hagués arribat a la conclusió que no hi ha aquest estat de ruïna), i emetrà ordre d'execució per a la realització de les obres de conservació i manteniment incloses dins del deure de conservar.  
Art. 1.4.9. Efectes i responsabilitats de la declaració de ruïna  
1. Els efectes de la declaració de ruïna són els següents:  
a) Ordre de demolició de l?immoble, si la declaració de ruïna n'afecta la totalitat.  
b) Ordre de demolició de part de l?immoble declarada en ruïna acompanyada per una ordre de manteniment de la resta de l?edifici amb l?obligació per al propietari de l?execució de les obres necessàries en els terminis i amb les condicions establerts en l'article 1.3.8.  
c) Ordre de manteniment de l?edifici i de realització de les obres necessàries, perquè considere l'ajuntament que, a pesar d'estar tot l?edifici o una part en estat ruïnós i per tant no inclòs dins del límit del deure de conservar, el manteniment d'aquest és convenient per als interessos generals de la comunitat. En aquest supòsit el sobrecost de la conservació anirà a càrrec de l'administració i la propietat no estarà obligada a iniciar les obres si no rep el pagament corresponent per part de l'Ajuntament.  
2. La resolució de l?expedient de ruïna es notificarà als propietaris i als inquilins, si n'hi havia, i se'ls informarà del dret que els assisteix; també es notificarà als serveis responsables del patrimoni de la Generalitat Valenciana. La resolució definitiva de l?expedient fixarà així mateix els terminis per a la sol·licitud de llicència i de començament i acabament d'obres, amb la indicació de les característiques a què aquestes s'han d'ajustar.  
3. La declaració de ruïna inicial emesa com a conseqüència directa de les conclusions de l'informe tècnic regulat en l'article 1.4.8. no equival a cap dels pronunciaments definitius previstos en l'article 23 RD per tal com no ha estat resolt encara l?expedient i, per tant, no implica l'autorització ni cap dret de demolició total o parcial de l?edifici.  
4. La declaració definitiva de ruïna comportarà la inscripció d'ofici de la finca afectada en el Registre de Solars i Edificació Forçosa.  
5. Els costos de demolició, en cas que se n'ordene l?execució, aniran a càrrec del propiciari, sense perjudici de les sancions que se li pogueren imposar.  
6. La declaració administrativa de ruïna o l'adopció de mesures d'urgència per l'ajuntament.  
Títol 2: INTERVENCIO MUNICIPAL EN L'EDIFICACIO I US DEL SOL  
Capítol 1: Llicències urbanístiques  
Capítol 2: Policia d'obres  
Capítol 1: Llicències urbanístiques  
Art. 2.1.1: Actes subjectes a llicència  
1. Conformement a l?establert per la legislació urbanística, estaran subjectes a llicència municipal prèvia, sense perjudici de les autoritzacions que siguen escaients segons la legislació aplicable, aquests actes:  
a) Les obres de construcció d'edificacions i instal·lacions de totes classes de nova planta.  
b) Les obres d'ampliació d'edificis i instal·lacions de totes classes existents.  
c) Les de modificació i reforma que afecten l?estructura dels edificis de totes classes existents.  
d) Les de modificació de l'aspecte exterior dels edificis i instal·lacions de totes classes existents.  
e) Les obres que modifiquen la disposició interior dels edificis, qualsevol que en siga l?ús.  
f) Les obres que hagen de realitzar-se amb caràcter provisional a què es refereix l'apartat 58 del text refós de la Llei del Sòl.  
g) Les obres d'instal·lació de serveis públics.  
h) Les parcel·lacions urbanístiques.  
i) Els moviments de terra, tals com desmunts, esplanació, excavació i terraplenat, llevat que aquests actes estiguen detallats i programats com a obres que s'han d'executar en un projecte d'urbanització o d'edificació aprovat o autoritzat.  
j) La primera utilització o ocupació dels edificis i instal·lacions en general.  
k) Els usos de caràcter provisional a què es refereix l'apartat 2 de l'article 58 de la Llei del Sòl.  
l) L'ús de la volada sobre les edificacions i instal·lacions de totes classes existents.  
m) La modificació de l?ús dels edificis i instal·lacions en general.  
n) La demolició de les construccions, llevat dels casos declarats de ruïna imminent.  
fi) Les instal·lacions subterrànies dedicades a aparcament, activitats industrials, mercantils o professionals, serveis públics o qualsevol altre ús a què es destine el subsòl.  
o) La tala d'arbres.  
p) La col·locació de cartells de propaganda visibles des de la via pública.  
q) I, en general, la resta d'actes que assenyalen els plans, normes o ordenances.  
Art. 2.1.2. Terminis  
1. Les llicències determinaran el termini en què han de començar a executar-se les obres o a exercir-se l'activitat i el termini màxim per a la conclusió de les obres. Aquests terminis no seran superiores a aquests:  
a) Començament de les obres: sis (6) mesos a l'atorgament de la llicència.  
b) Començament de l'activitat: sis (6) mesos des de la concessió de la llicència d'obertura si no calen obres de cap mena per a l?exercici d'aquesta; i el mateix termini a comptar des de la conclusió efectiva de les obres que calien, sempre que aquestes les acaben en el termini autoritzat o durant les pròrrogues concedides.  
c) Conclusió de les obres; dos (2) anys des de l'autorització per a l?inici de les obres.  
2. En tot cas, a sol·licitud de l?interessat, podrà prorrogar-se el termini fixat, en el supòsit que les obres es demoraren o paralitzaren a causa de força major o una altra circumstància imprevista o inevitable, la qual, a aquest efecte, haurà de posar-se en coneixement de l'administració municipal, abans del venciment del terme establert en la llicència.  
3. La pròrroga podrà concedir-se només una vegada, i tindrà una durada no superior al termini inicial.  
4. Per a la salvaguarda dels interessos de qualitat ambiental i evitar els impactes negatius sobre la població turística entre el dia 15 de juliol i l'1 de setembre quedarà interrompuda totalment l?execució de les obres.  
No obstant això, l'ajuntament, en casos concrets, podrà autoritzar expressament la continuïtat dels treballs basant-se en consideracions com:  
- Emplaçament en un lloc aïllat i allunyat de zones d'afluència de turistes o estiuejants.  
- Tipus d'activitats amb poca generació de molèsties.  
- Que reste un marge escàs de temps per a l'acabament total.  
- Que la interrupció comporte una repercussió social valorable negativament, o consideracions similars.  
Art. 2.1.3. Caducitat  
1. La llicència d'obres caducarà en qualsevol dels supòsits següents:  
a) Als sis (6) mesos de l'atorgament, si dins d'aquest no s'iniciaran les obres que aquesta autoritza.  
b) Si una vegada iniciades, les obres autoritzades s'interromperen per una causa imputable al titular de la llicència durant un termini de sis (6) mesos  
c) Si no s'acabaren les obres dins del termini fixat o de les pròrrogues concedides por l'ajuntament.  
2. La llicència d'obertura caducarà en qualsevol d'aquests supòsits:  
a) Als sis (6) mesos de l'atorgament, si no foren necessàries obres de cap mena per a l?exercici de l'activitat, i un termini idèntic, a comptar des de la conclusió efectiva de les obres que calen, sempre que s'acaben en el termini autoritzat o durant les pròrrogues concedides.  
b) Quan l'activitat es trobe paralitzada por termini superior a sis (6) mesos, si bé en aquest cas, per a reiniciar-ne l'exercici, no serà preceptiu l'atorgament de nou d'una llicència, sinó que serà prou el titular així ho notifique a la corporació perquè aquesta puga efectuar les comprovacions oportunes relatives al compliment de les condiciones en què fou atorgada la llicència.  
3. Per a la caducitat de la llicència caldrà una declaració expressa, llevat la llicència per a la instal·lació de grua que caducarà automàticament en cessar els efectes de la llicència d'obres de l?edifici a la construcció del qual es destina.  
4. La caducitat de la llicència produirà els efectes següents:  
a) El cessament de l'autorització municipal per a l?execució de les obres o de l?exercici de les activitats objecte de la llicència.  
b) La pèrdua de tots els drets liquidats, encara i tot quan no s'haguessen executat totalment o parcialment l?obra o l'activitat autoritzada.  
Art. 2.1.4. Sol·licitud de llicència en general  
1. La sol·licitud de llicència es formularà mitjançant una instància dirigida a l'alcalde, que es presentarà al Registre General de l'ajuntament.  
2. Si la sol·licitud es formula en nom d'una persona jurídica o de persona interessada distinta del sol·licitant, caldrà que s'hi adjunte una còpia del poder i que se'n presente l?original perquè siga confrontat en el moment de la presentació al registre.  
3. A la sol·licitud s'hi adjuntarà, si calia, el rebut acreditatiu d'haver efectuat l?ingrés previ que corresponga segons les ordenances fiscals municipals.  
4. Igualment s'hi adjuntarà la documentació que, para cada tipus de llicència, s'estableix en aquestes normes, sense perjudici de l?exigida per la legislació específica aplicable, especialment les autoritzacions referides al domini públic- La documentació s'ajustarà estrictament a allò sol·licitat, de manera que els documents tècnics arrepleguen la totalitat del sol·licitat, i el sol·licitat no es referesca a una part de la documentació presentada.  
Art. 2.1.5. Sol·licitud de llicència d'obres de nova planta, ampliació o reforma  
1. Es considera obres de nova planta aquelles que tenen com a objecte la construcció de qualsevol mena d'edificació coberta susceptible de ser usada.  
2. Es considera obres d'ampliació aquelles obres de nova planta que tenen com a objecte l'ampliació de volum de l?edificació existent.  
3. Tindran la consideració, d'obres de reforma les següents:  
a) Les que afecten l?estructura de l?immoble, tals com modificació de cimentacions, reforç de l'estructura, construcció de forjats, modificació de cobertes, modificació de façanes, distribució interior d'habitatges, col·locació de marquesines i d'altres anàlogues.  
b) Les obres que no comporten modificació de volum, ni afecten l'estructura, però por la seua entitat siguen equiparables a una obra de nova planta, segons l?informe tècnic.  
4. En les sol·licituds de llicència d'obres de nova planta, ampliació o reforma, la instància haurà d'estar firmada pel tècnic autor del projecte. A més s'hi adjuntarà la documentació següent:  
a) Fotocòpia de la llicència d'obertura, si es tracta d'edificis destinats a establiments de característiques que l'exigesquen perquè funcione, segons la normativa vigent (caldrà presentar l'original perquè siga confrontat).  
b) Fotocòpia de la llicència d'obres, si es tracta de modificació o reforma d'edifici existent autoritzat després de l'any 1965 (caldrà presentar l'original perquè siga confrontat)  
c) Dos plànols de manteniment de la cartografia, a escala 1:1000 en els quals es reflecteixen els volums de l'edifici, incloses les cobertes i cossos per damunt de la cornisa i el nombre de plantes de cada un dels cossos diferenciats, amb assenyalament de cotes exteriors de la parcel·la i de l'edifici.  
d) Fotocòpia de la cèdula de qualificació provisional, si es tracta d'habitatges de protecció oficial o rehabilitació (caldrà presentar l'original perquè siga confrontat).  
e) Fotocòpia del document acreditatiu de l'obtenció de bonificacions en la taxa de llicència, si s'esdevé, segons el que es preveu a les ordenances fiscals (caldrà presentar l'original perquè siga confrontat).  
f) Tres exemplars del projecte tècnic, subscrit per un facultatiu competent i visat pel col·legi professional corresponent o per l'oficina tècnica de supervisió de l'organisme públic competent. El projecte haurà de contenir un annex a la Memòria al·lusiu al, compliment de les presents Normes Urbanístiques, i s'especificarà l'àrea d'ordenança i cada una de les determinacions.  
g) Full de nomenament de tècnic de grau mitjà, que haja d'assumir la direcció d'obra visat pel col·legi professional corresponent, quan siga necessari, segons la normativa aplicable.  
h) Fitxa urbanística subscrita pel tècnic autor del projecte i el promotor i visada escaientment.  
i) Fulls de dades estadístiques, quan siga procedent.  
j) Autorització de la Conselleria de Cultura, quan siga escaient, segons el que disposa la normativa específica.  
k) Fotocòpia de l?últim rebut de la quota de llicència fiscal de l?impost industrial del constructor (s'haurà de presentar l?original perquè siga confrontat)  
l) Fotocòpia de l?escriptura de propietat de la parcel·la solar, si es tracta de zones ordenades per edificació aïllada sobre parcel·la (s'haurà de presentar l?original perquè siga confrontat).  
m) En aquells casos que ho establesca la llei, projecte subscrit per un tècnic competent, visat com cal i autoritzat per l'autoritat administrativa competent d'instal·lacions interiors d'aigua potable.  
n) Si la parcel·la compleix la condició de solar, s' hi adjuntarà, a més:  
- Certificat, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional respectiu, en el qual es faça constar la condició de solar de la parcel·la.  
- Informe, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional respectiu, en el qual es faça constar la idoneïtat de l?obra urbanitzadora existent per a l?edifici que es pretén construir. 0 alternativament un informe, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional respectiu, en el qual es descriga l?obra urbanitzadora necessària per a complementar l?existent i una memòria valorada d'aquesta.  
- Si escau, compromís d'executar simultàniament les obres d'urbanització i edificació, i de no ocupar l?edificació fins al moment en què no s'acaben les obres complementàries de les d'urbanització, subscrit davant fedatari públic.  
o) Si la parcel·la no compleix la condició de solar i està inclosa en una unitat d'execució, s'hi adjuntarà, a més:  
- Un informe, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional respectiu, en el qual es faça constar la data d'aprovació de l?instrument de gestió de la unitat o polígon, la identificació de la parcel·la dins de l?instrument esmentat, així com l'acreditació del compliment de totes les obligacions de gestió es deriven de l?instrument de gestió aprovat.  
- Un informe del tècnic director de les obres d'urbanització, en el qual es faça constar la viabilitat de l'acabament de les obres, al mateix temps que s'acaben les obres d'edificació per a les quals se sol·licita llicència.  
- Compromís del promotor, subscrit davant un fedatari públic, en els termes que estableix l'article 41 del Reglament de Gestió Urbanística.  
p) Si la parcel·la no compleix la condició de solar, i no està inclosa en una unitat d'execució, s'hi adjuntarà, a més:  
- Informe subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional respectiu, en el qual es descriga l?obra urbanitzadora necessària per a complementar l?existent i una memòria valorada d'aquesta.  
- Garantia econòmica, en els termes que estableix el Reglament de Gestió Urbanística, en la quantitat que valore el tècnic en el document descrit al paràgraf anterior.  
- Compromís del promotor, subscrit davant fedatari públic, en los termes que estableix l'article 40 del vigent Reglament de Gestió Urbanística.  
Art. 2.1.6. Sol·licitud de llicència d'obres menors  
1. Es consideraran obres menors totes aquelles que no comporten cap modificació de volum ni afecten l'estructura, tals com: canvi de peces de sanejament, alicatats, reparació o reposició de paviments, superposició de paviments lleugers, canvi de portes o finestres en façana o via pública sense modificació de forats, arrebossada i pintura de façanes, impermeabilització, reparació de fontaneria i electricitat, reparació de terrasses o cobertes, tancament de parcel·les i d'altres anàlogues.  
2. En les sol·licituds de llicència d'obres menors, la instància de sol·licitud l?haurà de firmar el contractista de l?obra i a la qual s'hi adjuntarà un document subscrit per un tècnic competent, en el qual s'especificarà clarament:  
a) Estat d'amidaments complet amb descripció de les característiques i qualitat dels materials que s'han d'usar.  
b) Descripció de l'obra.   
c) Us o destí previst.   
d) Pressupost total estimat.  
e) Emplaçament de l?obra, on s'indicarà el carrer o la plaça, el número, el pis i la porta en els nuclis urbans o número de polígon cadastral i parcel·la, fora d'aquests nuclis (en cas necessari s'adjuntarà croquis d'emplaçament).  
3. A més, s'hi adjuntarà la documentació següent:  
a) Fotocòpia de la llicència d'obertura, si es tracta d'habilitació de locals destinats a establiment, de característiques que l?exigesquen per al seu funcionament, segons la normativa vigent (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
b) Autorització de la Conselleria de Cultura, si escau, segons el que disposa la normativa específica.  
c) Fotocòpia del darrer rebut de la quota de llicència fiscal de l?impost industrial del constructor (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
d) Fotocòpia d'escriptura de propietat de la parcel·la o solar, si es tracta de zones ordenades per edificació aïllada sobre parcel·la (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
4. Si l?obra afecta a façana o via pública es requerirà, a més:  
a) Croquis de l?estat actual i de l?obra projectada.  
b) Fotografia de la façana.  
5. Si l?obra comporta superposició d'un pavimento sobre un altre existent sobre forjats, s'hi adjuntarà un certificat subscrit por un tècnic competent i visat pel col·legi professional corresponent que garantesca la seguretat i l?estabilitat de l?estructura existent i la seua capacitat per a assumir el pes propi del nou paviment.  
6. Si es tracta de tancament de parcel·les o solars s'hi adjuntarà, a més:  
a) Plànol d'emplaçament.  
b) Fotocòpia de l?escriptura de propietat quan la tanca limite amb un espai de titularitat pública (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
c) Croquis acotat de les característiques de les tanques.  
Art. 2.1.7. Sol·licitud de llicència d'enderrocament  
1. En les sol·licituds de llicència d'enderrocament, la instància haurà d'estar firmada pel tècnic autor del projecte, i s'indicarà on es troben disponibles les claus que permeten la inspecció de l?edifici dels serveis tècnics municipals.  
2. Ultra això, s'hi adjuntarà aquesta documentació:  
a) Tres exemplars del projecte tècnic, subscrit per facultatiu competent i visat pel col·legi professional corresponent o per l?oficina tècnica de supervisió de l?organisme competent. El projecte tècnic inclourà fotografies de les façanes i dels detalls més significatius de l?edifici.  
b) Autorització de la Conselleria de Cultura quan escaiga, segons el que disposa la normativa específica.  
c) Fotocòpia de l?últim rebut de la quota de llicència fiscal de l?impost industrial del constructor (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
Art. 2.1.8. Sol·licitud de llicències per a la instal·lació de la grua   
1. A les sol·licituds de llicència per a la instal·lació de grues s'hi adjuntarà la documentació següent:  
a) Fotocòpia de la llicència d'obres de l?edifici a la construcció de les quals es destina la grua (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).   
b) Plànol de situació de la grua on s'indique l'àrea d'escombrada de la ploma, firmat pel tècnic que assumeix la direcció de l?obra i visat pel corresponent col·legi professional.  
c) Memòria descriptiva de les característiques de l'aparell i de les seues mesures de seguretat, i també de la necessitat de la seua instal·lació i la idoneïtat del seu emplaçament subscrita pel tècnic que assumeix la direcció de l?obra i visada pel corresponent col·legi professional.  
d) Fotocòpia de la pòlissa d'assegurança de la grua i del darrer rebut satisfet a l?entitat asseguradora (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
2. Obtinguda la llicència i efectuat el muntatge de la grua, l?instal·lador aportarà una certificació acreditativa del perfecte estat de muntatge i del seu funcionament.  
Art. 2.1.9. Sol·licitud de llicència de primera ocupació  
1. A la sol·licitud de llicència per a la primera utilització dels edificis, s'hi adjuntarà:  
a) Fotocòpia de la llicència d'obres.  
b) Certificat final de la direcció de l?obra, subscrit pels tècnics competents que l?hagen assumit i visat pels corresponents col·legis professionals.  
c) Informe/s subscrit/s per tècnic/s competent/s on s'acredite el funcionament correcte de les instal·lacions interiors dels serveis d'aigua, aparells elevadors, gas - en cas que fos comunitari -, antena col·lectiva, evacuació d'aigües, i tots altres que establesca la normativa sectorial.  
d) Certificat final de la direcció de l'obra urbanitzadora, subscrit pels tècnics competents, amb un informe adjunt que acredite el bon funcionament dels serveis, i la correcta connexió amb els sistemes existents.-  
e) La documentació fiscal que establesca la normativa tributària.  
Art. 2.1.10. Sol·licitud de la llicència d'instal·lacions  
1. L'establiment o l'ampliació de les instal·lacions de producció, transformació, transport i distribució d'energia elèctrica, els gasoductes, oleoductes, conduccions d'aigua potable o de reg, i també les instal·lacions telefòniques o de qualsevol altre tipus, que es pretenga realitzar dins del terme municipal, requerirà l'autorització prèvia de l'ajuntament, independentment de les autoritzacions dels altres organismes.  
2. La llicència se sol·licitarà mitjançant una instància a la qual s'hi adjuntarà un projecte tècnic per duplicat, subscrit per un tècnic competent i visat pel col·legi professional del responsable de la instal·lació, que haurà de contenir:  
a) Memòria, en la qual es consignen les especificacions següents:  
- Ubicació de la instal·lació, encara que es tracte de línies de transport o distribució d'energia elèctrica, o de la línia telefònica; origen, recorregut i fi d'aquesta, assenyalats en plànols a escala adequada.  
- Objecte i fi de la instal·lació.  
- Característiques principals d'aquesta. Plànols de la instal·lació a escala adequada. Pressupost estimat.  
3. A la sol·licitud s'adjuntarà un document justificatiu d'haver dipositat la fiança que corresponga d'acord amb el que aquestes normes estableixen.  
Art. 2.1.11. Sol·licitud de llicència d'obertura d'activitats qualificades d'espectacles públics i activitats recreatives  
Les sol·licituds de llicència d'obertura d'establiments afectats per la Llei d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses; o pel Reglament General de Policia d'Espectacles Públics i Activitats Recreatives, s'ajustaran al que s'estableix en la seua normativa específica.  
Art. 2.1.12. Sol·licitud de llicència d'obertura en general  
1. En les sol·licituds de llicència d'obertura d'establiments no inclosos en l'article anterior, s'especificaran clarament els següents punts:  
a) ús o destí previst per a l?establiment.  
b) Emplaçament d'aquest, on s'indicarà el carrer o plaça, el número, el pis i la porta en el nucli urbà o el número del polígon cadastral i la parcel·la, fora d'aquest nucli (en cas necessari s'hi adjuntarà un croquis d'emplaçament).  
2. A més s'hi adjuntarà la documentació següent:  
a) Memòria explicativa de l?ús al qual es pretén dedicar el local o recinte, i s'indicarà la potència dels motors que s'han d'instal·lar, si cal.  
b) Memòria justificativa del compliment de la normativa aplicable per a l'activitat de què es tracte.  
c) Plànol a escala o croquis acotat del local o recinte, on s'indique la seua superfície i l?emplaçament dels dispositius de seguretat contra incendis instal·lats.  
d) Fotocòpia de la llicència d'obres de l?edifici on es trobe ubicat el local, quan aquest haja estat autoritzat després de 1965 (caldrà presentar l?original perquè siga confrontat).  
e) Informe tècnic subscrit per un facultatiu competent i visat pel col·legi professional corresponent, que expresse que l'activitat proposta no està inclosa entre les qualificades per la Llei d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
Art. 2.1.13. Procediment per a l'atorgament de llicències.  
1. Si la sol·licitud inicial no complís els requisits exigits o fos incompleta la documentació adjunta, es requerirà el sol·licitador perquè esmene la falta o complete els documents en el termini de quinze (15) dies, amb l'advertència que, si no ho feia, s'arxivaria la petició sense cap altre tràmit.  
2. En el moment en què la documentació estiga completa, es dictarà un acord municipal perquè passe a l?estudi dels tècnics municipals a fi de fer un informe que evacuaran en el termini que estableix la normativa procedimental aplicable.  
3. S'evacuaran, almenys, informe/s tècnic/s sobre l'adequació del projecte i/o documentació presentats a aquestes normes, a la normativa sectorial aplicable, la idoneïtat dels treballs d'urbanització descrits i en conseqüència de la seua correcta valoració, i s'hauran de verificar les dades descrites en la documentació aportada; i també un informe jurídic. En tots els informes, es conclourà si segons l?informat hi ha o no inconvenient d'atorgar el que s'ha sol·licitat i, si cal, aquelles circumstàncies que impedirien l'atorgament d'allò sol·licitat.   
4. Evacuats els informes, se sotmetran a la consideració del regidor delegat o de la Comissió Informativa, segons acorda la corporació, que elevarà una proposta d'acord a l'alcalde, que acordarà el que escaiga.  
5., L'acord de l'alcaldia referit a l'apartat anterior adoptarà algunes de les següents formes:  
a) Atorgarà la llicència sol·licitada sense cap condicionament.  
b) Atorgarà el termini de deu (10) dies per a esmenar les deficiències observades en la documentació presentada i sotmesa a informe. L'esmena s'haurà de realitzar mitjançant la substitució d'aquesta, de manera que l?ulterior pronunciament municipal es realitze sobre una documentació única, refosa i completa. Transcorregut aquest termini, i sobre els documents que hi ha a l'ajuntament s'emetrà un nou informe, i s'acorda conforme als altres incisos d'aquest apartat, sense que siga possible un altre termini de sol·licitud d'esmenes.  
c) Atorgarà la llicència condicionada. Les condiciones hauran d'estar emparades en la legislació, i no es podrà condicionar l'atorgament a esmenes de la documentació presentada, llevat, en les obres de nova planta, de l'ampliació o reforma que podran atorgar-se condicionades, exclusivament, a:  
- La presentació del projecte d'execució.  
- La presentació del projecte d'urbanització.  
- A la utilització de l'edificació per a determinats usos.  
- A l'alçament d'un plànol-acta de comprovació d'alineacions i rasants, i replanteig d'obres,.  
En qualsevol cas aquesta documentació caldrà presentar-la abans en l'ajuntament, dins del termini establert per al començament de les obres, i no podran iniciar-se aquestes fins que no hi haja pronunciament municipal sobre la documentació objecte del condicionat.  
El termini establert en aquestes normes per a l'inici de les obres o de l'activitat s'interromprà amb la presentació de la documentació, i es reprendrà amb l'acord municipal sobre el compliment del condicionat. Aquest acord serà únic, i es limitarà a acordar que s'ha donat compliment al condicionat, i l'autorització per a l'inici de les obres o de l'activitat, o que s'ha donat compliment de caducitat de llicència atorgada.  
d) En tota la resta de casos, es denegarà la llicència.  
6. Els documents sobre els quals recaiga pronunciament municipal definitiu, seran diligenciats en la forma que acorda l'ajuntament. Dels documents dels quals es presenten tres exemplars, se'n lliurarà un al promotor diligenciat com cal.  
Art. 2.1.14. Modificacions de llicència  
1. Les modificacions subjectives i objectives de les llicències, les haurà d'autoritzar l'ajuntament.  
2. A les modificacions subjectives del promotor, dels tècnics directors i del constructor, els caldrà la presentació d'un document o de documents, subscrit per ambdues parts, en què es faça constar la voluntat de la transmissió i l'assumpció del nou titular de tots els documents i compromisos subscrits per l'anterior, amb expressió de tots ells, i si s'escau, tots altres documents que siguen necessaris per a verificar la transmissió.  
3. Les modificacions objectives de l'obra o activitat es tramitarà com una nova sol·licitud de llicència, i podran donar-se per reproduïts en la petició aquells documents i compromisos presentats abans que hagen estat objecte de pronunciament municipal favorable i que no se pretenga modificar.  
Capítol 2: Policia d'obres   
Art. 2.2.1. Dipòsit d'enderrocs i materials   
1. Queda prohibit dipositar en les vies públiques, sense autorització expressa de l'autoritat municipal, terres, enderrocs, i materials d'enderrocament per a reblert de clots o per a anivellar desigualtats del terreny del carrer i correspondrà a l'alcaldia designar el lloc en què s'hauran de dipositar.  
Art. 2.2.2. Rases i sondatges  
1. L'obertura i la reposició de rases en la via pública s'ajustarà a les condicions següents:  
a) Les obres no es podran iniciar mentre que no haja constituït el peticionari la fiança imposada per l'ajuntament com a garantia de la correcta reposició.  
b) Les obres s'executaran en el termini assenyalat per l'ajuntament, i estan prohibides, llevat d'autorització expressa, del 30 de juny al 15 de setembre.  
c) Mentre estiguen obertes les rases, el peticionari haurà d'adoptar les mesures necessàries de seguretat i protecció que eviten tota possibilitat de danys a persones i béns.  
d) La reposició i el reblert de les rases es realitzarà amb materials prèviament supervisats pel tècnic municipal competent, i és obligació del peticionari el requeriment dels serveis.  
e) La devolució de la fiança l'acordarà l'ajuntament a petició de l'interessat i amb l'informe favorable previ dels serveis tècnics municipals.  
f) Qualsevol deficiència en la reposició de la rasa que no esmene l'obligat, la resoldrà l'ajuntament a càrrec de la fiança dipositada.  
Art. 2.2.3. Materials d'obra en via pública  
1. Els materials que s'empren en les obres i que circumstancialment queden dipositats en la via pública, se situaran de manera que no impedesquen el trànsit per aquesta i requeresquen, de nit, la instal·lació d'enllumenat roig, suficient i adequat que denote perill, en prevenció d'accidents, i en cas de no prendre les mesures pertinents el contractista de les obres serà responsable dels danys que ocasionen; subsidiàriament ho serà el qui n'és propietari. L'ocupació d'una via pública per aquest concepte genera l?obligació de pagament de la taxa corresponent.  
2. Igual precaució es prendrà en cas que estigueren obertes rases o sondatges, i llavors caldrà delimitar amb cordes o tanques el recinte, i col·locar, a més, cartells i senyals de prevenció adequats.  
3. Durant les operacions de càrrega, descàrrega i emmagatzematge, haurà d'haver-hi com a mínim un operari encarregat de prevenir els transeünts i els vehicles.  
Art. 2.2.4. Seguretat en la via pública durant l?execució de les obres  
1. Sempre que es realitzen obres de nova planta, reparacions de façanes, balcons, miradors, teulades, enderrocaments i apuntalaments, els contractistes o propietaris dels immobles estan obligats a construir una tanca que abrace tota la façana, amb un ample màxim de dos (2) metres, que podrà ser variat en menys, segons l'amplària del carrer i a judici de la corporació, després de l'informe tècnic municipal, i caldrà deixar sempre prou espai per al pas por la via pública.  
2. Tots els materials, enderrocs, etc. hauran de restar dins de la tanca, llevat dels casos especials que se preveuen en l'article anterior.  
3. Quan la reduïda amplària del carrer dificulte el compliment de la disposició precedent i sempre que l'obra haja arribat a més de tres (3) metres d'alçada, es podrà substituir la tanca estable per una de mòbil amb vigilància, i s'establiran les bastides corresponents i les plataformes cegues que eviten la caiguda dels materials.  
Art. 2.2.5. Conduccions i pals en vies públiques  
1. Les conduccions d'aigua, gas, electricitat i d'altres que hagen d'instal·lar-se en la via pública o en el seu subsòl, i també la instal·lació de pals en la mateixa via pública, permòdols, caixes d'amarratge i de distribució, s'hauran de sotmetre al que estableixen els reglaments i tots els altres preceptes en vigor i, si hi mancaven, a les condicions que, amb l'informe tècnic previ, disposarà l'ajuntament.  
Art. 2.2.6. Obres de reparació urgent  
1. Quan un edifici, una paret, una columna, un ràfec de teulada, baranes o ampits o qualsevol altre element de construcció, resulte amenaçat de ruïna i enderrocament, de tal gravetat que les mesures que cal prendre no puguen ajornar-se sense un risc evident per a les persones o les coses, el propietari estarà obligat a la seua demolició 0 a executar, mentrestant, les obres necessàries per a evitar el perill.  
2. L'acord pel qual l'alcaldia impose aquella obligació requerirà un informe tècnic previ, el qual expressarà si, per a evitar els greus riscos que se'n deriven, resulta indispensable la urgent demolició o poden consolidar-se ràpidament les obres mitjançant els treballs que calguen o evitar, si més no, aquells perills mitjançant l'apuntalament i sostenidors.  
3. Si el propietari, obligat per l'ajuntament a efectuar les obres de reparació o apuntalament, deixen de complir l?ordenat en el termini que li fixen, l'alcaldia ordenarà que s'executen a costa d'ell. Per al cobrament de les obres pertinents es procedirà, si això cal, per la via administrativa de constrenyiment.  
4. En cas necessari, i amb caràcter temporal, l'alcaldia podrà ordenar que els apuntalaments indispensables descansen en els immobles veïns.  
Art. 2.2.7. Bastides  
1. Les bastides seran, pel cap baix, de 0,75 metres d'ample, i les taules i maromes que s'usen per a la seua formació tindran la resistència corresponent al servei que han de prestar.  
2. La part exterior de les bastides s'haurà de cobrir en direcció vertical fins a l'alçada d'un (1) metre, de manera que s'evite qualsevol mena de perill per als operaris, i també la caiguda dels materials, sense perjudici de complir, a més, la reglamentació de seguretat del treball.  
Art. 2.2.8. Apuntalaments i estintolaments  
1. Cap veí podrà oposar-se, sota cap pretext al fet que es col·loquen en els edificis els elements integrants de l?estintolament que calguen, quan l'autoritat ho ordene i serà responsable dels danys que es produesquen per la demora en el compliment. 2. Abans d'enderrocar res es col·locaran els estintolaments i estampidors necessaris a fi que no resulten afectades les edificacions contigües. Les despeses que genere això aniran a càrrec del propietari de l?edifici que s'ha d'enderrocar.  
Art. 2.2.9. Construcció de voreres  
1. Dins dels trenta dies següents a l'acabament de les obres de nova planta, ampliació o reformes, el titular de la llicència estarà obligat a construir o reposar la vorera, i a pavimentar-la segons el model oficial que l'ajuntament determine.  
2. La col·locació de rajoles distintes a les autoritzades serà considerada com a infracció urbanística.  
3. En aquells supòsits en què es dispose d'autorització de gual permanent, l'ajuntament podrà autoritzar, per raons justificades, paviments de formigó amb una longitud màxima igual a l'autoritzada pel gual.  
4. Aquests paviments s'hauran de reposar amb rajoles en cessar els efectes de l'autorització de gual. Queda prohibit als particulars efectuar rebaixos en els rastells. S'autoritza, això no obstant, la substitució del rastell actual per un altre de més adient al pas de vehicles, o la inversió del rastell, quan això siga possible, en aquells supòsits en què, disposant d'autorització de gual permanent, l'alçada del paviment de calada a la cara superior del rastell siga superior a cinc centímetres (0,05 m), alçada que caldrà respectar en tots els casos com a mínim, llevat del cas de les rampes que es construesquen per a l'accés de minusvàlids.  
5. L'autorització per a la substitució o la inversió del rastell es condicionarà en tots els supòsits al fet que no es proporcionen perjudicis al trànsit de vianants o rodat i a la reposició a l?estat normal quan cessen els 'efectes de l'autorització de gual.  
6. Llevat dels casos en què la construcció o reposició de la vorera siga conseqüència d'una llicència o ordre d'execució, caldrà obtenir prèviament l'autorització municipal abans de la construcció de voreres, de la seua reposició, nova pavimentació o modificació de rastells per al pas de vehicles.  
Títol 3: CONDICIONS GENERALS DE l?EDIFICACIO  
Capítol 1: Condicions de la parcel·la   
Capítol 2: Condicions de disposició de l?edifici   
Capítol 3: Condicions d'ocupació   
Capítol 4: Condicions de volum   
Capítol 5: Condicions de qualitat de la higiene   
Capítol 6: Condicions de dotacions de serveis   
Capítol 7: Condicions de seguretat   
Capítol 8: Condicions ambientals   
Capítol 9: Condicions estètiques  
Capítol 1: Condicions de la parcel·la  
Art. 3.1.1. Definició i aplicació  
1. Parcel·la és la proporció de terreny apte per a ser edificat segons les condicions normatives de les normes subsidiàries.  
2. Les condicions de parcel·la s'apliquen a totes les obres d'edificació de nova planta i ampliació, i en general, a totes aquelles que comporten l'augment de la superfície sostrada.  
Art. 3.1.2. La unitat espacial de referència  
1. Es l?àrea delimitada de sòl sobre la superfície de la qual s'apliquen els paràmetres establerts en aquestes. La unitat de referència espacial podrà ser parcel·la o genèricament una àrea amb ordenació de conjunt respecte a la qual, i en cada àmbit normatiu, s'assenyalen les diverses condicions de regulació de l?edificació i dels usos.  
2. La parcel·la és específicament la porció de terreny delimitada com a unitat física i predial. Segons la destinació urbanística del sòl les parcel·les poden ser rurals o urbanes. Les primeres són les que s'adscriuen a explotacions agro-pecuàries, extractives o a qualsevol altre ús admissible en sòl no urbanitzable, i les segones corresponen als terrenys destinats a la urbanització i construcció. En general, i mentre no s'indique expressament el contrari, les condicions normatives de parcel·la es consideraran referides exclusivament a les parcel·les urbanes.  
Art. 3.1.3 Segregació, agregació i modificació de parcel·les  
1. Qualsevol alteració de la forma o de les dimensions de les parcel·les anterior a l'aprovació de les normes subsidiàries o les que resulten del desenvolupament de les corresponents figures d'ordenació, ja siguen segregacions, agregacions o qualsevol altra, s'haurà de tramitar amb la llicència corresponent sempre que estiguen autoritzades en les condicions de parcel·lació de l?àmbit d'ordenació respectiu. Serà justificació suficient per a l'alteració de qualsevol parcel·la l'adequació d'aquesta a les condicions del planejament vigent.  
2. Independentment de la resta de condicions normatives establertes en cada àmbit d'ordenació, qualsevol parcel·la amb superfície o qualsevol altra dimensió igual o inferior a la mínima serà indivisible, i haurà de constar aquest punt en el Registre de la Propietat. En aquestes parcel·les l'Ajuntament podrà autoritzar l?edificació sempre que satisfacen la resta de condicions per a ser considerades solar i no hi haja possibilitat de reparcel·lació amb altres que hi confronten.  
Art. 3.1.4. Tancament de les parcel·les  
Tots els solars hauran d'estar tancats d'acord amb les condicions que s'assenyalen en l?àmbit d'ordenació respectiu. Si no hi ha regulació específica s'exigirà el tancament amb materials permanents de dos (2) metres d'alçada i de gruix i qualitats que n'asseguren la solidesa i bon estat. El tancament de la parcel·la coincidirà amb la línia d'alineació oficial.  
Art. 3.1.5. Límits de la parcel·la  
1. Els límits són les línies perimetrals que delimiten una parcel·la i la distingeixen de les confrontants o dels espais públics.  
2. El límit o terme frontal és el que separa la parcel·la de l?espai públic al qual done el front. Quan la parcel·la, per la seua situació concreta en la trama urbana, tinga contacte en dos o més límits amb l?espai públic, cada un d'ells serà considerat com a límit frontal i complirà les condicions específiques de l?àmbit d'ordenació corresponent. El límit frontal, perquè la parcel·la siga conforme al planejament, haurà de coincidir amb l'alineació oficial exterior.  
3. El límit oposat al frontal s'anomena posterior i la resta s'anomenen laterals.  
4. Quan això siga necessari per motius urbanístics, l'ajuntament exigirà al propietari la fitació i la senyalització dels límits de la seua parcel·la.  
Art. 3.1.6. Alineacions i rasants oficials  
1. Les alineacions oficials són les que es fixen així en els plànols d'ordenació d'aquestes normes subsidiàries o en les figures d'ordenació que les despleguen. Alineacions exteriors són les que fixen el límit entre les parcel·les i els espais lliures públics. Alineacions interiors son les que fixen, a l'interior de la parcel·la, els límits entre les parts edificables d'aquesta i l'espai lliure ' interior privat, i són determinades mitjançant condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la, bé gràficament en els plànols d'ordenació o bé en les normes de cada àmbit.  
2. Les rasants oficials són els perfils longitudinals de les vies, places o carrers a les quals donen front les parcel·les edificables i que es fixen com a tals en els plànols d'ordenació d'aquestes normes subsidiàries o en les figures d'ordenació que les despleguen.  
Art. 3.1.7. Fons i ample de parcel·la  
1. El fons de parcel·la és la distància que hi ha entre el límit frontal i el posterior, amidada en una línia recta perpendicular al primer, siga o no interior a la parcel·la.  
2. L'ample de la parcel·la és la longitud resultant de dividir la superfície de la parcel·la entre el fons d'aquesta, independentment de la seua identificació com a dimensió física de la parcel·la.  
Art. 3.1.8. Superfície de parcel·la  
Es la dimensió de la projecció horitzontal de l'àrea compresa dins dels límits de la parcel·la. En les normes específiques de cada àmbit d'ordenació poden establir-se condicions de superfície màxima i mínima respecte a les parcel·les incloses en aquest, que resultaran valors límit per a permetre les agregacions i segregacions, respectivament.  
Art. 3.1.9. Parcel·la edificable  
1. Es aquella part de la parcel·la compresa dins de les alineacions oficials, destinada per les normes a ser ocupada per l?edificació.  
2. Per a ser edificable, qualsevol parcel·la haurà de tenir aprovat el planejament necessari que el regule i complir quant a forma i dimensions les normes de l'àmbit d'ordenació corresponent.  
Capítol 2: Condicions de l?edifici en la parcel·la  
Art. 3.2.1 Definició i aplicació  
1. Son les condicions mitjançant les quals es determina la posició de l?edifici dins de la parcel·la.  
2. Les condicions de disposició són aplicables a totes les obres de nova planta i ampliació, i, en general, a totes les que modifiquen els paràmetres d'exposició.  
Art. 3.2.2. Variables de referència per a la disposició de l?edifici.  
Són aquelles respecte a les quals es determina normativament la posició de l?edifici.  
a) Límits de la parcel·la, definits en l'article 3.1.5.  
b) Alineació exterior, definida en l'article 3.1.6.  
c) Alineació interior, definida en l'article 3.1.6.  
d) Edificis confrontants, o construccions limítrofes consolidades, les característiques de les quals puguen ser establertes com a referència normativa per a la regulació de la posició de l?edifici.  
e) Rasant, definida en l'article 3.1.6.  
f) Cota natural del terreny és l'altitud relativa de cada punt del terreny abans de l?execució d'obres d'urbanització.  
Art. 3.2.3 Reculades al límit  
1. Es la separació (mínima o obligatòria) que, d'acord amb les condicions normatives de cada àmbit d'ordenació, ha de tenir qualsevol punt de l?edificació respecte a un límit de la parcel·la. Aquesta franja de terreny lliure privat i interior a la parcel·la s'anomenarà reculada frontal, posterior o lateral segons com siga el límit respecte al qual s'establesca.  
2. La reculada s'amidarà perpendicularment al límit de referència en tots els seus punts.  
3. Si bé la reculada normativa de cada parcel·la no podrà ser ocupada per cap volum edificat, es permetrà (llevat de limitació específica en la regulació de cada àmbit d'ordenació) l?ocupació del subsòl d'aquest mitjançant soterranis i construccions totalment subterrànies.  
4. Les marquesines, cornises, ràfecs o altres elements semblants, podran sobresortir del plànol de reculada establert, fins a un màxim de cinquanta (50) centímetres amidats en direcció perpendicular a aquest.  
Art. 3.2.4. Fons edificable  
Es la franja de parcel·la delimitada per l'alineació exterior i una altra línia paral·lela a aquesta i distant en tots els seus punts la longitud que es puga establir en les normes específiques de cada àmbit d'ordenació. El fons edificable fixa, en conseqüència, la profunditat Màxima que pot ser ocupada per l?edificació sobre rasant en la parcel·la.  
Capítol 3: Condicions d'ocupació  
Art. 3.3.1 Definició i aplicació  
1. Són les condicions mitjançant les quals es determina la part relativa de parcel·la susceptible de ser ocupada per l?edificació.  
2. Les condicions d'ocupació són aplicables a totes les obres d'edificació de nova planta i ampliació, i a totes les que modifiquen els paràmetres d'ocupació.  
Art. 3.3.2 Superfície ocupada  
1. Es la superfície de la figura poligonal definida per la projecció sobre el plànol de la rasant del terreny, de l?edificació. En aquesta projecció no es consideraran les plantes subterrànies en la seua totalitat ni els elements constructius (marquesines, cornises, ràfecs, etc.) que sobreïsquen dels plans de la façana de l?edificació una distància no superior a cinquanta (50) centímetres; així mateix, per a obtenir el valor superficial final es descomptarà la dimensió dels patis de parcel·la que pogués haver-hi interiors al perímetre de la projecció.  
2. La superfície ocupada serà igual o inferior a l?establerta normativament en cada parcel·la en les condicions específiques de l?àmbit d'ordenació corresponent.  
Art. 3.3.3. Determinació normativa de la superfície ocupada  
La superfície ocupada màxima per a cada parcel·la es determina en les normes específiques de cada àmbit d'ordenació bé indirectament, mitjançant la conjunció de les condicions de disposició i/o les d'edificabilitat, bé directament, amb la fixació de coeficients d'ocupació.  
Art. 3.3.4 Coeficient d'ocupació  
1. El coeficient d'ocupació és la relació adimensional entre la superfície ocupada màxima (de caràcter normatiu) i la superfície total de parcel·la.  
2. El coeficient d'ocupació s'expressa mitjançant una xifra menor o igual que la unitat (o menor o igual que cent (100) si es denomina percentatge d'ocupació). Del producte de la parcel·la pel coeficient d'ocupació resulta el valor màxim normatiu de la superfície ocupada.  
3. El coeficient d'ocupació s'estableix com un índex màxim d'ocupació que no pot ser superat en cada parcel·la de l?àmbit d'ordenació corresponent. Si de la conjunció d'aquest paràmetre amb d'altres derivats de la resta de condicions normatives resultés una ocupació menor, serà aquest últim valor el que s'hi ha d'aplicar.  
Art. 3.3.5. Superfície lliure de parcel·la  
1. Es la part de la parcel·la que no pot ser ocupada per l'edificació a causa de l'aplicació de les condicions normatives de cada àmbit d'ordenació. Si bé de domini privat, la superfície lliure no pot ser objecte de cap aprofitament d'edificació, llevat de les excepcions que poguessen estar previstes en les normes especifiques de cada àmbit d'ordenació.  
2. L'espai lliure i continu interior en una illa resultant de la unió de diverses superfícies lliures confrontants de parcel·les, es denomina pati d'illa.  
Capítol 4: Condicions de volum  
Art. 3.4.1. Definició i aplicació  
1. Són les condicions mitjançant les quals es determina el volum, i també les característiques d'edificabilitat i aprofitament, de l?edificació en cada parcel·la.  
2. Les condicions de volum són aplicables per a totes les obres d'edificació.  
Art. 3.4.2 Superfície edificada  
1. Superfície edificada és la suma de la de cada una de les plantes de l?edifici mesurada dins dels límits definits per les línies perimetrals de les façanes, tant d'exteriors com d'interiors, i els eixs de les mitgeres. Els elements sobresortints, els balcons o les terrasses que estiguen coberts per uns altres elements anàlegs o per teuladetes o rafals, formaran part de la superfície total edificada quan es troben limitats lateralment per parets; en cas contrari, es computarà únicament el cinquanta per cent (50%) de la seua superfície, mesurada en la mateixa forma.  
2. En el còmput de la superfície edificada de cada planta s'exclouran els porxos o plantes baixes porticades d'ús públic comunitari, i els passos d'accés a espais lliures públics.  
Art. 3.4.3. Determinació normativa de la superfície edificada  
La superfície edificada màxima per a cada parcel·la es determina en les normes específiques de cada àmbit d'ordenació, bé indirectament, mitjançant la conjunció de les condicions de disposició i/o les d'ocupació, bé directament, amb la fixació de coeficient d'edificabilitat.  
Art. 3.4.4. Coeficient d'edificabilitat  
1. El coeficient d'edificabilitat es la relació adimensional entre la superfície edificada màxima (de caràcter normatiu) i la superfície total de la parcel·la, expressat en m2/m2. El producte de la superfície total de la parcel·la (en m2) pel coeficient d'edificabilitat resulta del valor màxim normatiu de superfície edificada en la parcel·la.  
2. El coeficient d'edificabilitat pot ser establert normativament en cada àmbit d'ordenació i segons els criteris urbanístics de cada cas, bé com a valor d'edificabilitat bruta (aplicable sobre la superfície total d'una zona, incloent-hi tant les parcel·les edificables com els terrenys lliures d'aprofitament) o bé com un valor d'edificabilitat neta (aplicable només sobre superfícies de parcel·les edificables, una vegada descomptats els terrenys lliures d'aprofitament)  
3. El coeficient d'edificabilitat s'estableix com a índex màxim d'edificació que no pot ser superat en cada parcel·la de l?àmbit d'ordenació corresponent. Si de la conjunció d'aquest paràmetre amb d'altres derivats de la resta de condicions normatives resulta una edificació menor, serà aquest últim valor l'aplicable.  
Art. 3.4.5. Alçada d'edificació  
L'alçada de l?edificació n'és la dimensió vertical, des de la rasant oficial de via pública fins a la cornisa, definida aquesta com la línia d'intersecció d'un plànol horitzontal en què es continguen els punts més baixos de la cara inferior de l?últim forjat amb el plànol de façana.  
Art. 3.4.6 Amidament de l'alçada de l?edificació  
1. L'alçada de l?edificació en cada àmbit d'ordenació pot establir-se en unitats mètriques, en nombre de plantes o mitjançant les dues determinades.  
2. Per a l'amidament de l'alçada de l?edifici en metres en els casos de distintes rasants en els límits de la parcel·la, hom atendrà a les següents consideracions.  
a) Quan en una parcel·la la diferència de nivells entre els punts del plànol de façana a major i menor cota respecte de la rasant del carrer no siga major de cent vint (120) centímetres, l'alçada normativa de l?edificació s'amidarà i aplicarà en el punt de la façana coincident amb la cota mitjana entre els dos extrems.  
b) Si la diferència entre els dos punts del plànol de façana amb les cotes externes és superior a cent vint (120) centímetres, es dividirà la longitud horitzontal de la façana en el nombre de trams necessaris de manera que les diferències entre les cotes extremes de cada tram siguen iguals o inferiors a cent vint (120) centímetres i s'amidarà i aplicarà l'alçada normativa de l?edificació en el punt mitjà de cada tram, tal com s'estableix en a).  
c) En les parcel·les en cantó o xamfrà a carrers amb distintes rasants entre els punts extrems s'amidarà i s'aplicarà l'alçada normativa desenvolupant les façanes a ambdós vials com si només en fos una, ajustant-se al que disposen els epígrafs a) i b). En el supòsit de diferències entre cotes extremes majors de cent vint (120) centímetres, epígraf b), la divisió de la façana desenvolupada a trams es farà de manera que el punt de cota mitjana del tram del cantó coincidesca exactament amb aquesta.  
d) En parcel·les amb façanes oposades a carrers de diferents cotes de rasant, podrà mantenir-se l'alçada normativa corresponent a cada una de les façanes fins al plànol vertical que tinga la línia bisectriu dels dos límits frontals.  
3. L'amidament de l'alçada de l?edifici en número de plantes, atendrà als següents criteris:  
a) Es comptaran totes les plantes amb pis sobre rasant i forjat pla, inclosa la planta baixa.   
b) Els semi-soterranis no es comptaran com a planta a l?efecte del nombre total d'aquests llevat que la cara inferior del forjat que els ensostra es trobe a cent (100) centímetres o més sobre la rasant de la via pública en qualsevol punt de la línia de façana.  
c) Els soterranis no es computaran com a plantes a l?efecte del nombre total d'aquestes, i es consideraran totalment subterranis.  
d) Els buits o plantes sota coberta inclinada, no es comptaran com a planta a l?efecte del nombre total d'aquests, tret que la cara superior del forjat pla que forma el sostre de la planta inferior estiga a més de cent vint (120) centímetres per davall de la cornisa de l?edifici establerta com a màxima per a cada àmbit d'ordenança.  
Art. 3.4.7. Alçària mitjana ponderada  
1. L'alçària mitjana ponderada per a una parcel·la determinada és el valor mitjà en unitats mètriques de conjunt d'edificacions consolidades del tram de carrer en què es trobe la parcel·la. El concepte d'alçària mitjana ponderada s'estableix com a valor normatiu en alguns àmbits d'ordenació de la ciutat consolidada, complementat amb la fixació de l'alçària (fixa o màxima) en nombre de plantes.  
2. Per a la determinació de l'alçària mitjana ponderada d'un tram de carrer es projectaran tots els plànols de façana de les edificacions compreses en les parcel·les amb front a aquest tram sobre el plànol vertical coincident amb l'alineació exterior; el valor de l'alçària mitjana ponderada en metres serà igual al quocient de la sumatòria del producte de l'alçària en metres de cada edifici per la longitud horitzontal del seu plànol de façana, entre la sumatòria de totes les longituds horitzontals dels plànols de façana considerats en el càlcul.  
3. A l?efecte de la determinació de l'alçària mitjana ponderada i de la consideració o no de cada una de les parcel·les compreses en el tram de carrer, hom atendrà al següent mètode:  
a) S'exclouran del càlcul a tots els efectes els solars sense edificació, o els espais de parcel·la vacants amb front a l'alineació, o els espais de parcel·la vacants amb front a l'alineació exterior. El concepte d'alçària mitjana ponderada implica la consideració del tram de carrer com un continu edificat.  
b) S'exclouran així mateix del càlcul aquelles edificacions d'alçària superior en nombre de plantes al valor màxim fixat en l?àmbit d'ordenació, llevat que estiguen incloses en el catàleg de protecció com a elements d'interès arquitectònic.  
c) S'exclouran també del càlcul les edificacions declarades en estat de ruïna o sobre les que hom estiga tramitant el corresponent expedient de declaració.  
d) Per tant de carrer es considerarà una línia continuada per la successió dels límits frontals de les parcel·les, sempre que en cap punt produesca angles en planta majors de dos-cents vint-i-cinc graus centígrads (225º C) amidats des la via pública.  
e) L'aplicació de l'alçària mitjana ponderada es farà només sobre trams de carrer iguals o majors a trenta (30) metres i conformats com a mínim per cinc (5) parcel·les. Si no es complien ambdues condicions, l'alçària mitjana ponderada per a una parcel·la determinada serà la mitjana aritmètica de l'alçària en metres de les dues edificacions confrontants.  
Art. 3.4.8. Alçària de coberta o de coronament  
1. L'alçària de coronament és la que s'amida fins al nivell superior dels plastrons de protecció de coberta o fins a la seua cimera, i en tot cas, fins al punt més elevat de l'edificació.  
Art. 3.4.9. Establiment normatiu de l'alçària de l'edificació  
L'alçària de l?edificació s'assenyala sempre directament en les normes específiques de cada àmbit d'ordenació i serà un valor d'obligat compliment, bé com a dimensió fixa o màxima, independentment de les altres condicions que regulen l?edificació. L'alçària de l?edificació serà sempre establerta en nombre de plantes i complementàriament en unitats mètriques, bé directament o bé mitjançant la referència a l'alçària mitjana ponderada del tram de carrer; de fixar-se els dos valors d'alçària fixa o màxima, ambdós seran de compliment obligat, i si no s'estableix el segon, l'alçària de l?edifici en metres no podrà ser superior al producte del nombre màxim de plantes per tres metres i mig (3,5 m).  
Art. 3.4.10 Construccions permeses per damunt de l'alçària màxima  
Per damunt de l'alçària màxima permesa en cada àmbit d'ordenació solament es permetrà la instal·lació o construcció de les caixes d'escales, casetes i maquinària d'ascensors, instal·lacions i xemeneies de calefacció, condicionament d'aire i ventilació o evacuació del fum, ampits, baranes i d'altres coronaments ornamentals, i plafons d'energia solar.  
Capítol 5: Condicions de qualitat i higiene  
Art. 3.5.1 Definició i aplicació  
1. Són les condicions normatives establertes per a garantir la necessària qualitat constructiva i el compliment dels requisits mínims de salubritat dels edificis.  
2. Les condicions de qualitat i higiene són aplicables a totes les obres d'edificació.  
Secció 1: Condicions de qualitat -  
Art. 3.5.2 Qualitat de les construccions  
1. Tant en els projectes tècnics d'edificació com en l?execució de les obres s'assegurarà la necessària estabilitat, durabilitat, resistència, seguretat o economia de manteniment de materials usats i de la seua col·locació.  
2. A més del que disposen aquestes normes, l'ajuntament podrà exigir el compliment d'altres disposicions tècniques reglamentàries o textos legals sectorials que siguen aplicables.  
Art. 3.5.3. Aïllament tèrmic  
1. Les noves construccions compliran les condicions de transmissió i aïllament tèrmic previstes en les disposicions vigents sobre estalvi d'energia. Amb aquesta finalitat, els materials usats, el disseny i la solució constructiva compliran els requisits de la normativa aplicable.  
Art. 3.5.4. Aïllament acústic  
1. El nivell de soroll admissible a l?interior d'un local no podrà excedir el permès en cada cas per la legislació vigent, i si hi mancava, de l?establert en l'article 3.8.5. d'aquestes normes urbanístiques. Si es preveu un nivell major de soroll caldrà dotar el local d'aïllament acústic suficient amb els materials i les solucions previstos en les instruccions tècniques i normes aplicables.  
Art. 3.5.5. Barreres anti-humitat  
1. Tots els locals han de ser estancs i estar protegits de la penetració d'humitat; les soleres, els murs perimetrals de soterranis, les cobertes, les juntes de construccions i la resta de punts que pogueren ser vies de filtració d'aigües estaran impermeabilitzats i aïllats com cal.  
Secció 2: Condicions higièniques dels locals  
Art. 3.5.6. Local exterior  
1. Es considerarà local exterior el que dispose de ventilació i enllumenat i complesca algunes de les següents condicions:  
a) Recaure en un carrer, en una plaça o en qualsevol espai lliure d'edificació de caràcter públic.  
b) Donar a un espai lliure privat que complesca les condicions de cada àmbit d'ordenació.  
c) Donar a un pati del tipus I (HD/91).  
Art. 3.5.7. Estança habitable  
1. Es aquella en què hi ha activitats d'estatge, repàs o treball que requeresca la permanència sedentària de persones.  
2. Totes les estances habitables hauran ser exteriors segons les condicions de l'article 3.5.6. Se n'exceptuen aquells locals que puguen o hagen de mancar de buits per l'activitat que s'hi desenvolupa i sempre que tinguen la instal·lació mecànica d'enllumenat i el condicionament d'aire convenients.  
3. No podran instal·lar-se estances habitables en soterranis. Es permetrà en semi-soterranis sempre que no estiguen adscrites a usos residencials i tret que es tracte d'un habitatge unifamiliar amb d'altres estances en plantes superiores i complesquen la resta de condicions normatives.  
Art. 3.5.8. Ventilació  
1. Es la capacitat de renovació de l'aire d'un local. Potser natural (quan es produeix mitjançant obertures a l'exterior) o artificial (quan es realitze mitjançant sistemes mecànics de ventilació forçada).  
2. Tret de les excepcions causades per l'activitat, considerades en l'article 3.5.7 cada peça habitable comptarà amb ventilació natural, i s'admetrà la forçada en les estances no habitables com lavabos, cambres de bany, cambres de serveis i instal·lacions, rebosts, trasters, garatges i semblants. Sense perjudici de les condicions que es detallen per a cada ús, qualsevol local ha de tenir garantit un nivell mínim de renovació d'aire d'un (1) volum per hora.  
Art. 3.5.9. Enllumenat  
1. Enllumenar un local és proveir-lo de claror amb mitjans naturals (llum solar) o artificials.  
2. Sense perjudici de les condicions que es detallen per a cada ús, cap local podrà comptar amb un nivell d'il·luminació artificial inferior a cinquanta (50) lux, mesurats sobre un pla horitzontal situat a setanta-cinc (75) centímetres del terra.  
Art. 3.5.10 Assolellada   
1. L'assolellada és la captació dins d'un local de les radiacions solars  
2. En les figures d'ordenació d'àrees de nova ocupació del sòl, caldrà garantir un nivell mínim d'assolellada equivalent a una (1) hora de sol diària, mesurada sobre algun dels plànols de façana de l'edifici a una altura de dos (2) metres sobre la cota de la rasant el dia 22 de desembre.  
Art. 3.5.11 Enfosquiment  
1. Totes les estances habitables destinades a estatge i descans de persones tindran sistemes permanents que en permeten l'enfosquiment front a la claror exterior.  
Secció 3: Condicions higièniques dels edificis  
Art. 3.5.12 Patis  
1. Pati és l'espai lliure d'edificació i de domini privat delimitat per façanes interiors de l'edificació en la major part del perímetre.  
2. Hi ha dues classes de patis a l'efecte de l'aplicació d'aquestes normes:  
a) Pati de parcel·la: el que està situat íntegrament a l'interior de l'edificació d'una parcel·la o al seu perímetre si es tracta d'un pati obert.  
b) Pati d'illa: és l'espai lliure definit per les alineacions oficials interiors, o bé el resultant de l'aplicació normativa de la profunditat màxima edificable.  
Art. 3.5.13 Paràmetres dimensionals dels patis  
1. L'amplària d'un pati és la separació entre els paràmetres oposats més pròxims que el delimiten. Les dimensions horitzontals d'un pati es mantindran iguals o majors en tota l'alçària. L'amplària mínima del pati no podrà ocupar-se amb cossos volats de cap mena.  
2. L'alçària d'un pati és la mida de la dimensió vertical des de la cota de rasant fins al coronament del paràmetre perimetral més alt.  
Art. 3.5.14 Patis de parcel·la  
1. Els tipus i les dimensions d'aquests patis compliran el que estableixen les Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges en l?Ambit de la Comunitat Valenciana (HD/91).  
2. Cada pati de parcel·la comptarà amb accés des d'un espai comú als locals a què servesca a fi de possibilitar les tasques obligades de neteja i manteniment.  
Art. 3.5.15 Patis d'illa  
1. Per tal que la unió de diversos patis de parcel·la es consideren patis d'illa, l'amplària mínima haurà de ser igual a l'alçària del pati.  
2. Els patis d'illa seran mancomunats i amb accés des de totes les parcel·les.   
Art. 3.5.16 Patis mancomunats  
1. La mancomunitat de patis s'establirà constituint en escriptura pública un dret real de servitud sobre els solars o immobles que no podrà cancel·lar-se sense l'autorització municipal i mentre que hi haja algun dels edificis que la requeresca per a complir les dimensions mínimes.  
2. Els patis mancomunats podran separar-se en planta amb un mur de menys de dos (2) metres d'alçària.  
Art. 3.5.17 Cobriment de patis Es permetrà cobrir els patis amb claraboies, i d'altres elements translúcids, i es deixarà un espai lliure perimetral amb una àrea mínima de ventilació del vint per cent (20%) de la del pati.  
Capítol 6: Condicions de dotació de serveis  
Art. 3.6.1. Definició  
1. Són les condicions que regularan els requisits i les característiques de les dotacions i serveis de les edificacions, per al bon funcionament d'aquestes conformement a l?ús instal·lat o previst.  
2. Les condicions de dotació de serveis són aplicables a totes les obres que impliquen nova construcció i parcialment les obres sobre edificis existents quan determinats serveis o instal·lacions no complesquen els requisits mínims d'habitabilitat.  
3. A més del que disposen aquestes normes, l'ajuntament podrà exigir el compliment d'altres disposicions tècniques reglamentàries o textos legals sectorials aplicables.  
Secció 1: Dotació d'aigua  
Art. 3.6.2. Dotació d'aigua potable  
1 . Cada edifici haurà de comptar a l'interior amb serveis d'aigua corrent potable amb la dotació suficient per a les necessitats pròpies de l?ús. Els habitatges tindran una dotació mínima diària de dos-cents (200) litres per habitant. Lla xarxa d'aigua proveirà tots els llocs de neteja personal i de preparació d'aliments, i també tots els que calga per a cada activitat.  
2. En aplicació del que disposa la legislació vigent sobre garanties sanitàries dels establiments d'aigua destinada al consumo humà i d'acord amb les facultats pròpies d'aquestes normes subsidiàries, no es podran atorgar llicències per a la construcció de cap tipus d'edifici si no queda garantit el cabal d'aigua necessari per al desenvolupament de l'activitat, i hom haja acreditat la qualitat sanitària de les aigües.  
3. Quan la procedència de les aigües no siga de subministrament municipal o d'un altre ja controlat i garantit davant l'ajuntament, s'exigirà la justificació de l'origen, la forma de captació, els aforaments, l'anàlisi i la garantia de continuïtat en el subministrament.  
Art. 3.6.3 Dotació d'aigua calenta  
1. En cada edifici es preveurà i assegurarà el funcionament correcte de la instal·lació d'aigua calenta en els apartats sanitaris destinats a la neteja de persones i a la neteja domèstica.  
Secció 2: Serveis d'evacuació  
Art. 3.6.4. Evacuació d'aigües pluvials  
1. El desguàs de les aigües pluvials es farà mitjançant un sistema de recollida que per baixants les faça arribar als albellons que les conduesquen al clavegueram urbà destinat a recollir aquesta classe d'aigües o per abocament lliure en la mateixa parcel·la quan es tracte d'edificació aïllada.  
Art. 3.6.5 Evacuació d'aigües residuals  
1. Les instal·lacions d'evacuació d'aigües residuals quedaran definides per la seua capacitat d'avaluació sobre la base dels criteris indicats a la norma tecnològica corresponent i hauran de omplir, si s'escau, la normativa relativa a abocaments industrials.  
2. La solució constructiva de les instal·lacions domèstiques resoldrà si més no això:  
a) Xarxa horitzontal de desguàs, amb pendent mínima de l?un i mig per cent (1,5%).  
b) El desguàs de lavabos, bidets, banys, i dutxes, amb sifons individuals o pots sifònics registrables abans de la connexió als baixants.  
c) El desguàs dels safareigs i aparells de desguàs per bombament a través de sifons individuals registrables abans de la connexió als baixants.  
d) La disposició de sobreeixidors en els lavabos, bidets, banys i safareigs.  
e) El desguàs dels wàters als baixants, directament o mitjançant un maneguet de connexió.  
f) La provisió de reixeta desmuntable i tancament hidràulic en els embornals.  
g) La ventilació dels baixants per l?extrem superior per a evitar succions.  
h) La instal·lació d'una ventilació independent dels baixants en els edificis que així ho requeresquen.  
i) Les connexions dels baixants amb la xarxa horitzontal de sanejament, mitjançant unes arquetes quan la xarxa siga entrada, i amb registres quan siga suspesa.  
j) La situació d'una arqueta o pou general de registre entre la xarxa horitzontal de sanejament i la xarxa general del clavegueram urbà.  
k) La possibilitat de dilatació lliure en les conduccions, respecte a ella mateixa respecte dels encontres i d'altres elements constructius.  
l) La protecció, dels materials usats, de l'agressió ambiental, d'altres materials no compatibles, i de les aigües brutes.  
2. Si la instal·lació rep aigües procedents d'ús d'aparcaments o activitats semblants, es disposarà una arqueta separadora de fang o greix, abans de l'arqueta o pou general de registre. per a aigües residuals industrials, el sistema de depuració haurà de merèixer l'aprovació prèvia dels organismes competents.  
Art. 3.6.6 Evacuació del fum  
1. En cap edifici de nova construcció es permetrà instal·lar l?eixida lliure de fums per les façanes, patis comuns, balcons i finestres, encara que aquesta eixida siga provisional.  
2. Cada tipus de conducte o xemeneia estarà proveït d'aïllament i revestiment suficients per a evitar que la radiació de calor es transmeta a les propietats contigües, i que el pas i eixida del fum cause molèsties o perjudicis a tercers. Els conductes no correran visibles per les façanes exteriors tret que pels seus materials i color s'integren en la composició general de l'edifici, i s'elevaran com a mínim un metre per damunt de l?element més alt de la coberta situat a una distància no superior a vuit (8) metres.  
3. Es preceptiu l?ús de filtres depuradors en les eixides del fum de xemeneies industrials, instal·lacions col·lectives, hotels, restaurants o cafeteries.  
4. L'ajuntament podrà imposar les mesures correctores que estime pertinents quan, amb l?informe tècnic previ, s'acredite que una eixida del fum causa perjudicis al veïnat, es podran aplicar totes les disposicions que sobre contaminació atmosfèrica siguen vigents, tant si vénen de l'ajuntament com de qualsevol altra autoritat supramunicipal.  
Art. 3.6.7. Evacuació de residus sòlids  
1. Tots els edificis amb més de trenta (30) habitatges i els destinats a usos urbans no residencials, disposaran d'un local per a poals de les escombraries amb ventilació mitjançant una xemeneia independent.  
2. La instal·lació d'evacuació d'escombraries es definirà segons la capacitat de recollida i emmagatzematge, d?acord amb les necessitats dels usuaris, i d'acord amb les condicions de les normes tècniques de disseny i del servei de recollida.  
3. Complementàriament regiran les condicions de la Llei 42/1975 sobre Deixalles i Residus Sòlids Urbans. Es prohibeixen les màquines trituradores d'escombraries i residus amb abocament a la xarxa de clavegueres, que excepcionalment es podran autoritzar després de l?informe del servei municipal.  
4. Quan les escombraries o d'altres residus sòlids que produesca qualsevol activitat, per les seues característiques, no puguen o no hagen de ser retirades pel servei de recollida domiciliari, caldrà traslladar-les directament al lloc adient per a l'abocament a càrrec del titular de l'activitat.  
Secció 3: Dotació d'energia  
Art. 3.6.8. Energia elèctrica  
1. Cada edifici comptarà amb una instal·lació interior d'energia elèctrica connectada al sistema de proveïment general o al sistema adequat de generació pròpia. En els establiments oberts al públic es col·locarà de manera que puga proporcionar il·luminació artificial a tots els locals i permeta les preses de corrent per a les instal·lacions que s'instal·len.  
2. Les instal·lacions de baixa tensió en l?edifici quedaran definides per a la potència elèctrica necessària, tenint en compte, per al càlcul, les previsions de consum d'energia per a serveis (enllumenat, aparells elevadors, calefacció, etc.), i també la necessària per als usos previstos, d'acord amb les condicions de dotació marcades en les instruccions i reglaments específics de caràcter tècnic vigents que s'hi puguen aplicar.  
3. Quan es preveja la instal·lació de centres de transformació en un edifici, no podran situar-se per davall del segon soterrani, a més de complir les condicions exigides per les reglamentacions específiques, caldrà ajustar-se a les normes de protecció de medi ambient que s'hi puguen aplicar. No podrà ocupar-se la via pública amb cap instal·lació auxiliar, tret quan s'instal·le un quadre de comandament per a l?enllumenat públic.  
4. Tots els edificis en què hi hagués instal·lacions de consumidors diferents hauran de tenir un local amb les característiques tècniques adequades per a albergar-hi els comptadors individualitzats i els fusibles de seguretat.  
5. En cada edifici s'exigirà la col·locació en terra de les instal·lacions i de l'estructura. La instal·lació de col·locació en terra quedarà definida per la resistència elèctrica que oferesca la línia, considerant les sobretensions i corrents de defecte que puguen originar-se en les instal·lacions elèctriques, antenes, parallamps i grans masses metàl·liques estructurals o d'una altra mena.  
Art. 3.6.9. Instal·lacions de gas  
Els edificis que incloguen el gas entre les seues fonts d'energia, hauran de complir en la instal·lació les condicions imposades per la normativa a nivell estatal, per les ordenances corresponents emanades de l'ajuntament i per les normes de les pròpies companyies subministradores, si escau.  
Art. 3.6.10 Combustibles líquids i sòlids  
1. Si s'usen els derivats del petroli com a font d'energia, l?emmagatzematge d'aquests combustibles s'haurà d'ajustar al que estableix la reglamentació específica i totes altres normes de caràcter general que s'hi puguen aplicar. En general, la dotació de dipòsits de combustibles quedarà definida en cada cas, segons el que establesca la reglamentació corresponent.  
2. Les calderes i els cremadors compliran la normativa corresponent i comptaran amb els filtres i les mesures correctores suficients per a adequar l?emissió del fums, de gasos i d'altres contaminants atmosfèrics de manera que complesquen el que disposen els articles 3.6.6 i 3.8.8.  
Art. 3.6.11. D'altres energies alternatives  
Els projectes d'edificació en els quals es preveja la instal·lació d'energia solar o un altre tipus d'energia alternativa, hauran de tenir-ne en compte l?impacte estètic i visual i resoldre'n la integració correcta en la composició general de l?edifici.  
Secció 4: Serveis de comunicacions  
Art. 3.6.12. Telefonia  
1. Tots els edificis s'hauran de construir amb previsió de les canalitzacions telefòniques, independentment que es realitze o no la connexió amb el servei telefònic.  
2. En els edificis destinats a habitatge col·lectiu es preveurà la intercomunicació en circuit tancat dins de l?edifici, des del portal fins a cada un dels habitatges.  
3. Les instal·lacions de telefonia i interfonia quedaran definides tenint en comptes la possibilitat immediata de connexió i intercomunicació establertes en els epígrafs anteriors.  
Art. 3.6.13. Ràdio i televisió  
1. En cada edifici d'habitatge col·lectiu, i en els que es preveja la instal·lació de televisió o ràdio en distints locals, s'instal·larà una antena col·lectiva de televisió i de freqüència modulada.  
2. Quan l?element que s'ha d'instal·lar siga una antena receptora de senyals de televisió via satèl·lit, s'haurà d'emplaçar en el punt de l?edifici o de la parcel·la en què menor impacte visual comporte per al medi i sempre on siga menys visible des dels espais públics.  
Art. 3.6.14. Serveis postals  
Cada edifici comptarà amb bústies per a correspondència fàcilment accessible des de l?exterior.  
Secció 5: Instal·lacions de confort  
Art. 3.6.15. Instal·lació de clima artificial, calefacció i/o aire condicionat.  
Cada edifici en el qual hi hagen locals destinats a la permanència sedentària de persones haurà de mantenir al seu interior les condicions de temperatura i humitat fixades per la normativa específica corresponent, bàsicament amb mitjans naturals que podran complementar-se, si cal, amb instal·lacions mecàniques de calefacció o condicionament d'aire. El projecte de la instal·lació buscarà la solució de disseny que conduesca a un major estalvi energètic.  
Art. 3.6.16. Aparells elevadors  
1. Cada edifici en l'interior del qual s'haja de salvar un desnivell superior als dotze (12) metres entre cotes de pis situades per damunt del rasant, tindrà ascensor. Se n'exceptuen els edificis d'habitatge unifamiliar i aquells en què, segons la destinació, siga absolutament necessari.  
2. La instal·lació d'ascensors quedarà definida per la capacitat de càrrega, la velocitat i el nombre de parades calculades d'acord amb el nombre d'usuaris previstos i el nombre de plantes servides. El nombre d'ascensors que cal instal·lar í les dimensions es determinarà conformement a les necessitats de l'edifici i, en cada cas, segons el que disposen les condicions d'ús. Tots hauran de ser d'ascens i descens.  
3. L'accés a l'ascensor en la planta baixa no estarà a cota superior de cent cinquanta (150) centímetres respecte al rasant en l?entrada de l?edifici. Cada desembarcament d'ascensor tindrà comunicació directa a través de zones comunes de circulació, amb l?escala.  
4. Es podrà instal·lar muntacàrregues si així convé al funcionament de l?ús i l?edificació. Serà obligatòria la instal·lació de muntaplats en els restaurants, cafeteries o d'altres locals de consum per al públic de menjars i begudes, quan les àrees d'expedició de productes i estatge del públic es troben en distintes plantes.  
5. Les escales mecàniques compliran les condicions de disseny i construcció convenients a l?ús a què es destine. L'existència d'aquestes no eximirà de l?obligació d'instal·lar ascensor.  
6. En qualsevol que siga la classe d'aparell elevador usat, es compliran les normes exigides pel Reglament d'aparells Elevadors í d'altres normes tècniques vigents aplicables.  
Secció 6: Dotació d'aparcaments  
Art. 3.6.17 Condicions generales  
1. Els usos, sense perjudici del que s'estableix a les condicions de cada un, haurà de comptar amb una dotació d'aparcament obligatori que no serà menor d'una (1) plaça per habitatge, o una (1) plaça cada cent (100) metres quadrats de superfície edificada en usos distints del d'habitatge, o en usos industrials, el menor valor dels que resulten d'aplicar una (1) plaça cada cinc (5) punts de treball.  
2. L'aparcament obligatori podrà situar-se en l?interior de la parcel·la, en l?interior de l?edificació o mancomunadament i sota rasant en patis d'illa o espais lliures privats. La provisió de dotació de places d'aparcament és independent de l?existència de garatges de propietat privada i intenció lucrativa.  
3. En els supòsits d'aparcaments lligats a un ús concret no es podrà separar de l'alienació o de la transmissió de les places d'aparcament de les dels habitatges o locals al servei dels quals s'adscriguen, per la qual cosa la situació i les dimensions de les places d'aparcament hauran de constar en les escriptures de compra-venda de locals i en els contractes de lloguen En els casos de mancomunitat, aquesta tindrà caràcter de servitud i haurà de ser inscrita en el Registre de la Propietat, a més de complir les condicions anteriorment indicades.  
4. En els casos de locals comercials, industrials, dotacions, o d'usos semblants, que s'instal·len en edificis existents que no compten amb provisió de places d'aparcament, es podrà autoritzar que la dotació corresponent es trobe en uns altres edificis, o en aparcaments privats situats en un radi d'acció inferior a dos-cents (200) metres del local considerat; l'adscripció de les places s'haurà de fer constar mitjançant una escriptura pública de compra-venda o contracte de lloguer incorporats als propis del local. En zones en les quals pel suport viari, la tipologia arquitectònica, o les condicions d'accessibilitat i aparcaments públics d'àrea, siga inconvenient per al medi i la imatge urbana, l'ajuntament podrà dispensar de la dotació mínima d'aparcaments.  
Capítol 7: Condicions de seguretat en els edificis  
Art. 3.7.1 Definició  
1. Condicions de seguretat són les que s'estableixen amb el propòsit d'assegurar la millor protecció de les persones mitjançant requisits en les característiques dels edificis.  
2. Les condicions que assenyalen per a la seguretat en els edificis s'apliquen a les obres de nova edificació i en les de condicionament i reestructuració. Seran així mateix aplicables en la resta de les obres en els edificis en els quals, a judici dels serveis tècnics municipals, el seu compliment no representa cap desviació important en els objectius.  
3. A més del que disposa el present capítol, cada edifici haurà de complir la resta de condicions de seguretat que s'establesca en les normes i lleis vigents sobre la matèria.  
Art. 3.7.2. Accessos a les edificacions  
1. Totes les edificacions hauran d'estar identificades exteriorment amb senyalització clarament visible de dia i de nit des de la vorera del davant. Els serveis municipals senyalaran els llocs en què han d'exhibir-se els noms dels carrers i aprovaran la forma d'exhibir el número de l'edifici.  
2. L'accés a les edificacions haurà de fer-se des de l'espai públic .o des d'un espai lliure privat que siga confrontant amb el públic almenys en un vuitè (i7-8) del seu perímetre, amb un mínim de cinc (5) metres i amb la línia de contacte entre ambdós de la mateixa cota de rasant. En cada cas serà possible l'accés a l'edificació de vehicles de serveis d'ambulància.  
3. Quan així es determine en les normes de cada àmbit d'ordenació o de cada ús, s'exigirà accés independent per als usos distints al residencial, en edificis amb aquest ús predominant.  
Art. 3.7.3 Senyalització en l'interior dels edificis  
1. En els edificis d'ús públic existirà la senyalització interior corresponent a eixides i escales d'us normal i d'emergència, aparells d'extinció d'incendis, sistemes o mecanismes d'evacuació en cas de sinistre, posició d'accessos i serveis, cambres de maquinària, situació de telèfon i mitjans de circulació per a minusvàlids, senyalització dels graons de les escales i, en general, totes les senyalitzacions que calguen per a l'orientació de les persones en l'interior seu, i facilitar els processos d'avaluació en cas d'accident o sinistre i l'acció dels serveis de protecció ciutadana.  
2. La senyalització i el seu funcionament en situació d'emergència serà objecte d'inspecció per part dels serveis tècnics municipals abans de l'autorització de la posada en ús de l?immoble o local, i de revisió en qualsevol moment.  
Art. 3.7.4. Porta d'accés  
1. Els edificis tindran una porta d'entrada des de l?espai exterior, l'amplària de la qual, tret el cas dels habitatges unifamiliars, no serà inferior a cent vint-i-cinc (125) centímetres, amb una alçada que serà major o igual a dos-cents onze (211) centímetres.  
2. Haurà de distingir-se clarament de qualsevol altre buit pràcticament de la mateixa planta.  
Art. 3.7.5. Circulació interior  
Es considera espais de circulació interior dels edificis els que permeten la comunicació per a ús del públic en general entre els distints locals o habitatges d'un edifici d'ús col·lectiu, entre elis i els accessos amb l?exterior, les cambres d'instal·lacions, garatges o altres estances que integren la construcció: els portals, replans, escales, rampes, ascensors, distribuïdors, passadissos i corredors. Sense perjudici que per a l?ús de l?edifici s'imposen unes altres condicions, compliran les següents:  
a) Els portals tindran una amplària mínima de dos (2) metres fins al començament de l?escala principal i dels aparells elevadors.  
b) Els distribuïdors d'accés a habitatges o locals tindran una amplària major de cent vint (120) centímetres quan servesquen a un nombre de locals igual o inferior a quatre (4), i major de cent quaranta (140.) centímetres si es dóna servei a més unitats.  
c) La forma i superfície dels espais comuns permetrà el transport d'una persona en llitera, des de qualsevol local fins a la via pública.  
Art. 3.7.6. Escales   
1. L'amplària útil de les escales d'ús públic en els edificis no podrà ser menor de cent (100) centímetres ni podrà tenir replans partits, desplegament helicoïdal amb graons compensats, ni d'altres soluciones que oferesquen perill a l?usuari, sense perjudici de limitacions més grans contingudes en les condicions particulars de l?ús a què es destine l?edifici o local, o en unes altres normatives sectorials que s'hi apliquen. Les escales d'ús estrictament privat tindran una amplària mínima de vuitanta (80) centímetres, i es podran construir com millor convinga a l?usuari.  
2. El replà en l?escala tindrà una amplària igual o superior al de tir. L'amplària de les escales serà uniforme en cada recorregut. Cada tram d'escala entre replans no podrà tenir més de setze (16) graons. L'alçada lliure de les escales serà superior a dos-cents vint (220) centímetres.  
3. Si hi haguessen portes en el replà, l'amplària mínima d'aquest serà de cent setanta (170) centímetres, si les portes s'obrin cap aquest, i, de cent vint-i-cinc (125) centímetres, si obrin cap a l?interior dels habitatges o locals.  
4. No s'admeten escales d'ús públic sense llum natural i ventilació, tret dels trams situats en plantes sota rasant (que comptaran amb xemeneia de ventilació o un altre mitjà semblant) i les d'ús no públic. Si l?enllumenat de l?escala fora exterior tindrà almenys un buit per planta, amb superfície d'il·luminació superior a un (1) metre quadrat i superfície mínima de ventilació de cinquanta (50) centímetres quadrats. En edificis de fins a quatre (4) planes es permetrà la il·luminació zenital de l'escala, sempre que es resolga adequadament la ventilació i el buit lliure tinga un costat mínim de cinquanta (50) centímetres i una superfície mínima d'un (1) metre quadrat.  
Art. 3.7.7 Rampes  
1. Quan les diferencies de nivell en els accessos de les persones foren salvades mitjançant rampes, aquestes tindran l'amplària de l'element de pas a què corresponga, amb un pendent no superior al deu per cent (10%). En el cas de rampes auxiliars de les escales la seua amplària podrà reduir-se fins als cinquanta (50) centímetres.  
Art. 3.7.8. Supressió de barreres arquitectòniques  
Respecte d'això hom s'ajustarà al que disposa el Decret 193/1988, de 42 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que aprova normes per a l'accessibilitat i eliminació de barreres arquitectòniques.  
Art. 3.7.9. Prevenció d'incendis  
1. Les construccions de nova planta hauran de complir les mesures per a la protecció contra incendis, estableix la Norma Bàsica d'Edificació (NBE) CPI-91.  
2. En les actuacions de rehabilitació caldrà també ajustar-se al que estableix l'esmentada NBE CPI-82 per als edificis de nova planta, en la mesura màxima que permeten els condicionants tipològics, estructurals, funcionals, i compositius de l'edifici existent.  
3. Caldrà complir obligatòriament les disposicions que l'ajuntament aprove per a incrementar la seguretat preventiva dels edificis i per a facilitar l?evacuació de persones i l?extinció de l?incendi si s'esdevingués.  
4. Quan una instal·lació no puga complir, segons l'ajuntament, les condicions correctes de seguretat per a si mateixa i el seu entorn, i comporta riscos no esmenables per a persones i béns, podrà ser declarada fora d'ordenació, amb la supressió de l?ús i del tancament de la instal·lació.  
Art. 3.7.10 Prevenció contra el llamp  
1. Quan per la localització d'una edificació, o per la inexistència d'instal·lacions de protecció en l?entorn, hi ha riscos d'accidents per llamps, s'exigirà la instal·lació de parallamps, la qual quedarà definida per la resistència elèctrica que tinga considerant el volum edificat que s'ha de protegir i la perillositat del lloc respecte del llamp.  
2. En la instal·lació del parallamps es resoldrà la longitud del pal de manera que estiga compresa entre dos (2) i quatre (4) metres, la situació d'aquest sobre un suport resistent no metàl·lic en la part més alta de l?edifici i la instal·lació de tota la xarxa conductora i seguretat.  
Art. 3.7.11 Prevenció de les caigudes  
1. Els buits horitzontals en els edificis oberts directament a l'exterior a una altura sobre el terra superior a cinquanta (50) centímetres estaran protegits per un ampit de noranta-cinc (95) centímetres o una barana de cent (100) centímetres; per a altures sobre el sòl superiors a vint (20) metres, les dimensiones d'ampits i baranes seran, respectivament, de cent cinc (105) i cent deu (110) centímetres. Amb igual sistema de protecció i amb les mateixes condicions, es protegiran els perímetres exteriors de les terrasses a què les persones puguen accedir.  
2. l'alçada de les baranes de les escales no serà inferior a noranta (90) centímetres i la distància entre els elements que la formen no serà superior a dotze (12) centímetres.  
Capítol 8: Condicions ambientals  
Art. 3.8.1. Definició  
1. Les condicions ambientals són les que s'imposen a les construccions qualsevol que siga l'activitat que albergue i a les seues instal·lacions per tal que de la seua utilització no es deriven agressions al medi natural per emissió de radioactivitat, pertorbacions elèctriques, soroll, vibracions, enlluernament, emissió de gasos nocius, fum o partícules, o pels abocaments líquids o sòlids.  
2. Les condicions ambientals s'apliquen en les obres de nova planta, en les de condicionament i en les de reestructuració; també aplicable en la resta de les obres en els edificis en què segons l'ajuntament el compliment no represente una desviació important en els seus objectius. L'ajuntament podrà requerir al propietari de l?immoble perquè execute les obres necessàries per a ajustar-lo a les condicions que assenyalen aquestes normes.  
3. En cada cas es compliran les condicions establertes en les normes dels usos, les de l?àmbit d'ordenació corresponent i totes les vigents d'àmbit municipal superior a aquest.  
Art. 3.8.2 Compatibilitat d'activitats  
1. En els sòls urbans solament podran instal·lar-se activitats autoritzades per la Llei Valenciana 3/89 d'Activitats Qualificades, de 2 de maig i el Nomenclàtor del seu desplegament, o aquelles que disposen de les mesures de correcció o prevenció necessàries.  
2. Perquè una activitat puga ser considerada compatible amb usos no industrials haurà de:  
a) No generar emanacions de gasos nocius o vapors d'olor desagradable, fum o partícules en proporcions superiors a les marcades en aquestes normes.  
b) No utilitzar en el procés elements químics inflamables, explosius, tòxics o, en general, que produesquen molèsties.  
c) Eliminar cap a l'exterior els gasos nocius o vapors que pogueren produir solament per xemeneies de característiques adequades.  
d) Tenir la maquinària instal·lada de manera que les vibracions, si n'hi hagués, no siguen percebudes des de l'exterior, o ho siguen en quantia inferior a la determinada en aquestes normes.  
e) No transmetre a l'exterior nivells sonors superiors als autoritzats en aquestes normes.  
f) Complir les condicions de seguretat contra el foc.  
3. Si no hi hagués les condicions requerides ni tan sols mitjançant tècniques correctores, l'ajuntament podrà exercir les accions sancionadores que hagués establert.  
Art. 3.8.3. Llocs d'observació de les condicions  
1. L'impacte produït per qualsevol activitat en el medi urbà està limitat en els efectes ambientals per aquestes normes, el compliment de les quals es comprovarà en els següents llocs:  
a) En els punts d'efectes més aparents, en cas de gasos nocius, fum, pols, residus o qualsevol altra forma de contaminació, enlluernament, pertorbacions elèctriques o radioactives; en els punts d'origen, en cas de perill d'explosió.  
b) En el perímetre del local o de la parcel·la si l'activitat es única en un edifici aïllat per a la comprovació del soroll, les vibracions, olors o semblants.  
Art. 3.8.4. Emissió de radioactivitat i pertorbacions elèctriques  
1. Les activitats susceptibles de generar radioactivitat o pertorbacions elèctriques hauran de complir les disposicions especials dels organismes competents en la matèria.  
2. En cap cas es permitrà cap activitat que emeta radiacions perilloses, i tampoc cap altra que produesca pertorbacions elèctriques que afecten el funcionament de qualsevol mena d'equip o maquinària, diferents d'aquells que originen les pertorbacions.  
Art. 3.8.5. Transmissió de soroll  
1. El nivell sonor es mesurarà en decibels ponderats de l'escala A (dBA) segons la norma UNE 21/314/75 i la seua determinació es farà en els llocs d'observació assenyalats en l'article 3.8.3 o en el domicili del veí més afectat per molèsties de l'activitat, en condicions d'aturada i de total funcionament, de dia i de nit, per a comprovar el compliment dels següents límits:  
a) Límits màxims d'emissió sonora transmesa a L'exterior (en dBA)  
Activitat confrontant Dia Nit  
   
Activitat industrial 70 55  
Serveis urbans no administratius 70 55  
Activitats comercials 65 55  
Residència 55 45  
Serveis terciaris no comercials 55 45  
Equipament no sanitari 55 45  
Equipament sanitari 45 35  
b) Límits de recepció sonora en l'interior dels locals (en dBA)  
Activitat confrontant Dia Nit  
   
Equip sanitari i de benestar social 25 20  
Equipament cultural i religiós 30 30  
Equipament educatiu 40 30  
Equipament d'oci 40 40  
Hostalatge 40 30  
Oficines 45 -  
Comerç 55 55  
Estances habitables tret de cuines 35 30  
Passadissos, lavabos i cuines 40 35  
Zones d'accés comú 50 40  
2. En cada cas, entre les 22.00 h i les 8.00 h, el nivell sonor admissible en el domicili del veí més afectat no podrà sobrepassar en més de tres decibels (3 dBA) el soroll de fons, i es considera com a tal el d'ambient sense els valors màxims accidentals.  
Art. 3.8.6. Vibracions  
1. No podrà permetre's cap vibració que siga detectable sense instruments en els llocs d'observació especificats en l'article 3.8.3; per la correcció s'instal·laran bancades antivibratòries independents de l'estructura de l'edifici i del sòl del local per a tots aquells elements originadors de vibració, i també de suports elàstics per a la fixació amb paràmetres. Les vibracions amidades en País (Vpals= 10 log. 3.200 A2 N3, sent A l'amplitud en centímetres i N la freqüència en hertzs) no superaran aquests valores:-  
a) Junt al generador: vibració màxima igual a 30 Vpals  
b) En el límit del local: vibració màxima igual a 17 Vpals  
c) A l?exterior del local: vibració màxima igual a 5 Vpals  
Art. 3.8.7. Enlluernament  
1. Des dels llocs d'observació especificats en l'article 3.8.3 no podrà ser visible cap enlluernament directe o reflectit, causats per fonts lluminoses de gran intensitat o per processos d'incandescència a altes temperatures, tals com combustió, soldadura i d'altres.  
Art. 3.8.8. Emissió de gasos, fum, partícules i d'altres contaminants  
1. No es permetrà l?emissió de cap tipus de cendra, pols fum, vapors, gasos ni d'altres formes de contaminació que puguen causar danys a la salut de les persones, a la riquesa animal o vegetal, als bens immobles, o que deterioren les condicions de neteja pròpies del decòrum urbà.  
2. En cap cas es permetrà la manipulació de substàncies que produesquen olors que puguen ser detectats sense necessitat d'instruments en els llocs assenyalats en l'article 3.8.3.  
3. Els gases, fum, partícules i en general qualsevol element contaminant de l'atmosfera, no podran ser evacuats en cap cas lliurement a l'exterior, sinó que caldrà fer-ho a través de conductes o xemeneies que s'ajusten al que s'hi pogués aplicar.  
4. En particular, per als generadors de calor, l?índex màxim d'opacitat del fum serà d'un (1) en l?escala de Ringelmann o de dos (2) en l?escala de Bacharach, i poden ser ultrapassats en instal·lacions que utilitzen combustibles sòlids, per un màxim de mitja hora en l?engegada.  
Art. 3.8.9. Abocaments industrials  
1. Les aigües residuals procedents de processos d'elaboració industrial es decantaran en primera instància per la mateixa indústria abans d'abocar-la a les xarxes generals de sanejament. Les instal·lacions que no produesquen aigües residuals contaminades, podran abocar directament amb un sifó hidràulic interposat.  
2. Les instal·lacions industrials que produesquen abocaments a la xarxa de col·lectius, s'hauran de sotmetre a les prohibicions i limitacions establertes en les reglamentacions sobre abocaments no domèstics a les xarxes de clavegueres.  
Capítol 9: Condicions estètiques  
Art. 3.9.1 Definició i generalitats  
1. Són les condicions que es fixen sobre les edificacions i tots altres elements d'incidència urbana amb el propòsit d'aconseguir la millor qualitat possible d'imatge de la ciutat.  
2. Les condicions estètiques s'apliquen per a totes les actuacions  
urbanístiques subjectes a llicència municipal. " regulació d'aquestes condicions s'estableix amb caràcter general en aquest capítol i amb caràcter específic i segons les característiques de cada zona en les normes dels àmbits d'ordenació.  
3. El foment i la defensa de la imatge urbana i rural del municipi corresponen a l'ajuntament, per la qual cosa qualsevol actuació que hi efecte s'haurà d'adequar als seus criteris. Segons el que preveu l'article 73 LS, l'ajuntament podrà denegar o condicionar les llicències de qualsevol actuació que resultassen lesives, inconvenients o antiestètiques, per a la imatge o per a qualsevol dels elements que la formen o hi incideixen.  
4. En cada cas, i per a la valoració dels aspectes estètics de l'ambient i de l?edificació del municipi, s'assumiran en l'actuació de l'ajuntament els criteris exposats en la memòria d'ordenació de les normes subsidiàries i especialment el de l'adequació al retorn de qualsevol edifici que es projecte en una zona consolidada. La seua integració haurà de ser garantida en la composició, en els materials i en el tractament exterior.  
5. La protecció de l?estètica i de la imatge urbana és obligació  
de cada propietari d'immobles i solars, com a part del deure de conservar les condicions mínimes d'ornat.  
Art. 3.9.2. Troballes arqueològiques  
1. Si es produïren troballes d'interès arqueològic, històric o artístic, les llicències atorgades es consideraran extingides, i caldrà interrompre les obres o activitats de què es tracte en el mateix moment en què apareguen els indicis relacionats amb la possible troballa; el promotor està obligat a comunicar-ho a l'ajuntament immediatament.   
2. Per a la represa de les obres o activitats interrompudes caldrà una llicència municipal especial, amb l'autorització dels organismes competents de l'administració autonòmica o estatal, segons la naturalesa de les troballes.  
Art. 3.9.3. Parets mitgeres  
1. Les parets mitgeres que queden a la vista des de l?espai públic encara que siga temporalment, s'hauran de tractar com a façanes i en forma similar a les de l'edifici. Si en les normes de l?àmbit d'ordenació corresponent no s'estableix el contrari, es permetrà la reculada dels edificis respecte a l'alineació oficial, sense deixar parets mitgeres descobertes o tractant-les en forma adequada.  
2. l'ajuntament podrà establir normes i criteris estètics o emprendre obres de millora de parets mitgeres en els casos en què per raons d'ornat urbà ho considere convenient.  
Art. 3.9.4 Façanes  
1. Quan l?edificació objecte de l?obra estiga contigua a edificacions protegides s'adequarà la composició de la nova façana a la preexistent, i s'harmonitzaran les línies fixes de referència (cornises, ràfecs, impostes, sòcols, bastiments), els ritmes i les proporcions d'obertures i blocs, la textura i el color dels materials i els criteris de llenguatge arquitectònic. La composició de la planta baixa quedarà integrada amb la resta de la façana. Les façanes laterals i posteriors es tractaran amb les mateixes condicions de composició que la principal.  
2. En edificis no catalogats podrà modificar-se la composició de la façana amb projecte de conjunt que en garantesca un resultat homogeni i en relació amb els que hi confronten. Les alteracions de qualsevol element de la façana visible des de l?exterior requerirà a més de l'aprovació del projecte de conjunt per part de l'ajuntament, l'acord de tots els propietaris.  
3. Els aparells o les instal·lacions de refrigeració, condicionament d'aire, evacuació del fum, extractors o similars no podran tenir l?eixida a la façana a menys de tres (3) metres sobre la rasant de la vorera, i la seua disposició serà de manera que en perjudique el menys possible la composició.  
4. En general, cada projecte haurà de justificar suficientment la solució de façana presentada i la correcta adequació a l?entorn en el qual es projecta.  
Art. 3.9.5. Elements aïllats i publicitaris  
1. Sols es permetrà la construcció de marquesines quan estiguen previstes en un projecte unitari de l?edifici i tindran un sortint màxim no superior al del ràfec permès per a l?edifici en l?àmbit d'ordenació corresponent.  
2. Els tendals mòbils estaran situats en tots els seus punts a una altura mínima sobre la vorera de dos-cents vint-i-cinc (225) centímetres i no podran sobresortir més de tres (3) metres ni més de l'ample de la vorera menys cinquanta (50) centímetres.  
4. Fora del sòl urbà queda prohibida la publicitat exterior; s'autoritzen exclusivament cartells informatius no publicitaris com rètols amb la denominació de l?establiment, indicacions de l'activitat desenvolupada, cartells senyalitzadors o informatius de carreteres, etc.  
Art 3.9.6. Cobertes  
1. Tindran un pendent màxim igual a seixanta graus centígrads (60 ). La solució de la forma i dels materials d'aquesta serà resolta en el projecte tècnic d'acord amb l'adequació i la integració relacionades amb l?entorn consolidat.  
Art. 3.9.7. Tanques  
1. Els solars, i també els terrenys que l'ajuntament dispose, s'hauran de tancar mitjançant tanques permanents situades en l'alineació oficial, amb una alçària de dos (2) metres i de materials que n'asseguren l?estabilitat i conservació en bon estat.  
2. Les parcel·les amb una edificació aïllada o reculada es tancaran amb tanques d'alçària no superior a un (1) metre i en cada cas uniformes amb les que ja existesquen, per damunt d'aquesta altura es permetrà la disposició d'elements vegetals fins a una altura màxima de cent vuitanta (180) centímetres.  
3. En cap cas es permetrà la col·locació de tanques amb elements que puguen causar lesions a persones o animals.  
Títol 4: CONDICIONS GENERALS DE LA URBANITZACIO  
Capítol 1: Condicions de proveïment d'aigua  
Capítol 2: Condicions de sanejament  
Capítol 3: Condicions de subministrament d'energia elèctrica   
Capítol 4: Condicions d'enllumenat públic  
Capítol 5: D'altres serveis  
Capítol 1: Del proveïment d'aigua  
Art. 4.1.1. Dotació mínima d'aigua per a ús domèstic  
1. No serà mai inferior a dos-cents litres (200) per habitant i per dia per a usos residencials. Per a usos industrials i d'altres, es justificaran les necessitats, amb una previsió mínima de vint M3 (20) per dia i hectàrea, tret del que dispose l'ajuntament segons la documentació presentada.  
Art. 4.1.2. Pressió mínima  
1. Serà d'una atmosfera i mitja (1,5) en el punt més desfavorable.  
Art. 4.1.3. Qualitat  
1. S'haurà de garantir, per part de l'organisme subministrador, la qualitat, el cabal acreditant els aforaments en època d'estiatge la capacitat, la potabilitat (segons el Decreto 1423/82, de 18 de juny, sobre Reglamentació Tècnico-sanitària per al Proveïment i Control de Qualitat de les Aigües Potables de Consum Públic) i la procedència. En cas d'utilitzar-se aigua no potable per a ús del reg i d'altres serveis, s'establiran dues xarxes independents.  
Art. 4.1.4. Dipòsits  
1. La capacitat mínima del dipòsit o dels dipòsits reguladors serà el corresponent a dos dies de consum.  
2. En cas de dipòsit únic, aquest, haurà d'estar repartit en dues cambres aproximadament iguals, independents i interconnectades, en previsió d'avaries i interrupcions per neteja.  
3. Si no hi hagués una cota suficient per a alimentar el conjunt previst, amb la pressió necessària, es podrà optar entre la instal·lació d'un dipòsit elevat, que se subministraria del regulador soterrat, o bé d'un grup hidropneumàtic, solució aconsellable en petits assentaments.  
Art. 4.1.5. Material de les conduccions  
1. Serà del tipus que no puga alterar la potabilitat de l'aigua.  
Art. 4.1.6. Diàmetres  
1. Per al de càlcul de diàmetres, es preveurà un consum instantani màxim de quatre (4) voltes el mitjà. El diàmetre mínim de les canonades de la xarxa de distribució serà de seixanta-cinc mil·límetres (75 mm). El diàmetre mínim de les connexions a la xarxa serà de tres quarts de polzada (3/4").  
Art. 4.1.7. Punts de presa  
1. Es preveuran per a regs de zones verdes públiques, espais lliures, i també boques d'incendis separades entre si a una distància màxima de cent (100) metres i amb un cabal de cinc (5) litres per segon simultanis. Les boques de reg seran de setanta mil·límetres de diàmetre (70 mm), amb raccord tipus Barcelona, segons el model oficial de l'ajuntament, tret que organismes d'àmbit superior dicten normes reguladores en un altre sentit.  
Art. 4.1.8. Possibles connexions  
1. En el traçat i dimensionat de xarxes principals, es tindran en compte les possibles connexions amb d'altres sectors o polígons contigus al que es planifica, segons la capacitat i les característiques de les xarxes generals previstes i la previsió de possibles enllaços amb zones perimetrals de possible dependència.  
Art, 4.1.9. Pressió de treball  
1. La pressió de treball serà igual o superior a sis atmosferes (6 atm).  
Art. 4.1.10. Separacions  
1. Les separacions entre la xarxa de proveïment d'aigua i d'altres instal·lacions seran com a mínim les següents, expressades en centímetres. El traçat de la xarxa haurà d'estar senyalitzat i ser fàcilment localitzable. A l'acte de recepció provisional de les obres per part de l'ajuntament, el promotor aportarà un plànol a escala 1:1000 indicatiu del traçat real de la xarxa, que es representarà delimitant les distàncies a les alineacions oficials i la profunditat respecte a la rasant oficial en cada canvi de direcció de les canonades, i com a mínim, cada cinquanta metres (50 m) de recorregut.  
 Distàncies  
Tipus de conduccions Horizontals Verticals  
   
Clavegueram 60 50  
Gas 50 50  
Electricitat d'alta tensió 30 30,  
Electricitat de baixa Tensió 20 20  
Telèfon 30 -  
Capítol 2: Condicions de sanejament  
Art. 4.2.1. Xarxa General   
1. La xarxa d'aigües negres es calcularà per a cabals iguals als de subministrament d'aigua potable per a usos domèstics, amb un mínim de dos-cents (200) litres per habitant i dia i el cabal instantani quatre voltes el mitjà.  
2. Per al càlcul del cabal d'aigües pluvials s'estimarà el temps d'acumulació per a la conca recollida (que en actuacions de tipus mitjà pot estimar-se en vint (20) minuts), i es considerarà la mitjana de les màxims pluges d'aqueixa durada esdevinguts en períodes de dos anys. Es consideraran no sols les aigües arreplegades per l'àrea d'estudi, sinó també les d'aportació exterior, provinents de tàlvegs naturals, i es podran establir defenses o llits artificials que les desvien de les àrees d'assentament, les aportacions exteriors.  
3. El traçat se situarà sota els nivells i zones verdes.  
4. S'establiran pous de registre en tots els canvis d'alineació i connexió de ramals i com a màxim a cinquanta centímetres (50,00 cm) entre si.  
5. Les conduccions de la xarxa seran de secció circular fins als vuitanta (80) centímetres de diàmetre; les de secció superior seran ovoides.  
6. Es preveuran les connexions a parcel·les, i se n'anticiparà l'execució a la del terra ferm de la calçada.  
7. S'instal·laran cambres de descàrrega automàtica en les capçaleres del clavegueram d'aigües negres.  
8. Els càlculs es realitzaran mitjançant l'aplicació de qualsevol de les fórmules sancionades perla pràctica, amb velocitats de circulació compreses entre 0,50 i 3,50 a secció plena.  
9. Els pendents mínims seran de l'un (1) per mil.  
Art. 4.2.2. Depuració i abocaments  
1. l'abocament podrà realitzar-se a un col·lector existent, i a un llit públic.  
2. En caso d'abocament a un col·lector existent, haurà de d'acreditar-se documentalment la possibilitat de l'abocament, mitjançant una autorització expedida per l'organisme competent, en què s'especifique el cabal màxim permès.  
3. En cas d'abocament a un llit públic, serà preceptiva la instal·lació d'un sistema de depuració d'aigües negres, de manera que el líquid que flueix complesca les condicions establertes per l'organisme competent; entre els documents de les normes s'ha d'incloure l'autorització oportuna de l'organisme titular del llit.  
Capítol 3: Condicions del subministrament d?energia elèctrica   
Art. 4.3.1 Connexió i transport  
1. La disposició d'energia elèctrica haurà de ser garantida mitjançant un document que acredite l'acord amb la companyia subministradora.  
2. Les línies de transport hauran de quedar garantides mitjançant fórmules que asseguren l'establiment de servituds de pas de conducció, quart no travesse terrenys propis.  
Art. 4.3.2. Dotació  
1. La dotació mínima per habitatge o local de cent (100) m2, 0 fracció serà de tres (3) kW per a usos industrials, esportius, etc. Es justificaran les dotacions necessàries segons les instal·lacions.  
Art. 4.3.3. Xarxes i centres de transformació  
1. Les línies de distribució tant per a l'enllumenat públic, com per a ús domèstic, seran subterrànies.  
2. Les casetes de transformació que no siguen subterrànies s'hauran de condicionar segons l'estètica del conjunt, i s'hauran de compaginar adequadament els criteris tècnico-econòmics amb els estètics en l'elecció de l'emplaçament.  
Art. 4.3.4. Projecte de subministrament d'energia elèctrica  
1. Haurà de subjectar-se a la normativa de l'organisme competent.  
Capítol 4: Condicions de l'enllumenat públic  
Art. 4.4.1. Estàndard d'il·luminació mitjana  
1. El nivell d'il·luminació en les vies es fixarà d'acord amb la importància del seu trànsit. Per a aixà, la il·luminació mitjana requerida per a l'enllumenat públic serà:  
En vies principals: deu (10) lux.  
En vies secundàries: cinc (5) lux.  
Capítol 5: D'altres serveis  
Art. 4.5.1. 1. Condició general  
1. En cas que es prevegen en les normes serveis no regulats en aquestes normes, com gas, telèfon, etc., caldrà especificar-hi les condicions a què s'hauran d'ajustar els projectes respectius, que hauran de formar part del d'urbanització.   
2. El projecte d'urbanització haurà de ser redactat per titulats tècnics especialistes en cada una de les matèries que l?integren, sense perjudici que necessàriament constituesca un document únic. Respecte d'això caldrà tenir en compte, especialment, la coordinació dels distints serveis i caldrà preveure'n l?emplaçament, de forma que guarden les distàncies mínimes establertes per les distintes reglamentacions, i es protegirà adequadament els encreuaments sota calçada, i se situaran els conductes a profunditats adequades per tal que aquests encreuaments no interferesquen entre si, i amb el terra ferm projectat.   
Títol 5: CONDICIONS GENERALS DELS USOS  
Capítol 1: Generalitats  
Capítol 2: Us global residencial  
Capítol 3: Us global industrial  
Capítol 4: Us global terciari  
Capítol 5: Us global dotacional  
Capítol 6: Usos globals lligats al transport  
Art. 5.1.1. Definició  
1. Són les condicions que han de complir les diferents activitats per a poder es desenvolupen en els lloes que escaientment tinguen disposades aquestes normes subsidiàries o el planejament que les despleguen.  
2. Es considera ús, per a la regulació establerta per les normes subsidiàries en el present títol, el tipus d'activitat referida a la classificació de l'article 5.1.9, vinculada a sòls de destinació urbana, amb l?exclusió dels usos de naturalesa rústica propis del sòl no urbanitzable.  
Art. 5.1.2. Aplicació  
1. Les condicions generals dels usos edificables s'aplicaran en la forma i les circumstàncies que per a cada un d'ells estableix en el present títol. A més de les condicions generals que s'assenyalen per a cada ús, aquests hauran de complir, si escau, les generals de l?edificació i del seu entorn i quan es deriven de la regulació que corresponga a l?àmbit d'ordenació en que es trobe.  
2. No s'aplicaran als usos existents tret que s'hi facen obres que afecten els elements o paràmetres que particularment es regulen en aquest capítol. Seran tanmateix, aplicables en les obres en els edificis, en les quals, segons els serveis tècnics important en el seu objecte.  
3. En cada cas hauran de satisfer la normativa supramunicipal que s'hi pogués aplicar.  
Art. 5.1.3. Regulació dels usos de les distintes classes de sòl  
D'acord amb a les determinacions de l'article 12 LS, les normes subsidiàries estableixen, per a cada una de les distintes classes de sòl en què derive el territori, la següent regulació d'usos:  
a) En sòl urbà la regulació de l?ús detallat en cada àrea d'ordenança.  
b) En sòl urbanitzable els usos globals de cada sector.  
c) En sòl no urbanitzable fixa les activitats admissibles o els usos tal com són regulats en aquest títol, i es prohibeixen les no expressament autoritzades.  
Art. 5.1.4. Desenvolupament de la regulació dels usos  
1. Els plans especials, els catàlegs i les ordenances complementàries específiques, d?acord amb la naturalesa d'usos objectius (bé de reforma interior, bé de protecció o de qualsevol altra finalitat), podran regular de forma més restrictiva la implantació d'usos en la totalitat o en part del sòl classificat com a urbà per les normes subsidiàries. Aquesta major restricció podrà afectar l?àmbit físic de localització o de tolerància dels usos, a la seua distribució en l?interior de les edificacions o a les categories d'usos admesos. Els plans especials podran admetre usos no previstos per les normes subsidiàries sempre que siguen compatibles amb els determinats per aquest.  
2. Els plans parcials hauran de desenvolupar una regulació d'usos detallats en el sector objecte d'ordenació, segons els usos globals d'aquestes normes subsidiàries, de manera que, quan en el procés d'urbanització el sector aconseguesca la classificació d'urbà, compte amb un nivell de regulació homogeni en grau i terminologia amb la resta de l?àrees d'ordenança.  
Art. 5.1.5. Classes d'usos   
1. A l?efecte de les normes subsidiàries, i de les que en el seu desplegament s'incloguen en planes parcials o especials, s'estableix una doble classificació dels usos. D'una banda es distingeix entre usos globals i usos detallats, de manera que totes les activitats han de quedar definides únicament en ambdues categories. D'altra banda els usos es divideixen segons el règim normatiu en la seua àrea concreta en usos predominants, complementaris, compatibles i prohibits.  
2. La regulació general de les condicions dels usos s'estructura a base dels usos globals, i forma la present secció de les normes urbanístiques. La definició per a cada activitat del caràcter de l?ús (predominant, complementari, compatible o prohibit) s'estableix en les condicions d'ús de cada àmbit d'ordenació.  
Art. 5.1.6. Usos predominants complementaris, compatibles i prohibits.  
1. Us predominant. Es aquell que les normes estableixen com a destinació principal de totes les parcel·les i edificacions d'un àmbit d'ordenació, basant-se en el qual i a la consideració dels seus requisits funcionals, se n'han establert dos paràmetres normatius. Cada uso, complint les condicions que el regulen, podrà instal·lar-se lliurement en qualsevol parcel·la o edificació de l?àmbit d'ordenació en què estiga establert com a predominant.  
2. Us complementari. Es aquell que, sense ser considerat per les normes com a ús predominant o compatible, ha de coexistir amb l?ús principal per requeriments funcionals o urbanístics o en cada cas pot acompanyar lo sense generar conflicte amb aquest. L'ús complementari per tenir aquest caràcter no ha de superar en superfície construïda el vint-i-cinc per cent (25%) de la total assignada a la parcel·la mitjançant les condicions d'edificabilitat de l?àmbit d'ordenació corresponent.   
3. Us compatible. Es aquell que pot ser instal·lat en qualsevol parcel·la d'un determinat àmbit d'ordenació, i aquest adquireix els mateixos caràcters i efectes que el predominant. La compatibilitat d'un ús respecte al predominant no implica que puga instal·lar-se lliurement dins de l?àmbit d'ordenació, sinó únicament que la presència d'ambdós es acceptable, sempre que el compatible no supere nivells de proporció que el convertesquen en la pràctica en predominant. En conseqüència, la instal·lació dels usos compatibles en àmbits d'ordenació determinats va condicionada pel desenvolupament de la seua ordenació, clàusules addicionals i compliment de relaciones específiques respecte a l?ús predominant, i s'estableix com límit general, sense perjudici de restriccions majors per a cada ús àmbit d'ordenació, que usos compatibles i els seus complementaris no superen el vint-i-cinc per cent (25%) del total de superfície edificable de l?àmbit d'ordenació.  
4. ús o prohibit. Es aquell la instal·lació del qual en un àmbit d'ordenació no permeten les normes subsidiàries o les de les figures que el desenvolupen, o bé siga incompatible amb els usos predominants o quedés així conceptuat en les disposicions estatals aplicables.  
Art. 5.1.7. El control de l?ús i el regim de fora d'ordenació  
1. L'ús del sòl de l?edificació és un dels components fonamentals de l?ordenació urbanística del terme municipal i, doncs, la seua instal·lació cal que es regesca per aquestes normes subsidiàries i subjectar-se a l?obtenció de la llicència i de tots altres actes de control administratius de l'ajuntament tal com es regula en aquestes normes.  
2. Si un sòl o edificació no està ocupat per l?ús al qual les normes el destinen (en qualsevol dels possibles caràcters permesos) es considerà fora d'ordenació per motius d'ús.  
Art. 5.1.8. Règim general dels usos complementaris  
1. Sense perjudici que en les normes de cada ús o de cada àmbit d'ordenació s'establesquen condicions més restrictives específiques, cada un dels usos globals enumerats en l'article 5.1.9 permet amb caràcter general la coexistència dels usos complementaris quan aquell és el predominant en la parcel·la o edificació. Les condicions particulars de cada us detallat es regulen en els capítols 2 a 6 del present títol.  
2. Amb caràcter general els usos complementaris de l?ús global residencial predominant són:  
a) Us detallat de taller domèstic.  
b) Us detallat d'artesania i oficis artístics.  
c) Us detallat de comerç en la seua categoria de local comercial.  
d) Us detallat d'equipaments en totes les categories.  
e) Us detallat d'espais lliures en totes les seues categories.  
f) Us detallat d'oficines en la seua categoria de despatx professional.  
h) Uso detallat d'aparcaments en les seues categories de garatge.  
3. Amb caràcter general els usos complementaris de l?ús global industrial predominant són:  
a) Us detallat d'habitatge unifamiliar (destinat a guarderia).  
b) Us detallat de comerç en la categoria de local comercial.  
c) Us detallat d'oficines en les categories d'oficines privades.  
d) Us detallat d'equipaments en totes les categories.  
e) Us detallat d'espais lliures en totes les categories.  
f) Us detallat de serveis infrastructurals.  
g) Us detallat d'aparcaments.  
h) Us detallat d'instal·lacions de servei al vehicle.  
4. Amb caràcter general els usos complementaris de l?ús global terciari predominant són:  
a) Us detallat d'emmagatzematge i comerç majorista.  
b) Us detallat de tallers domèstics.  
c) Us detallat d'artesania i oficis artístics.  
d) Us detallat d'equipaments en totes les categories.  
e) Us detallat d'espais lliures en totes les categories.  
f) Us detallat de serveis urbans.  
g) Us detallat d'aparcaments.  
5. Amb caràcter general els usos complementaris a l?ús global dotacional predominant són:  
a) Us detallat d'habitatge unifamiliar.   
b) Us detallat d'hostalatge.  
c) Us detallat de comerç en la categoria de local comercial.  
d) Us detallat d'oficines en la categoria d'administració pública.  
e) Us detallat d'aparcaments públics.  
6. Amb caràcter general els usos complementaris dels usos globals lligats al transport són:  
a) Us detallat d'emmagatzematge i comerç majorista.  
b) Us detallat d'oficines en la categoria d'oficines privades.  
c) Us detallat d'espais lliures.  
d) Us detallat de serveis infrastructurals.  
Art. 5.1.9. Usos globals i detallats  
Per a la regulació i l?ordenació dels usos de destinació urbana en el terme municipal, aquestes normes subsidiàries estableixen cinc (5) usos globals, que comprenen, al seu torn, un total de disset (17) usos detallats. La relació d'usos globals i detallats és la següent:  
a) Us global residencial  
1. Us detallat d'habitatge unifamiliar.  
2. Us detallat d'habitatge col·lectiu.  
3. Us detallat de residència comunitària.  
b) Us global industrial  
4. Us detallat de producció industrial.  
5. Us detallat d'emmagatzematge i comerç majorista.  
6. Us detallat de tallers domèstics.  
7. Us detallat d'artesania i oficis artístics.  
c) Us global terciari  
S. Us detallat d'hostalatge.  
9. Us detallat de comerç.  
10. Us detallat d'oficines.  
d) Us global dotacional   
11. Us detallat d'equipaments comunitaris.  
12. Us detallat d'espais lliures.  
13. Us detallat de serveis urbans.  
14. Us detallat de serveis infrastructurals.  
e) Us global de transport'  
15. Us detallat de xarxa viària.  
16. Us detallat d'aparcaments.  
17. Us detallat d'instal·lacions de servei al vehicle.  
Article 5.1.10. Simultaneïtat d'usos   
1. Cada un dels sòls i de les edificacions del terme municipal i segons l?àmbit d'ordenació al qual pertanyen han regulat les condicions d'ús d'acord amb la unitat espacial de referència normativa (siga la parcel·la, siga una àrea amb ordenació de conjunt, siga la zona o el sector, etc.), que és sobre la qual aquestes normes subsidiàries assignen un o més usos i sobre la qual cal aplicar les condicions regulades en aquestes normes. Les sol·licituds de llicència hauran d'indicar l?ús que es pretén per a tota la superfície (ensostrada o no) sobre la qual se sol·licita, de manera que no hi haja cap espai sense assignació explícita d'ús. En el total de la superfície pot haver-hi un ús o més d'un. En aquest darrer cas han d'estar diferenciats ja que un mateix espai no pot contenir (per a l'aplicació de les normes) més d'un ús.  
2. Quan la superfície objecte de la llicència tinga assignats més d'un ús hi ha simultaneïtat d'usos. Dos usos són distints quan corresponen a dos grups detallats distints, tot i que siguen el mateix ús global. No es considerarà que hi ha simultaneïtat d'usos quan els usos diversos puguen agrupar-se en un, quan ho permeten les condicions reguladores d'ús agrupador (per exemple, l?ús d'oficines considerant-lo dins de l?ús comercial en alguns supòsits, etc).  
Quan hi haja simultaneïtat d'usos, cada un d'ells haurà de complir les pròpies condicions. A l'efecte del caràcter de l?ús en els casos de simultaneïtat s'estableixen les següents normes:  
a) Un ús prohibit no pot ser mai simultani amb cap altre.  
b) Un ús complementari pot ser simultani amb qualsevol altre ús, tret del prohibit i dels que específicament establesquen les condicions normatives particulars de cada àrea d'ordenança.  
Capítol 2: Us global residencial  
Art. 5.2.1. Definició  
1. L'ús residencial el formen tots els espais destinats a l'allotjament permanent de persones. Es considera part de l?ús residencial l?àrea lliure privada de la parcel·la en què se situa l?edifici, però no així qualsevol altra construcció (garatge, etc.)  
' 2. Superfície útil o habitable és la superfície del sòl compresa dins del perímetre definit per la cara interna dels seus tancaments. Queda exclosa de la superfície útil, l?ocupada en planta pels tancaments interiors de l?habitatge, pels elements estructurals i per les canalitzacions o conductes. Els balcons, terrasses, estenedors, etc., es computaran al cinquanta per cent (50%) de la seua superfície sempre que estiguen coberts superiorment.  
3. Les condicions que s'indiquen per a l?ús residencial són aplicables en totes les obres de nova planta i en les de reestructuració; així mateix, s'aplicaran en la resta d'obres quan el seu compliment no represente cap desviació important dels objectius d'aquesta.  
Art. 5.2.2 Classificació  
1. S'estableixen tres grups d'usos detallats dins de l?ús global residencial:  
a) Habitatge unifamiliar: és l?edifici d'habitatge destinat a l?ús d'una sola família.  
b) Habitatge col·lectiu: és l?edifici d'habitatge destinat a l?ús de més d'una família, en el qual l'accés exterior a les unitats d'habitatge pot ser comú a més d'una.  
c) Residència comunitària: si l?edifici dóna allotjament estable a persones que no formen un nucli que puga ser considerat com a família, incloses les cases d'hostes.  
Secció 1: Condicions de l?habitatge familiar  
Art. 5.2.3. Condicions d'instal·lació  
1. Tots els habitatges hauran de ser exteriors. Perquè un habitatge tinga la qualificació d'exterior caldrà que la sala d'estar-menjador i, almenys, el trenta-cinc per cent (35%) de la superfície útil de l?habitatge s'il·lumine a través de buits que donen directament a la via pública, al pati d'illa o als patis del tipus que estableix amb aquest fi el HD/91, Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges en l?àmbit de la Comunitat Valenciana.  
2. Cap habitatge col·lectiu tindrà cap peça habitable amb el terra a nivell inferior a la cota de rasant del terreny. En l?habitatge unifamiliar es permet la disposició de peces habitables a semisoterranis sempre que aquestes no sumen el trenta per cent (30%) de la superfície útil total.  
Art. 5.2.4. Altura dels sostres  
1. L'altura lliure mínima entre els sòl i el sostre és l?establerta en el HD/91, Normes d'Habitabilitat i Disseny de la Comunitat Valenciana.   
Art. 5.2.5. Dimensions dels forats de pas  
1. Tot habitatge tindrà una porta d'accés amb unes dimensions mínimes de dos-cents un (201) centímetres d'alçària i vuit-cents vint-i-cinc (825) centímetres d'amplària.  
2. Les dimensions mínimes de les fulles de la porta d'accés a les peces interiors han de ser de cent noranta-dos (192) centímetres d'alçària, de sis-cents vint-i-cinc (625) mil·límetres d'amplària per als lavabos i de set-cents vint-i-cinc (725) mil·límetres d'amplària per a la resta.  
Art. 5.2.6. Programa de l'habitatge  
1. S'entén per habitatge mínim, el que té un vestíbul, una cuina, una estança-menjador, un lavabo, un dormitori principal o dos dormitoris senzills i un armari rober. S'anomenen apartaments els habitatges que tenen una estança-menjador-cuina que també podrà ser dormitori, i un lavabo complet; la instal·lació s' autoritza sempre que les normes específiques de cada àmbit d'ordenació no indiquen el contrari i tinguen una superfície útil mínima de vint-i-cinc (25) metres quadrats.  
2. Les superfícies i volums útils mínims de cada habitatge s'estableixen d'acord amb el nombre d'habitants (n). Aquest resulta d'estimar dos habitacions (2) per dormitori doble i un (1) per dormitori senzill. Las superfícies i volums útils mínims són els següents:   
a) Superfície útil mínima S= 10 + 10.n en metres quadrats  
b) Volum útil mínim V= 24 + 24.n en metres cúbics.  
3. Les diferents peces que componen l?habitatge compliran les condicions següents:  
a) Estança: amb una superfície útil mínima de dotze (12) metres í en aquesta es podrà inscriure un rectangle de tres per dos cinquanta (3 x 2,5) metres com a mínim.  
b) Estança-menjador: amb una superfície útil no menor de catorze (14) metres quadrats. Haurà de complir la resta de les condicions anteriors.  
c) Estança-menjador-cuina: amb una superfície útil mínima de vint (20) metres quadrats. Haurà de complir la resta de les condicions anteriors, amb la possibilitat de tenir la cuina dins un armari.   
d) Cuina: amb una superfície útil no menor de sis (6) metres quadrats; un dels seus costats tindrà una longitud lliure mínima de cent seixanta (160) centímetres; ha de tenir un safareig.  
e) Cuina menjador: amb una superfície mínima de vuit (8) metres quadrats. Haurà de complir la resta de les condicions indicades per a la cuina, i un dels seus costats haurà de ser major de dos (2) metres.  
f) Dormitori principal: tindrà una superfície com a mínim de dotze (12) metres quadrats, i un dels seus costats de longitud lliure no menor de dos-cents quaranta (240) centímetres.   
g) Dormitori doble: (a més del principal) superfície mínima de deu (10) metres quadrats, i un dels costats de longitud lliure no menor de dos-cents quaranta (240) centímetres.   
h) Dormitori senzill: ha de tenir, com a mínim, una superfície útil de set (7) metres quadrats, i un dels seus costats de longitud lliure no menor de dos (2) metres.  
i) Lavabo: ha de tenir una superfície no menor de tres (3) metres quadrats; ha de tenir un lavabo, una dutxa o banyera i un wàter. L'accés del lavabo no podrà realitzar-se des de la cuina ni des de cap dormitori, llevat que n'hi hagués més d'un, en aquest cas s'hi podrà entrar des dels dormitoris si almenys un dels lavabos té un accés independent.   
j) Armari rober: l?habitatge tindrà armaris robers amb una longitud mínima conjunta que resulta de multiplicar el nombre d'habitants per cinquanta (50) centímetres. de h  
k) Corredors: tindran una amplària mínima de noranta (90) centímetres; podran haver-hi zones que s'estreten fins a vuitanta (80) centímetres, en cap cas davant d'una porta. La disposició de les portes de les estances respecte als corredors serà tal que permeta el pas a qualsevol estança habitable d'un rectangle horitzontal de cinquanta (50) per cent vuitanta (180) centímetres.   
l) Estenedor: llevat del cas que hi hagués un estenedor comú o l?estesa de la roba pogués fer-se en el pati parcel·la, tot habitatge tindrà una superfície coberta i oberta a l?exterior almenys de tres (3) metres quadrats de superfície destinat a estendre roba, que no serà visible des de la via pública.   
m) Vestíbul: tindrà una superfície no menor de cent quaranta (140) decímetres quadrats i un costat lliure mínim de cent deu (110) centímetres. (110)  
Art. 5.2.7. Condicions complementàries de programa per als habitatges col·lectius   
1. Cada edifici d'habitatge col·lectiu més de complir les condicions establertes en l'article anterior, respecte de les diferents peces que componen cada una de les seues unitats d'habitatge, respectarà els requisits següents en els espais comuns:  
2. Portal: a més de complir el que disposa l'article 3.7.6. tindrà una superfície mínima de cent vint-i-cinc (125) decímetres quadrats per unitat d'habitatge i no inferior a cinc (5) metres quadrats en planta lliure i a la mateixa cota del sòl. L'accés a aquest des de l?exterior no podrà estar a una cota superior a un (1) metre de la rasant pública.  
b) Espais de circulació interior: formats per corredors, escales, rampes i ascensors per a la distribució i l'accés a cada unitat d'habitatge. Les escales, a més de complir el que disposa l'article 3.7.7. se dividiran en trams no més grans de setze (16) escalons, amb esteses no inferiors a dos-cents vuitanta-cinc (285) mil·límetres i davanters no superiors a cent setanta-cinc (175) mil·límetres. Les rampes a més de complir el que disposa l'article 3.7.8. tindran pendents màxims i homogenis del sis per cent (6%).  
Els corredors de distribució i d'accés s'ajustaran al que disposa l'article 3.7.6. i a més hi tindran il·luminació en tot el recorregut almenys de quaranta (40) lux durant el temps necessari per a realitzar el trajecte més llarg. Els ascensors s'ajustaran al que estableix l'article 3.6.16. i si la instal·lació fos necessària hi haurà com a mínim un per cada trenta (30) habitatges o fracció.  
En promocions de més de trenta (30) habitatges es respectarà la proporció mínima d'habitatges per a minusvàlids fixada en el Reial Decret 355/1980, i en conseqüència es tindran en compte els requeriments especials de disseny dels espais de circulació interior.  
c) Cambra de les escombraries: tindrà accés directe des del portal i una superfície mínima de cent vint (120) decímetres quadrats per habitatge, i no ha de ser menor de quatre metres quadrats.  
d) Cambra de comptadors: compliran el que disposa l'article 3.6.8. i tindran una superfície mínima de cinquanta (50) decímetres quadrats per habitatge i no inferior a dos (2) metres quadrats.  
e) Local-traster: l'edifici que tinga més de deu (10) unitats d'habitatge haurà de tenir-ne un. Tindrà una superfície mínima de cinquanta (50) decímetres quadrats per habitatge.  
f) Garatge-aparcament: qualsevol edifici amb més de deu (10) habitatges haurà de tenir garatge amb sostre i accés directe des de la via pública i independent del portal, amb la superfície necessària per a complir els requisits de dotació d'aparcament establerts en l'article 5.2.9.   
Art. 5.2.8. Condicions higièniques de dotació de serveis ambientals i de seguretat dels habitatges  
1. Són d'aplicació les condicions establertes en els capítols cinc (5), sis (6) i vuit (8) del títol tres (3) d'aquestes normes urbanístiques. A més, cada unitat d'habitatge complirà, en totes les peces habitables, les condicions d'il·luminació i ventilació establertes en la HD/91 Normes d'Habitabilitat i Disseny d'Habitatges en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i també complirà les mateixes normes pel que fa a les condicions de seguretat contra accidents, caigudes i accessibilitat.  
Art. 5.2.9. Dotació d'aparcaments  
1. Els edificis d'habitatge que es construesquen de nova planta en sòl urbanitzable hauran de reservar un espai per a l'aparcament d'un i mig (1,5) cotxes per habitatge; en sòl urbà, la proporció mínima s'estableix en un (1) cotxe per habitatge.  
2. L'aparcament podrà col·locar-se indistintament en superfície (dins de la parcel·la privada) o sota sostre, d'acord tant amb la tipologia de l?edificació com amb la normativa de l?àmbit d'ordenació corresponent. En qualsevol cas, la superfície mínima de sòl es comptarà respectant la proporció de vint (20) metres quadrats per cada plaça d'aparcament.  
Art. 5.2.10. Normativa complementària d'aplicació  
1. Qualsevol aspecte relatiu a l?ús de l?habitatge que no aparega regulat explícitament en aquestes normes, es regirà per la normativa d'HD/91 de la Comunitat Valenciana, i les diverses disposicions sectorials bàsiques vigents.  
Secció 2: Residència comunitària  
Art. 5 2.11. Condicions d'aplicació  
1. Les condicions d'aplicació als edificis o locals destinats a residència comunitària se'n les mateixes que per als habitatges familiars si la superfície total no passa de cinc-cents (500) metres quadrats. En cas contrari, se'ls aplicarà complementàriament, les corresponents als edificis o locals destinats a hostalatge.  
Capítol 3: Us global industrial  
Art. 5.3.1. Definició  
1. L'ús industrial el formen els espais destinats a les operacions d'elaboració, transformació, reparació, emmagatzematge i distribució de béns de consum.  
2. Les condicions que s'indiquen per a l?ús industrial són d?aplicació per a totes les obres de nova planta i de reestructuració; així mateix, també s'aplicaran en la resta d'obres quan el seu compliment no represente cap desviació important dels objectius d'aquesta.  
Art. 5.3.2. Classificació  
S'estableixen quatre grups d'ús detallat dins de l?ús d'indústria:  
a) Producció industrial: comprèn les activitats destinades a l?obtenció o transformació de productes per processos industrials, sense venda directa al públic.  
b) Emmagatzematge i comerç majorista: comprèn les activitats independents destinades al dipòsit de béns i productes i també les de distribució pròpies del comerç majorista.  
c) Tallers domèstics: comprèn les activitats de reparació d'objectes de consum domèstic, sense que aquests perden la seua naturalesa inicial.  
d) Artesania i oficis artístics: activitats destinades a l?obtenció de productes individualitzables mitjançant processos bàsicament no seriats.  
Art. 5.3.3. Condicions d'instal·lació i d'aïllament  
1. Els usos industrials de transformació i elaboració només es podran instal·lar en parcel·les en què siguen l?ús principal (predominant o que siga compatible amb les normes de l?àmbit d'ordenació).  
2. En àmbits d'ordenació amb ús predominant diferent de l?ús industrial, qualsevol nou edifici destinat a aquest ús ha de posar els murs de separació amb els que confronten deixant un espai lliure de deu (10) centímetres d'amplària mínima a fi d'evitar contactes i transmissions directes.  
Art. 5.3.4. Dimensions dels locals industrials:  
1. La superfície que ocupa un ús industrial està fixada per la suma de les superfícies útils de tots els locals i espais destinats a aquesta activitat. No es computarà la superfície de les oficines ni la de la zona d'exposició i venda si aquestes tenen accés independent de les àrees d'activitat industrial.  
2. Els usos detallats industrials de tallers domèstics i artesanies i oficis artístics tindran una superfície màxima de tres-cents (300) metres quadrats, s'entendran inclosos en el grup detallat de producció industrial si superen aquest límit.  
3. Els locals industrials de qualsevol grup d'ús detallat hauran de tenir de superfície mínima la que resulte de multiplicar tres (3) metres quadrats pel nombre de llocs de treball que es prevegen per al desenvolupament de l'activitat, i un volum mínim de deu (10) metres cúbics per cada lloc de treball previst.  
Art. 5.3.5. Dotacions dels locals industrials  
1. Serveis higiènics: disposaran de cambres de bany independents per als dos sexes, que tindran com a mínim un wàter, un lavabo i una dutxa per cada vint (20) llocs de treball o fracció i per cada mil (1000) metres quadrats de superfície total industrial.  
2. Aparcaments: els locals de producció industrial tindran un aparcament a l?interior de la parcel·la a raó d'una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats de superfície sota sostre industrial. Es distingirà entre places d'automòbils i de camions d?acord amb la previsió d'accés d'aquests. Els locals d'emmagatzematge hauran de reservar en l'interior de la parcel·la la superfície necessària per a l?estacionament i maniobres de càrrega i descàrrega de camions. El valor d'aquesta superfície s'estimarà segons l'activitat concreta del magatzem i les necessitats de funcionament, cosa que es justificarà explícitament en la sol·licitud de llicència. No s'exigeix reserva obligatòria d'aparcament en els locals d'artesania i tallers domèstics.  
Art. 5.3.6. Condicions ambientals  
1. Qualsevol espai de treball del local tindrà il·luminació i ventilació naturals que, si fa falta, es completarà artificialment. En el primer cas, els buits de llum i ventilació hauran de tenir una superfície total no inferior a un vuitè (1/8) de la superfície que tinga la planta del local. En el segon cas, s'exigirà la presentació de projectes detallats d'instal·lacions d'il·luminació i condicionament d'aire, que hauran de ser aprovats per l'ajuntament. Aquestes instal·lacions quedaran sotmeses a revisió abans de l'obertura del local i en qualsevol moment. En el supòsit que aquestes no foren satisfactòries, els serveis tècnics municipals fixaran un termini per a la correcció. Es podrà tancar totalment o parcialment el local si la instal·lació no funciona adequadament.  
2. Tots els paràmetres interiors i els paviments han de ser impermeables i llisos. Els materials de l'edificació hauran de ser incombustibles i les estructures resistents al foc. Els materials hauran de tenir determinades característiques perquè a l'exterior no passen sorolls i vibracions els nivells dels quals determinen aquestes normes.  
Art. 5.3.7. Energia  
1. Podrà utilitzar-se la font energètica més adequada a l'activitat desenvolupada i s'establiran les mesures correctores i reserves de combustibles d'acord amb les disposicions vigents.  
2. La potència electromecànica està determinada per la suma de les potències dels motors que accionen les màquines expressades en quilovats (kW), no s'avaluarà la de les màquines portàtils amb motors de potència inferior a dos-cents cinquanta (250) vats quan el nombre d'aquestes no passe de quatre (4), ni la de les instal·lacions d'aire condicionat, aparells elevadors de qualsevol tipus, ventilació forçada, transports interiors, bombes per a l'elevació d'aigua, aire comprimit, etc. Si en un mateix edifici coexisteixen diversos tallers (naus niu), ni individualment ni conjuntament han de sobrepassar els límits corresponents a l?ús detallat que els corresponga.  
3. Les instal·lacions de força d'enllumenat dels establiments industrials compliran les reglamentacions vigents. Els motors i les màquines i qualsevol instal·lació electromecànica hauran de muntar-se sota la direcció d'un tècnic legalment competent. Les instal·lacions compliran els requisits per a la seguretat del personal i els que calguen acústicament i tèrmicament per a no causar molèsties.  
4. La instal·lació de calderes i recipients de pressió estarà subjecta a les disposicions vigents. No es permetran aparells de producció d'acetilé (soldadura) en els locals situats sota els habitatges.  
Art. 5.3.8. Residus sòlids i líquids  
Si els residus sòlids o líquids que produesca qualsevol indústria, per les seues característiques, no poden ser recollits pel servei de neteja domiciliari, hauran de ser traslladats directament a l'abocador per compte del titular de l'activitat.  
Art. 5.3.9. Ordenació de la càrrega i de la descàrrega  
1. Per cada cinc-cents (500) metres quadrats de superfície sota sostre, la parcel·la industrial tindrà una zona exclusiva per a la càrrega i descàrrega dels productes a l'interior d'aquesta, dins o fora de l?edifici, d'una dimensió suficient per a estacionar un camió, amb bandes perimetrals d'un (1) metre.  
2. En àmbits d'ordenació on predomina un ús residencial, entre les vint-i-dues (22) hores i les vuit (8) hores només es permetrà la càrrega i la descàrrega de furgonetes amb una capacitat màxima de tres mil cinc-cents (3500) quilograms i sempre dins del local tancat.  
Art. 5.3.10. Condicions de compatibilitat entre l?ús industrial i el residencial  
Les condicions indispensables per a autoritzar el funcionament de l?ús industrial permès en un àmbit d'ordenació on predomina l?ús residencial, són les següents:  
a) Que no es realitzen operacions o procediments en els quals siga necessària la fusió de metalls, o bé processos electrolítics o que puguen exhalar olor, vapor, fum o boira.  
b) Que no s'utilitzen dissolvents inflamables en la neteja de màquines o en qualsevol altra operació.  
c) Que les matèries primes estiguen exemptes de matèries volàtils inflamables i/o tòxiques o molestes i que els vapors que puguen exhalar-se siguen recollits i expulsats a l?exterior per un fumeral que tinga les característiques reglamentàries.  
d) Que la instal·lació de la maquinària siga tal que ni en els locals de treball ni en cap altre lloc s'originen vibracions, ni aquestes es transmeten a l?exterior, per damunt dels límits autoritzats.  
e) Que la insonorització dels locals de treball siga tal que fora d'aquests i al lloc més afectat, el nivell de soroll no s'incremente en més de tres (3) dBA.  
f) Que, a més de les precaucions preceptives contra incendi, en qualsevol local en què hi haja matèries combustibles s'instal·len sistemes d'alarma de fum o de ruixadors automàtics.  
Capítol 4: Us global terciari  
Art. 5.4.1. Definició  
1. L'ús global terciari és el que té per finalitat la prestació de serveis al públic, les empreses i els organismes, tals com els serveis d'allotjament temporal, comerç al detall, informació, administració, gestió, activitats d'intermediació financera o d'altres, assegurances, etc.  
2. Les condicions establertes per a l?ús terciari són d'aplicació en totes les obres de nova planta i de reestructuració, i també en la resta d'obres quan el seu compliment no implique cap desviació important dels objectius d'aquesta.  
Art. 5.4.2. Classificació  
Dins de l?ús global terciari es distingeixen els usos detallats següents:  
a) Hostalatge: quan el servei consisteix a proporcionar allotjament temporal a les persones.  
b) Comerç: quan el servei consisteix a subministrar mercaderies al públic mitjançant vendes al detall, vendes de menjars i begudes de consum al local, o prestació de serveis.  
c) Oficines: correspon a les activitats terciàries la funció principal de les quals és la prestació de serveis administratius, tècnics, financers, d'informació o d'altres anàlegs, realitzats bàsicament a partir de l?ús i la transmissió d'informació, bé a les empreses o als particulars. S'inclouen en aquest grup activitats d'oficina, i també les funcions d'aquesta naturalesa associades a altres activitats principals (indústria, construcció o serveis) que ocupen un espai propi i independent; s'hi inclouen també les de l'administració pública, que alhora poden considerar-se dins de l?ús detallat de serveis urbans.  
d) Llocs de reunió: si el servei està destinat a activitats lligades a la vida de relació, acompanyades, en ocasions, d'espectacles, tals com cafès concert, discoteques, sales de festa i ball, clubs nocturns, casinos, sales de jocs, màquines recreatives, bingos i d'altres locals en què es practiquen jocs d'atzar.  
Secció 1: Condicions d'hostalatge  
Art. 5.4.3. Dimensions  
1. Cap dormitori tindrà dimensions menors que les establertes per als dormitoris dels habitatges familiars i tots tindran un armari rober de longitud major a cent cinquanta (150) centímetres.  
2. Si per les característiques de l'establiment les habitacions tingueren cuina, es compliran les condicions del programa d'habitatge indicades en l'article 5.2.6.  
2. Els accessos interiors compliran els requisits que s'indiquen per als habitatges familiars.  
Art. 5.4.4. Ascensors  
Quan el desnivell que s'ha de salvar dins de l?establiment siga superior a vuit (8) metres hi haurà un aparell elevador, almenys un per cada trenta (30) habitacions o fracció o per cada cinc-cents (500) metres quadrats o fracció de superfície útil per damunt de l?esmentada altura. La instal·lació i les característiques dels aparells elevadors compliran el que disposa l'article 3.6.16. d'aquestes normes urbanístiques.   
Art. 5.4.5 Lavabos  
Tots els locals públics tindran un wàter i un lavabo independents per a cada sexe, per cada cent (100) metres quadrats de superfície útil. Per cada dos-cents (200) metres quadrats, s'augmentarà un wàter per cada sexe i per cada cinc-cents (500) metres quadrats addicionals o fracció superior a dos-cents cinquanta (250) metres quadrats, un lavabo.  
Art. 5.4.6. Aparcament  
Hi haurà una plaça d'aparcament per cada cent (100) metres quadrats de local destinat a hostalatge o per cada tres (3) habitacions si en resultés un nombre major.  
Secció 2: Condicions del comerç  
Art. 5.4.7. Categories diferencials dins de l?ús detallat de les condicions de comerç  
Per a la concreció en l'espai i per a l'establiment de condicions particulars, dins de l?ús detallat de comerç es distingeixen les categories següents:  
a) Local comercial: si l'activitat comercial es realitza en un establiment independent amb una superfície dedicada a la venda no superior a tres-cents (300) metres quadrats en comerços alimentaris i a cinc-cents (500) metres quadrats en els no alimentaris.  
b) Centre comercial: si en una mateixa parcel·la s'agrupen mes de cinc (5) locals comercials, amb accessos, distribució i instal·lacions comuns, o aquelles parcel·les en què més del seixanta-cinc per cent (65%) de la superfície sota sostre és comercial.  
c) Grans superfícies comercials: si l'activitat comercial es realitza en establiments que actuen sota una sola firma comercial i tenen dimensions superiors als tres-cents (300) metres quadrats de superfície de venda en el comerç alimentari i a cinc-cents (500) metres quadrats en els no alimentaris.  
Art. 5.4.8. Dimensions  
1. La superfície de venda és la suma de la superfície útil de tots els locals en els quals hi ha intercanvi comercial o dels locals en què el públic accedeix als productes, dels espais de permanència i de pas dels treballadors i del públic, inclosos els bars i els restaurants si hi hagués; s'exclouen expressament les superfícies destinades a oficines, zona d'emmagatzematge no visitable pel públic, zones de càrrega i descàrrega, aparcaments, vehicles i altres dependències d'accés restringit.  
2. La superfície de venda no haurà de ser menor de sis (6) metres quadrats i no podrà servir de pas ni tenir comunicació directa amb cap habitatge llevat que es tracte d'una edificació unifamiliar.  
Art. 5.4.9. Circulació interior  
1. En els locals comercials tots els recorreguts accessibles al públic tindran una amplària mínima d'un (1) metre; els desnivells se salvaran, amb una amplària mínima igual, mitjançant rampes o escales.  
2. En els centres comercials i grans superfícies, els recorreguts públics tindran una amplària mínima de cent quaranta (140) centímetres; els desnivells se salvaran amb rampes o escales de la mateixa amplària que la resta dels recorreguts.  
Art. 5.4.10 Escales  
El nombre d'escales entre cada dos pisos haurà de ser d'una per cada cinc-cents (500) metres quadrats o fracció de superfície de venda en el pis immediatament superior, i se situaran als llocs en què els . recorreguts siguen menors. Compliran els requisits de l'article 3.7.6.  
Art. 5.4.11. Ascensors  
Quan el desnivell que s'ha de salvar dins de l?establiment siga superior a vuit (8) metres hi haurà un aparell elevador per cada cinc-cents (500) metres quadrats de superfície de venda per damunt d'aquesta altura; sempre que hi haja almenys un ascensor, la resta d'aparells que es necessiten per aplicació de les proporcions mínimes establertes en aquest article, podrà ser substituït per escales mecàniques. En tot cas, els aparells elevadors compliran el que disposa l'article 3.6.16.  
Art. 5.4.12. Alçària lliure de pisos  
L'alçària lliure mínima del sòl al sostre en edificis d'ús exclusiu comercial ha de ser de (300) centímetres en totes les plantes. Als edificis amb altres usos, els locals comercials tindran una alçària lliure en tota la superfície de venda de dos-cents vuitanta (280) centímetres corn a mínim, sense perjudici que s'establesquen valors superiors en les normes de l?àmbit d'ordenació.  
Art. 5.4.13. Lavabos  
1. Qualsevol local amb ús comercial haurà de tenir almenys un wàter i un lavabo, en la proporció d'un per cada dos-cents (200) metres quadrats o fracció de superfície de venda. A partir de superfícies de venda de més de cent (100) metres quadrats, s'instal·laran serveis higiènics independents per sexe.  
2. Els serveis higiènics no podran comunicar directament amb la zona de venda, per la qual cosa caldrà instal·lar un vestíbul o espai d'aïllament. Els lavabos dels centres comercials podran agrupar-se, si mantenen el nombre i les condicions en referència a la superfície total.  
Art. 5.4.14 Aparcaments  
1. Hi haurà una plaça d'aparcament per cada cent (100) metres quadrats de superfície comercial, sempre que la superfície total destinada a l?ús comercial passe de cinc-cents (500) metres quadrats. En cas contrari, no s'exigeix reserva obligatòria d'aparcament.  
2. Per a superfícies comercials superiors a mil (1000) metres quadrats, hi haurà una plaça d'aparcament a l'interior de la parcel·la privada per cada setanta-cinc (75) metres quadrats de superfície comercial no alimentària i per cada cinquanta (50) metres quadrats de comerç alimentari.  
3. Quan la superfície total comercial a la parcel·la passe de mil (1000) metres quadrats, les operacions de càrrega i descàrrega hauran de realitzar-se en un espai preparat per a aquesta activitat i estarà separat dels aparcaments. Tindrà unes dimensions mínimes de set (7) per quatre (4) metres.  
Art. 5.4.15 Emmagatzematge de productes alimentaris  
Els locals de venda d'aliments tindran un magatzem o rebotiga, condicionats com cal, per a la conservació dels aliments, amb una superfície mínima del deu per cent (10%) de la superfície de venda del local destinat a aquestes mercaderies, i haurà de ser menor de tres (3) metres quadrats.  
Secció 3: Condicions de les oficines  
Art. 5.4.16. Categories diferents dins de l?ús detallat d'oficines  
Per a la concreció en l?espai i l?establiment de les condicions particulars, dins de l?ús detallat d'oficines es distingeixen les següents categories:  
a) Serveis d'administració: que són aquells en què el servei és prestat per l'administració pública en tots els seus àmbits.  
b) Oficines privades: quan és una entitat privada la que presta el servei.  
c) Despatxos professionals: Si un professional liberal presta un servei en el seu habitatge i destina a aquest ús algunes de les estances, o en un altre de superfície útil menor de tres-cents (300) metres quadrats.  
Art. 5.4.17 Accessos interns  
1. Els accessos a les oficines des dels espais d'utilització pel públic, tindran una amplària mínima de cent trenta (130) centímetres.  
2. La dimensió mínima de l'amplària de les fulles de les portes d'accés al públic ha de ser vuit-cents vint-i-cinc (825) mil·límetres.  
Art. 5.4.18 Escales  
Entre cada dos pisos hi haurà una escala per cada cinc-cents (500) metres quadrats de superfície o fracció, en el pis immediatament superior, situada on els recorreguts siguen menors.  
Art. 5.4.19 Ascensors  
Quan el desnivell que s'ha de salvar dins del local siga superior a vuit (8) metres hi haurà un aparell elevador per cada cinc-cents (500) metres quadrats sobre aquesta altura.  
Art. 5.4.20 Alçària lliure de pisos  
L'alçària lliure mínima des del sòl fins al sostre en edificis d'ús exclusiu d'oficines haurà de ser de tres-cents (300) centímetres en totes les plantes. En els edificis amb altres usos, les oficines tindran, almenys, una alçària lliure de dos-cents seixanta (260) centímetres sense perjudici que s'establesquen valors superiors en les normes de l?àmbit d'ordenació.  
Art. 5.4.21. Lavabos  
1. Els locals d'oficines tindran un wàter i un lavabo per cada cent (100) metres quadrats o fracció de superfície útil. A partir de dos-cents (200) metres quadrats, hi haurà serveis higiènics separats per cada sexe.  
2. Els lavabos no podran comunicar directament amb la resta del local. Hi haurà un vestíbul o espai intermedi. En els edificis on s'instal·len diverses firmes podran agrupar-se els lavabos i es mantindrà el nombre i les condicions pel que fa a la superfície total, i inclouran els espais comuns d'ús públic des d'on es farà l'accés.  
Art. 5.4.22 Aparcaments  
1. Hi haurà, almenys, una plaça d'aparcament en l?interior de la parcel·la privada per cada cent (100) metres quadrats de superfície d'oficines. Si aquesta no la utilitza el públic hi haurà una plaça per cada setanta-cinc (75) metres quadrats.  
Art. 5.4.23 Condicions dels despatxos professionals  
Quan els despatxos professionals s'integren en habitatges particulars compliran les condicions de l?ús residencial, sempre que la superfície destinada a oficines no supere el trenta-cinc per cent (35%) del total de l'habitatge. En cas contrari, compliran les condicions establertes en aquesta secció.  
Secció 4: Condicions de les sales de reunió  
Art. 5.4.24 Condicions d'aplicació  
Compliran les condicions de l?ús comercial i les establertes en el Reglament General de Policia d'Espectacles Públics i Activitats Recreatives.  
Capítol 5: Us global dotacional  
Art. 5.5.1 Definició  
Es ús dotacional el que serveix per a proveir els ciutadans de l'equipament de caràcter comunitari i els espais lliures públics d'expansió i d'oci que facen possible el seu benestar i per a proporcionar els serveis propis de la vida a la ciutat tant de caràcter administratiu com de proveïment o d'infrastructures.  
Art. 5.5.2. Classificació  
Dins de l?ús global de dotacions es distingeixen els següents usos detallats:  
a) Equipaments: destinats a proveir les prestacions socials que s'enumeren en la secció 1.  
b) Espais lliures d'ús públic: comprèn els terrenys oberts i lliures d'edificació, amb elements vegetals o amb altre tractament urbanístic, destinats a garantir la salubritat, repòs i esbargiment de la població, millorar l'ambient urbà, aïllar vies de trànsit, permetre els jocs infantils, etc. El seu règim es regula en la secció 2.  
c) Serveis urbans: dotacions per a la provisió dels serveis definits en la secció 3.  
d) Serveis d'infrastructures: dotacions destinades a la provisió de serveis vinculats a les infrastructures com proveïment d'aigua o energia, sanejament, telefonia, etc.  
Art. 5.5.3. Aplicació  
1. Les condicions que s'indiquen per a les dotacions s'aplicaran en les parcel·les que el planejament hi destina i que es representen en els plànols d'ordenació d'aquestes normes subsidiàries i de les figures de planejament que el desenvolupen.  
2. S'aplicaran també als llocs que, encara que no tinguen qualificació expressa de dotació, es destinen a aquest ús perquè està permès en les normes d'àmbit d'ordenació corresponent.  
3. Les condicions planimètriques i de volum establertes en les normes d'àmbit d'ordenació corresponent només s'aplicaran obligatòriament en les obres de nova edificació.  
Art. 5.5.5 Substitució dels usos dotacionals existents  
1. No es podrà substituir cap ús dotacional existent sense haver-hi informe tècnic municipal que corrobore que no respon a les necessitats reals o que aquestes estiguen satisfetes per un altre mitjà.  
2. Si cal fer la substitució, s'hauran de complir les següents condicions:  
a) Si està situat en edifici o parcel·la que no tinga ús exclusiu dotacional podrà substituir-se per qualsevol ús autoritzat en l'àmbit d'ordenació en què es trobe.  
b) Si és ús exclusiu complirà les mateixes condicions tret que l?ús primitiu fos:  
- Educatiu i sanitari, benestar social, servei urbà o d'infrastructures, que només podran ser substituïts per ús dotacional.  
- Cultural, que només podrà ser substituït per altre ús cultural.  
- D'oci, que podrà ser substituït per qualsevol ús no residencial llevat que es tracte d'espectacles o activitats a l'aire lliure; en aquests casos no podrà perdre l?ús dotacional.  
- Esportiu, que només podrà ser substituït per ús d'espais lliures públics.  
- Espais lliures públics, que no podran ser substituïts en cap cas.  
Art. 5.5.5. Places d'aparcament, càrrega i descàrrega  
1. Qualsevol ús dotacional tindrà, com a mínim, una (1) plaça d'aparcament per cada cent (100) metres quadrats de superfície útil, que s'incrementaran en els següents casos.  
a) En les dotacions que comporten concentració de persones, almenys una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) persones, per a tots els usos llevat el religiós en què serà suficient una (1) plaça per cada cinquanta (50) persones.  
b) En l?equipament sanitari, almenys una (1) plaça per cada cinc (5) llits, si n'hi hagués.  
c) En els mercats i centres de comerç bàsic, almenys una (1) plaça per cada cinquanta metres quadrats de superfície de venda.  
2. Els equipaments educatius que hi haja en edificis exclusius, tindran una superfície suficient, fora de l?espai públic, per a l?espera, càrrega i descàrrega d'un (1) autobús per cada dues-centes cinquanta (250) places escolars o fracció superior a cent vint-i-cinc (125).  
3. No s'exigeix reserva obligatòria d'aparcament si la superfície total destinada a ús dotacional no passa dels cinc-cents (500) metres quadrats.  
Secció 1: condicions particulars dels equipaments  
Art. 5.5.6. Categories diferencials dins de l?ús detallat d'equipaments comunitaris  
L'ús detallat d'equipaments comprendrà totes les dotacions siguen públiques o privades, destinades a proveir alguna de les següents demandes socials.  
a) Educació: que comprèn la formació de les persones mitjançant l?ensenyament en qualsevol nivell reglat, les guarderies, els ensenyaments no reglats (centres d'idiomes, acadèmies, etc.) i la investigació.  
b) Cultural: que comprèn la conservació, exhibició i transmissió de coneixements (museus, biblioteques, sales d'exposició, etc).  
c) Oci: que comprèn el foment de l?esbargiment de les persones a través d'activitats fonamentalment de caràcter cultural tals com el teatre, el cine, el circ, els zoològics, espectacles, concerts, etc.  
d) Salut: que comprèn la prestació d'assistència mèdica i serveis sanitaris, als ambulatoris o als hospitals. S'exclouen els serveis que es presten en despatxos professionals.  
e) Benestar social: que comprèn la prestació d'assistència no específicament sanitària a les persones, a través dels serveis socials.  
f) Esport: quan es destina a la dotació d'instal·lacions per a la pràctica de l?esport pels ciutadans i al desenvolupament de la cultura física.  
g) Religiós: que comprèn la celebració de cultes amb aquest caràcter.  
Art. 5.5.7 Equipament educatiu  
Els edificis dotacionals destinats a l?ensenyament pre-escolar o bàsic no passaran de tres (3) plantes, llevat que, per a poder tenir un espai lliure mínim, s'hagués de deixar la planta baixa lliure, en aquest cas, aquesta no es tindrà en compte per a l'amidament de l'altura.  
Art. 5.5.8. Equipament cultural  
Compliran les condicions que fixen les disposicions legals vigents, a més de les establertes en aquestes normes en els espais d'aplicació per als usos comercials i de sales de reunió.  
Art. 5.5.9 Equipament d'oci  
Compliran les condicions que fixen les disposicions legals vigents, a més de les establertes en aquestes normes en els aspectes d'aplicació per als usos comercials i de sales de reunió.  
Art. 5.5.10 Equipament sanitari  
En edificis en què hi haja un altre ús, només podrà instal·lar-se a la planta baixa i en la primera quan aquesta estiga unida al local de planta baixa per un accés propi i independent. S'exceptuen els consultoris professionals de superfície inferior a dos-cents (200) metres quadrats, que es regiran per les condicions de l?ús terciari en la categoria d'oficines. Es complirà el que disposen les normes vigents.  
Art. 5.5.11. Equipament esportiu  
1. En les parcel·les que es destinen a equipament esportiu l?edificabilitat màxima haurà de ser d'un (1) metre quadrat de parcel·la neta. Caldrà destinar, almenys un vint-i-cinc per cent (25%) de la superfície de la parcel·la per a arbrat i aparcament. L'alçària màxima ha de ser la que requeresca el caràcter de la instal·lació.  
2. Si es disposen instal·lacions esportives en edificis amb un altre ús, es compliran les condicions d'aplicació de l?àmbit d'ordenació en què es localitzen.  
Art. 5.5.12 Equipament religiós  
En les parcel·les que es destinen a equipament religiós, la superfície destinada a activitats complementàries, incloses les de residència, diferents de les de culte, només podrà tenir una superfície d'un quaranta per cent (40%) de la superfície destinada a aquest.  
Secció 2: Condicions particulars dels espais lliures d'ús públic  
Art. 5.5.13. Categories diferencials dins de l?ús detallat dels espais lliures d'ús públic.  
L'ús d'espais lliure inclou les següents categories diferenciades:  
a) Parc suburbà: que correspon als espais exteriors al nucli urbà amb arbres i condicionats de forma natural per al gaudi de la població.  
b) Parc urbà: que correspon a les dotacions destinades fonamentalment a l?oci, al repòs i a millorar la salubritat i la qualitat ambiental, incloses dins del nucli urbà.   
c) Pare esportiu: que correspon a les àrees condicionades bàsicament per a l?exercici de l?esport a l'aire lliure i combina les característiques dels parcs.  
d) Jardí: que correspon als espais enjardinats urbanitzats i que estan destinats tant a la fruïció de la població com a l?ornament i millora de la qualitat estètica de l?entorn.  
e) Area enjardinada: que correspon a les àrees amb condicionament vegetal destinades a la defensa ambiental, al repòs dels vianants i com a complement del viari.  
Art. 5.5.14. Condicions dels parcs suburbans  
1. Els parcs suburbans s'utilitzaran solament per a fins recreatius compatibles amb les característiques físiques del medi natural, i es limitarà especialment qualsevol impacte ecològic.  
2. Sols s'admetran edificacions aïllades vinculades a les activitats recreatives pròpies de l?espai o a activitats d'investigació o d'instrucció a la població sobre les característiques del medi físic. L'índex màxim d'edificabilitat ha de ser d'un (1) metre quadrat per cada cinquanta (50) metres quadrats de superfície total qualificada com a parc suburbà, amb una alçària màxima d'una planta i de tres (3) metres fins a la cornisa.  
3. El tractament respectarà les característiques físiques i ambientals de l?entorn natural.  
Art. 5.5.15. Parcs urbans  
1. Els parcs urbans tindran una superfície de més d'una (1) hectàrea i en aquests prevaldran els elements vegetals d'espècies autòctones sobre els de la urbanització.  
2. Si hi ha edificació aquesta es destinarà només a usos culturals i d'oci amb una ocupació màxima del tres per cent (3%) de la superfície total i sense ultrapassar l'alçària de quatre cinquanta (4,50) metres.  
3. Els parcs urbans tindran jocs infantils i àrees d'esport no reglat.  
Art. 5.5.16. Parcs esportius  
1. Les instal·lacions esportives se situaran preferentment a l'aire lliure. Tanmateix, podran situar-se en edificació tancada sempre que no ocupen més del cinc per cent (5%) del parc esportiu amb una edificabilitat màxima d'un (1) metre quadrat per cada deu (10) metres quadrats de superfície.  
2. Les àrees no ocupades per instal·lacions esportives, cobertes o descobertes, constituiran, almenys, el vint per cent (20%) de la superfície del parc esportiu i hauran de condicionar-se i enjardinar-se segons els criteris indicats per als parcs.  
Art. 5.5.1-7. Jardins  
1. Els jardins es dissenyaran donant preferència als elements ornamentals i àrees d'estatge.  
2. Hi haurà jocs infantils i, si és possible, tots els elements que puguen contribuir al ple ús recreatiu d'aquests.  
Art. 5.5.18 Arees enjardinades  
Es dissenyaran tenint en compte la funció urbana que han de complir i els requisits que aquesta comporte, bé de complement del viari, bé de millora de la imatge ambiental, etc.  
Art. 5.5.19. Accés als edificis des dels parcs i jardins  
Des dels espais lliures es podrà accedir als edificis, sempre que hi haja una franja pavimentada immediata amb una amplària mínima de tres (3) metres que facilite l'accés de persones i vehicles de servei, i el portal més llunyà no es trobe a més de quaranta (40) metres de la calçada.   
Secció 3: Condicions particulars dels serveis urbans  
Art. 5.5.20. Categories diferencials dins de l?ús detallat de serveis urbans  
L'ús detallat de serveis urbans inclou les següents categories diferenciades:  
a) Mercats i centres de comerç bàsic: que proveeixen de productes d'alimentació i altres de caràcter bàsic la població.  
b) Serveis d'administració: que desenvolupen les tasques de gestió de l'administració pública en qualsevol dels seus àmbits, i l'atenció ciutadana.  
c) Altres serveis urbans: que cobreixen els serveis que salvaguarden les persones i els béns (bombers, policia i similars).  
Art. 5.5.21. Mercats i centres de comerç bàsic  
Els mercats compliran les condicions que establesca l'ajuntament i, a més, les corresponents al comerç que aquestes normes contenen.  
Art. 5.5.22. Serveis d'administració  
Els serveis d'administració en què es desenvolupen activitats dels tipus integrals en la definició d'oficines, compliran les condicions que les normes establesquen per a aquestes.  
Art. 5.5.23 Altres serveis urbans  
Compliran, d'acord amb la naturalesa de la instal·lació de serveis, les normes d'usos a què siguen assimilables i totes les disposicions vigents que els siguen aplicables.  
Secció 4: Condicions particulars dels serveis d'infrastructures  
Art. 5.5.24. Execució dels serveis d'infrastructures  
Quan per a l'execució de les infrastructures calga l'expropiació de domini, es podrà establir sobre els terrenys afectats per les instal·lacions la constitució d'alguna servitud prevista en el dret privat o administratiu, amb les condicions establertes en l'article 68 LS.  
Les determinacions d'aquestes normes subsidiàries sobre les infrastructures comporten la declaració d'utilitat pública de les obres i la necessitat d'ocupació dels terrenys i de les instal·lacions corresponents.  
Capítol 6: Usos globals lligats al transport  
Art. 5.6.1. Definició  
1. Conformen els usos globals lligats al transport els espais sobre els quals es desenvolupen els moviments de les persones i els vehicles de transport, i també els que permeten la permanència d'aquests estacionats i les seues instal·lacions de servei.  
2. Les condicions que s'assenyalen respecte a la xarxa viària i als aparcaments oberts seran aplicables en els terrenys que les normes clarifiquen explícitament amb aquests usos o en els que resultaran de les determinacions del planejament de desenvolupament o en allà que, sense tenir expressament previst aquest ús, puguen destinar-s'hi per estar habilitats segons aquestes normes.  
3. Les condicions que s'assenyalen respecte als aparcaments ensostrats i als tallers i instal·lacions de servei a l'automòbil seran aplicables en totes les obres de nova planta i en les de restauració; així mateix, seran també aplicables en qualsevol altre tipus d'obra si el compliment no comporta cap desviació important dels objectius.  
Art. 5.6.2. Classificació  
Els usos globals lligats al transport es divideixen en els següents usos detallats.  
a) Xarxa viària: espais lliures i pavimentat destinats a la circulació de vianants, bicicletes, automòbils i mitjans de transport col·lectiu en superfície.  
b) Espais d'aparcament: són els destinats a l'estacionament de vehicles.  
c) Tallers i instal·lacions de serveis per als vehicles: locals destinats al manteniment i a la reparació de l'automòbil, incloent-hi estacions subministradores de carburant.  
Art. 5.6.3. Condicions ambientals  
1. La ventilació natural o forçosa estarà projectada amb prou amplitud per a impedir l'acumulació de vapors e) gasos nocius por damunt dels límits del Reglament d'Activitats Molestes i és obligatori, quan hi haja ventilació forçosa, disposar d'un aparell detector de CO per cada cinc-cents (500) metres quadrats, i situar-lo en els .punts més desfavorables, que accione automàticament la instal·lació. La ventilació es farà per patis o xemeneies exclusius, construïts amb elements resistents al foc, que sobrepassaran un (1) metre de l'alçària màxima permesa per les normes, allunyats quinze (15) metres de qualsevol forat o obertura de les construccions confrontants, i si desemboquen en llocs d'ús o accés al públic tindran una alçària mínima des de la superfície trepitjable de dos-cents cinquanta (250) centímetres, amb protecció en un radi de dos-cents cinquanta (250) centímetres, de manera que en el punt més afectat no se superen els nivells d'immersió. El comandament dels extractors es situarà en local de fàcil accés.  
2. En els garatges es permeten forats de ventilació a la via pública sempre que estiguen a un mínim de quatre (4) metres de les finques confrontants. Els garatges situats al soterrani es ventilaran mitjançant xemeneies.  
3. La il·luminació artificial es realitzarà només mitjançant llums elèctriques, amb il·luminació mínima. de quinze (15) lux i uniformitat d'un a tres (1:3). A més hi haurà una instal·lació d'enllumenat supletori d'emergència amb un nivell mínim. de cinc (5) lux. En els garatges de més de cinc mil (5000) metres quadrats hi haurà una senyalització lluminosa en el sòl.  
Art. 5.6.4. Condicions de seguretat  
1. Tots els elements que constituesquen l?estructura de l?edificació hauran de ser resistents al foc del tipus de tres (3) hores de duració o estar protegits com cal amb material aïllant, tenint en compte l'acció derivada de la temperatura a què puga arribar aquesta estructura a través de la seua protecció. S'instal·laran apartats d'extinció d'incendi de cinc (5) quilos de neu carbònica o preferentment pols seca, de manera que en corresponga un, com a mínim per cada cent (100) metres quadrats o fracció. Estan exempts d'aquesta obligació els de dimensions inferiors a cinquanta (50) metres quadrats. En els garatges o aparcaments de més de cinc mil (5000) metres quadrats hi haurà un carro extintor de pols seca de cinquanta (50) quilograms de capacitat i un altra més por cada tres mil (3000) metres quadrats d'excés; en els de més de cinc-cents (500) metres quadrats s'instal·larà una xarxa interior d'aigua per a incendis connectada als hidrants.  
2. Esta xarxa mantindrà en tot moment una pressió de tres i mitja (3,5) atmosferes i estarà dotada dels corresponents equips de pressurització quan la xarxa general no garantesca tanta pressió. A aquesta xarxa s'enganxarà un punt d'aigua per cada cinc-cents (500) metres quadrats de planta amb mànec suficient per a arribar a tota la superfície. En cada cinc-cents (500) metres quadrats de garatge o fracció s'instal·larà un recipient de material resistent al foc, amb una tapa amb frontisses de les mateixes característiques per a guardar draps i cotó que poguessen estar impregnats de greix o gasolina, i també absorbir qualsevol vessament fortuït de gasolina o greix; aquests productes podran estar en sacs per al transport fàcil i el dipòsit disposarà d'una pala per al maneig.  
3. Es prohibeix l?emmagatzematge de combustible i carburants líquids fora dels dipòsits dels cotxes i els corresponents als assortidors sempre que el punt d'infracció d'aquells siga inferior a cinquanta-cinc (55) graus o que la seua capacitat siga superior als dos-cents (200) litres.  
4. La calefacció dels locals i tots altres mitjans en els quals es realitze la combustió de substàncies es disposarà de manera que en cap moment hi haja perill que les mescles de carburants s'inflamen, i han estar totalment aïllats i ventilats eficaçment.  
Art. 5.6.5. D'altres condicions per als usos lligats al transport.   
1. Els desguassos disposaran d'un sistema eficaç de depuració de greixos per a la connexió a la xarxa de sanejament a la general.  
2. Es prohibeix la instal·lació d'aparells assortidors en l'interior dels garatges i/o dels aparcaments, llevat en els edificis exclusius per a aquest Us situats en àmbits d'ordenació amb ús predominant industrial.  
3. Els usos vinculats al transport no causaran molèsties als veïns i vianants, i s'ajustaran al que estableixen el Reglament d'Activitats Molestes i aquestes normes.  
4. Seran aplicables per a la regulació urbanística dels usos lligats al transport les normatives de caràcter sectorial vigents o que puguen ser aprovades per organismes competents durant el període de vigència d'aquestes normes subsidiàries.  
Secció 1: Xarxa viària  
Art. 5.6.6. Dimensions i característiques de les senderes públiques per als vianants.  
1. Els espais viari en sòl urbà i urbanitzable comptarà en el seu lateral almenys amb una sendera pavimentada per a l?ús públic de vianants, diferenciada de la calçada destinada als vehicles. L'amplària mínima pavimentada per a la circulació de vianants en carrers de nova obertura serà de cent cinquanta (150) centímetres. En els carrers en les quals siguen previsibles concentracions de vianants, l'amplària mínima serà de quatre-cents cinquanta (450) centímetres.  
2. Les vies de circulació tindran un pendent longitudinal mínim de l?u per cent (1%) per a evacuació d'aigües pluvials i un màxim del vuit per cent (8%). Aquests límits podran sobrepassar-se, després de justificar-ne la necessitat, sempre que es complesquen els següents requisits:  
a) Per a pendents inferiors a l?u per cent (1%) quan s'assegure transversalment o amb amplitud, de dispositius la recollida d'aigües pluvials.  
b) Per a pendents superiors al vuit per cent (8%) quan es dispose com a ampliació de vorera una escala pública amb replans de cent vint (120) centímetres de longitud.  
Art. 5.6.7. Jerarquització de la xarxa viària  
A l?efecte de l'aplicació de les condicions del viari, s'han considerat les següents categories en la jerarquia de les vies en els sòls urbans i urbanitzables.  
a) Artèries primàries (viari de sistema general urbà), que defineixen la xarxa de primer ordre i formen l'estructura viària bàsica de les trames urbanes.  
b) Viària essencial de caràcter local, comprèn tota la xarxa viària existent o de traçat fixat per aquestes normes subsidiàries i que es recull amb aqueixa qualificació en els plànols d'ordenació.  
c) Resta de vies de caràcter local o particulars, que no estan representades en els plànols d'aquestes normes subsidiàries i corresponen als petits carrers interiors de domini privat i als que s'hauran de realitzar com a desenvolupament de les figures de planejament ulteriors a aquestes normes subsidiàries.  
Art. 5.6.8. Dimensions característiques del viari  
Els viaris es projectaran amb les dimensions i característiques que requeresquen les intensitats de circulació previstes i del mitjà que travessen, amb la justificació suficient en el projecte tècnic i complint les instruccions municipals i complementàries que sigue aplicables.  
Art. 5.6.9. Condicions de disseny  
1. Les artèries primàries del sistema general urbà s'ajustaran en el disseny a les condicions gràfiques fixades en la documentació d'aquests normes subsidiàries, completades a base de les instruccions tècniques d'urbanització que, amb caràcter de normativa complementària, siguen aplicables.  
2. El disseny de la resta de les vies serà desenvolupat prenent com a base les indicacions i les recomanacions de les normes, si n'hi hagués, i complint les condicions tècniques que siguen aplicables, en les determinacions de les figures d'ordenació o execució corresponents.  
Art. 5.6.10. Condicions específiques dels carrers particulars  
1. Són carrers particulars els de propietat privada d'una urbanització que hi figuren en el planejament a base del qual s'ha executat. La urbanització l?executaran els particulars o les entitats promotores dels respectius projectes, i s'ajustaran a les prescripcions i característiques establertes per l'Ajuntament per a les vies públiques, i hauran de disposar dels serveis urbans que assenyala la Llei del Sòl, a més dels de jardineria i xarxes de reg.  
2. L'ajuntament podrà exigir l?ús públic del carrer o dels carrers particulars, i el regularà segons les necessitats de la ciutat; els propietaris poden proposar-ne la conservació a l'ajuntament, prèvia la cessió gratuïta a aquest sense càrregues ni gravàmens de tals carrers conserven la qualificació de privades, l'ajuntament només exercirà tasques d'inspecció. Si modifica l?ordenació del sector en què es troben incloses cales particulars, es mantindrà la seua qualificació urbanística de viari, i s'incorporarà al patrimoni municipal, d'acord amb el sistema d'actuació previst en aquesta ordenació.  
3. En cap cas podran admetre's obertures de carrers particulars que donen lloc a augment de volums, altures o densitat d'edificació distintes a les fixades en el pla d'ordenació, o que siguen els únics accessos a espais dotacionals públics. Es permetran atzucacs amb una longitud màxima de setanta-cinc (75) metres i traçat senzill, i s'evitaran revolts pronunciats; en el seu final es projectaran espais suficients que permeten el gir de vehicles. S'uniran per senderes de vianants que permeten enllaços còmodes i es preveurà la instal·lació dels serveis complementaris o d'infrastructura. No podran servir a més de dos-cents (200) habitatges.  
Art. 5.6.11. Pavimentació de les vies públiques  
1. La pavimentació de voreres i calçades es farà tenint en compte les condicions del terreny i les del trànsit previsible, i també les condicions d'ordenació urbana i estètiques.   
2. La separació entre les àrees dominades pel vianant i l'automòbil es manifestarà de manera que queden clarament definits els seus perímetres, sense que siga imprescindible que es produesca mitjançant una diferència de nivell. A l?efecte d'això es diversificaran els materials de pavimentació d'acord amb les funcions i categories diferents, la circulació de persones o de vehicles, les zones d'estatge de persones, l?estacionament de vehicles, els carrers compartits, els passos de vianants, passos de carruatges, etc.  
3. El paviment de les vies de circulació dels vianants i les places no presentaran obstacles a la circulació de persones i de vehicles de mà; es distingiran les proporcions d'aquelles que ocasionalment puguen ser travessades per vehicles de motor, que no deformaran el seu perfil longitudinal sinó que tindran accés per aixamfranat del rastell. Les tapes d'arquetes, registres, etc., es disposaran tenint en compte les juntes del paviment i s'anivellaran amb el seu plànol.  
Art. 5.6.12. Estacionament dins de les alineacions del viari  
1. Els estacionaments que s'establesquen en les vies públiques no interferiran el trànsit d'aquestes. A l'efecte d'això, les zones d'aparcament estaran convenientment senyalitzades amb pintura en el paviment i tindran amples mínims de dos-cents cinquanta (250) centímetres en el cas d'estacionament en la línia i de quatre (4) metres en el cas d'estacionament en bateria.  
2. La definició de carrers amb la possibilitat d'aparcament i l'ordenació seua correspon a l'ajuntament a base de les necessitats i possibilitats de la trama urbana.  
Secció 2: Condicions dels espais d'aparcament  
Art. 5.6.13. Categories diferencials dins de l?ús detallat dels espais d'aparcament.   
En l?ús detallat d'espais d'aparcament es distingeixen les següents categories:  
a) Garatge: espai (ensostrat o no) interior a la parcel·la privada que satisfà les necessitats d'aparcament de l?ús predominant en aquesta. Serà un ús complementari i pot ser inclòs en l?ús predominant, si compleix les condicions que en aquest capítol s'estableixen. En el garatge no podran aparcar vehicles aliens a l?ús del qual és complementari, i es justifica sempre en la sol·licitud de llicència la seua dimensió i capacitat màxima segons les necessitats i condicions de cada ús. Correspon a l'ajuntament valorar l'adequació entre ambdues.  
b) Aparcament públic ensostrat: edificació destinada a l?estatge temporal de vehicles independentment de qualsevol altre ús simultani en la parcel·la.  
c) Aparcament públic obert: quan els vehicles s'estacionen en un espai sense sostre, amb les mateixes característiques pel que fa a la relació amb d'altres usos que la categoria anterior. No es considerà inclosa la part de la via pública amb aparcament, regulada pel que estableix l'article 5.6.12, ni els espais oberts a les vies destinades a parades d'autobús, taxis, etc.  
Art. 5.6.14. Condicions d'instal·lació  
Solament es podran disposar aparcaments públics amb l'autorització prèvia de l'ajuntament, condicionada per un estudi de les condicions ambientals i circulatòries, de dèficit que cal pal·liar, i pel fet que no es desnaturalitze l?ús de la superfície sota la qual es construesca, si és subterrani, ja siga espai públic o zona verda. S'exigirà un compromís de reposar la situació prèvia en superfície en el cas que es trobe consolidada; donar simultàniament a tal superfície la destinació urbana que les normes fixen en cas que encara no el tingués, i reparar les pèrdues que l'actuació pogués causar.  
Art. 5.6.15. Condicions dels accessos  
1. No se situaran en punts de concentració de vianants, com passos de vianants, parades de transport públic, etc.  
2. Tots els aparcaments públics disposaran d'una àrea d'accés amb un pis horitzontal i ample i uns fons mínims de tres (3) i cinc (5) metres respectivament, on no es desenvoluparà cap activitat. L'ample dels accessos variarà universalment a l?ample del carrer, i es permetrà sempre un radi de gir que evite maniobres. Els aparcaments majors de dos mil (2000) metres quadrats hauran de diferenciar entre eixida i entrada de vehicles, en els majors de cinc-cents (500) metres quadrats hi haurà un accés de vianants separat del vehicle, encara quan siga mitjançant una vorera en distint nivell.  
3. Els garatges de superfície inferior a cinc-cents (500) metres quadrats i sense servei al públic (només per a ocupants de l?edifici) podran utilitzar com a accés el portal de l?immoble.  
4. Les rampes tindran un pendent màxim del setze per cent (16%) en trams rectes, o del dotze per cent (12%) en trams de revolts, mesurat en la línia de màxim pendent. El radi de gir no serà inferior a sis (6) metres; l'ample mínim serà de tres (3) metres per cada sentit.  
5. En els garatges de superfície inferior a cinc-cents (500) metres quadrats, les rampes podran tenir un pendent màxim del vint per cent (20%) en trams rectes, o del setze per cent (16%) en trams de revolts, amb un ample mínim de tres (3) metres utilitzables en ambdós sentits.  
Art. 5.6.16. Plaça d'aparcament  
1. Plaça d'aparcament és una part de sòl pla amb les següents dimensions en metres:  
a) Vehicles de dues rodes: 2,5 x 1,5  
b) Turismes lleugers: 4,5 x 2,2  
C) Turismes grans: 5,0 x 2,5  
d) Industrials lleugers: 5,7 x 2,5  
e) Industrials grans: 9,0 x 3,0  
2. La superfície mínima obligatòria de garatge en metres quadrats resultarà de multiplicar per vint-i-cinc (25) el nombre de places que es disposen, incloent així les àrees d'accés i maniobra.  
3. Tots els aparcaments públics disposaran de places per a automòbils grans almenys en un quinze per cent (15%) de la seua capacitat.  
4. No serà plaça d'aparcament cap espai que manque d'accés i maniobra fàcils.  
Art. 5.6.17. Altura lliure del terra al sostre  
1. L'altura lliure del terra al sostre no serà inferior a dos-cents trenta (230) Centímetres en els aparcaments públics o garatges amb accés de públic (en cas d'estacionament vinculat a usos terciaris), i es pot disminuir fins als dos-cents deu (210) centímetres en punts concrets (canonades, bigues, etc.) sempre que no interferesquen en els passadissos de circulació.  
2. En els garatges no serà inferior a dos-cents (200) centímetres, amidats en qualsevol punt.  
Art. 5.6.18. Relació amb altres usos instal·lats en la mateixa parcel·la  
1. Els recintes d'aparcament públic hauran d'estar aïllats de la resta de l'edificació o de les finques que hi confronten per murs i forjats resistents al foc i amb aïllament acústic, sense forats directes de comunicació amb patis o locals destinats a altres usos.  
2. El garatge podrà, tanmateix, comunicar-se amb l'escala, l'ascensor, la cambra de la caldera, la sala de màquines, cambres trasteres o altres serveis autoritzats de l'immoble, quan aquests tinguen un altre accés i disposen d'un vestíbul adequat d'aïllament amb portes blindades de tancament automàtic, resistents a la temperatura i estanques al fum. Se n'exceptuen els situats davall de sales d'espectacles, els quals estaran totalment aïllats, i no serà permesa cap comunicació interior amb la resta de l'immoble, i qualsevol forat d'aquest haurà d'estar a una distància almenys de quatre (4) metres d'un altre edifici o dels límits amb les finques confrontants. Les escaleres situades per damunt del portal tindran continuïtat amb les d'accés al garatge aparcament.  
Art. 5.6.19. Serveis higiènics  
En els aparcaments públics hi haurà lavabos diferenciats pel sexe amb una pica i un wàter per cada cinc-cents (500) metres quadrats o fracció.  
Secció 3: Condicions dels tallers i instal·lacions de serveis als vehicles  
Art. 5.6.20. Condicions aplicables  
Tant les estacions de proveïment de combustible com els tallers de servei de l'automòbil compliran les condicions normatives de l?ús industrial (capítol 3 d'aquest títol). En el cas de les gasolineres compliran totes les disposicions vigents respecto a la instal·lació i al funcionament.  
Títol 6: CONDICIONS GENERALS DE PROTECCIO  
Capítol 1: Protecció de la xarxa de transports i infrastructures  
Capítol 2: Protecció de les costes i llits públics  
Capítol 3: Protecció del medi ambient  
Capítol 4: Protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural  
Capítol 1: Protecció de la xarxa de transports i infrastructures  
Art. 6.1.1. Autopistes, carreteres, camins i línies fèrries  
1. En les actuacions que es projecten fora del sòl urbà, delimitat en les normes subsidiàries, sobre terrenys que confronten amb carreteres, camins i línies fèrries, existents o proposades, caldrà tenir en compte amb caràcter preferent les disposicions contingudes en la Llei d'Ordenació dels Transports Terrestres, i en concret les següents distàncies mínimes establertes en la legislació vigent a ambdós costats de cada via:  
 Zona de Zona de Unia de Zona de  
 domini públic servitud edificació afecció  
Tipus de via (1) (1) (1) (1)  
   
Autopistes, autovies i vies ràpides 8,00 25,00 50,00 100,00  
Carreteres de la xarxa de l'Estat 3,00 8,00 25,00 50,00  
Altres carreteres i camins protegits 3,00 8,00 18,00 30,00  
Ferrocarril 3,00 3,00 3,00 20,00  
(1) Distàncies en metres, des de l'aresta exterior de l?esplanació, per a les carreteres i autopistes. Per al ferrocarril aquesta distància es comptarà des de la línia inferior dels talussos del terraplè, des de la superior dels desmunts i des de la vora exterior de les rases. Si hi manca, es comptarà des de la vora una línia traçada a dos (2) metres del carril exterior de la via.  
(2). Distància en Metres des de l'aresta exterior de la calçada.  
Ambdues distàncies amidades en horitzontal i perpendicularment a la via.  
2. Tindran caràcter prioritari les disposicions contingudes en la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, de 27 de març (DOGV 05.04.91).  
3. Els preceptes del Reglament General de Carreteres en tot allà que no s'opose a la Llei 6/1991, de la Generalitat Valenciana, s'aplicaran amb caràcter subsidiari.  
4. La línia de tancament constitueix el límit de la propietat privada en relació amb la via de comunicació. Des d'aquesta línia fins a la calçada o l?esplanació, els terrenys són de domini públic i d'expropiació forçosa.  
5. Des de la línia d'edificació fins a la calçada es determina una zona en la qual queda prohibida la construcció de nous edificis, i queda fora d'ordenació els ja existents d'acord amb les regulacions de l'article 60 de la LS. Aquesta zona pot ser eventualment expropiable per l?organisme corresponent.  
6. En els encreuaments de carreteres, caldrà mantenir una zona lliure de qualsevol edificació; el cercle inscrit de la qual, amb el centre en la intersecció dels eixos, tinga un radi mínim de cinquanta (50) metres.  
7. La xarxa viària interior pròpia d'urbanitzacions o àrees habitades podrà tenir els enllaços necessaris amb les vies públiques existents o proposades. Quan aquestes vies públiques siguen carreteres o camins, la distància entre dos enllaços, consecutius. a una mateixa carretera o camí públic, no serà menor de la següent:  
Carreteres nacionals: 500 m  
Carreteres provincials: 300 m  
D'altres carreteres: 80 m  
8. Queda prohibida expressament la incorporació de les carreteres de qualsevol tipus al sistema viari propi de les urbanitzacions. En tal sentit, totes les parcel·les amb límit a les carreteres tindran una via secundària d'accés independent d'aquella, i no es permetrà donar l'accés a aquestes parcel·les directament des de les carreteres.  
9. En cap cas podran autoritzar-se edificacions que envaesquen, o afecten d'alguna manera, les vies públiques o camins existents, a les noves vies previstes en aquestes normes subsidiàries o a les zones de protecció que s'hi estableixen.  
Art. 6.1.2. Vies pecuàries  
1. Les vies pecuàries són els béns de domini públic destinats principalment al trànsit del ramat. No són susceptibles de prescripció ni d'alienació, ni s'hi podrà al·legar per a la seua aprovació el temps de què hagen estat objecte.  
2. Les vies pecuàries estaran adscrites a l?organisme Unitat Forestal de la Conselleria d?agricultura, per al compliment dels seus fins i a l?efecte de la Llei 22/74, de 27 de juny, de Vies Pecuàries, i conservaran la seua qualificació jurídica originària i sense que se'n transferesca la propietat.  
3. Les vies pecuàries es denominaran de la manera que tot seguit s'indica, juntament amb les dimensions:  
Assegadors: fins a setanta-cinc (75) metres d'amplària  
Carrerades: fins a trenta-cinc i mig (35,5) metres d'amplària.  
Senderes: fins a vint (20) metres d'amplària.  
4. Els abeuradors, descansadors i mallades, tindran la superfície, i les gorges, l'amplària que determine la seua classificació.  
5. Les vies pecuàries la classificació de les quals s'haja aprovat abans de la promulgació de la Llei 22/74, de 27 de juny, mantindran l'amplària amb què hom les classificà.  
6. l'ajuntament constituirà un fons documental de vies pecuàries, en què constarà la relació de tots els assagadors, carrerades, senderes, descansadors, abeuradors, mallades i gorges que en tinguen el caràcter, d'acord amb el seus antecedents, o que es considere oportú atribuir-li mitjançant l'expedient administratiu corresponent. Una còpia d'aquest fons es remetrà a l'organisme Unitat Forestal, de la Conselleria d'Agricultura.  
7. Les vies pecuàries són susceptibles d'aprofitament i ocupació temporal la duració del qual es correspondrà amb els fins que el motiven o justifiquen, d'acord amb el plec de condicions generales de l'organisme Unitat Forestal de la Conselleria d?agricultura i d'acord amb l'expedient administratiu que regula el capítol V del Reial Decret R-876/78, de 3 de novembre.  
8. Us concessions tindran caràcter temporal i es referiran a instal·lacions de canonades, desguassos, sèquies de reg, instal·lació de línies elèctriques o telefòniques, defenses hidrològiques, condicionament o fixament de terreny per a accessos i utilització de terrenys, obra o instal·lació que no perjudique el trànsit normal i utilització dels serveis inherents a la via pecuària.  
9. Sense perjudici de la competència específica que l'ordenament jurídic atribueix a l'organisme Unitat Forestal de la Conselleria d'Agricultura en aquesta matèria, l'ajuntament exercirà la funció de policia per a la conservació i el compliment dels fins previstos per a aquests béns.  
10. La concessió de llicències en vies pecuàries requerirà l'autorització prèvia de l'organisme Unitat Forestal de la Conselleria d?agricultura en aquesta matèria, l'ajuntament exercirà la funció de policia per a la conservació i el compliment dels fins previstos per a aquests béns.  
11. Quan l'ajuntament considere innecessària una via pecuària, i el seu aprofitament resultés necessari per al desenvolupament urbà, en sol·licitarà l'adquisició, la qual es concedirà en la forma que establesca el Consell de Ministres a proposta dels ministeris d?agricultura i d'Obres Públiques i Urbanisme, o l'ens administratiu que en el moment d'iniciar-se l'expedient en tingués fa competència.  
Art. 6.1.3. Infrastructures elèctriques  
1. Constitueixen les infrastructures elèctriques aquelles que són part integrant de les línies i instal·lacions per al subministrament i la distribució d'aquest tipus d'energia a zones industrials, residencials, etc., ubicades en el terme municipal o fora.  
2. Quan les infrastructures elèctriques vagen per àrees de sòl no urbanitzable, es podran autoritzar intervencions en les línies actuals, modificacions i ampliacions, conformement a l'article 86 de la vigent Llei del Sòl i 43.3 del mateix text, d'acord amb el procediment descrit en els articles 42 i 44.2 del Reglament de Gestió Urbanística.  
3. Quan les infrastructures elèctriques vagen per àrees de sòl no urbanitzable de protecció dels tipus assenyalats en les normes subsidiàries hauran de ser conformes al planejament especial que es redacte per a desenvolupar les àrees de confluència, per tal de conservar, millorar i protegir les constants del sòl que en justifiquen la classificació en els marcs ecològic, patrimonial, viari, agrícola, productor, etc.  
4. Quant a les obres d'infrastructura elèctrica hom s'ajustarà al Reglament de Línies Elèctriques, de 28 de novembre de 1986, i totes altres disposicions sectorials aplicables, amb la qual cosa i d?acord amb aquest mateix es determinaran els paràmetres normatius en matèria de distàncies i altres.  
5. No obstant això, es podrà denegar la llicència municipal d'obres d'infrastructures elèctriques si es conculca el que disposa l'article 85.3 de la Llei del Sòl que entén sobre les característiques de les edificacions en medis no urbans, tenint en compte l?obligació de complir el 73 que limita els tipus de construccions en àrees d'interès patrimonial, paisatgístic, etc.  
Art. 6.1.4. Infrastructura hidràulico-sanitària i d'altres soterrades  
1. Constitueixen les infrastructures hidràulico-sanitàries i d'altres soterrades les que van (o poden anar) pel subsòl del terme municipal, a través de les quals es realitza el subministrament o servei d'àrees metropolitanes externes a l?àmbit territorial d'aquests normes i diversos assentaments interns i externs, sent el sòl d'afectació els terrenys remoguts per a la seua implantació i una banda de deu (10) metres d'ample mínim a cada costat de l?eix de les línies o superior en cas que ho exigesquen les disposicions sectorials aplicables.  
2. Seran dels tipus característics en cada cas, i es podran esmentar, sense voler ser exhaustiu, les següents:  
- Xarxes de proveïment d'aigua a poblacions  
- Xarxes de sanejament, depuració i abocament  
- Xarxes de distribució de gas natural  
- Línies telefònics  
- Línies elèctriques soterrades  
3. Cada actuació urbanística que es pretenga realitzar en els terrenys inclosos en la banda de vint (20) metres, acotada segons el primer paràgraf d'aquest article, haurà de sol·licitar l'autorització pertinent a l'ajuntament i l?ens o organisme titular de la instal·lació.  
Art. 6.1.5 Gasoductes  
1. Zona d'ocupació permanent: de dos (2) metres d'ample a cada costat de l?eix de la conducció. En ella es prohibeix realitzar treballs de profunditat superior a cinquanta (50) centímetres, plantar arbres o arbustos, i també qualsevol tipus de construcció, ja siga temporal o permanent.  
2. Zona d'ocupació temporal: de diferent ample, segons siga la secció tipus de pista de treball. S'esplanarà i es condicionarà per a pas de màquines i de vehicles, es tallaran arbres i no s'hi podrà cultivar res mentre duren els treballs; posteriorment es tornarà a deixar com era inicialment.  
Capítol 2: Protecció de les costes i llits fluvials públics  
Art. 6.2.1 Llits fluvials, barrancs i sèquies  
1. L'àmbit d'aplicació de les normes d'aquest article es considera mínim, i s'ha de redactar un pla especial de recuperació de llits fluvials, barrancs i sèquies relacionat amb la Llei d'Aigües i per a la regulació d'avingudes, per tal d'ordenar l?ús i l'aprofitament públic dels aqüífers. Aquest pla ha d'incloure territoris d'altres municipis quan els llits fluvials provinguen aigües amunt d'afluents no localitzats en aquest terme municipal.  
2. Fins a l'entrada en vigor de la figura d'ordenació esmentada en l'apartat anterior, s'acotaran franges de protecció, en les quals es restringiran les intervencions en sòl no urbanitzable, d'acord amb la taula següent:  
- Llits fluvials: 20 metres a cada costat.  
- Barrancs: 20 metres a cada costat.  
- Sèquies: 6 metres a cada costat (comptadors a partir del límit dels predis confrontants, traçant-hi línies paral·leles als marges naturals de llits, barrancs i sèquies).  
3. Les franges de protecció de llits fluvials. barrancs i sèquies es consideren no edificables a tots els efectes, només amb l?excepció de les intervencions sense transformació per a millorar el rendiment dels predis confrontants.  
4. Per tal de protegir les aigües superficials i subterrànies de contaminacions per abocaments de residus de qualsevol tipus, en els paràgrafs següents d'aquest article es determinen els nivells de tractament previ i els procediments constructius de xarxes i elements auxiliars.  
6. En els sòls urbans i urbanitzables es prohibeix terminantment tot tipus d'abocament residual a cel obert; aquest s'ha de fer a través de la xarxa general de sanejament amb la depuració imprescindible per a eliminar els components orgànics i sòlids de qualsevol composició perjudicial i les matèries contaminants. Açò comportarà l?exigència de construir estacions depuradores d'eficàcia comprovada, i s'ha d'entendre que la posada en servei i el correcte funcionament d'aquestes instal·lacions en determinarà la concessió de les autoritzacions administratives pertinents o la caducitat. Es clausuraran les activitats els titulars de les quals incomplesquen aquesta norma.  
7. Pel que fa a l?eficàcia dels sistemes de depuració, s'han d'ajustar a l?informe municipal que se sol·licite amb aquesta finalitat, s'exigirà a l'administrat que construesca el sistema idoni en terrenys de la seua propietat, exclusivament pel seu compte i aigües amunt de la xarxa general (abans de l'entroncament) fins la posada en marxa d'elements públics de tractament d'aigües residuals i abocaments controlats de sanejament integral, d'acord amb les determinacions d'aquestes normes subsidiàries i dels plans sectorials que afecten el municipi. Mai no podrà l'afluent contenir substàncies que puguen provocar perjudicis als tubs, ni matèries flotants, sedimentals o precipitables que quan es mesclen amb altres residus alteren el funcionament correcte de les xarxes de clavegueram per reaccions químiques o altres efectes.  
8. En sòl no urbanitzable es tindran en compte les prescripcions següents:  
a) Quan l'afluent no aboque directament a un col·lector s'haurà de construir un sistema de depuració aprovat pel Ministeri d'Obres Públiques i Urbanisme.  
b) Només s'autoritzarà la utilització de fosses sèptiques familiars per a l'evacuació d'aigües (i això en expedients individualitzats que s'instruesquen amb aquesta finalitat) quan (simultàniament) s'observen característiques topogràfiques excepcionalment adverses i la unitat productora de residus no s'ubique a la parcel·la confrontant al sistema general de sanejament. En aquest supòsit les normes per a la construcció de fosses sèptiques exigides seran les de l'Ordre de 23 d'abril de 1969.  
9. En tot tipus de sòl per a evitar efectes contaminants per abocament d'aigües residuals es tindrà en compte el següent:  
a) Els materials en suspensió no passaran, en pes, de 30 mg per litre.  
b) El pH de l'efluent es trobarà comprés entre 5,5 i 8,5. S'exigirà que s'actue mitjançant calç, quan siga necessari neutralitzar les aigües.  
c) No es podran fer abocaments de compostos cíclics hidroxilats ni dels seus derivats halògens ni tampoc els de substàncies que afavoresquen la producció de clors i el seu estancament.  
d) La temperatura dels efluents residuals mai no haurà de ser superior a 30' C. S'exigirà a les unitats productores la refrigeració dels abocaments que superen aquest límit. Si no ho feren així, se'ls advertirà del tancament de l'activitat i de la imposició de multes que seran proporcionals al perjudici causat.  
Article 6.2.2 Costes  
1. En matèria de protecció de costes s'aplicarà el que disposa la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de Costes.  
2. Sense perjudici de l?execució immediata de les disposicions que contenen aquestes normes subsidiàries, es considera necessari que les administracions públiques promoguen coordinadament i d'acord amb les seues competències, plans de protecció especial, l?objectiu principal dels quals ha de ser ordenar els usos i aprofitaments de la platja i espais limítrofs per a conservar i regenerar el medi natural. Així mateix és important redactar un instrument de planificació, a l?empara de la legislació vigent, que ordene la distribució d'activitats de temporada als espais públics de la platja, el promotor del qual ha de ser l'ajuntament a fi de poder dur a terme millor els treballs de competència municipal que la Llei de Costes li confia com a gestor responsable de l?ordenació d'activitats generades pels moviments socials en aquest espai.  
3. Concretament, s'hauran de redactar:  
a) Plans especials de protecció, recuperació i defensa de la costa.  
b) Pla especial d'ordenació per a instal·lacions i usos de la platja autoritzats en temporada.  
4. Fins a la posada en vigor de les figures de planejament esmentades en l'apartat anterior, s'aplicaran a més de la normativa sectorial corresponent, les condicions particulars del sòl no urbanitzable de protecció especial, indicades en el títol 10 d'aquestes normes.  
Capítol 3: Protecció del medi ambient  
Art. 6.3.1. Contaminació atmosfèrica  
1. Aquestes normes seran aplicables sense perjudici del que estableix la Llei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric 38/72, de 22 de desembre, i en el Decret 833/75 de 6 de febrer, així com en el Decret 1302/86, de 28 de juny, sobre avaluació d'impacte ambiental i activitats que s'hi sotmeten.  
2. Es considera contaminació atmosfèrica la presència en l'aire de matèries o formes d'energia que impliquen risc, dany o molèstia greu per a les persones i béns de qualsevol naturalesa.  
3. Quan per imperatiu de la defensa o de l'alt interès nacional, el govern acorda la localització d'una indústria o activitat potencialment contaminadora, la decisió serà vinculant per a les corporacions i l?organisme que hagen d'atorgar les llicències i autoritzacions corresponents, sense perjudici de les seues competències en àmbits diferents al regulat per la Llei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
4. L'alcalde, en els supòsits d'infracció als preceptes de la Llei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i disposicions que la despleguen, exercirà les potestats correctiva i sancionadora que li atribueix aquest text legal.  
5. Es competència de la corporació local, quant a la defensa contra la contaminació atmosfèrica:  
a) Vetlar pel compliment de les disposicions legals sobre la matèria.  
b) Adaptar les ordenances municipals a la legislació vigent.  
c) Atorgar una llicència d'instal·lació, obertura, modificació o trasllat d'establiments o activitats industrials.  
6. Qualsevol persona, natural o jurídica, pública o privada, podrà dirigir-se per escrit motivat a l'ajuntament, sol·licitant raonablement la tramitació d'expedient per a la declaració, si escau, de zona atmosfèrica contaminant. A aquesta sol·licitud s'incorporarà l?informe dels serveis municipals contra la contaminació atmosfèrica, si n'hi hagués, així com l'acord respecte d'això de l'ajuntament en ple. Una vegada acomplert això, es trametrà l?expedient a l?organisme competent.  
7. La concessió de llicència municipal d'obertura d'indústria potencialment contaminadora estarà supeditada al resultat dels informes a què se refereix l'article 56 del Decret 833/75 de 6 de febrer.  
Art. 6.3.2 Protecció d'aigües per a proveïment públic i privat.  
1. La instal·lació de noves activitats insalubres o nocives que pel seu emplaçament o abocament d'aigües residuals suposen un risc de contaminació o alteració de la potabilitat d'aigües destinades al proveïment públic o privat, no podran autoritzar-se si no s'han complert les condicions assenyalades en el Reglament de Policia d'Aigües i Llits Fluvials.  
2. Les perforacions per a captació d'aigües subterrànies no podran iniciar-se sense llicència municipal, a més de les corresponents autoritzacions dels organismes competents. En cas que aquestes captacions siguen positives, no podran fer ús del cabal sense l'autorització municipal escaient.  
3. Les condicions de depuració i els límits de toxicitat es regulen segons el Reglament d'Activitats Molestes, Nocives, Insalubres o Perilloses (article 18).  
4. En qualsevol cas, hom s'ajustarà al que disposa la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'aigües (BOE núm. 189 de 8 d'agost de -1985).  
Art. 6.3.3. Protecció d'aigües en relació con els abocaments industrials.  
1. Les explotacions mineres o qualsevol altres qualificades de nocives (indústries de paper, cel·lulosa sucrera, adobament del cuir, coles, alumíniques potàssiques, tallers, fàbriques de gas, productes secundaris de la indústria de coc o de petroli, de sosa, tèxtils i annexes, etc.), hauran d'estar dotades de dispositius de depuració mecànics, químics o físico-químics per a eliminar de les seus aigües residuals els elements nociu que puguen ser perjudicials per a les indústries situades aigües a sota o en la proximitat del lloc en què s'efectue l'abocament, o per a la riquesa piscícola, pecuària, agrícola o forestal.  
2. Les indústries de detergents s'acolliran al que estableixen els decrets de la Presidència del Govern de 18 de gener i de 25 de novembre de 1968 i l'Ordre de 24 de febrer de 1969, del Ministeri d'Indústria.  
3. Quan l'efluent que procedesca d'estacions depuradores siga utilitzat per a reg, se cenyirà al que disposa en la circular de la Comissió Central de Sanejament, Butlletí Oficial de l'Estat de 10 de maig de 1968.  
Art. 6.3.4. Estacions depuradores, fosses sèptiques i abocaments a la mar  
1. Les condicions tècniques mínimes exigibles al projecte i a l'execució de les instal·lacions depuradores d'aigües residuals, així com les instal·lacions d'abocament a la mar d'aquestes aigües o dels efluents procedents de les instal·lacions depuradores estan reglamentades per la Resolució de 23 d'abril de 1969; «Normes provisionals per al projecte d'execució de les instal·lacions depuradores i d'abocament d'aigües residuals a la mar de les costes espanyoles» i «Normes tecnològiques de l?edificació NTE-ISD/1974»; «Instal·lacions de salubritat: depuració i Abocament»; tot aprovat per Ordre de 9 de gener de 1974 del Ministeri de l?Habitatge.  
2. Quan l?efluent que procedesca de l?estació depuradora siga utilitzat per a reg, se cenyirà al disposat en la circular de la Comissió Central de Sanejament, BOE de 10 de maig de 1968.  
Art. 6.3.5. Indústries perilloses, nocives i insalubres.  
1. Les indústries fabrils que cal considerar perilloses, insalubres o nocives, d'acord amb les qualificacions establertes en la Llei 3/89, de la Generalitat Valenciana, només podran emplaçar-se com a regla general a una distància superior a dos mil (2.000) metres a comptar des del nucli més pròxim de població agrupada (article 4 del mateix reglament).  
2. En relació amb les activitats molestes, a part d'allò que es disposa en relació amb l?emplaçament, caldrà tenir en compte per a la concessió de llicències i en tot cas per al seu funcionament, que les xemeneies, vehicles i totes altres activitats que puguen produir fum o pols s'hauran de dotar inexcusablement dels elements correctors necessaris per a evitar molèsties al veïnat.  
Art. 6.3.6. Protecció de l?equilibri ecològic i del paisatge  
1. La corporació local i tots altres organismes competents denegaran tots els plans, projectes o activitats que puguen produir la destrucció, el deteriorament greu, la desfiguració del paisatge o l'ambientació dins de l?entorn natural.  
2. Qualsevol actuació que, per la seua activitat o les seus dimensions, podrà alterar l?equilibri ecològic, el paisatge, o que introduesca canvis importants en la geomorgologia, tal com les obres necessàries per a les grans infrastructures a cel obert, grans indústries, tales d'arbres, extraccions d'arena, torba o similars, etc., necessitarà un estudi i una declaració d'impacte, previ a la concessió de la llicència municipal, segons el Decret 1303/86, de 28 de juny, i conformement a la Llei 2/89, de la Generalitat Valenciana.  
3. Quan l'activitat de què es tracte requeresca, per a la seua instal·lació, l'autorització prevista en l'article 85.1.2 de la Llei de Règim de Sòl i Ordenació Urbana, l?esmentat estudi d'impacte s'incorporarà a l?expedient perquè el conega la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
4. L'autorització de pedreres i d'explotacions a cel obert requerirà la presentació prèvia de l?estudi d'impacte ambiental.  
5. les activitats acotades en aquest article que cessen en les seues explotacions es veuran obligades a restituir el paisatge natural, a suprimir talussos i terraplens de pendent superior al quaranta-cinc per cent (45%), a reposar la capa vegetal i la flora i a tancar forats i perforacions de més de dos (2) metres de profunditat.  
6. Els abocadors i femers seran d'abocament controlat i se situaran en llocs poc visibles, i on el vent no puga portar fum o mala olor a nuclis habitats de forma permanent o a vies de circulació rodada. Sempre que siga possible, hauran d'estar voltades de pantalles d'arbrat.  
7. Els abocadors o femers es localitzaran a una distància mínima de dos mil (2.000) metres de l?edifici habitable més pròxim.  
8. Tots aquells llocs en els quals es diposite amb caràcter provisional o permanent, objecte de rebuig, productes agressius a l'ambient o a les persones que per la seua pròpia naturalesa no podran dipositar-se en locals tancats o en llocs habitats, s'hauran d'ocultar a la vista mitjançant el tractament que es considere adequat. La ubicació d'aquests dipòsits s'haurà de fer en llocs poc concorreguts per persones o vehicles en trànsit o al marge de les zones tradicionals d'esbargiment i les seues àrees d'influència.  
Capítol 4: Protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural  
Secció 1: Patrimoni arquitectònic i urbanístic  
Art. 6.4.1. Ambit i actuació  
1. Aquesta reglamentació afectarà específicament aquells edificis o conjunts d'edificis, així com conjunts urbans d'interès, que estiguen inclosos en la relació de béns d'interès cultural susceptible de formar el Catàleg de Patrimoni Històrico-artístic de Cullera, segons la documentació (fitxes) de què disposa l'ajuntament.  
Art. 6.4.2 Nivells de protecció  
S'estableixen els següents:  
1. Nivell I : Protecció integral  
Inclou edificis específicament singulars amb interès destacat i amb la característica de no ser reproduïble.  
Aquest nivell protegeix la totalitat de l'element.  
2. Nivell II: Protecció general  
Inclou edificis singulars per les seues característiques especials respecta a la representativitat històrica, la situació en la trama urbana, les qualitats arquitectòniques, o la relació amb l?entorn.  
Aquest nivell protegeix l?element en el seu conjunt, i permet actuacions sobre els que no alteren aquelles característiques per les quals ha merescut la protecció.  
3. Nivell III: Protecció parcial  
Inclou edificis amb interès ambiental i que posseeixen elements destacats en la seua composició susceptibles de ser protegits. " protecció afecta elements arquitectònics singulars i a la seua connexió coherent amb l?edifici a què pertanyen.  
Els elements més freqüents són les façanes representatives (F), vestíbul (Z), escales (E) i tipologia (T).  
4. Nivell IV: Protecció ambiental  
Inclou aquells edificis o conjunt d'edificis que constitueixen un ambient representatiu vinculat directament a la història del municipi.  
Protegeix el caràcter de conjunt i actua com a element integrador de noves actuacions.  
5 Nivell V: Protecció documental  
Inclou aquells edificis que posseeixen un cert interès arquitectònic, amb situació aïllada, dispersa o en contexts no adequats.  
Aquest nivell protegeix la conservació documental de l?edifici, per a la seua inclusió en l'arxiu històric municipal.  
Art. 6.4.3. Definició d'actuacions  
1. Conservació. Inclou obres normals de reaparició, manteniment o conservació dels edificis, necessàries per a satisfer l?obligació dels propietaris de mantenir-los en condicions d'ús, salubritat i ornament (article 181 i 182 LS, article 10 i 11 RD).  
Aquestes obres no afectaran les característiques bàsiques, tant estructurals, compositives com distributives, de l?edificació.  
2. Consolidació. Inclou obres destinades al manteniment i al reforç d'elements estructurals.  
La consolidació ha de procurar el manteniment de la forma de treball original dels elements estructurals fins i tot quan es requeresca la seua substitució o complementació per d'altres actuals, correctament integrables.  
3. Restauració. Inclou, a més de les obres dels tipus anteriors, les destinades a reproduir les condicions originals de l?edifici o part d'aquest, compatibilitzant les diverses actuacions històriques que sobre ell s'hagen realitzat i suprimint els elements pertorbadors (afegits sense valor) que n'impedesquen la correcta lectura.  
4. Rehabilitació. Inclou, a més de les obres dels tipus anteriors que requeresquen les seues parts significatives, les destinades a l'adequació i millora de l?edifici per a usos actuals que li siguen compatibles.  
Caldrà garantir el manteniment de l'esquema tipològic característic de l?edifici (tant estructural com distributiu) de la seua definició volumètrica (alineacions exteriors i coberta), de les façanes representatives i dels detalls ornamentals.  
Així doncs, es permetran redistribucions interiors, obertura de comunicacions verticals, modificació de forats interiors, etc., justificables per l'adequació d'usos i compatibles amb les condicions protectores expressades adés.  
5. Reestructuració. Inclou tota mena d'obres que no suposen cap minva dels elements catologats protegits específicament, sempre que garantesquen la integració coherent i la satisfacció de les servituds tipològiques que aquests puguen imposar.  
Així, per exemple, la protecció de façanes permet la demolició i la reedificació generalitzada de l'interior, sempre que es mantinga la correspondència de forats amb espais interiors, l?encadenament de forjats i que li és propi almenys en la primera crugia i l?envoltant de cobertes que corresponga originalment a l?edifici (fins i tot quan siguen substituïdes en l?operació).  
6. Renovació. Conjunt d'actuacions destinades a substituir l?edifici complet per un altre de nova planta.  
Art. 6.4.4. Quadre general d'actuació  
1. Cada nivell de protecció implica uns graus d'intervenció permissibles que es resumeixen en el quadre següent:  
Actuacions permeses segons els nivells de protecció  
1. Conservació 1. Conservació 1. Conservació 1. Conservació  
2. Consolidació 2. Consolidació 2. Consolidació 2. Consolidació  
3. Restauració 3. Restauració 3. Restauració 3. Restauració  
 4. Rehabilitació 4. Rehabilitació 4. Rehabilitació  
 6. Renovació 6. Renovació  
2. Les actuacions de reestructuració o renovació sobre elements o edificis protegits, exigeixen la presentació junt a la sol·licitud de llicència d'enderrocament, del projecte de conservació documental corresponent, amb el contingut i totes altres característiques que establesca l'Ajuntament.  
Les actuacions de renovació sobre elements o edificis amb protecció ambiental, o integrats en conjunts amb aquest nivell de protecció, exigeixen la presentació junt a la sol·licitud de llicència d'obra de nova planta, de l?estudi d'integració ambiental, document que s'inclourà com a annex del projecte d'edificació, amb el contingut i totes altres característiques que establesca l'ajuntament.  
Secció 2: Patrimoni arqueològic  
Art. 6.4.5. Disposició general  
1. Tots els moviments de terres requerirà la inspecció dels tècnics municipals que ordenaran la paralització de les obres en cas de manifestar-se restes arqueològiques o paleontològiques, fins que els serveis especialitzats de la Conselleria de Cultura determinen les mesures oportunes que cal adoptar.  
Art. 6.4.6 Nivells de protecció  
1. Els jaciments arqueològics detectats o les zones que tècnicament permeten suposar-ne l'existència, es protegiran de possibles moviments de terra, mitjançant la qualificació segons la importància com segueix ara:  
- Area de protecció arqueològica.  
Implicarà que aquest àmbit estiga subjecte al fet que no s'hi facen d'altres activitats, sinó les pròpies de la investigació i les que tendesquen a una conservació o contemplació millor de les troballes. Les activitats que es desenvolupen en aquestes àrees estaran supervisades pels serveis municipals competents.  
- Area d'observació arqueològica.  
Implicarà que qualsevol moviment de terra, que pogués plantejar-se, haurà de ser prèviament inspeccionat pels serveis tècnics municipals que, després la realització de les indagacions pertinents, emetran un informe sobre de la compatibilitat de l'obres que cal realitzar amb la preservació de les restes arqueològiques o paleontològiques que puguen haver-hi.  
Si l'emissió de l'informe fa necessària la realització d'excavacions arqueològiques, el propietari o interessat haurà de facilitar l'accés als serveis tècnics competents durant el temps necessari. Mentrestant, quedarà en suspens el termini regulat en l'article 9 del Reglament de Serveis de les Corporacions Locals.  
Art. 6.4.7. Arees de protecció  
1. Aquestes àrees, localitzades per referències puntuals, s'acotaran traçant un cercle de cent cinquanta (150) metres de radi amb el centre en el lloc d'ubicació.  
2. Per a les peces amb presència física sobre els terrenys d'ubicació, per la importància històrico-cultural de la qual han de protegir-se els àmbits visuals i les perspectives, s'acotarà d'acord amb la geometria dibuixada en els plànols d'ordenació de les normes subsidiàries, o, si hi mancava, la que determine l'ajuntament.  
Art. 6.4.8 Usos i limitacions  
1. Les intervencions en l'entorn de peces d'interès històrico-cultural definit en l'article anterior requeriran, d'acord amb la Llei 16/1985, de 25 de juny, del patrimoni històric espanyol, prèviament a la concessió de la llicència municipal corresponent, l'autorització de la Conselleria de Cultura o organisme competent de la Generalitat Valenciana, d'acord amb les competències en matèria de protecció de béns culturals assumides per transferències de l'administració central.  
2. Independentment de les limitacions que puguen imposar-se per a les actuacions en les àrees de protecció definides en l'article 6.4.7 com a conseqüència del procediment descrit en el paràgraf anterior, s'hauran de complir les condicions establertes en el Catàleg de Protecció del Patrimoni Històrico-artístic i Cultural, referents a les àrees de protecció dels elements que s'hi inclouen.  
Qualsevol persona està obligada a informar a l'autoritat competent de les troballes arqueològiques o paleontològiques; en cas contrari, hi recauran les sancions administratives o penals previstes en el dret.  
Títol 7: REGIM GENERAL DE LES CLASSES DE SOL  
Capítol 1: Règim general de sòl urbà  
Capítol 2: Règim General del Sòl no Urbanitzable  
Capítol 1: Règim general de sòl urbà  
Secció 1: Determinacions generales   
Art. 7.1.1. Definició i delimitació  
1. Les normes subsidiàries es classifiquen com a sòl urbà els terrenys consolidats per l'edificació o que compten amb els serveis urbanístics bàsics de conformitat amb el que disposa l'article 78 LS. Aquesta classificació es realitza d'acord amb els objectius i els criteris de l'ordenació del territori municipal i de les estratègies d'ordenació i gestió que es justifiquen en la memòria de les normes.  
2. La delimitació del sòl urbà del terme municipal de Cullera apareix recollida en el plànol d'estructura general i orgànica del territori i més detalladament en els plànols d'ordenació respecte a cada un dels àmbits especials del terme municipal.  
Art. 7.1.2. Divisió del sòl urbà en àrees d'ordenança  
1. Les normes subsidiàries divideixen el sòl urbà del terme municipal de Cullera a l?efecte de la seua regulació normativa detallada en àrees d'ordenança. Les condicions particulars junt amb les generals contingudes en la resta d'aquestes normes urbanístiques i en general en aquest capítol, regulen l?ús del sòl, les característiques d'edificació i els requisits de gestió i desenvolupament en cada una de les àrees d'ordenança que formen el títol vuité d'aquestes normes.  
2. Segons el grau de definició normativa dels requisits imposats respecte al desenvolupament interior d'instruments de gestió i planejament, les normes subsidiàries distingeixen dues classes d'àrees d'ordenança en les normes subsidiàries de Cullera:  
a) Area d'ordenança consolidada, on les normes estableixen paràmetres normatius complets que permeten l'actuació urbanística i d'edificació directa sense necessitat de regulacions complementàries ni desenvolupament d'instruments de planejament o de gestió posteriors.  
b) Area d'ordenança especial, en la qual el pla fixa les condicions d'ordenació diferenciades (pel major detall, siga gràfic o numèric de les seues determinacions, o per la incorporació encara que solament requereix el desenvolupament de figures de planejament o de gestió prèvia a l'actuació d'edificació.  
3. A l?efecte de la localització de les distintes àrees d'ordenança en cada un dels àmbits de sòl urbà existents en el terme municipal de Cullera i per permetre una fàcil identificació especial i també l'adequada correspondència amb els plànols d'ordenació, aquestes normes subsidiàries distingeixen quatre classes d'àrees d'ordenança, codificada cada categoria amb una lletra diferent:  
a) Arees d'ordenança en el nucli de Cullera identificades amb la lletra C  
b) Arees d'ordenança a la platja identificades amb la lletra P   
c) Arees d'ordenança en la muntanya identificades amb la lletra M   
d) Arees d'ordenança en l?àmbit rural identificades amb la lletra R  
Art. 7.1.3. Relació de les àrees d'ordenança en sol urbà  
La llista completa de les àrees d'ordenances en sòl urbà de Cullera és la següent:  
C - 1 Nucli antic   
C - 2 Eixample   
C - 3 Vessant nord   
P - 1 Nucli urbà de Sant Antoni   
P - 2 Eixample nord de Sant Antoni P - 3 Eixample sud de Sant Antoni   
P - 4 Racó 1   
P - 5 Racó 2   
P - 6 Racó 3   
P - 7 Dosel sud   
P - 8 Platja del Dosel   
P - 9 Marenyet de la Torre   
P - 10 Marenyet de l?Illa  
P - 11 Marenyet estany   
P - 12 El Dorado   
P - 13 Nucli del Far   
M - 1 Muntanya de Sant Antoni   
M - 2 El Pedregal   
M - 3 Cullera Park   
M - 4 Cap Blanc   
M - 5 Far del Mediterrani   
M - 6 Cap de Far   
M - 7 Jaume I  
R - 1 Mareny de Sant Llorenç  
R - 2 Poblat del Brosquil  
I - 1 Magatzems i serveis  
Art. 7.1.4. Interpretació dels documents  
A més del que disposen amb caràcter general els títols precedents d'aquestes normes, els criteris d'interpretació de la documentació relativa a sòl urbà són els següents:  
a) Pel que respecta a la ubicació i a l'àmbit territorial de les àrees d'ordenança tenen validesa els plànols d'ordenació i de gestió sobre els documents escrits.  
b) Quant a les condicions d'ordenació i aprofitament té validesa el que disposen el títol 8 i les seccions 2, 3, 4 i 5 d'aquest títol.  
c) Quant a les condicions de planejament, d'execució i gestió té validesa el que es disposa en aquest capítol amb caràcter general i el títol 8 amb caràcter particular.  
d) Les ordenances del títol 8 es completen amb els títols 3, 4, 5 i 6 d'aquestes normes urbanístiques.  
e) Per acabar, la interpretació i la valoració del que disposa la normativa ha de realitzar-se des de la legislació vigent en relació amb els criteris i objectius de l?ordenació del territori i la descripció de l?ordenació i gestió de les normes exposades en la Memòria, i no solament ser seguit puntualment i sectorialment llevat de quan aquella així ho requeresca.  
Art. 7.1.5 Estructuració normativa de les àrees d'ordenança en sòl urbà  
1. Cada àrea d'ordenança forma un capítol del títol 8 en el qual s'estableixen les condicions de regulació estructurades d'aquesta manera:  
a) Delimitació, on es refereix la situació de l?àrea.  
b) Condicions planimètrica i de volum, on s'estableixen les condicions respecte de la parcel·la i la seua ocupació i les relatives al volum en el qual es concreta l'aprofitament de l?edificació i l'alçada.  
c) Condicions d'ús, regulant i assignant usos detallats segons el règim general que s'estableix en el títol 5 (predominants, complementaris, compatibles i prohibits).  
d) Condicions estètiques i compositives: s'hi indiquen les condicions específiques que (a més de les establertes en el títol 3) ha de complir l?edificació en l?àrea d'ordenança.  
2. En algunes àrees d'ordenança, s'estableix a més una divisió en subàrees a fi de definir qualsevol dels aspectes anteriors amb major precisió.  
Secció 2: Requisits de gestió i desenvolupament   
Art. 7.1.6. Funció legitimadora del planejament  
1. L'execució d'aquestes normes subsidiàries en sòl urbà es podrà realitzar directament des de les seues disposicions atès conté els requisits assenyalats en l'article 12 LS, amb les úniques excepcions que s'estableixen en les condicions particulars de cada àrea d'ordenança, referides a la realització prèvia d'estudis de detall, projectes d'urbanització i operacions de reparcel·lació i compensació, segons els casos, per a la distribució equitativa de les càrregues i beneficis del planejament.  
2. No obstant aixà, i de conformitat amb el que disposa la legislació vigent, podran elaborar-se i tramitar-se plans especials amb les finalitats establertes en els articles 17 i 23 LS. Llevat de les actuacions expressament previstes en aquestes normes subsidiàries, els plans especials esmentats no podran modificar-ne l'estructura, i s'acreditarà això anterior amb un estudi justificatiu en el qual se'n demostrarà la necessitat i la conveniència, la coherència amb les normes subsidiàries i la incidència sobre aquest.  
3. De la mateixa manera, per completar o potser adaptar les determinacions de les normes sobre sòl urbà, podran redactar-se estudis de detall amb alguna de les finalitats previstes en l'article 14 LS. Estaran subjectes a les limitacions de l?esmentat article i no podran en cap cas reduir l'amplària dels vials o les superfícies destinades a espais lliures o equipaments, ni a augmentar l?edificació, bruta o neta.  
Art. 7.1.7 Ordre de prioritat  
1. L'execució dels plans i dels projectes es portarà a terme de conformitat amb la prelació que establesca l'ajuntament, de conformitat amb l?interès públic.  
2. En cas de plans especials, la documentació inclourà el pla d'etapes que regulars el desenvolupament de les obres d'urbanització i edificació segons un ordre de prioritats i una previsió temporal adequada al programa d'actuació d'aquestes normes subsidiàries i a les finalitats de cada un d'ells.  
3. El pla d'etapes dels plans especials determinarà el termini màxim d'execució de les obres d'urbanització dels diferents polígons i l?ordre d'execució entre ells.  
4. Els plans especials no podran preveure un termini superior a cinc anys per a la completa realització de la urbanització, si bé per motius justificats derivats de la importància de les actuacions dels mitjans disponibles, i amb l'acord municipal previ, aquest termini podrà ser ampliat.  
5. L'incompliment del pla d'etapes del pla especial podrà donar lloc, de conformitat amb la legislació vigent i segons les circumstàncies que concórreguen en cada cas, al canvi de sistema d'actuació, a l?execució de les subhasta dels terrenys i/o l?expropiació per l'administració actuant segons l'interès urbanístic estimat; tot això sense menyscapte de l?execució de les garanties econòmiques que s'hagen constituït.  
Art. 7.1.8 Delimitació d'unitats d'execució  
1. El planejament que desenvolupe el sòl urbà de les normes subsidiàries contindrà la delimitació de:  
a) Unitats d'execució contínues o discontínues.  
b) Actuacions aïllades en sòl urbà.  
2. En cap cas podran delimitar-se unitats d'execució immediates a terrenys de cessió obligatòria i gratuïta sense incloure en els referits polígons i unitats la part corresponent dels terrenys esmentats.  
3. La delimitació d'unitats d'execució no previstos en aquestes normes subsidiàries es realitzarà sempre que siga necessària la distribució de càrregues i beneficis derivats del que regula aquest títol.  
Art. 7.1.9 Sistemes d'actuació  
Els plans que desenvolupen el sòl urbà determinaran el sistema d'actuació per a la previsió de les actuacions de les normes subsidiàries segons:  
a) Compensació i/o cooperació, en polígons i unitats d'execució o, potser, expropiació d?acord amb l?interès públic.  
b) Expropiació, en actuacions aïllades.  
Art. 7.1.10 Condicions particulars  
Són les que estableix cada àrea d'ordenança, regulats en el títol 8 d'aquestes normes.  
Secció 3: Requisits per a l?execució material  
Art. 7.1.11 Requisits d'urbanització  
1. L'execució dels tipus d'obres d'urbanització que es realitzen en sòl urbà i que són necessàries per a portar a cap les previsions d'aquestes normes es, realitzaran a través dels corresponents projectes tècnics.  
2. Les obres d'urbanització dels plans especials i estudis de detall que desenvolupen les determinacions de sòl urbà es realitzaran a través d'un projecte d'urbanització únic que coordine les obres necessàries que cal dur a terme prioritàriament i temporalment en les unitats d'execució en què se n'haja previst l'execució.  
3. Les obres d'urbanització necessàries per a dur à terme les previsions de les normes en els sistemes generals del sòl urbà s'executaran a través dels projectes d'urbanització de l'àrea d'ordenança en què s'ubiquen especialment o bé a través d'un projecte referit a la totalitat del seu àmbit.  
Art. 7.1.12 Requisits d'edificació  
Qualsevol obra d'edificació en sòl urbà haurà de comptar amb un projecte redactat pel tècnic competent, i s'hi aplicarà el que disposa amb caràcter general el títol 2 d'aquestes normes.  
Secció 4: Drets, obligacions i càrregues.  
Art. 7.1.13. Facultats i drets dels propietaris de sòl urbà.  
1. Els propietaris dels terrenys inclosos en el sòl urbà podran exercir les facultats relatives a l?ús del sòl i a 14 seua edificació d'acord amb el contingut normal del seu dret de propietat, establert segons les determinacions comunes d'aquestes normes subsidiàries i de les particulars de l?àrea d'ordenança corresponent, sense perjudici del compliment efectiu de les obligacions i càrregues que li afecten segons les disposicions de la legislació urbanística.  
2. En l?exercici d'aquestes facultats, els propietaris dels terrenys de sòl urbà tindran dret a l'aprofitament urbanístic que les normes assignen a tals terrenys segons l'àrea d'ordenança en què es troben situats i una vegada complides les obligacions i càrregues corresponents.  
3. Els propietaris de sòl urbà en els terrenys dels quals no es puguen concretar aprofitaments lucratius per determinacions de les normes o de les seus figures de desenvolupament, seran compensats amb el valor urbanístic que segons l'aprofitament no materialitzat els corresponga.  
4. En tot cas, els propietaris de sòl urbà tindran dret al repartiment equitatiu de beneficis i càrregues del planejament, mitjançant els procediments distributius que la Llei del Sòl estableix.  
Art. 7.1.14 Deures i càrregues dels propietaris del sòl urbà.  
1. Els propietaris de terrenys inclosos en el sòl urbà estaran obligats, en els termes fixats per les normes subsidiàries, a cedir gratuïtament a l'ajuntament els terrenys destinats a vials, i dotacions públiques incloses en la unitat d'execució en què es troben els seus terrenys.  
2. Aquests propietaris hauran, igualment, de:  
a) Mantenir els terrenys i les plantacions en les condicions de seguretat convenients, la salubritat i l?ornament, i permetre'n l?ús públic, quan les determinacions d'aquestes normes subsidiàries així ho establesquen.  
b) Costejar la urbanització en els termes assenyalats pels articles 59 i següents del RG i conservar-la quan així ho impose el planejament aplicable.  
c) Edificar els solars dins dels terminis que per a això fixen les normes o, si hi mancava, en els terminis assenyalats al capítol 1 del títol IV de la Llei del Sòl.  
3. El repartiment equitatiu de les obligacions i càrregues que es deriven de l'aplicació d'aquestes normes s'efectuarà, si s'escau, en les unitats d'execució que es delimiten a través dels procediments de reparcel·lació o de compensació establerts, per la Llei del Sòl i en allò que resulte aplicable, per aquestes normes.  
Art. 7.1.15 Edificació en els terrenys sense condició de solar no inclosos en unitats d'execució.  
1. Per a l?edificació en terrenys que no tinguen la condició de solar i no inclosos en unitats d'execució, caldrà, amb la garantia de la realització de les obres d'urbanització:  
a) Que en la sol·licitud de llicència el particular interessat o l'administració actuant es comprometa expressament a l?edificació i la urbanització simultània.  
b) Que es presente fiança, en qualsevol de les formes admeses per la legislació local, en la quantia suficient per a garantir l?execució de les obres d'urbanització que corresponguen.  
c) Que en l?escrit de sol·licitud es comprometa a no utilitzar la construcció fins que no estiga conclosa l'obra d'urbanització i a imposar aquesta condició en les transmissions d'ús o domini de tota l?edificació o part d'ella.  
2. El compromís d'urbanitzar arribarà a les obres que afecten el front de façana del terreny sobre el qual es pretén construir i a totes les infrastructures necessàries perquè puguen prestar-s'hi els serveis públics necessaris, tals com proveïment d'aigua, sanejament, enllumenat públic, i pavimentació de voreres i calçades, fins als enllaços generals.  
Art. 7.1.16 Edificació de terrenys inclosos en unitats d'execució.  
1. Els propietaris dels terrenys inclosos en polígons o unitats d'actuació, podran sol·licitar la llicència d'edificació abans de tenir la condició de solar si concorren els següents requisits.  
a) Que hagués esdevingut ferma en via administrativa l'aprovació del projecte de reparcel·lació o de compensació si fossen necessaris per a la distribució de beneficis i càrregues d'aquestes normes.  
b) Que l'administració considere previsible que a l'acabament de l'edificació, la parcel·la de què es tracte comptarà amb els serveis necessaris per a tenir la condició de solar.  
c) Que en l'escrit de sol·licitud de la llicència es comprometa al disposat en l'article anterior.  
2. No se permetrà l'ocupació dels edificis fins que no estiga acabada la urbanització que els efecte i estiguen en condicions de funcionament les xarxes d'aigua, l'energia elèctrica i el clavegueram.  
Art. 7.1.17 Efectes de l'incompliment del deure d'urbanització simultània a l'edificació  
L'incompliment del deure d'urbanització simultània a l'edificació, relatiu als articles 7.1.15 i 7.1.16, comportarà la caducitat de la llicència, sense dret a indemnització, i s'impedirà l?ús de l'edificat sense perjudici del dret dels tercers adquirents al rescabalament dels danys i perjudicis que se'ls hagués causat. Comportarà la pèrdua de la fiança que s'hagués dipositat.  
Art. 7.1.18 Qüestions obligatòries i gratuïtes  
Les qüestions obligatòries i gratuïtes en sòl urbà es faran en favor del municipi i consistiran en la total superfície dels terrenys destinats a dotacions públiques, de la unitat d'execució corresponent, segons les localitzacions o emplaçaments assenyalats en les normes.  
Art. 7.1.19 Costos d'urbanització  
Els propietaris de sòl urbà afectats per una actuació estan obligats a sufragar els costos d'urbanització establerts en els articles 59 a 62 RG.  
Art. 7.1.20 Conservació de la urbanització  
Els propietaris dels terrenys compresos en el polígon o unitat d'execució queden obligats a conservar les obres d'urbanització i el manteniment de les dotacions i instal·lacions dels serveis públics durant un termini no superior a 10 anys des de la recepció definitiva d'aquestes per l'administració, de conformitat amb el disposat en els articles 67 i 68 RG. En els casos que així prevegen les normes, caldrà constituir entitats de conservació.  
Art. 7.1.21 Conservació de l'edificació  
L'obligació de la conservació dels edificis en les condicions escaients d'ornament, seguretat i salubritat, així com la declaració de l'estat ruïnós d'aquesta es regula en el capítol 4 del títol 1 d'aquestes normes.  
Capítol 2: Règim general del sòl no urbanitzable  
Art. 7.2.1. Definició i delimitació  
1. Les normes subsidiàries classifiquen com a sòl no urbanitzable els terrenys que per les condicions naturals, les característiques ambientals o paisatgístiques, el valor productiu agro-pecuari, la localització dins del municipi o raons semblants s'han de mantenir al marge del procés d'urbanització. Aquesta classificació es realitza segons disposa la legislació vigent d'acord amb els objectius i els criteris de l'ordenació del territori municipal, que s'exposen a la memòria.  
2. La delimitació del sòl no urbanitzable al terme municipal, la recullen el plànol d'estructura general i orgànica del territori i el de la classificació del sòl d'aquestes normes subsidiàries.  
Art. 7.2.2. Condició única  
1. El règim general del sòl no urbanitzable, el recull el títol 9 juntament amb les condicions particulars de les diverses categories.  
2. Així mateix, les determinacions de caràcter general que contenen els títols precedents es consideren complementàries, en l?àmbit de sòl no urbanitzable, i prevaldran, en cas de conflicte, el que establesca per a cada categoria el títol 9.  
3. Excepcionalment, i quan es pretenga la recuperació del patrimoni arquitectònic, no seran d'aplicació les condicions limitadores d'edificació en aquest tipus de sòl.  
Títol 8: CONDICIONS PARTICULARS DE LES AREES DE SOL URBA  
Capítol 1: C-1 nucli antic  
Capítol 2: C-2 eixample   
Capítol 3: C-3 falda de la muntanya   
Capítol 4: P-1 nucli urbà de Sant Antoni   
Capítol 5: P-2 eixample nord de Sant Antoni   
Capítol 6: P-3 eixample sud de Sant Antoni   
Capítol 7: P-4 racó 1   
Capítol 8: P-5 racó 2   
Capítol 9: P-6 racó 3   
Capítol 10: P-7 El Dosel Sud   
Capítol 11: P-8 Platja del Dosel   
Capítol 12: P-9 Marenyet de la Torre   
Capítol 13: P-10 Marenyet de l'Illa   
Capítol 14: P-11 Marenyet de l'Estany   
Capítol 15: P-12 El Dorado   
Capítol 16: P-13 Nucli del Far   
Capítol 17: M-1 Muntanyeta de Sant Antoni   
Capítol 18: M-2 El Pedregal   
Capítol 19: M-3 Cullera Park   
Capítol 20: M-4 Cap Blanc   
Capítol 21: M-5 Far de la Mediterrània   
Capítol 22: M-6 Cap de Far  
Capítol 23: M-7 Jaume 1 y  
Capítol 24: R-1 Mareny de Sant Llorenç  
Capítol 25: R-2 El Poblat del Brosquil  
Capítol 26 ZI: Zona industrial  
Capítol 1: C-1 nucli antic  
Art. 8.1.1. Delimitació  
1. L'àrea del sòl urbà denominada Nucli Antic es correspon amb el nucli urbà de Cullera delimitat fonamentalment pel carrer de València, carrer de la Mar, riu Xúquer i zona de l?Eixample.  
2. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança C-1 apareix als plànols de zonificació, i inclou tota la zona denominada Nucli Antic en el Pla Especial de Reforma Interior del nucli urbà de Cullera, aprovat definitivament en data 9 d'abril de 1986, a més d'una ampliació del sòl urbà al nord d'aquesta.  
3. Dins d'aquesta àrea d'ordenança, podem distingir la subzona C-11 que comprèn el nucli històric de la vila, la delimitació del qual apareix igualment als plànols de zonificació. El passeig Doctor Alemany i la Rambla de Sant Isidre constitueixen el límit d'aquesta subzona, en aquests lloes els paraments de façana es regularan per les condicions normatives generals de l?àrea C-I.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.1.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable, entesa com la superfície de terreny compresa dins de les alineacions oficials, tindrà una superfície no inferior a seixanta (60) metres quadrats i una longitud mínima de façana a via pública de tres cinquanta (3,50) metres.  
2. No serà d'aplicació la condició anterior quan la parcel·la no tinga possibilitats d'ampliació pel fet d'estar limitada per edificis construïts, o quan la parcel·la procedesca de l?enderrocament d'una edificació existent.  
Art. 8.1.3. Condicions de disposició de l?edificació a la parcel·la  
1. L'edificació s'adossarà obligatòriament a les mitgeres i la façana coincidirà amb el límit frontal de parcel·la a l'alineat a via pública.   
2. Es prohibeixen els patis oberts a façana.  
3. La parcel·la serà edificable en tota la profunditat excepte a les illes on, gràficament, s'assenyalen en els plànols les alineacions interiors.  
4. En aquesta àrea d'ordenança, excepte a la subzona C-1.1, serà obligatòria la disposició d'un xamfrà en tots els trobaments d'alineacions que formen angles menors o iguals a 105º. El xamfrà serà perpendicular a la bisectriu de l'angle format per les alineacions i tindrà una longitud mínima de dos metres cinquanta (2,50), llevat que en els plànols d'alineacions s'indique expressament una altra magnitud.  
Art. 8.1.4. Condicions d'ocupació  
1. L'edificació podrà ocupar en planta baixa la totalitat de la superfície neta de la parcel·la.  
2. Les alineacions interiors que s'assenyalen gràficament, en determinades illes, afecten únicament les plantes altes de l?edificació.  
3. En els patis d'illa en què els plànols assenyalen la possibilitat d'edificar en planta baixa, l'altura màxima del plànol superior del forjat de sostre no podrà excedir de 5.10 metres sobre la cota de referència, excepte quan aquesta planta baixa es destine a local d'aparcaments d'ús públic o per a residents, en aquest cas podrà arribar a una alçada màxima de 8 metres, i es podran realitzar dins d'aquest volum els forjats necessaris, amb subjecció a la limitació de mínima alçada lliure de planta (2,20 metres ) que estableixen les normes subsidiàries per a la destinació assenyalada.  
El cos edificable així format haurà de separar-se de les alineacions de façana posteriors de l?edificació principal un mínim de 4 metres al llarg dels quals l'alçada del plànol superior del forjat de sostre de la planta baixa no podrà excedir de 5,10 metres sobre la cota de referència.  
4. Aquest volum addicional destinat a aparcaments només s'admetrà en patis d'illa, tancats en tot el perímetre, en els quals es puga inscriure un cercle de diàmetre no menor a 30 metres entre les alineacions de façana posteriors assenyales per les normes subsidiàries,  
5. Per damunt del forjat de sostre de les plantes baixes en patis d'illa tan sols s'admetran els elements següents :  
a) Els tremujals de les cobertes planes.  
b) Els elements de separació entre terrats amb una altura màxima de 2,20 metres. Aquests elements només podran ser massissos fins als 90 centímetres d'altura a partir dels quals tindran un tractament diàfan (reixats, tanques, etc.).  
c) Les baranes de protecció.  
d) Una capa de terra de fins a 40 centímetres de gruix quan es preveja un tractament enjardinat.  
e) Els fumerals de ventilació o d'evacuació de fums, calefacció i condicionament d'aire amb les alçades que per al funcionament correcte determine la reglamentació específica vigent o, si aquesta manca, les normes de la bona pràctica de la construcció.  
Art. 8.1.5. Alçada de l?edificació  
1. L'alçada màxima en nombre de plantes (inclosa la planta baixa) es determina, gràficament, en els plànols corresponents, per a cada una de les façanes que configuren les illes edificables de l?àrea d'ordenança.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçada màxima a cornisa de l?edificació, és la següent:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantes: 6.50 m.  
3 plantes: 9,25 m.  
Més de tres plantes: S'augmentaran 3,00 m. per cada planta.  
3. L'alçada mínima obligatòria serà d'una planta menys respecte de la màxima permesa,  
4. Sobre l'alçada màxima permesa podrà elevar-se una planta d'àtic sempre que es retire un mínim de tres (3) metres respecte de l'alineació oficial del carrer o espai lliure públic, i l'alçada no en supere els tres (3) metres.  
Art. 8.1.6. Edificabilitat  
No s'estableix índex d'edificabilitat màxim i aquest és el que resulta de l'aplicació de la resta de condicions normatives.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.1.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar o col·lectiu.  
Art. 8.1.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen: -  
a) Residència comunitària  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els usos detallats, i adquireix el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol 1).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (ben com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeixen els habitatges interiors, és a dir, les que no tinguen peces habituals que donen a la via pública.  
Art. 8.1.9. Aparcaments  
1. S'exigeix reserva obligatòria d'aparcament en aquesta àrea, excepte en parcel·les de superfície menor a cent cinquanta (150) metres quadrats, i en les que a més no es puga inscriure un rectangle de vuit (8) metres per quinze (15) metres el costat major del qual coincidesca amb la façana.  
2. La condició anterior no serà d'aplicació en aquells edificis en els quals el nombre d'habitatges previstos siga igual o inferior a tres  
3. La reserva serà d'una (1) plaça per habitatge o 100 m2 de fracció, a raó de vint (20) m2 per plaça.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.1.10. Volades i marquesines 1. La volada màxima autoritzada segons el carrer, és el següent:  
Carrers menors de 4 m., prohibit   
Carrers menors de 7 m.: 0,30 m.   
Carrers menors de 10 m.: 0,50 m.   
Carrers menors de 14 m.: 0,70 m.   
Carrers menors de 18 m.: 0,90 m.   
Carrers menors de 25 m.: 1,00 m.   
Carrers d'ample igual o major de 25 m.: 1,20 m.  
2. Aquestes volades podran tancar-se totalment amb parets de fàbrica en una longitud menor o igual cinquanta per cent (50%) de la longitud de la façana, i la resta quedarà amb un balcó, excepte quan la façana tinga menys de sis (6) metres de longitud, en aquest cas la volada podrà destinar-se tota en mirador. A la subzona C-1.1 es prohibeix la volada tancada en forma de mirador, i s'hauran de compondre els paràmetres que limiten frontalment aquestes volades, amb elements calats de manyeria o similar.  
3. A més de l'anterior, les volades (tancades o obertes ) hauran de complir les condicions següents:  
a) Les mitgeres se separaran una distància igual a la volada, i com a mínim seixanta (60) centímetres.  
b) L'alçada lliure de qualsevol volada serà com a mínim de tres cinquanta (3,50) metres comptadors des de la rasant de la vorera.  
c) La volada sempre serà inferior en vint (20) centímetres a l'amplària de la vorera.  
4. Les marquesines podran construir-se sempre que estiguen, com a mínim, a dos metres cinquanta (2,50) sobre la rasant, amb un sortint màxim igual a la dècima part de l'ample del carrer sempre que estiguen retirades seixanta (60) centímetres de la volada de la vorera respectiva.  
Art. 8.1.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d'ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de llicència, justificació raonada de la idoneïtat de la intervenció en base a l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.1.12. D'altres condicions  
1. Es prohibeixen els estenedors acusats en façana, i s'han d'ocultar de la vista exterior mitjançant de gelosies o altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors i en general totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçada de la cornisa, s'hauran d'integrar adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els utilitzats en la façana.  
3. En la subzona C-1.1 es compliran a més les següents condicions:  
a) Les cobertes seran inclinades i de teula àrab o similar, almenys en els tres (3) primers metres de profunditat. Es prohibeix expressament la utilització de fibrociment, plàstic i altres materials discordants amb l'entorn.  
b) Les façanes disposaran d'elements de coronament (cornisa o ràfec) i línies fixes de composició (sòcols, forjats intermedis, etc.) de continuïtat i integració amb les edificacions contigües i de l'entorn immediat, especialment les catalogades. Els buits seran proporció vertical excepte els de l?última planta que podran ser quadrats.  
c) En l?ús dels materials es justificarà una adequació d?aquests, pel que fa al color, la textura i altres característiques, a les edificacions de l?entorn, queda prohibit en tot cas per a l?ús en exteriors la rajola de cara vista, les plaques ceràmiques, les rajoles de terratzo i les fusteries d'alumini de color clar.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.1.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària de la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes Normes, i complir els requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i finalitats previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.1.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no és necessari cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en aquest àmbit, sens perjudici que, tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d?execució, bé per al repartiment adequat de beneficis i càrregues que se'n deriven d?aquestes normes, bé, com a imperatiu d?ordenacions de desplegament d?aquest, segons el que preveu l'article anterior. Excepte a les unitats d'execució CA-1 i CA-2, en els quals caldrà l'aprovació prèvia de l?instrument de gestió i del projecte d'urbanització.  
Capítol 2: C-2 eixample   
Art. 8.2.1. Delimitació   
La delimitació precisa de l'àrea d'ordenança C-2 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la zona denominada polígon Eixample-zona de la Bega, en la modificació del Pla Parcial de Reforma Interior, aprovat, definitivament el 10 de juny de 1985.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. R.2.2. Condicions de parcel·lació  
1. Es considera parcel·la mínima edificable la superfície total inclosa per cada un dels blocs exempts definits en els plànols d'alineacions dins de l?ordenació de cada illa.  
2. El projecte d'edificació haurà de preveure la totalitat del bloc en altura i es podran executar en fases, que han d'estar suficientment definides en el projecte d'edificació unitari.  
3. Les parcel·les que només puguen edificar-se en la planta baixa situades entre els blocs, podran construir-se de forma independent o conjunta amb els bloc confrontant.  
Art. 8.2.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació s'ajustarà a l'ordenació de volums que s'assenyale per a aquesta àrea d'ordenança en els plànols d'alienacions, i es permetrà a partir d'aquestes les volades en les condicions que s'especifiquen en l'art. 8.2.10.  
2. Les alineacions dibuixades en els plànols s'han d'entendre com a envolupant exterior màxima del volum de l'edificació, i no s'admetran patis oberts a la façana ni reculades de qualsevol tipus.  
3. En caso que es formulen estudis de detall d'aquest àmbit, a fi de procurar una altra distribució de volums diferent de la que estableixen aquestes normes subsidiàries, a més de complir amb el que disposen els article 65 i 66 del RP, es tindran en compte les condicions següents:  
a) Els blocs d'edificació s'han de separar dels eixos dels carrers, com a mínim, una distància igual a la meitat de la seua altura.  
b) La separació mínima entre blocs paral·lels ha de ser igual a la mitjana aritmètica de la seua alçada, i mai inferior a quinze metres (15).  
c) Per a blocs perpendiculars o en línia, la separació mínima ha de ser la meitat de l?expressada en la condició anterior.  
Art. 8.2.4. Condicions d'ocupació  
L?edificació podrà ocupar en planta baixa la totalitat de la superfície neta de parcel·la, llevat que als plànols d?ordenació s'assenyale expressament una altra condició.  
Art. 8.2.5. Alçada de l?edificació  
1. L?alçada màxima en nombre de plantes (inclosa la planta baixa) es determina gràficament, en els plànols corresponents, per a cada un dels volums que formen les illes edificables de l?àrea d?ordenança.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçada màxima a la cornisa de l?edificació, és la següent:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantes: 6,50 m.  
3 plantes: 9,25 m.  
Més de tres plantes: S'augmentaran 3,00 m. per cada planta.  
3. L?alçada mínima obligatòria serà d'una planta menys respecte de la mínima permesa..  
Art. 8.2.6. Edificabilitat  
No s'estableix índex d?edificabilitat màxima i aquest és el que resulta de l'aplicació de la resta de condicions normatives.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.2.7. Us predominant  
El d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu).  
Art. 8.2.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s?assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els usos detallats i adquirirà el caràcter d'ús obligatori a les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari en tots els seus usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els ací establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d?aquesta àrea d'ordenança tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l'edificació, excepte la de servei de porteria.  
Art. 8.2.9. Aparcaments  
S'estableixen les reserves següents d'aparcament, a raó de vint (20) m2 per plaça, segons l?ús a què es destine la parcel·la:  
a) Residencial: Una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: Una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) D'altres usos: S'ajustaran al que estableix amb caràcter general el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.2.10. Volades  
1. La volada màxim autoritzada és del vuit per cent (8%) de l'ample del carrer, de la distància entre blocs o façana anterior o posterior que confronte, si escau, sense sobrepassar dos (2) metres.  
2. L?alçada lliure de qualsevol volada serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície de volada permesa podrà tancar-se en forma de mirador, i la resta quedarà la resta oberta, com a mínim, en el paràmetre frontal paral·lel a la façana.  
4 Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i es permetrà la localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.2.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d?ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de llicència, justificació raonada de la idoneïtat de la intervenció en base a l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.2.12. D'altres condicions  
1. Es prohibeixen els estenedors acusats en façana, i s'han d'ocultar de la vista exteriors mitjançant de gelosies o altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d?escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçada de cornisa, s'hauran d'integrar adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractaran amb la mateixa qualitat de Materials que els utilitzats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.2.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries.  
En aquesta àrea d?ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària de la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes normes, i complir els requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i finalitats previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.1.14. Requisits de gestió  
Aquesta àrea d?ordenança es defineix com una unitat d'execució, que s'ha d?executar pel sistema de compensació, i cal per a l?obtenció de llicència d'obres l'aprovació prèvia del projecte de compensació i del projecte d'urbanització. Per a l?obtenció del dret a l?edificació, s'haurà d'acreditar la connexió dels serveis urbanístics de la parcel·la edificada amb els sistemes interiors de la unitat d'execució i amb els generals.  
Capítol 3: C-3 falda de la muntanya   
Art. 8.3.1 Delimitació  
1. La delimitació precisa de l'àrea d'ordenança C-3. apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la zona denominada falda de la muntanya en el Pla Especial de Reforma Interior del nucli urbà de Cullera, aprovat definitivament en data 9 d'abril de 1968, a més d'una ampliació del sòl urbà al nord d'aquesta.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.3.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable, entesa com la superfície de terreny compresa dins de les alineacions oficials, tindrà una superfície no inferior a quaranta (40) metres quadrats i una longitud mínima de façana a via pública de tres cinquanta (3,50) metres.  
2. No serà d'aplicació la condició anterior quan la parcel·la no tinga possibilitats d'ampliació pel fet d'estar limitada per edificis construïts, o quan la parcel·la procedesca de l'enderrocament d'una edificació existent.  
Art. 8.3.3. Condicions de disposició de l'edificacià en la parcel·la  
1. L?edificació s'adossarà obligatòriament a les mitgeres i la façana coincidirà amb et límit frontal de parcel·la alineat a via pública  
2. Es prohibeixen els patis oberts a façana.  
3. La parcel·la serà edificable en tota la profunditat excepte a les illes on gràficament, s'assenyalen en els plànols les alineacions interiors.  
Art. 8.3.4. Condicions d'ocupació  
1. L?edificació podrà ocupar en planta baixa la totalitat de la superfície neta de parcel·la.  
2. Les alineacions interiors que s'assenyalen gràficament en determinades illes afecten únicament les plantes altes de l?edificació.  
Art. 8.3.5. Alçària de l'edificació  
1. L?alçària màxima en nombre de plantes (inclosa la planta baixa) és de tres (3), excepte en aquelles illes en les quals s'indiqui expressament en els plànols una alçària inferior.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçària màxima a cornisa de l'edificació, és la següent:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantes: 6,50 m.  
3 plantes: 9,25 m.  
Art. 8.3.6 Edificabilitat   
No s'estableix l'índex d'edificabilitat màxim i aquest és el que resulte de l'aplicació de la resta de condicions normatives.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.3.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar.  
Art. 8.3.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s?assenyalen:  
a) Habitatge col·lectiu, amb un màxim de quatre (4) habitatges per parcel·la.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els seus usos detallats.  
c) Indústria, en les categories de tallers, producció artesanal i oficis artístics i sempre que es complesquen les normes generals de compatibilitat amb usos residencials.  
d) Terciari, en els usos detallats de comerç, oficines i reunions, i amb una limitació de superfície construïda fins a tres-cents (300) metres quadrats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.3.9. Aparcaments  
S'exigeix reserva obligatòria d'aparcament en aquesta àrea d'ordenança, en els termes que estableix l'article 8.1.9. d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.3.10. Volades  
1. La volada màxima autoritzada segons l'ample del carrer, és la següent:  
Carrers menors de 4 m.: Prohibit.  
Carrers menors de 7 m.: 0,30 m.  
Carrers d'ample igual o major de 7 m.: 0,50 m.  
2. Es prohibeix la volada tancada en forma de mirador. Els paràmetres que limiten frontalment i lateralment les volades, hauran de ser calats (de manyeria o similar).  
3. Les volades s'han de separar de les mitgeres un mínim de seixanta (60) centímetres.  
4. L?alçària lliure de qualsevol volada serà com a mínim de tres metres cinquanta (3,50) comptats des de la rasant de la vorera.  
5. La volada sempre serà inferior en vint (20) centímetres a l'amplària de la vorera.  
Art. 8.3.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d?ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de la llicència, justificació raonada de la idoneïtat de la intervenció d'acord amb l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.3.12. D'altres condicions  
1. Es prohibeixen els estenedors en façana, i s'han d?ocultar de la vista exterior mitjançant de gelosies i altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d?escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de cornisa, s'hauran d'integrar adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractarà amb la mateixa qualitat de materials que els utilitzats en la façana.  
3. Les cobertes seran inclinades i de teula amb o similar, al menys en els tres'(3) primers metres de profunditat a comptar des de l'alineació de façana, i es prohibeix expressament la utilització de fibrociment, plàstic i altres materials discordants amb l?entorn.  
4. Les façanes disposaran d'elements de coronament (cornisa o ràfec) i línies fixes de composició (sòcols, forjats intermedis, etc.) de continuïtat i integració amb les edificacions contigües i de l?entorn immediat, especialment les catalogades. Els buits seran de proporció vertical excepte els de l?última planta que podran ser quadrats.  
5. En l?ús dels materials s'ha de justificar un adequació d'aquests, en color, textura i altres característiques, a les edificacions de l?entorn. Estan prohibits en tot cas per a ús en exteriors la rajola cara vista, els aplacats ceràmics, la rajola de terratzo i les fusteries d'alumini de color clar.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.3.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d?ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària de la fixada per aquestes Normes, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes Normes, i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.3.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no és necessari cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivades d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desplegament d'aquest segons el que preveu l'article anterior.  
Capítol 4.:P-1 nucli antic de Sant Antoni  
Art. 8.4.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança P-1 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i abraça tota la zona denominada Nucli Antic en el Pla Parcial d'Ordenació del Polígon de Sant Antoni, aprovat definitivament el 9 d'abril de 1968.  
2. Dins d?aquesta àrea d'ordenança es distingeix la subzona P-1.1, la delimitació de la qual apareixen igualment en els plànols de zonificació.  
3. A la subzona P-1.1 s'hi aplicaran les mateixes condicions particulars que s'estableixen en el capítol 5 del present títol per a l?àrea d'ordenança C-2 eixample nord de Sant Antoni, amb les especialitats que s'hi estableixen.   
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.4.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable, entesa com la superfície de terreny compresa dins de las alineacions oficials, tindrà una superfície no inferior a cent (100) metres quadrats i una longitud mínima de façana a via pública de sis (6) metres.  
2. No serà aplicable la condició anterior quan la parcel·la no tinga possibilitats d?ampliació perquè estiga limitada per edificis construïts, o quan la parcel·la procedesca de l?enderrocament d'una edificació existent.  
Art. 8.4.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació s'adossarà obligatòriament a les mitgeres i coincidirà la façana amb el límit frontal de parcel·la alineat a la via pública.  
2. Es permeten els patis oberts a façana, sempre que no queden mitgeres al descobert.  
3. La profunditat màxima edificable es fixa en quinze (15) metres.  
Art. 8.4.4. Condiciones d'ocupació  
1. L?edificació podrà ocupar en la planta baixa la totalitat de la superfície neta de la parcel·la, tret que en els plànols d?ordenació s'assenyale expressament una altra condició.  
Art. 8.4.5. Altura de l?edificació  
1. L?alçada màxima en número de plantes (inclosa la planta baixa) es determina gràficament en els plànols corresponents, per a cada una de les façanes que configuren les illes edificables de l?àrea d'ordenança.  
2. La correspondència entre el número de plantes i l'alçada màxima a cornisa de l?edificació, és la següent:  
1 planta: 3,50 m  
2 plantes: 6,50 m  
3 plantes: 9,25 m  
Més de tres plantes: s?augmentarà 3,00 metres per cada planta.  
3. L?alçada mínima obligatòria serà d'una planta menys respecte de la màxima permesa.  
4. Sobre l'alçada màxima permesa podrà elevar-se una planta d'àtic sempre que recule un mínim de tres (3) metres respecte de l'alineació oficial de carrer o espaí lliure públic i la seua alçada no supere els tres (3) metres.  
Art. 8.4.6. Edificabilitat  
No s?estableix cap índex d?edificabilitat màxim, i és aquest el que resulte de l'aplicació de les altres condicions normatives.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.4.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar o col·lectiu.  
Ari. 8.4.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'indiquen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els seus usos  
detallats, i adquireixen el, caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d?ordenació.  
c) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, tret la del servei de porteria.  
5. Es prohibeixen els habitatges interiors, és a dir, les que manquen d'estances habitables que donen a la via pública.  
Art. 8.4.9. Aparcaments  
S'estableix una reserva mínima per a aparcament en l'interior de la parcel·la d'una plaça per habitatge o 100 m2 edificats, a raó de 20 metres per plaça, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i eixida a aquesta.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.4.10. Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada segons l'ample del carrer, és la següent:   
Carrers menors de 4 m: Prohibit  
Carrers menors de 7 m: 0,40 m  
Carrers menors de 10 m: 0,60 m  
Carrers menors de 14 m: 0,80 m  
Carrers menors de 18 m: 1,00 m  
Carrers menors de 25 m: 1,20 m  
Carrers d'amplària igual o major de 25 m: 1,50 m  
2. Aquestes volades podran tancar-se totalment amb parets de fàbrica en una longitud menor o igual al cinquanta per cent (500,7o) de la llargària de la façana, i en queda la resta com a balcó, llevat quan la façana tinga menys de sis (6) metres de longitud; en aquest cas, el ràfec podrà destinar-se tot a mirador.  
3. Amb independència d'això, els ràfecs (tancats o oberts) hauran de complir aquestes condicions:  
a) Se separaran les mitgeres una distància igual a la volada, i com a mínim seixanta (60) centímetres.  
b) L?altura lliure de qualsevol ràfec serà com a mínim de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera.  
c) La volada sempre serà inferior en vint (20) centímetres a l'amplària de la vorera.  
Art. 8.4.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d'ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tots els projectes tècnics d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de llicència una justificació enraonada de la idoneïtat de la seua intervenció a base de l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.4.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen els estenedors de roba en la façana, i caldrà ocultar-los de la vista exterior per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, 1 en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'altura de la cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.4.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la sols requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística, i sense perjudici de la gestió del sòl.  
Art. 8.4.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no es necessari la utilització de cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística d'edificació, llevat dels àmbits en els quals expressament es delimiten en els plànols les corresponents unitats d'execució; tot això sense perjudici de les actuacions que tant l'ajuntament com els particulars puguen promoure bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivades d'aquestes normes, bé com a imperatiu d?ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst en l'article anterior. En les esmentades unitats d'execució, denominades SAC-1 i SAC-2, caldrà l'aprovació prèvia d'un instrument de gestió i el projecte d'urbanització. La SAC-1 s'executarà pel sistema de cooperació.  
Tots els espais compresos entre alineacions exteriors de la parcel·la, que no tinga definit l?ús diferent del de via pública, és considera de domini públic.  
Capítol 5: P-2 eixamplament nord de Sani Antoni  
Art. 8.5.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança P-2 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la zona denominada Eixamplament (subpolígon C) en el pla parcial d'ordenació del polígon de Sant Antoni, aprovat definitivament el 9 d'abril de 1968.  
- 2, Aquesta ordenança regula també la subzona P-1.1  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.5.2 Condicions de parcel·lació  
1. Es considera parcel·la mínima edificable la superfície total ocupada per cada un dels blocs exempts definits en els plànols d'alineació dins de l?ordenació de cada illa.  
2. El projecte d?edificació haurà de preveure la totalitat del bloc en alçària i executar-se en una fase única.  
3. Les parcel·les edificables sols en planta baixa situades entre els blocs, podran construir-se de forma independent, o conjuntament amb el bloc en alçària confrontant.  
Art. 8.5.3 Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació s?ajustarà a l?ordenació de volums que s'assenyalen per a aquesta àrea d?ordenança en els plànols d'alineacions, i es permet a partir d?aquestes els ràfecs en les condiciones que es especifiquen en l'article 8.5.10.  
2. Les alineacions dibuixades en els plànols s'han de considerar envolupant exterior màxim del volum de l?edificació, i s?admet patis oberts a façana i zones de reculada de qualsevol tipus.  
3. En cas que es formulen estudis de detalle en aquest àmbit, a fi d'aconseguir una altra disposició de volums distinta a l?establerta en les presents normes, a més de complir el que disposen els articles 65 i 66 del RP, se seguiran aquestes condicions:  
a) Els blocs d'edificació se separaran dels eixos dels carrers amb una distància igual almenys de la meitat de la seua alçària.  
b) La separació mínima entre blocs paral·lels serà igual a la mitjana aritmètica de l'alçària d'aquells, i no mai inferior a quinze (15) metres.  
c) Per a blocs perpendiculars o en línia, la separació mínima serà la meitat de l?expressada en la condició anterior.  
Art. 8.5.4 Condicions d'ocupació  
1. L?edificació podrà ocupar en planta baixa la totalitat de la superfície neta de parcel·la, tret que en els plànols d'ordenació s?assenyale expressament una altra condició. En el P-1.1 l?ocupació màxima de la parcel·la per la subzona P-1.1 d'edificació serà del quaranta per cent (40%).  
Art. 8.5.5. Alçària de l?edificació  
1. L?alçària màxima en nombre de plantes (inclosa la planta baixa) es determina gràficament en els plànols corresponents, per a cada un dels volums que configuren les illes edificables de l?àrea d'ordenança.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçària màxima a cornisa de l?edificació és la següent:  
1 planta: 3,50 m  
2 plantes: 6,50 m  
3 plantes: 9,25 m  
Més de tres plantes: s'augmentarà 3,00 metres per cada planta.  
3. L?alçària mínima obligatòria serà d'una planta de menys respecte de la màxima permesa.  
Art. 8.5.6. Edificabilitat  
No s?estableix cap índex d'edificabilitat màxim sinó que aquest és el que resulte de l'aplicació de les altres condicions normatives, tret de la P-1.1, l?edificabilitat màxima de la qual serà de 1,3 metres quadrats per metre quadrat de parcel·la bruta.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.5.7. Us predominant  
El d'habitatge plurifamiliar (col·lectiva)  
Art. 8.5.8 Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condiciones següents s'hi assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques, o privades) en tots el seus usos detallats que adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les que s'hi qualifiquen en els plànols d?ordenació.  
c) Terciari, en tots els seus usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la presente àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, tret la de servei per a la porteria.  
Art. 8.5.9. Aparcaments  
S'estableix una reserva mínima per a aparcament en l'interior de la parcel·la d'una plaça per habitatge 0 100 m2 edificats, a raó de 20 m per plaça, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i eixida a aquesta.  
Secció 3: Condicions estètiques compositives  
Art. 8.5.10. Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada és del sis per cent (6%) de l'amplària del carrer, o de la distància entre blocs, segons siga, sense sobrepassar els dos (2) metres.  
2. L?altura lliure de qualsevol ràfec serà de tres i mig (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície de ràfec permesa podrà tancar-se en forma de mirador, i en queda la resta oberta almenys en el seu paràmetre frontal paral·lel a la façana.  
4. Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i es permetrà la seua localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.5.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En la present àrea d?ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tots els projectes tècnics d'obra inclouran en la documentació exigida per a la concessió de llicència, una justificació enraonada de la idoneïtat de la seua intervenció a base de l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.5.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen les estances d?estendre-hi roba acusades en la façana, i caldrà ocultar-les de la vista exteriors per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractarà amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.5.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En la present àrea d'ordenança no es necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes Subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici dels requisits de gestió i que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detalls) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.5.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no es necessari cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d?edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució, bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivades d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst en l'article 8.4.14 per a la Unitat d'Execució SAC-1, regulada en aquest capítol per remissió.  
Capítol 6: P-3 eixamplament sud de Sant Antoni  
Art. 8.6.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança P-3 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la zona denominada Eixamplament (subpolígon A) en el pla parcial d'ordenació del polígon de Sant Antoni, aprovat definitivament el 9 d'abril de 1968 i posterior EDS Antonio-Vega, aprovat definitivament el 9 de desembre de 1977.  
2. Dins d'aquesta àrea d?ordenança es distingeixen les subzones P-3.1 i P-3.2, les delimitacions de la qual apareixen igualment en els plànols de zonificació.  
3. A la subzona P-3.1 se li aplicaran les mateixes condicions particulars que s?estableixen en el capítol 1 d'aquest títol per a l?àrea d'ordenança C-1 del nucli antic.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.6.2. Condiciones de parcel·lació  
1. Es considera parcel·la mínima edificable la superfície total ocupada per cada un dels blocs exempts definits en plànols d'alineacions dins de l?ordenació de cada illa.  
2. El projecte d?edificació haurà de preveure la totalitat del bloc en alçària i executar-se en una única fase.  
3. Les parcel·les edificables només en planta baixa situades entre els blocs, podran construir-se de forma independent, o conjunta amb el bloc en alçària confrontant.  
4. Quan no siga possible l'aplicació de les condicions anteriors perquè el bloc està en alçària parcialment edificat, regiran les següents per a la determinació de la parcel·la mínima edificable:  
a) Superfície no inferior a tres-cents (300) metres quadrats.  
b) Longitud mínima de façana; set (7) metres.  
5. En la subzona P-3.2 les condicions de parcel·la mínima edificable són les expressades en el paràgraf número 1 anterior.  
Art. 8.6.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació s'ajustarà a l?ordenació de volums que s'assenyalen per a aquesta àrea d'ordenança en els plànols d'alineacions, i es permet partir dels mateixos ràfecs en les condicions que s'especifiquen en l'article 8.6.10.  
2. Les alineacions dibuixades en els plànols s'han de considerar com a envolupant exterior màxim del volum de l?edificació, i s'admeten patis oberts a façana i zones de reculada de qualsevol tipus.  
3. En cas que es formulen estudis de detall en aquest àmbit, a fi de procurar una altra disposició de volums distinta a l?establerta en aquestes normes subsidiàries, a més de complir el que disposa en els articles 65 i 66 del RP, s?observaran les següents condicions:  
a) Els blocs d?edificació se separaran dels eixos dels carrers una distància igual almenys a la meitat de l'alçària.  
b) La separació mínima entre blocs paral·lels serà iguala la mitjana aritmètica de l'alçària d'aquells, i mai inferior a quinze (15) metres.  
c) Per a blocs perpendiculars o en línia, la separació mínima serà la meitat de l?expressada en la condició anterior.  
d) L?aprofitament no podrà superar el definit per les determinacions d'aquestes normes í dels seus plànols.  
Art. 8 6.4. Condicions d?ocupació  
1. L?edificació podrà ocupar en planta baixa la totalitat de la superfície neta de parcel·la, tret que en els plànols d'ordenació s'assenyale expressament una altra condició.  
2. En la subzona P-3.2, per a evitar l?efecte de pantalla, s'estableix una ocupació màxima en línia paral·lela a la costa del vint-i-cinc per cent (25%) de la longitud total del front de la parcel·la.  
Art. 8.6.5 Alçada de l?edificació  
1. L?alçària màxima en nombre de plantes (incloses a la planta baixa) es determina gràficament en els plànols corresponents, per a cada un dels volums que configuren les illes edificables de l?àrea d'ordenança.  
2. La correspondència entre el número de plantes i l'altura màxima a cornisa de l?edificació, és la següent:   
1 planta: 3,50 m  
2 plantes: 6,50 m  
3 plantes, 9,25 m  
Més de tres plantes: s?augmentarà 3,00 metres per cada planta.  
3. L?alçària mínima obligatòria serà d'una planta menys respecte de la màxima permesa.  
4. En la subzona P-3.2, l'alçària màxima permesa es determinarà en l?estudi de detalle, i no sobrepassarà les 22 plantes, inclosa la baixa.  
Art. 8.6.6. Edificabilitat  
No s?estableix un índex d?edificabilitat màxim si aquest és el que resulte de l'aplicació de les altres condicions normatives, tret de la subzona P-3.2, on l?edificabilitat total màxima serà de 26.846 m2.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.6.7 Us predominant  
Residencial en habitatge plurifamiliar (col·lectiu)  
Art. 8.6.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condiciones següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (tant públiques com privades) en tots els usos detallats, que adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les qualificades així en els plànols d?ordenació.  
c) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, tret l?habitatge de servei de porteria.  
Art. 8.6.9. Aparcaments  
S'estableix una reserva mínima per a aparcament en l?interior de la parcel·la d'una plaça per habitatge o cada 100 m2 edificats, a raó de 20 m2 per plaça, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i d'eixida.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.6.10. Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada és del sis per cent (6%) de l'amplària del carrer, o de la distància entre blocs, sense sobrepassar un metre i mig (1,50).  
2. L?altura lliure de qualsevol ràfec serà de tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície de ràfec permesa podrà tancar-se en forma de mirador,.i queda la resta oberta almenys en el seu parament frontal paral·lel a la façana.  
4. Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i es permet la seua localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.6.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En la present àrea d'ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tots els projectes tècnics d'obra inclouran en la documentació exigida per a la concessió de la llicència la justificació enraonada de la idoneïtat de la intervenció a base de l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.6.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen les estances per a estendre-hi roba acusades en la façana, i cal que s'oculten de les vistes exteriors per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'altura de cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.6.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
1. En la present àrea d'ordenança no és necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la sols requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que és l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
2. Queda exceptuada del paràgraf anterior la subàrea d?ordenança P-3.2. En ella, i prèviament a qualsevol actuació urbanística o d'edificació, caldrà aprovar un estudi de detall en el qual, en el marc de la llei i d'aquestes normes, es configure una ordenació amb les següents característiques:  
a) L?edificabilitat computable a aquesta subàrea (26.846 m2) serà agrupada en dos edificis bessons ubicats en les parcel·les nord i sud de la subzona P-3.2. Aquests edificis quedaran configurats com a dos torres la dimensió màxima amidada de la qual en l?eix paral·lel a la línia de la costa serà de 26,50 metres, i es pot disposar part de l?edificabilitat en planta baixa i primera amb una amplària superior a l?esmentada a fi de configurar una plataforma de base.  
b) L?estudi de detall ordenarà la composició i els materials de façana, coronaments, cornises, cobertes, tancaments i qualsevol altre element visible des de la via pública o espai públic, de manera que es garantesca una perfecta i completa simetria en l?execució de les dues torres.  
c) L?altura màxima de la cornisa principal d'aquestes torres no podrà superar l?edificació en pantalla que dóna al costat nord d'aquesta subzona, amb un màxim de 16 plantes inclosa la baixa, per damunt d'aquesta cornisa principal, que haurà de quedar nítidament reflectida en l'estudio de detall, podrà ordenar-se un coronament de l?edificació amb un màxim de 6 plantes, clarament diferenciades del cos principal de 16 plantes.  
d) l?ordenació de l?estudi de detall, a més de respectar l?ordenació del viari oest definit en el plànol «C» de les presents normes subsidiàries, contindrà una qualificació amb destinació a jardí públic, amb ús compatible de servei públic en una superfície màxima d'un 10% de superfície i viari perimetral en el qual podran disposar-se aparcaments en bateria. La superfície màxima de les parcel·les privades en la subzona P-3.2 serà de 12.600 m2.  
Art. 8.6.14 Requisits de la gestió  
1. Aquesta àrea d?ordenança es divideix en quatre unitats d'execució: P-3, SAS-1, SAS-2, SAS-3 í SAS-4.  
2. En la unitat d?execució P-3, abans de l'atorgament de llicències cal aprovar un projecte d'urbanització que definesca l'obra urbanitzadora pendent d'execució, i la imposició de quotes d'urbanització per al seu finançament.  
3. En les unitats d'execució SAS-1, SAS-2 i SAS-3, caldrà l'aprovació prèvia d'un instrument de gestió i un projecte d'urbanització.  
4. La unitat d'execució SAS-4, s'executarà pel sistema de compensació.  
Capítol 7: P-4 racó 1  
Art. 8.7.1 Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d?ordenança P-4 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al polígon 1 del pla parcial de la zona del Racó, aprovat el 18 de desembre de 1969.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.7.2. Condicions de parcel·lació  
1. Es considera unitat urbanística mínima d'intervenció cada una de les illes limitades per vies o espais lliures públics, definides en, els plànols d'ordenació. -  
2. Es considera parcel·la mínima edificable la parcel·la cadastral resultant de la parcel·lació prèvia dels terrenys i les possibles subdivisions d?aquella sempre que la superfície no siga inferior a tres-cents (300) metres quadrats.  
3. Les condicions que s?estableixen en els articles següents d?aquesta secció es consideren referides a la unitat urbanística mínima d'intervenció (illa), per la qual cosa l'actuació sobre qualsevol parcel·la no edificada a l?entrada en vigor de les presents normes subsidiàries s'haurà de sotmetre a les limitacions imposades per l?edificació consolidada, de manera que, en el seu conjunt, l?illa complesca totes les condiciones normatives del present capítol.  
Art. 8.7.3 Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. Les separacions dels edificis als límits mitgers seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc.  
2. les separacions dels edificis a eixos de carrer seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc, i aquest queda reculat de l'alineació oficial quatre (4) metres com a mínim.  
3. Les separacions al límit d'una zona verd d'ús públic, centre cívic o passeig marítim serà com a mínim de quatre (4) metres.  
4. La distància entre blocs dins d'una mateixa illa serà com a mínim igual a la mitjana aritmètica de les altures de tals blocs quan es disposen paral·lels entre si. La distància entre blocs perpendiculars o en línia serà com a mínim igual a la meitat de la mitjana aritmètica de les seues respectives alçades.  
5. Les condiciones referides en els paràgrafs precedents del present article no hi son aplicables, si el bloc es construeix conformement als dibuixos gràfics dels plànols d?ordenació o a una altra configuració, sempre que no sobrepasse la delimitació dibuixada per a cada bloc.  
Art. 8.7.4. Condicions d'ocupació  
1. l?edificació no podrà ocupar en planta més del vint-i-cinc per cent (25%) de la superfície neta de la parcel·la edificable. La resta de la parcel·la es destinarà a zones verdes i a instal·lacions esportives d'ús privat.  
2. De la superfície lliure de parcel·la resultant de l?edificació es destinarà almenys un seixanta-cinc per cent (65%) a zones verdes i la resta a instal·lacions esportives a l'aire lliure i aparcaments.  
Art. 8.7.5. Alçada de l?edificació  
L?alçària màxima en nombre de plantes (inclosa la baixa) és la que es determina gràficament en els plànols corresponents. Per al caso de substitució d'edificis existents s'haurà de formar un estudi de detall i les altures màximes permeses seran de dotze (12) plantes i trenta-sis (36) metres a cornisa.  
Art. 8.7.6. Edificabilitat  
1. El volum màxim edificable és de cinc quaranta-cinc (5,45) metres cúbiques per metre quadrat de parcel·la neta.  
2. No es computen a l?efecte del volum les plantes baixes sobre pilars sense tancar en el seu contorn.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.7.7. Us predominant  
El d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu) amb tipologia d'edificació oberta.  
Art. 8.7.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condiciones següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els seus usos detallats, que adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades, en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots el seus usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, llevat la del servei de porteria.  
Art. 8.7.9. Aparcaments  
1. S'estableixen les següents reserves d'aparcament, a raó de vint (20) m2 per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la, i amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i d'eixida:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, en l?interior de la parcel·la.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) D'altres usos: s'ajustarà al que estableix amb caràcter general en el títol 5 de les presents normes Urbanístiques.  
2. Exclusivament per a aquest ús, podrà construir-se un semisoterraní, i s'ocuparà, per a això, la superfície necessària de la parcel·la. La seua alçària no superarà un metre en el punt més desfavorable.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.7.10 Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada es del vuit per cent (807o) de l'amplària de la carrer, o de la distancia entre blocs segons siga, sense que sobrepasse els dos (2) metres.  
2. L?altura lliure de qualsevol ràfec serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície del ràfec permesa podrà tancar-se en forma de mirador, i queda la resta oberta almenys en el seu paràmetre frontal paral·lel a la façana.  
4. Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i es permetrà la seua localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.7.11 Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En la present àrea d'ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d?obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de llicència, justificació enraonada de la idoneïtat de la seua intervenció en base a l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.7.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen les estances per a estendre-hi roba acusats en façana, que caldrà ocultar de la vista exterior per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'altura de cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractés amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
3. L?edificació serà de tipus obert amb prohibició absoluta de patis interiors.  
4. No es consentirà cap element constructiu opac adossat a les mitgeres i sobre aquestes podrà construir-se una tàpia o muret de tancament que no sobrepasse un (1) metre d'alçària, i es permetrà sobre aquesta alçària tanques vives o tancaments metàl·lics, de fusta, etc., essencialment decoratius, amb una alçària màxima de dos (2) metres comptats des del terra.  
5. No obstant això, es permet el cobriment amb materials lleugers dels espais reservats per a l'aparcament adossats als límits mitgers de la parcel·la, en tota la seua longitud i amb una profunditat màxima de quatre cinquanta (4,50) metres, llevat dels límits de façana en els quals la longitud es limitarà al cinquanta per cent (50%) d'aquesta.  
Secció 4: Condiciones de gestió i desenvolupament  
Art. 8.7.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En la present àrea d'ordenança no és necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes Subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d?edificació en qualsevol parcel·la sols requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.7.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no es necessària la utilització de cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualssevol de les Parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'actuació bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst en l'article anterior.  
Capítol 8: P-5 racó 2  
Art. 8.8.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança P-5 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla parcial del polígon nº 2 del Racó, aprovat el dia 15 de gener de 1975, condicionada a la presentació de documentació complementària, que obtingué l'aprovació definitiva per la CTU en la sessió de 26 d'abril de 1988.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.8.2. Condicions de parcel·lació  
1. Es considera parcel·la mínima edificable la superfície total ocupada per cada un dels blocs exempts definits en els plànols d'alineacions dins de l?ordenació de cada illa.  
2. El projecte d?edificació haurà de preveure la totalitat del bloc en alçària i s'haurà d'executar en una única fase.  
3. Les parcel·les edificables sols en planta baixa situades entre els blocs, podran construir-se de forma independent, o conjunta amb el bloc en alçària confrontant.  
Art. 8.8.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació s?ajustarà a l?ordenació de volums que s'assenyalen per a aquesta àrea d?ordenança en els plànols d'alineacions, i es permet a partir de les normes els ràfecs en les condicions que s'especifiquen en l'article 8.8.10.  
2. Les alineacions dibuixades en els plànols s'han de considerar com a envolupant exterior màxim del volum de l?edificació, i s'admeten patis oberts a la façana i zones de reculada de qualsevol tipus.  
3. En caso que es formulen estudis de detall en aquest àmbit, a fi de disposar d'una altra manera els volums, distinta a l?establerta en les normes subsidiàries, a més de complir el dispost en els articles 65 i 66 del RP, s'observaran les següents condicions:  
a) Les separacions dels edificis als límits mitgers seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc.   
b) Les separacions dels edificis a eixos de carrer seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc, i queda aquesta reculada de l'alineació oficial quatre (4) metres com a mínim.  
c) Les separacions al límit d'una zona verda d'ús públic, centre cívic o passeig marítim serà com a mínim de quatre (4) metres.  
d) La distància entre blocs dins d'una mateixa illa serà com a mínim igual a la mitjana aritmètica de les alçades de tals blocs quan es disposen paral·lels entre si. La distància entre blocs perpendiculars o en línia serà com a mínim igual a la meitat de la mitjana aritmètica de les seues respectives alçades.  
Art. 8.8.4. Condicions d'ocupació  
1. L?edificació no podrà ocupar en planta més del vint-i-cinc per cent (25%) de la superfície neta de la parcel·la edificable. La resta de la parcel·la es destinarà a zones verdes i instal·lacions esportives d'ús privat.  
2. De la superfície lliure de parcel·la resultant de l'edificació es destinarà almenys un seixanta-cinc per cent (65%) a zones verdes i la resta, a instal·lacions esportives a l'aire lliure i aparcament.  
Art. 8.8.5. Alçària de l?edificació  
1. L?alçària màxima en nombre de plantes, inclosa la planta baixa, es determina gràficament en els plànols corresponents, per a cada un dels volums que configuren les illes edificables de l'àrea d?ordenança.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçària màxima a cornisa de l?edificació, és la següent:  
1 planta: 3,50 m  
2 plantes: 6,50 m  
3 plantes: 9,25 m  
Més de tres plantes: s'augmentarà 3,00 metres per cada planta.   
3. L?alçària mínima obligatòria serà d'una planta menys respecte de la mínima permesa.  
Art. 8.8.6. Edificabilitat  
1. El volum màxim edificable és de cinc quaranta (5,40) metres cúbics per metre quadrat de parcel·la neta.  
2. No es computa a l?efecte del volum les plantes baixes sobre pilars sense tancar en el seu contorn.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.8.7. Us predominant  
El d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu) amb tipologia d'edificació oberta,   
Art. 8.8.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els seus usos detallats, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots els seus usos detallats.   
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits, en tot l?àmbit de la present àrea d?ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, llevat la de servei de porteria.  
Art. 8.8.9. Aparcaments  
1. S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça segons l?ús al qual es destine la parcel·la, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i d'eixida.  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, en l'interior de la parcel·la.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que siga major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s'ajustaran a l?establert amb caràcter general en el títol 5 de les presents normes Urbanístiques.  
2. Exclusivament per a aquest ús podrà construir-se un semisoterrani ocupat, per a això, la superfície necessària de parcel·la. l'alçària d'aquest no superarà un metre en el punt més desfavorable.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.8.10. Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada és del deu per cent (10%) de l'amplària del carrer, o de la distància entre blocs, sense sobrepassar els dos (2) metres.  
2. L?altura lliure de qualsevol ràfec serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície de ràfec permesa podrà tancar-se en forma de mirador, i queda la resta oberta almenys en el seu paràmetre frontal paral·lel a la façana.  
4. Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i se?n permet la localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.8.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En la present àrea d?ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tots els projectes tècnics d?obra inclouran en la documentació enraonada de la idoneïtat de la seua intervenció a base de l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el Catàleg.  
Art. 8.8.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen les estances per a estendre-hi roba acusades en la façana, i caldrà ocultar-les de la vista exterior per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d?escala, les cambres de màquines d?ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'altura de cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, tractant-se amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
3. L?edificació serà de tipus obert amb prohibició absoluta de patis interiors.  
4. No es consentirà cap element constructiu opac adossat a les mitgeres i sobre aquestes solament podrà construir-se una tàpia o muret de tancament que no sobrepasse un (1) metre d'alçària, i es permet sobre aquesta alçària tanques vives i metàl·liques, de fusta, etc., essencialment decoratius, amb una alçària màxima de dos (2) metres comptats des del terra.  
5. No obstant això, es permet el cobriment amb materials lleugers dels espais reservats per a l'aparcament adossats als límits mitgers de la parcel·la, en tota la seua longitud i amb una profunditat màxima de quatre cinquanta (4,50) metres, tret dels límits de façana en els quals la longitud es limitarà al cinquanta per cent (50%) d'aquesta.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.8.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes Subsidiàries  
En la present àrea d?ordenança no es necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes, de manera que la intervenció urbanística o d?edificació en qualsevol parcel·la sols requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat prevists en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.8.14 Requisits de gestió  
1. Aquesta àrea d?ordenança es defineix com una unitat d'execució que s'executarà per sistema de compensació. Havent estat aprovats el projecte d'urbanització i de compensació, no cal cap altre instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d?edificació en qualssevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'Ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'actuació que, bé per al compliment de les obligacions i compromisos, bé com a resultat del desenvolupament del Pla Parcial corresponent a aquest àmbit, pogueren quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic, d?aprofitament urbanístic o d'execució d?obres d'urbanització, o bé com a imperatiu d?ordenacions de desenvolupament d?aquest segons el que preveu l'article anterior.  
2. A l?exercici del dret a l?edificació, de conformitat amb els acords presos entre la Junta de Compensació i l'Ajuntament, li caldrà l'acabament complet de l'obra urbanitzadora d'aquesta unitat.  
Capítol 9: P-6 racó 3  
Art. 8.9.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança P-6. està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al polígon 3 del pla parcial la zona del Racó aprovat en data 18 de desembre de 1969.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.9.2. Condicions de parcel·lació  
1. Es considera unitat urbanística mínima d'intervenció cada una de les illes limitades per vies o espais lliures públics, definides en els plànols d'ordenació.  
2. Es considera parcel·la mínima edificable la parcel·la cadastral resultant de la reparcel·lació prèvia dels terrenys i les possibles subdivisions d'aquella sempre que la superfície no siga inferior a tres-cents (300) metres quadrats.  
3. Us condicions que s'estableixen en els articles següents d'aquesta secció s'entenen referides a la unitat urbanística mínima d'intervenció (illa), per la qual cosa l'actuació sobre qualsevol parcel·la no edificada a l?entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries haurà de sotmetre's a les limitacions imposades per l?edificació consolidada, de forma que en el seu conjunt l?illa complesca totes les condicions normatives del present capítol.  
Art. 8.9.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. Les separacions dels edificis a les partions mitgeres seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc  
2. Les separacions dels edificis a eixos de carrer seran major o igual a la meitat de l'alçària del bloc, i aquest queda reculat de l'alineació oficial quatre (4) metres com a mínim.  
3. Les separacions al límit d'una zona verda d'us públic, centre cívic o passeig marítim serà com a mínim de quatre (4) metres.  
4. La distància entre blocs dins d'una mateixa illa serà com a mínim igual a la mitjana aritmètica de les alçades dels blocs quan es disposen paral·lels entre si. La distància entre blocs perpendiculars o en línia serà com a mínim igual a la meitat de la mitjana aritmètica de les seues respectives alçades.  
5. Les condicions referides en els paràgrafs precedents del present article no són aplicables si el bloc es construeix conformement al dibuixat en els plànols d'ordenació o amb una altra configuració, sempre que no sobrepasse la delimitació dibuixada per a cada bloc.  
Art. 8.9.4. Condicions d'ocupació  
1. L'edificació no podrà ocupar en planta més del vint-i-cinc per cent (25%) de la superfície neta de la parcel·la edificable. La resta de la parcel·la es destinarà a zones verdes i instal·lacions esportives d'ús privat.  
2. De la superfície lliure de parcel·la resultant de les edificacions es destinarà almenys un seixanta-cinc per cent (65%) à zones verdes i la resta, a instal·lacions esportives a l'aire lliure i aparcaments.  
Art. 8.9.5. Alçària de l?edificació  
L'alçaria màxima en el nombre de planta (inclosa la baixa) es determina gràficament en els plànols corresponents. Per al cas de substitució d'edificis existents s'haurà de formular un estudio de detall i les alçades màximes permeses seran de dotze (12) plantes i trenta-sis (36) metres a cornisa.  
Art. 8.9.6. Edificabilitat  
1. El volum màxim edificable és de cinc vint (5,20) metres cúbics per metre quadrat de parcel·la neta.  
2. No es computen a l?efecte del volum les plantes baixes sobre pilars sense tancar en el seu contorn.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.9.7. ús predominant  
El d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu) amb tipologia d'edificació oberta.  
Art. 8.9.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions, següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots el seus usos detallats, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots els seus usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l'àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
4. Es prohibeix l?ús d'habitatge en la planta baixa de l?edificació, tret per al servei de porteria.  
Art. 8.9.9. Aparcaments  
1. S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça segons l?ús al qual es destine la parcel·la, amb la disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i d'eixida:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, en l?interior de la parcel·la.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) D'altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
2. Exclusivament per a aquest ús, es podrà construir un semisoterrani, que ocupe per a això, la superfície necessària de la parcel·la. L'alçària en el punt més desfavorable no superarà un metre en el punt més desfavorable.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.9.10. Ràfecs  
1. La volada màxima autoritzada és del vuit per cent (8%) de l'amplària del carrer, o de la distància entre blocs, sense sobrepassar els dos (2) metres.  
2. L'alçària lliure de qualsevol ràfec serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
3. El trenta per cent (30%) de la superfície de ràfec permesa podrà tancar-se en forma de mirador, i quedarà obert almenys en el seu parament frontal paral·lel a la façana.  
4. Els cossos volats (tancats o oberts) podran agrupar-se o separar-se per façanes de l?edifici, i es permetrà la seua localització en qualsevol part de la façana.  
Art. 8.9.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d'ordenança el preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tots els projectes tècnics d'obra inclouran en la documentació enraonada la idoneïtat de la seua intervenció a base de l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.9.12. D'altres condicions   
1. Es prohibeixen les estances per a estendre-hi roba acusades en la façana, i caldrà amagar-les de les vistes exteriors per mitjà de gelosies o d'altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat. medi  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'altura de cornisa, s'hauran d'integrar adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.   
3. L'edificació serà de tipus obert amb prohibició absoluta de patis interiors.   
4. No es consentirà cap element constructiu opac adossat a les mitgeres i sobre aquestes solament podrà construir-se una tàpia o muret de tancament que no sobrepasse un (1) metre d'alçària, i es permetran sobre aquesta altura tanques vives o tancaments metàl·lics, de fusta, etc., essencialment decoratives, amb una alçària màxima de dos (2) metres comptats des del terra.   
5. No obstant això, es permet el cobriment amb materials lleugers dels espais reservats per a l'aparcament adossats als límits mitgers de la parcel·la, en tota la seua longitud i amb una profunditat màxima de quatre cinquanta (4,50) metres, llevat dels límits de façana en els quals la longitud es limitarà al cinquanta per cent (50%) d'aquesta.   
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament   
Art. 8.9.13. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries.  
En la present àrea d'ordenança no és necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes Subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la sols requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.9.14. Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança no es necessària la utilització de cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'actuació bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst en l'article anterior.  
Capítol 10: P-7 dosel sud  
Art. 8.10.1. Delimitació  
1. La delimitació de l?àrea d'ordenança P-7 es la que està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla parcial Dosel, aprovat definitivament en data 25 d'octubre de 1983.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum.  
Art. 8.10.2 Condicions de parcel·lació.  
1. La parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats de superfície.  
2. Per a habitatges unifamiliars adossats, la parcel·la mínima edificable (unitat urbanística mínima d'intervenció) es correspondrà amb cada una de les illes definides per a aquest ús en els plànols d'ordenació.  
3. Per a habitatges col·lectius (plurifamiliars) la parcel·la mínima edificable (unitat urbanística mínima d'intervenció) es correspondrà amb cada bloc definit per a aquest ús en els plànols d'ordenació.  
Art. 8. 10.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L'edificació s'ajustarà a les alineacions establertes en els plànols d'ordenació, considerant aquelles com a envolupant exterior màxim de l?edificació.  
2. Per a les parcel·les en les quals no es fixen expressament en els plànols les alineacions de l?edificació, aquesta s'haurà de recular un mínim de cinc (5) metres respecte de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
3. Els ràfecs, incloses les marquesines, el ràfec i els sortints de tota mena, no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior, ni les alineacions referides en el paràgraf primer del present article.  
Art. 8.10.4 Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per l?edificació serà, segons l?ús al qual es destine, el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars adossats: 70%  
b) Per a habitatge col·lectiu (plurifamiliar): 40%  
c) Per a usos dotacionals (públics o privats): 80%  
d) per a uns altres usos: 60%  
Art. 8.10.5. Alçària de l?edificació.  
1. L'alçària màxima de l?edificació s'estableix en tres (3) plantes i deu (10) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
Art. 8.10.6. Edificabilitat  
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta, segons l?ús al qual es destine l'edificació, és el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars adossats i/o col·lectius (plurifamiliars): 0,67 m2/m2  
b) Per a usos dotacionals (públics o privats)= l,00 m2/m2  
c) Per a altres usos: 0,67 m2/m2  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.10.7. Usos predominants en l'habitatge unifamiliar. El d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar), on estiga consolidat o s'haja aprovat, abans de la vigència d'aquestes normes, un estudi de detall.  
Art. 8.10.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen publiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireix el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en ús detallat d'hostalatge, comerç i sales de reunió.  
2. Son usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits, en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.10.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.10.10. Condició única  
1. Cada projecte d'edificació haurà de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. En cas d'edificacions agrupades formant un conjunt, es mantindran les línies de cornisa, les proporcions i els ritmes dels forats, i el color de les cobertes i les façanes uniformes.  
3. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir d'un (1) metre d'alçària.  
4. Els murs perimetrals dels frontons s'hauran d'amagar de les vistes a través de la disposició de pantalles d'arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situats a una distància no major de set (7).  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.10.11. Desenvolupament. de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries. En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.10.14. Requisits de gestió  
Aquesta àrea d'ordenança es defineix com una unitat d'execució que s'executarà pel sistema de compensació. Havent estat aprovat el projecte de compensació i el d'urbanització, no és necessari l'ajut de cap altre instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per al compliment de les obligacions i compromisos que, com a resultat del desenvolupament del pla parcial corresponent a aquest àmbit, pogueren quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic, d'aprofitament urbanístic o d'execució d'obres d'urbanització, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst a l'article anterior.  
Capítol 11: P-8 platja del Dosel  
Art. 8.11.1. Delimitació  
1. La delimitació de l'àrea d?ordenança P-8 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
2. Dins d'aquest àrea d'ordenança es distingeix la subzona P-8.1, constituïda per les actuals edificacions destinades a usos hotelers (en edificació oberta), la delimitació de la qual està igualment en els plànols de zonificació.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.11.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable per cada habitatge unifamiliar aïllada s'estableix en vuit-cents (800) metres quadrats de superfície i vint (20) metres de front mínim a via o espai lliure públic.  
2. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats, tret de la subzona P-8.1 en la qual la parcel·la mínima edificable serà de mil (1000) metres quadrats.  
3. No obstant això, s'admeten superfícies inferiors a la mínima establerta sempre que la parcel·la actual estiga edificada o no tinga possibilitats d'agrupar-se amb una altra que hi confronte.  
4. No s'admeten subdivisions que donen com a resultat parcel·les inferiors a cinc-cents (500) metres quadrats.  
Art. 8.11.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L'edificació es recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit.  
2. Els ràfecs, incloses les marquesines, ràfecs i sortints de tota mena, no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
Art. 8.11.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per l?edificació serà, en funció de l?ús al que es destine, el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 30%  
b) Per a usos hotelers: 60%  
c) Per a usos dotacionals: 80%  
d) Per a altres usos: 30%  
Art. 8.11.5. Alçària de l?edificació  
1. L'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dues (2) plantes i set (7) metres à cornisa, per a qualsevol ús. La superfície màxima de la planta superior no podrà sobrepassar el cinquanta (50) per cent de la inferior.  
2. En la subzona P-8.1 en la qual es permeten tres (3) plantes i deu (10) metres a cornisa per a usos hotelers.  
Art. 8.1-1.6. Edificabilitat   
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta, segons l?ús al qual es destine l?edificació, és el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 0,20 m2/m2.  
b) Per a usos hotelers: 0,80 m2/m2.  
c) Per a usos dotacionals: 1,00 m2/m2  
Secció 2:, Condicions d'ús  
Art. 8.11.7. Us predominant.   
El d'habitatge unifamiliar.  
Art. 8.11.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions, siguen públics o privades en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i s'adquireix el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, d'ús detallat d'hostalatge.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global.  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art. 8.11.9. Aparcaments  
1. S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de 20 m2 per plaça, segons de l?ús al qual es destine la parcel·la, i amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i sortida :  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, en l?interior de la parcel·la.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulta major).  
c) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
2. Exclusivament per a aquest ús, podrà construir-se un semisoterrani, ocupant la totalitat de la superfície que ocupe l?edificació. La seua alçària no superarà un metre, en el punt més desfavorable, computant a l?efecte d'alçària màxima.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.11.10. Condició única  
1. Tot projecte d'edificació haurà de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l'entorn de referència, i haurà de procurar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir d'un (1) metre d'alçària.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.11.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes, subsidiàries  
1. En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudio de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
2. No obstant això, perquè se situa aquesta àrea d?ordenança dins de l?àmbit del Pare Natural de l'Albufera, haurà de complir igualment les determinacions establertes pel pla especial de protecció del parc natural.  
Art. 8.11.12. Requisits de gestió  
1. En aquesta àrea d'ordenança es defineixen dues unitats d'execució: la D-1 i la D-2, que al seu torn són susceptibles de divisió, sense necessitat per a això de modificar les normes subsidiàries, sinó únicament pel procediment de delimitació de polígons que estableix el text refés de la Llei del Sòl de 1976. Les unitats d'execució resultants de la divisió de les definides per estes normes no podran superar una diferència d'aprofitament del quinze (15) per cent, entre elles, dins de la unitat original descrita.  
2. Per a l'obtenció del dret a edificar sobre els terrenys inclosos en la unitat d'execució D-1, cal l'aprovació prèvia de l'instrument de gestió i el projecte d'urbanització, que inclouen la totalitat de la unitat d'execució D-1, o de cada una de les resultants.  
3. Per a l?obtenció del dret a edificar sobre els terrenys inclosos en la unitat d'execució D-2, cal l'aprovació prèvia d'un instrument de gestió que garantesca, almenys, l?obtenció dels vials i espais lliures per executar, i d'un projecte d'urbanització que definesca l?obra urbanitzadora per executar que inclogués la totalitat de la unitat d'execució D-2, o de cada una de les resultants.  
Capítol 12: P-9 Marenyet de la Torre  
Art. 8.12.1. Delimitació  
1. La delimitació de l?àrea d?ordenança P-9 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.12.2. Condicions de parcel·lació  
1 La parcel·la mínima edificable, s'estableix en vuit-cents (800) metres quadrats de superfície, i quinze (15) metres de front mínim a via o espai lliure públic.  
2. No obstant l'anterior, s'admeten superfícies inferiors a la mínima establerta sempre que la parcel·la actual es trobe edificada o no tinga possibilitats d'agrupar-se amb una altra que hi confronte.  
3. No s'admeten subdivisions que donen com a resultat parcel·les inferiors a vuit-cents (800) metres quadrats.  
Art. 8.12.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L'edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit.  
2. Els ràfecs, inclosos les marquesines, ràfecs i sortints de tota mena no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
Art. 8.12.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per l?edificació serà, segons l?ús al qual es destine, el següent:  
a) per a habitatges unifamiliars: 30%  
b) per a usos dotacionals: 80%  
c) per a altres usos: 60%  
Art. 8.12.5. Alçària de l?edificació  
L'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dos (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
Art. 8.12.6. Edificabilitat  
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta en funció de l?ús a què es destine l?edificació, es el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 0,20 m2/m2  
b) Per a usos dotacionals: 1,00 m2/m2  
c) Per a altres usos: 0,50 m2/m2  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.12.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar.  
Art. 8.12.8. Règim d'usos compatibles i comunitaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art, 8.12.9. Aparcaments  
1. S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça segons l?ús al qual es destine la parcel·la, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i sortida.  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, en l?interior de la parcel·la.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulta major).  
c) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
2. Exclusivament per a aquest uso, podrà construir-se un semisoterrani, ocupant la totalitat de la superfície ocupada per l?edificació. L'alçària no superari un metre en el punt més desfavorable, computant a l?efecte d'alçària màxima.,  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives-  
Art. 8.12.10. Condició única  
1. Tots els projectes d'edificació hauran de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de procurar ^un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials usats.  
2. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir d'un (1) metre d'alçària.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.12.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
1. En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per aquestes normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, i dels requisits de gestió, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudio de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8,12.12. Requisits de gestió  
1. En aquesta àrea d'ordenança es defineixen dues unitats d'execució, la MT-1 i la MT-2, que al seu torn són susceptibles de divisió, sense necessitat per a això de modificar les normes subsidiàries, sinó únicament pel procediment de delimitació de polígons que estableix el text refós de la Llei del Sòl de 1976. Les unitats d'execució resultants de la divisió de les definides per aquestes normes, no podran superar una diferència d'aprofitament del quinze (15) per cent entre elles, dins de la unitat original descrita.  
2. Per a l?obtenció del dret a edificar serà necessària l'aprovació d'un projecte d'urbanització i d'un instrument de gestió, en cada una de les unitats d'execució definides o resultants.  
Capítol 13: P-10 Marenyet de l?Illa  
Art. 8.13.1. Delimitació   
1. La delimitació de l'àrea d'ordenança P-10 està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla parcial Marenyet de l'Illa aprovat definitivament el 7 de febrer de 1968.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les següents subzones:  
a) P-10.1: Habitatge unifamiliar.  
b) P-10.2: Habitatge unifamiliar agrupat.  
c) P-10.3: Habitatge plurifamiliar (col·lectiu). Edificació oberta.  
d) P-10.4: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.13.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable per a la subzona d'habitatge unifamiliar aïllat s'estableix en quatre-cents (400) metres quadrats de superfície, i quinze (15) metres de front mínim a via o espai lliure públic, En aquesta subzona es podrà construir fins a un màxim de dos (2) habitatges unifamiliars per parcel·la, sempre que es prevegen en un projecte únic i es construesquen simultàniament.  
2. La parcel·la mínima edificable per a la subzona d'habitatge unifamiliar agrupada, s'estableix en tres mil (3.000) metres quadrats de superfície, i trenta (30) metres de front mínim a via o espai lliure públic.  
3. La parcel·la mínima edificable per a la subzona d'habitatge. multifamiliar s'estableix en set mil (7.000) metres quadrats de superfície.  
4. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
5. No obstant això, s'admeten superfícies inferiors a la mínima establerta sempre que la parcel·la actual estiga edificada o no tinga possibilitats d'agrupar-se amb una altra que hi confronte.  
6. No s'admeten subdivisions que donen com resultat parcel·les inferiors a quatre-cents (400) metres quadrats.  
Art. 8.13.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la  
1. L'edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i els sortints de tot tipus no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
Art. 8.13.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per l?edificació serà, segons l?ús al qual es destine, el següent:  
a) Per a habitatges: 25%  
b) Per a usos dotacionals: 30%  
c) Per a altres usos: 30%  
Art. 8.13.5. Alçària de l?edificació  
1. L'alçària màxima de l?edificació, en les subzones P-10.1, P-10.2 i P-10.4, s'estableix en dos (2) plantes i set (7) metres a cornisa. La cimera no passarà dels nou (9) metres.  
2. L'alçària màxima de l?edificació, en la subzona P-10.3, s'estableix en vuit (8) plantes i vint-i-quatre (24) metres a cornisa.  
Art. 8.13.6. Edificabilitat  
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta, segons l?ús al qual es destine l?edificació, és el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 0,40 m2/m2  
b) Per a habitatges plurifamiliars: 1,00 m2/m2  
c) Per a usos dotacionals: 0,60 m2/m2  
d) Per a altres usos: 0,40 m2/m2  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.13.7. Us predominant  
1. En les subzones P-10.1 i P-10.2, el d'habitatge unifamiliar, i no s'hi permetrà cap altre, tret dels complementaris.  
2. En la subzona P-10.3, el d'habitatge plurifamiliar.  
3. En la subzona P-10.4, l?ús predominant i exclusiu serà el dotacional.  
Art. 8.13.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
Són usos complementaris en qualsevol parcel·la, amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art. 8.13.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament, a raó de vint (20) metres quadrats per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la, amb disponibilitat suficient per a realitzar les maniobres d'entrada i eixida:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, dins de la parcel·la.  
b) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.13.10. Condició única  
1. Cada projecte d'edificació haurà de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. Els tancaments de parcel·les privades podran ser de maçoneria fins a una alçària de zero cinquanta (0,50) metres. Fins a un màxim d'un cinquanta (1,50) metres, serà de tanques vegetals o enreixat metàl·lic o de fusta, o d'altres solucions similars.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.13.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries.  
1. En aquesta àrea d'ordenança no és necessari el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.13.12. Requisits de gestió  
1. Aquesta àrea d'ordenança es defineix com una unitat d'execució, i és necessària la utilització d'un instrument de gestió i projecte d'urbanització previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, a fi de completar la cessió d'espais lliures i completar l?obra urbanitzadora. Tot això, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats de les normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament segon el que preveu l'article anterior.  
2. A més de l?estipulat en els articles precedents, els propietaris del sòl comprés en aquesta àrea d'ordenança queden subjectes al compliment de les obligacions i compromisos que com a resultat del desenvolupament del pla parcial corresponent a aquest àmbit puguen quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic o d'execució d'obres d'urbanització.  
Capítol 14: P-11 Marenyet Estany  
Art. 8.14.1. Delimitació  
1. la delimitació de l'àrea d'ordenança P-11 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
2. Dins d'aquesta àrea d'ordenança es distingeixen les subzones P-11.1 i P-11.2, la delimitació precisa de les quals està igualment en els plànols de zonificació.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.14.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable per cada habitatge unifamiliar aïllat (subzona P-11.1), s'estableix en vuit-cents (800) metres quadrats de superfície, i quinze (15) metres de front mínim a via o espai lliure públic.  
2. Per a la subzona P-11.2 (habitatge unifamiliar en línia), la parcel·la mínima edificable per habitatge s'estableix en cent cinquanta (150) metres quadrats de superfície i cinc (5) metres de façana.  
3. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
4. No obstant això, s'admeten superfícies inferiors a la mínima establerta sempre que la parcel·la actual estiga edificada o no tinga possibilitats d'agrupar-se amb una altra que hi confronte.  
Art. 8.14.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·là  
1. L'edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. En la subzona P-11.2 no s'exigeixen reculades obligatòries respecte de les alineacions de façana dibuixades en els plànols.  
Art. 8.14.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per a l?edificació serà, segons l?ús al qual es destine, el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 30%  
b) Per a habitatges unifamiliars en línia (P-11.2): 100%  
c) Per a usos dotacionals: 80%  
d) Per a altres usos: 60%  
Art. 8.14.5. Alçària de l?edificació  
1. L'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dues (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
Art. 8.14.6. Edificabilitat  
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta, segons l?ús al qual es destine l?edificació, és el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 0,20 m2/m2  
b) Per a habitatges unifamiliars en línia P-11.2: 1,50 m2/m2  
c) Per a usos dotacionals: 1,00 m2/m2  
d) Per a altres usos: 0,50 m2/m2  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.14.7. Us predominant, el d'habitatge unifamiliar  
Art. 8.14.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en ús detallat d'hostalatge i comerç.  
2. Són usos complementaris, en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d?ordenança tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art. 8.14.9. Aparcaments  
Caldrà ajustar-se a l?establert en l'article 8.11.9 d'aquestes normes.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.14.10. Condició única  
1. Tots els projectes d'edificació hauran de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir. d'un (1) metre d'alçària.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.14.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries.  
1. En la subzona P-11.1 es requereix la redacció d'un pla especial de reforma interior mitjançant el qual, respetant al més possible les situacions de fet, s'ordenarà la subzona.  
2. En la subzona P-11.2, no cal desenvolupar cap planejament ni normativa complementària a la fixada per aquestes normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, i dels requisits de gestió, aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.14.12. Requisits de gestió  
1. En aquesta àrea d'ordenança es defineixen dues unitats d'execució. la ME-1 i la ME-2.  
2. Per a l'obtenció del dret a edificar sobre els terrenys inclosos en la ME-1, caldrà l'aprovació del PERI més amunt esmentat, i de l'aprovació de l'instrument de gestió i projecte d'urbanització en els termes del PERI  
3. Per a l'obtenció del dret a edificar sobre els terrenys inclosos en la ME-2, cal l'aprovació prèvia d'un instrument de gestió que garantesca, si més no, l'obtenció dels vials i espais lliures per executar, i d'un projecte d'urbanització que definesca l'obra urbanitzadora per executar.  
Capítol 15: P-12 Dorado  
Art. 8.15.1. Delimitació  
1. La delimitació de l'àrea d'ordenança P-12 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.15.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable per cada habitatge unifamiliar aïllat, s'estableix en cinc-cents (500) metres quadrats de superfície, i quinze (15) metres de front mínim a via o espai lliure públic.  
2. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
3. No obstant això, s'admeten superfícies inferiors a la mínima establerta sempre que la parcel·la actual es trobe edificada o no tinga possibilitats d'agrupar-se amb una altra que hi confronte.  
4. No s'admeten subdivisions que donen com a resultat parcel·les inferiors a cinc-cents (500) metres quadrats.  
Art. 8.15.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L'edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
Art. 8.15.4. Condicions d'ocupació '  
El percentatge màxim d'ocupació de la parcel·la per l?edificació serà, segons l?ús al qual es destine, el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 50%  
b) Per a usos dotacionals: 80%  
c) Per a altres usos: 60%  
Art. 8.15.5. Alçària de l?edificació  
1. L'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dos (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
Art. 8.15.6. Edificabilitat  
El coeficient d'edificabilitat màxima, amidat en metres quadrats construïts per metre quadrat de parcel·la neta, segons l?ús al qual es destine l?edificació, és el següent:  
a) Per a habitatges unifamiliars: 0,30 m2/m2  
b) Per a usos dotacionals: 1,00 m2/m2  
c) Per a altres usos: 0,50 m2/m2  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.15.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar.  
Art. 8.15.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
2. Són usos complementaris, en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art. 8.15.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de 20 m per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.15.10, Condició única  
1. Cada projecte d'edificació haurà de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir d'un (1) metre d'alçària.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.15.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
1. En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudio de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.15.12. Requisits de gestió  
Aquesta àrea d'ordenança es defineix com una unitat d'execució, i cal per a l?obtenció del dret a edificar l'aprovació d'un projecte d'urbanització que definesca l'obra urbanitzadora pendent d'execució i d'un instrument de gestió.  
Capítol 16., P-13 nucli del far  
Art. 8.16.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l'àrea d'ordenança P-13 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les. següents subzones:  
a) P-13.1: Habitatge unifamiliar aïllat.  
b) P-13.2: Habitatge unifamiliar en línia.  
c) P-13.3: Edificació plurifamiliar (oberta).  
d) P-13.4: Edificació plurifamiliar (intensiva).  
e) P-13.5: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.16.2. Condicions de parcel·lació  
1. En la subzona P-13.1, la parcel·la mínima edificable per habitatge és de quatre-cents (400) metres quadrats.  
2. En la subzona P-13.2, la parcel·la mínima edificable per habitatge es de cent cinquanta (150) metres quadrats.  
3. En la subzona P-13.3, la parcel·la mínima edificable és de cinc-cents (500) metres quadrats.  
4. En la subzona P-13.4, la parcel·la mínima edificable es de cent cinquanta (150) metres quadrats.  
5. En la subzona P-13.5, no s'estableix parcel·la mínima edificable.  
Art. 8.16.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. En la subzona P-13.1, l?edificació se separa com a mínim cinc (5) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
2. En la subzona P-13.3 les edificacions compliran les següents condicions:  
a) La separació a límits seran igual o major que la meitat de l'alçària de l?edificació amb un mínim de tres (3) metres, tret dels límits que donen a zones verdes d'ús públic en els quals la separació mínima serà de quatre (4) metres.  
b) La separació entre edificis serà igual o major que la mitjana aritmètica de l'alçària.  
3. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en els paràgrafs anteriors.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives hauran de separar-se de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació i com a mínim l?establerta en l'apartat 1 d'aquest article.  
4. En les subzones P-13.2, P-13.4 i P-13.5, no s'exigeixen reculades de l?edificació respecte dels límits de parcel·la o de les alineacions oficials.  
Art. 8.16.4. Condicions d'ocupació.  
L?ocupació màxima de parcel·la permesa en cada una de les subzones en què es divideix aquesta àrea d?ordenança és la següent:  
a) En la P-13.1: 30%  
b) En la P-13.2: 100%  
c) En la P-13.3: 30%  
d) En la P-13.4: 100%  
e) En la P-13.5: 80%  
Art. 8.16.5. Alçària de l?edificació  
1. Per a les subzones P-13.1, P-13.2 i P-13.5 l'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dues (2) plantes i set (7) metres a cornisa.  
2. Per a les subzones P-13.3 i P-13.4, l'alçària màxima permesa és l'assenyalada en els plànols d'ordenació.  
Art. 8.16.6. Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa per metre quadrat de parcel·la neta per a cada una de les subzones, és la següent:  
a) En la subzona P-13.1: 0,50 m2/m2  
b) En la subzona P-13.2: 1,50 m2/m2  
c) En la subzona P-13.3: 0,80 m2/m2  
d) En la subzona P-13.4: no s'estableix  
e) En la subzona P-13.5: no s'estableix  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.16.7. Us predominant.  
1. En les subzones P-13.1 i P-13.2 l?ús predominant i exclusiu serà el d'habitatge unifamiliar, i no se?n permetrà cap altre, tret dels complementaris.  
2. En les subzones P-13.3 i P-13.4 l?ús predominant serà el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu). Els usos compatibles permesos són els que s?estableixen en l'article següent.  
3. En la subzona P-13.5 l?ús predominant i exclusiu serà el dotacional.  
Art. 8.16.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en ús detallat d'hostalatge, comerç; i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la, amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits, en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.16.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per cada habitació o una plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major)  
c) Altres usos: caldrà ajustar-se a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.16.10. Ràfecs  
1. S?admeten amb caràcter general fins a una volada màxima de tres (3) metres.  
2. L?alçària lliure de qualsevol ràfec serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
Art. 8.16.11. D'altres condicions  
1 No es permeten les estances per a estendre-hi roba acusades en la façana, ni en terrasses superiors, sinó que cal evitar-ne la visualització exterior amb gelosies o d'altres elements suficients per a aquesta finalitat. 2. En les subzones P-13.1 i P-13.3, els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero seixanta (0,60) metres d'alçària, i s'hi permet a sobre el tancament amb enreixats de fusta i de metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària de dos (2) metres des del terra.  
3. Els murs perimetrals dels frontons hauran d'ocultar-se de les vistes mitjançant la disposició de pantalles d?arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situades a una distància no superior a set (7) metres respecte d'aquells.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.16.12. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
1. En aquesta àrea d?ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.16.13. Requisits de gestió  
Aquesta àrea d'ordenança s'executarà mitjançant actuacions aïllades expropiant el sòl necessari per a això, sense perjudici que tant l'Ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes subsidiàries, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el que preveu l'article anterior.  
Capítol 17: M-1 muntanya de Sant Antoni  
Art. 8.17.1. Delimitació  
La delimitació precisa de l'àrea d'ordenança M-1 està dibuixada en els plànols de zonificació.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.17.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable es fixa en quatre-cents metres quadrats de superfície i quinze (15) metres de front mínim a via pública per a habitatges unifamiliars aïllats.  
2. Per a habitatges unifamiliars adossats o agrupats, la parcel·la mínima edificable (unitat urbanística mínima d'intervenció) s'estableix en sis-cents (600) metres quadrats de superfície i vint-i-quatre (20) metres de front mínim a via pública, i es pot edificar una habitatge per cada 200 m2.  
3. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
Art. 8.17.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives hauran de separar-se de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació, i com a mínim l?establerta en l'apartat 1 d'aquest article.  
Art. 8.17.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació en la planta s'estableix en el cinquanta per cent (50%) de la superfície de parcel·la.  
Art. 8.17.5. Alçària de l?edificació  
1. L?alçària màxima de l?edificació s'estableix en dos (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús, tret de l?hoteler.  
2. En l?edificació hotelera es permeten tres (3) plantes i onze (11) metres d'alçària màxima a cornisa.  
3. L?alçària permesa es considerarà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense que influesquen, per tant, les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.17.6. Edificabilitat  
1. L?edificabilitat màxima per a habitatges unifamiliars aïllades, es de zero cinquanta (0,50 m2/m2) metres quadrats per metre quadrat de superfície neta de parcel·la.  
2. L?edificabilitat màxima per a habitatges unifamiliars adossats o agrupades, és de zero cinquanta (0,50 m2/m2) metres quadrats per metre quadrat de superfície neta de parcel·la.  
3. L?edificabilitat màxima per a edificació hotelera és de zero setanta (0,70 m2/m2) metres quadrats per metre quadrat de superfície neta de parcel·la.  
4. Per a usos no previstos en els apartats precedents, l?edificabilitat màxima serà de zero cinquanta (0,50 m 2/m2) metres quadrats per metre quadrat de superfície neta de parcel·la.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.17.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar.  
Art. 8.17.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en ús detallat d'hostalatge, comerç, i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la, amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).  
Art. 8.17.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, dins de la parcel·la.   
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.17.10. Condició única  
1. Tot projecte d'edificació haurà de justificar adequadament la integració- de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. En cas d'edificacions agrupades formant un conjunt, es mantindran les línies de cornisa, les proporcions i els ritmes dels forats i el color de cobertes i façanes uniformes.   
3. Els tancaments de parcel·les privades seran d'elements vegetals a partir d'un (1) metre d'alçària.  
4. Els murs perimetrals dels frontons hauran d?ocultar-se de les vistes mitjançant la disposició de pantalles d'arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situades a una distància no major de set (7) metres respecte d'aquells.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.17.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.17.12. Requisits de gestió En aquesta àrea d'ordenança la gestió es realitzarà mitjançant actuacions aïllades, expropiant el sòl necessari per a això, sense perjudici que tant l?ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenances de desenvolupament d'aquest segons el que preveu l'article anterior.  
Capítol 18: M-12 el Pedregal   
Art. 8.18.1. Delimitació   
La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança M-2 està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla parcial d'ordenació del Pedregal, aprovat definitivament en data 12 de juliol de 1970.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.18.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable es fixa en quatre-cents (400) metres quadrats de superfície i quinze (15) metres de front mínim a via pública per a habitatges unifamiliars aïllats.  
2. Per a habitatges unifamiliars apariats, la parcel·la mínima edificable serà de vuit-cents (800) metres quadrats de superfície i vint-i-quatre (24) metres de front mínim a via pública, per a cada conjunt de dos habitatges.  
3. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
Art. 8.18.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. L?edificació recularà un mínim de cinc (5) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la separació mínima serà de tres (3) metres.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, els ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives hauran de separar-se de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació, i com mínim l?establerta en l'apartat 1 d'aquest article.  
Art. 8.18.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació en planta s'estableix en el vint-i-cinc per cent (25%) de la superfície de parcel·la.  
Art. 8.18.5. Alçària de l'edificació  
1. L?alçària màxima de l'edificació s'estableix en dos (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
2. L?alçària permesa es considerarà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir per tant les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.18.6. Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa és de zero setanta-cinc (0,75) metres quadrats per metre quadrat de parcel·la neta.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.18.7. Us predominant  
El d'habitatge unifamiliar aïllat o apariat.  
Art. 8.18.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Es ús compatible, amb les condicions següents, el de dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança tots aquells que no estiguen expressament Permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció, i en particular l?ús d'habitatge col·lectiu (plurifamiliar).   
Art. 8.18.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, a raó de vint (20) m2 per plaça.  
b) Altres usos: s'ajustarà al que s?estableix amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.18.10. Composició i materials  
1. L?edificació serà de composició lliure de tons clars amb preferència blanc en grans masses, i poden destacar-se en color els elements de fusteria, ferro forjat, ràfecs i qualsevol altre element decoratiu.  
2. El tipus d'edificació haurà d'estar adaptat al paisatge utilitzant com a elements constructius i decoratius fonamentals els següents: rajola, pedra, calç, teula àrab, fusta i ferro forjat. Es prohibeix la imitació de materials nobles.  
3. Es prohibeix la instal·lació d'anuncis i rètols. No es permetran cobertes de teula plana o de fibrociment, plàstic i similars. Les estances d?estendre-hi roba, galeries, llocs per a guardar-hi llenya, dipòsits d'aigua i qualsevol element antiestètic, es protegirà de les vistes directes des dels espais d'ús públic.  
4. Els murs perimetrals dels frontons hauran d?ocultar-se de les vistes mitjançant la disposició de pantalles d?arbrat de fulla perenne i alçària similar als dels murs, situades a una distància no major de set (7) metres respecte d'aquells.   
5. En el caso d'habitatges apariats, el projecte de construcció haurà de ser únic per a ambdues i hauran d'executar-se simultàniament.  
6. Les obres de reforma, ampliació, reconstrucció, etc., exigiran els mateixos requisits que els de nova planta.  
Art. 8.18.11. Tancaments de parcel·les  
1. El tancat de parcel·les entre si podrà ser:  
a) A base d'un sòcol que no excedirà un (1) metre d'alçària en el seu punt mitjà. Sobre aquest sòcol la separació entre límits es realitzarà amb gelosies, enreixats metàl·lics o de fusta, tanques vegetals, etc., i no excedeix l'alçària total del tancament dels dos (2) metres en el punt més elevat de la rasant, ni dels tres (3) metres en el punt de rasant més baix.  
b) A base de tanques vegetals sense limitació d'alçària.  
2. En els límits que donen a vies o espais lliures públics s'estableix amb tancament un muret de zero setanta-cinc (0,75) metres d'alçària mitjana, a partir del qual podrà continuar-se el tancat amb elements de formigó o ceràmics formant gelosies, enreixats metàl·lics o de fusta, o tanques vegetals, fins als límits d'alçària expressats en l'apartat a) del paràgraf anterior.  
3. En el projecte es dibuixarà i especificarà el tipus de tancament i els materials que s'hi han d'emprar.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.18.12. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
1. En aquesta àrea d'ordenança es requereix la redacció d'un Pla Especial de Reforma Interior mitjançant el qual, respectant tant com siga possible les determinacions del pla parcial aprovat en aquest àmbit, s'adapten aquestes a la realitat física actual, ja que aquesta difereix substancialment amb el que preveu el pla esmentat.  
2. Les cessions, obligacions i càrregues es correspondran amb les pròpies dels plans parcials.  
Art. 8.18.13. Requisits de gestió  
1. Mentre que no s'aprove definitivament el PERI previst en aquesta àrea d'ordenança amb els objectius i la finalitat establerts en l'article anterior, es prohibeix qualsevol actuació urbanística o d'edificació dins d'aquest àmbit.  
3. El pla especial establirà els instruments de gestió necessaris i preveurà els sistemes d'actuació aplicables per a l'execució de les seues determinacions i l'adequat repartiment de beneficis i càrregues d'aquest.  
Capítol 19: M-3 Cullera Park  
Art. 8.19.1. Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança M-4 està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla especial d'ordenació Cullera Park, aprovat definitivament en data 30 d'octubre de 1978.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les següents subzones:  
a) M-3.1: Habitatge unifamiliar.  
b) M-3.2: Habitatge unifamiliar agrupada.  
c) M-3.3: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.19.2. Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats. En la subzona M-3.2 no es limita el nombre màxim d'habitatges per parcel·la, i és aquest el que resulte de l?edificabilitat permesa.  
2. En la subzona M-3.1 podrà construir-se fins a un màxim de quatre (4) habitatges unifamiliars, sempre que es prevegen en un projecte únic i es construesca simultàniament.  
3. La longitud mínima del front de la parcel·la a via pública serà de dotze (12) metres.  
4. En totes les parcel·les es podrà inscriure un cercle de dotze (12) metres de diàmetre.  
5. Per a usos distints al d'habitatge, la parcel·la mínima edificable es fixa en vuit-cents (800) metres quadrats.  
Art. 8.19.3. Condicions de disposició de l'edificació en la parcel·la.  
S'estableixen les següents reculades mínimes:  
a) Per a la subzona M-3.1, l'edificació es retirarà un mínim de quatre (4) metres de qualsevol límit a via o espai lliure públic. En la resta de límits, la reculada serà com a mínim de tres (3) metres.  
b) Per a les subzones M-3.2 i M-3.3, la separació als límits de la parcel·la serà la meitat de l'alçària fins a la cornisa de l?edifici, i com a mínim tres (3) metres.   
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives hauran de separar-se de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació i com a mínim l?establerta en l'apartat 1 d'aquest article.  
Art. 8.19.4. Condicions d'ocupació  
El percentatge màxim d'ocupació en la planta s'estableix en el cinquanta per cent (50%) de la superfície de parcel·la.  
Art. 8.19.5 Alçària de l'edificació  
1. L?alçària màxima de l'edificació s'estableix en dues (2) plantes i set (7) metres a cornisa, per a qualsevol ús.  
2. L?alçària permesa es considerarà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir per tant les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.19.6. Edificabilitat  
1. En la subzona M-3.1, l?edificabilitat màxima es de zero trenta-cinc (0,35) metres quadrats per metre quadrat de parcel·la neta.  
2. En la subzona M-3.2, l?edificabilitat màxima es de zero vuitanta (0,80) metres quadrats per metre quadrat de parcel·la neta.  
3. En la subzona M-3.3, l?edificabilitat màxima es de zero quinze (0,15) metres quadrats per metre quadrat de parcel·la neta.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.19.7. Us predominant  
1. En les subzones M-3.1 i M-3.2 l?ús predominant i exclusiu serà el d'habitatge unifamiliar, i no sen permetrà cap altre, tret dels complementaris.  
2. En la subzona M-3.3 l?ús predominant i exclusiu serà el dotacional.  
Art. 8.19.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit de la present àrea d'ordenança, tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.19.9. Aparcaments  
Es estableixen les següents reserves d?aparcament segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge, a raó de 20 m2 per plaça.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per cada habitació o una plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulta major).  
c) Altres usos: s?ajustarà al que s?estableix amb caràcter general en el títol 5 de les presents normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives.  
Art. 8.19.10. Condició única.  
1. Tots els projectes d'edificació hauran de justificar adequadament la integració de la seua arquitectura en l?entorn de referència, i haurà de cercar un tractament de bona qualitat tant en la seua expressió formal com en els materials emprats.  
2. En cas d?edificacions agrupades formant un conjunt es mantindran les línies de cornisa, les proporcions i els ritmes dels forats i el color de cobertes i façanes uniformes.  
3. Els tancaments de les parcel·les seran de rajola o maçoneria fins a una alçària de zero vuitanta (0,80) metres i la resta fins a una alçària d'un noranta (1,90) metres podrà ser d?enreixats metàl·lics i de fusta, o tanques vegetals.  
4. Els murs perimetrals dels frontons hauran d?ocultar-se de les vistes mitjançant la disposició de pantalles d?arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situades a una distància no major de set (7) metres respecte d'aquells.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.19.11. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per aquestes normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.19.12. Requisits de gestió  
1. En aquesta àrea d'ordenança no cal fer servir cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'Ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per al repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes subsidiàries, bé com a imperatiu d'ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el que preveu l'article anterior.  
2. A més del que estableixen els articles precedents, els propietaris del sòl comprés en aquesta àrea d'ordenança queden subjectes al compliment de les obligacions i compromisos que, com a resultat del desenvolupament del pla corresponent a aquest àmbit, pogueren quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic o d'aprofitament urbanístic, i d'execució d'obres d'urbanització.  
Art. 8.19.13 Requisits de legalització  
Aquells edificis construïts a l'entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries, podran legalitzar-se sempre que s'hagueren executat de conformitat amb el planejament de desenvolupament vigent en el moment de la seua execució.  
Capítol 20: M-4 Cap Blanc  
Art. 8.20.1 Delimitació  
1. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança M-4 està dibuixada en els plànols de zonificació, i inclou tota la superfície corresponent al pla parcial d'ordenació Cap Blanc, aprovat definitivament en data 30 de juny de 1981.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les següents subzones:  
a) M-4.1: Habitatge unifamiliar.  
b) M-4.2: Edificació plurifamiliar (col·lectiu). Edificació oberta.  
c) M-4.3: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum.  
Art. 8.20.2 Condicions de parcel·lació  
1. En la subzona M-4.1, la parcel·la mínima edificable per habitatge es de cinc-cents (500) metres quadrats. En aquesta subzona podrà construir-se fins a un màxim de dos. (2) habitatges per parcel·la integrats en un mateix edifici i executant-se la construcció d'ambdues simultàniament.  
2. En la subzona M-4.2, la parcel·la mínima edificable es de mil (1000) metres quadrats.  
3. En la subzona M-4.3, la parcel·la mínima edificable es de cinc-cents (500) metres quadrats.  
4. El front mínim de parcel·la a via pública serà de quinze (15) metres.  
Art. 8.20.3 Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. La separació a límits serà igual o major que la meitat de l'alçària de l?edificació amb un mínim de tres (3) metres, tret dels límits que donen a zones verdes d'ús públic en els quals la separació mínima serà de quatre (4) metres.  
2. Els voladissos, inclosos les marquesines, ràfecs i sortints de tot tipus no podran envair en més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives hauran de separar-se de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació i com a mínim l?establerta en l'apartat 1 d'aquest article.  
4. La separació entre edificis serà igual o major que la mitjana aritmètica de l'alçària.  
5. Quan la cota mitjana de la parcel·la (entesa aquesta com la mitjana aritmètica de les cotes dels vèrtexs del seu perímetre) estiga a més d'un cinquanta (1,50) metres per damunt de la rasant del vial d'accés a aquesta, es permetrà la construcció del garatge adossat a l'alineació oficial de carrer de la parcel·la. També es permetrà quan la rasant. del vial d?accés siga inferior (en qualsevol magnitud) a la cota mitjana de la parcel·la i resulte el pendent del terreny en el tram de reculada obligatori de façana, superior al dotze per cent (12%).  
Art. 8.20.4 Condicions d'ocupació  
No s'estableix límit a l'ocupació de la parcel·la per l'edificació.  
Art. 8.20.5 Alçària de l?edificació  
1. Per a la subzona d'habitatge unifamiliar, l'alçària màxima de l?edificació s'estableix en dos (-2) plantes i set (7) metres a cornisa. La cimera màxima podrà llegar als nou (9) metres.  
2. Per a la subzona M-4.2 (plurifamiliar), l'alçària màxima permesa es de quatre (4) plantes i dotze (12) metres a cornisa.  
3. L?alçària permesa es considerarà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir per tant les rasants de les vies públiques.  
4. A més del nombre màxim de plantes establert en els paràgrafs anteriors es permet una planta més sempre que la seua alçària no supere els dos cinquanta (2,50) metres í es destine exclusivament a aparcament.  
Art. 8.20.6 Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa per metre quadrat de parcel·la neta, per a cada una de les subzones en les quals es divideix aquesta àrea d'ordenança, és aquesta:  
a) En la d'habitatges unifamiliars: zero quaranta (0,40) metres quadrats per metre quadrat.  
b) En la d'edificació plurifamiliar: zero vuitanta-cinc (0,85) metres quadrats per metre quadrat.  
c) En la dotacional: un (1) metre quadrat per metre quadrat.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.20.7 Us predominant  
1. En la subzona M-4.1 l?ús predominant i exclusiu serà el d'habitatge unifamiliar, i no se'n permet cap altre, tret dels complementaris.  
2. En la subzona M-4.2, l?ús predominant serà el de habitatge plurifamiliar (col·lectiu), sempre que estiga consolidat o s'haja aprovat un estudi de detall abans de la vigència d'aquestes normes, i s'admet amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar. Els usos compatibles permesos són els que s'estableixen en el capítol següent.  
3. En la subzona M-4.3 l?ús predominant i exclusiu serà el dotacional.  
Art. 8.20.9 Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'assenyalen:  
a) Residència comunitària i hostalatge.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats de equipaments comunitaris i espais lliures, i adquireixen el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
c) Terciaris, en ús detallat d'hostalatge, comercio i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança tots aquells que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatible o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.20.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça, segons l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulta major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s'ajustarà a l?establert amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.20.10. Ràfecs  
1. S'admeten amb caràcter general fins a una volada màxim de tres (3) metres.  
2. L?alçària lliure de qualsevol ràfec serà de tres cinquanta (3,50) metres comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
Art. 8.20.11. D'altres condicions  
1. No es permeten les estances per a estendre-hi roba acusades en façana, ni en terrasses superiores, sinó que cal evitar-ne la visualització exterior mitjançant gelosies i altres elements suficients per a aquesta finalitat.  
2. Els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero seixanta (0,60) metres amb alçària, i es permet sobre aquests el tancament mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
3. No es permeten plantes exemptes lliures sobre pilars per a la regularització de forjats.  
4. Els murs perimetrals dels frontons hauran d'ocultar-se de les vistes mitjançant la disposició de pantalles d'arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situades a una distància no superior a set (7) metres respecte d'aquells.  
5. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors i en general totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de cornisa hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici, i es tracten amb la mateixa qualitat de materials que els emprats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i desenvolupament  
Art. 8.20.12. Desenvolupament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no cal el desenvolupament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només requereix la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit puga aprovar-se una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desenvolupe l?ordenació general amb les limitacions i finalitat previstes en la vigent legislació urbanística.  
Art. 8.20.13. Requisits de gestió  
1. Aquesta àrea d'ordenança es defineix com una unitat d'execució. Abans de l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, haurà d'aprovar-se un projecte d'obres complementàries a les d'urbanització existent, que assegure la connexió correcta dels serveis interiors amb els generals. Tot això, sense perjudici que tant l'Ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d?aquestes normes, bé com a imperatiu d?ordenacions de desenvolupament d'aquest segons el previst en l'article anterior  
2. A més del que estableixen els articles precedents, els propietaris del sòl comprés en aquesta àrea d'ordenança queden subjectes al compliment de les obligacions i compromisos que, com a resultat del desenvolupament del pla parcial corresponent a aquest àmbit, puguen quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic o d'aprofitament urbanístic, i d'execució d'obres d'urbanització.  
Capítol 21: M-5 Far del Mediterrani  
Art. 8.21.1. Delimitació  
1. La delimitació exacta de l'àrea d'ordenança M-5 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i comprèn una part de l?àmbit corresponent al pla parcial Cooperativa d'Habitatges Far del Mediterrani, aprovat definitivament el 18 de desembre de 1969 i la modificació, el 12 de març de 1976.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les següents subzones:  
a) M-5.1: Habitatge unifamiliar.  
b) M-5.2: Edificació plurifamiliar (col·lectiva). Edificació oberta.  
c) M-5.3: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.21.2. Condicions de parcel·lació  
1. A la subzona M-5.1, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats, i no es poden construir més de dos (2) habitatges en cada parcel·la integrats en un mateix edifici. La construcció es farà simultàniament. No obstant això, s'admeten parcel·les amb una superfície inferior sempre que aquestes s'hagen adjudicat als socis de la Cooperativa d'Habitatges Far del Mediterrani amb anterioritat a l'aprovació inicial aquestes normes subsidiàries.  
2. A la subzona M-5.2, la parcel·la mínima edificable és de vuit-cents (800) metres quadrats.  
A la subzona M-5.3, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats.  
Art. 8.21.3. Condicions de la disposició de l?edificació a la parcel·la  
1. La separació a límits ha de ser igual o major que la meitat de l'alçada de l?edificació. La separació mínima és de tres (3) metres, excepte en els límits que donen a zones verdes d'ús públic en els quals la separació mínima ha de ser de quatre (4) metres.  
2. Les volades, incloses les marquesines, ràfecs i sortints de tot tipus no podran sobreeixir de les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives s'hauran de separar de qualsevol límit una distància igual a l'alçada de l?edificació i, com a mínim, la distància establerta en l'apartat 1r. d'aquest article.  
4. Quan la cota mitjana de la parcel·la (entesa aquesta com la mitjana aritmètica de les cotes dels vèrtexs del seu perímetre) es trobe a més d'un cinquanta (1,50) metres per damunt de la rasant del vial d?accés a aquesta, es permetrà la construcció del garatge adossat a l'alineació oficial de carrer de la parcel·la. També es permetrà quan la rasant del vial d'accés siga inferior (en qualsevol magnitud) a la cota mitjana de la parcel·la i siga el pendent del terreny en el tram de la reculada obligatòria de façana superior al dotze per cent (12%).  
5. La separació entre edificis ha de ser igual o major que la mitjana aritmètica de les alçàries.  
Art. 8.21.4. Condicions d'ocupació  
Per a cada una de les subzones d'aquesta àrea d'ordenança s'estableix el percentatge següent d'ocupació màxima de la parcel·la per edificació:  
a) Habitatges unifamiliars: trenta-tres per cent (33%)  
b) Edificació plurifamiliars: quaranta per cent (40%)  
d) Dotacional: setanta per cent (70%)  
Art. 8.21.5. Alçària de l'edificació  
1. Per a la subzona d'habitatge unifamiliar, l'alçària màxima de l'edificació s'estableix en dues (2) plantes i set (7) metres a cornisa; la carenera no baixarà dels nou (9) metres.   
2. Per a la resta de subzones, l'alçària màxima permesa és de quatre (4) plantes i dotze cinquanta (12,50) metres a cornisa.  
3. A més del nombre màxim de plantes establert en els paràgrafs anteriors es permet una planta més, sempre que l'alçària no passe dels tres (3) metres i es destine exclusivament a aparcaments.  
4. L?alçària permesa es considerarà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir, doncs, les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.21.6. Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa per metre quadrat de parcel·la neta, per a cada una de les subzones en què es divideix aquesta àrea d'ordenança, és la següent:  
a) En la d'habitatges unifamiliars: zero cinquanta (0,50) metres quadrats.  
b) En la d'edificació plurifamiliar: zero vuitanta-cinc (0,85) metres quadrats per metre quadrat.  
c) En la dotacional: zero cinquanta (0,50) metres quadrats per metre quadrat.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.21.7. Us predominant  
1. En la subzona M-5.1, l?ús predominant i exclusiu ha de ser el d'habitatge unifamiliar, no es permetrà cap altre ús llevat dels complementaris.  
2. En la subzona M-5.2, l?ús predominant ha de ser el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu), s'admetrà amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar. Els usos compatibles permesos són els que s'estableixen en l'article següent.  
3. En la subzona M-5.3, l?ús predominant i exclusiu ha de ser el dotacional.  
Art. 8.21.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que tenen les condicions que tot seguit s'indiquen :  
a) Residència comunitària.   
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, tindran el caràcter d'ús obligatori a les parcel·les qualificades així en els plànols d'ordenació.  
c) Terciaris, en ús detallat d'hostalatge, comerç i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en l?àmbit d'aquesta àrea d?ordenança, tots els que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.21.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de vint (20) m2 per plaça, d'acord amb l?ús al qual es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s?ajustarà al que estableix amb caràcter general el títol 5 d'aquestes normes Urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.21.10. Volades  
1. S'admeten amb caràcter general fins a una volada màxima de dos (2) metres.  
2. L?alçària lliure de qualsevol volada ha de ser de tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
Art. 8.21.11. Altres condicions  
1. No es permeten els estenedors de roba que destaquen en la façana, ni en les terrasses superiors. Caldrà evitar-ne la visualització exterior mitjançant gelosies o altres elements suficients per a aquesta finalitat.  
2. Els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero vuitanta (0,80) metres d'alçària, i es permetrà sobre aquests la tanca mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
3. Els murs perimetrals dels frontons s'hauran d'amagar de la vista mitjançant la col·locació de pantalles d'arbrat de fulla perenne i d'alçària similar a la dels murs, situades a una distància no superior a set (7) metres respecte d'aquells.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.21.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no es necessari el desplegament de cap planejament ni de cap normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només necessita la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit es puga aprovar una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.21.13. Requisits de gestió  
1. Aquesta àrea d?ordenança es defineix com una unitat d'execució. Prèviament a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, caldrà aprovar un projecte d?obres complementàries a les d'urbanització existents, que assegure la correcta connexió dels sistemes interiors amb els generals, i l?instrument de gestió adequat per a assegurar-ne l?execució. Tot això, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d?execució, bé per al repartiment adequat de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com imperatiu d'ordenacions de desplegament d'aquest.  
Capítol 22: M-6 Cap de Far   
Art. 8.22.1. Delimitació  
1. La delimitació exacta de l?àrea d'ordenança M-6 apareix dibuixada en els plànols de zonificació i comprèn tota la superfície corresponent al pla parcial Cap de Far, aprovat definitivament el 21 de juliol de 1970.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les subzones següents:  
a) M-6.1: Habitatge unifamiliar.  
b) M-6.2: Edificació plurifamiliar (col·lectiva). Edificació oberta.  
c) M-6.3: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.22.2. Condicions de parcel·lació  
1. A la subzona M-6.1, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats. No es podran construir més de dos (2) habitatges en cada parcel·la, integrades en un mateix edifici. La construcció es farà simultàniament.  
2. A la subzona M-6.2, la parcel·la mínima edificable és de vuit-cents (800) metres quadrats.  
3. A la subzona M-6.3, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats.  
Art. 8.22.3. Condicions de disposició de l'edificació a la parcel·la  
1. L?edificació se separarà de qualsevol dels límits de la parcel·la una distància igual a la meitat de l'alçària i, com a mínim, quatre (4) metres.  
2. Les volades, incloses les marquesines, ràfecs i sortints de tot tipus, no podran sobreeixir més de cinquanta (50) centímetres de les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives s'hauran de separar de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació, i com a mínim l?establerta en l'apartat 1r. d'aquest article.  
4. La separació entre edificis ha de ser igual o major que la mitjana aritmètica de les alçades.  
Art. 8.22.4. Condicions d'ocupació  
Per a cada una de les subzones d'aquesta àrea d'ordenança s'estableix el percentatge següent d'ocupació màxima de la parcel·la per edificació :  
a) Habitatges unifamiliars: trenta-tres per cent (33%)  
b) Edificació plurifamiliars: quaranta per cent (40%)  
d) Dotacional: setanta per cent (70%)  
Art. 8.22.5. Alçària de l?edificació  
1. Per a la subzona d'habitatge unifamiliar, l'alçària màxima de l?edificació s?estableix en dues-(2) plantes i set (7) metres a cornisa; la carenera no passarà dels nou (9) metres.  
2. Per a la resta de subzones, l'alçària màxima permesa és de quatre (4) plantes i dotze metres i mig (12,50) metres a cornisa.  
3. L?alçària permesa s'entendrà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir, doncs, les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.22.6. Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa per metre quadrat de parcel·la neta, per a cada una de les subzones en què es divideix aquesta àrea d'ordenança, és la següent:  
a) En la d'habitatges unifamiliars: zero cinquanta (0,50) metres quadrats per metre quadrat.  
b) En la d'edificació plurifamiliar: zero vuitanta-cinc (0,85) metres quadrats per metre quadrat.  
c) En la dotacional: zero cinquanta (0,50) metres quadrats per metre quadrat.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.22.7. Us predominant  
1. A la subzona M-6.1, l?ús predominant i exclusiu ha de ser el d'habitatge unifamiliar, no es permetrà cap altre llevat dels complementaris.  
2. A la subzona M-6.2, l?ús predominant ha de ser el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu). S'admetrà amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar. Els usos compatibles permesos són els que s?estableixen en l'article següent.  
3. A la subzona M-6.3, l?ús predominant i exclusiu ha de ser el dotacional.  
Art. 8.22.8. Règim d'usos compatibles i complementari  
1. Són usos compatibles els que amb les condicions següents s'indiquen tot seguit:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, adquireixen el caràcter d'us obligatori en les parcel·les qualificades així en els plànols d'ordenació.  
c) Terciaris, en ús detallat d'hostalatge, comerç; i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol 1)  
3 Són usos prohibits en l?àmbit d?aquesta àrea d?ordenança, aquells que no estiguen expressament per mesos (bé com a predominants o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.22.9. Aparcaments  
S?estableixen les següents reserves d?aparcament a raó de 20 m2 per plaça, d?acord amb l?ús a que es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d?edificació.(el que resulte major)  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.   
d) Altres usos: s'ajustarà al que estableix amb caràcter general el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques. en el  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives   
Art. 8.22.10. Volades   
1. S'admeten amb caràcter general fins a una volada màxima de dos (2) metres.   
2. L?alçària lliure de qualsevol volada ha de ser de tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.   
Art. 8.22.11. Altres condicions   
1. No es permeten els estenedors de roba que destaquen en la façana, ni en les terrasses superiors. Caldrà evitar-ne la visualització exterior mitjançant gelosies o altres elements suficients per a aquesta finalitat.  
2. Els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero vuitanta (0,80) metres d'alçària, i es permetrà sobre aquests una tanca mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
3. Els murs perimetrals dels frontons s'hauran d'amagar de la vista mitjançant la col·locació de pantalles d'arbrat de fulla perenne i alçària similar a la dels murs, situades a una distància no major de set (7) metres respecte d'aquests.  
4. Les caixes d?escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de la cornisa hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici i es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els utilitzats en la façana.  
Secció 4: Condicions de gestió i de desplegament  
Art. 8.22.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d?ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només necessita la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit es puga aprovar una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.22.13. Requisits de gestió  
Aquesta àrea d'ordenança es defineix com una unitat d'execució, la qual s?executarà pel sistema de cooperació. Prèviament a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, caldrà aprovar un projecte d'obres complementari de les d'urbanització existents que assegure la connexió dels sistemes interiors amb els generals, així com l?instrument de gestió que n'assegure el finançament. Tot això, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per al compliment de les obligacions i compromisos que, com a resultat del desplegament del pla parcial corresponent a aquest àmbit, pogueren quedar pendents en matèria de cessió d?espais d'ús públic, d'aprofitament urbanístic o d?execució d'obres d'urbanització, bé com a imperatiu d?ordenacions de desplegament d'aquest d'acord amb el que preveu l'article anterior.  
Capítol 23: M-7 Jaume I  
Art. 8.23.1. Delimitació  
1. La delimitació exacta de l?àrea d'ordenança M-7 apareix dibuixada en els plànols de zonificació, i comprèn part de l'àmbit corresponent al pla parcial Cooperatives d'Habitatges Jaume I, aprovat definitivament el 25 de setembre de 1980 per resolució del MOPU.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les subzones següents:  
a) M-7.1: Habitatge unifamiliar.  
b) M-7.2: Edificació plurifamiliar (col·lectiva). Edificació oberta.  
c) M-7.3: Dotacional.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.23.2. Condicions de parcel·lació  
1. A la subzona M-7.1, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats, i no es pot construir més d'un (1) habitatge en cada parcel·la.  
2. A la subzona M-7.2, la parcel·la mínima edificable és de vuit-cents (800) metres quadrats.  
3. A la subzona M-8.3, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats.  
Art. 8.23.3. Condicions de disposició de l'edificació a la parcel·la  
1. La separació a límits ha de ser igualo major que la meitat de l'alçària de l?edificació. La separació mínima és de tres (3) metres, excepte en els límits que donen a zones verdes d'ús públic i en els carrers en els quals la separació mínima és de cinc (5) metres.  
2. Les volades, incloses les marquesines, ràfecs i sortints de tot tipus, no podran sobreeixir més de cinquanta (50) centímetres les separacions mínimes establertes en el paràgraf anterior.  
3. Les edificacions auxiliars i les instal·lacions esportives s'hauran de separar de qualsevol límit una distància igual a l'alçària de l?edificació, i, com a mínim, l?establerta en l'apartat 1r. d'aquest article.  
4. La separació entre edificis ha de ser igual o major que la mitjana aritmètica de les alçades.  
Art. 8.23.4. Condicions d'ocupació  
Per a cada una de les subzones d'aquesta àrea d'ordenança s'estableix el següent percentatge d'ocupació màxima de la parcel·la per l?edificació:  
a) Habitatges unifamiliars: trenta-tres per cent (33%)  
b) Edificació plurifamiliars: quaranta per cent (40%)  
d) Dotacional: setanta per cent (70%)  
Art. 8.23.5. Alçària de l?edificació  
1. Per a la subzona d'habitatge unifamiliar, l'alçària màxima de l?edificació s?estableix en dues (2) plantes i set (7) metres a cornisa; el carener no passarà dels nou (9) metres.  
2. Per a la resta de subzones, l'alçària màxima permesa és de tres (3) plantes i deu (10) metres a cornisa.  
3. L?alçària permesa s'entendrà amidada sobre cada una de les cotes naturals del terreny, sense influir, doncs, les rasants de les vies públiques.  
Art. 8.23.6. Edificabilitat  
L?edificabilitat màxima permesa per metre quadrat de parcel·la neta, per a cada una de les subzones en què es divideix aquesta àrea d'ordenança, és la següent:  
a) En la d'habitatges unifamiliars: zero vint-i-cinc (0,25) metres quadrats. per metre quadrat.  
b) En la d'edificació plurifamiliar: zero vuitanta-cinc (0,85) metres quadrats per metre quadrat.  
c) En la dotacional: zero cinquanta (0,50) metres quadrats per metre quadrat  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.23.7. Us predominant  
1. A la subzona M--7.1, l?ús predominant i exclusiu ha de ser el d'habitatge unifamiliar, no es permetrà cap altre ús llevat dels complementaris.  
2. A la subzona M-7.2, l?ús predominant és el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu), s?admetrà amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar. Els usos compatibles permesos són els que s'estableixen en l'article següent.  
3. A la subzona M-7.3, l?ús predominant i exclusiu és el dotacional.  
Art. 8.23.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que a continuació i amb les condicions següents s'indiquen:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en usos detallats d'equipaments comunitaris i espais lliures, tindran el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les qualificats així en els plànols d?ordenació.  
c) Terciaris, en ús detallat d'hostalatge, comerç i sales de reunió.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança tots els que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.23.9. Aparcaments  
S'estableixen les següents reserves d'aparcament a raó de 20 m2 per plaça d'acord amb l?ús a què es destine la parcel·la:  
a) Residencial: una (1) plaça per habitatge.  
b) Hostalatge: una (1) plaça per habitació o una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació (el que resulte major).  
c) Restaurants i sales de reunió: una (1) plaça per cada vint-i-cinc (25) metres quadrats d'edificació.  
d) Altres usos: s'ajustarà al que estableix amb caràcter general en el títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.23.10. Volades  
1. S'admeten amb caràcter general fins a una volada màxima de dos (2) metres.  
2. L?alçària lliure de qualsevol volada ha de ser tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera o espai lliure públic.  
Art. 8.23.11. Altres condicions  
1. No es permeten els estenedors de roba que destaquen en la façana, ni en les terrasses superiors. Caldrà evitar-ne la visualització exterior mitjançant gelosies o altres elements suficients per a aquesta finalitat.  
2. Els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero vuitanta (0,80) metres d'alçària, i es permetrà sobre aquests la tanca mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
3. Els murs perimetrals dels frontons s'hauran d'amagar de la vista mitjançant la col·locació de pantalles d'arbrat de fulla perenne i d'alçària similar a la dels murs, situades a una distància no superior a set (7) metres respecte d'aquells.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.23.12. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d?ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni de cap normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només necessita la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit es puga aprovar una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.23.13. Requisits de gestió  
1. Aquesta àrea d?ordenança es defineix com una unitat d'execució, que s'executarà mitjançant el sistema de compensació. Prèviament a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, caldrà l'aprovació del projecte de compensació, i d'un projecte d'urbanització que arreplegue l?obra urbanitzadora executada d'acord amb el pla parcial que ordenava el sector, i en projecte la necessària fins a la urbanització completa. Tot això, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per al compliment de les obligacions i compromisos que, com a resultat del desplegament del pla parcial corresponent a aquest àmbit, puguen quedar pendents en matèria de cessió d?espais d'ús públic, d'aprofitament urbanístic o d?execució d'obres d'urbanització, bé com a imperatiu d'ordenacions de desplegament d'aquest d'acord amb el que preveu l'article anterior.  
Art. 8.23.14. Condicions per a la legalització de les edificacions consolidades  
Les edificacions ja construïdes en la data d'aprovació d'aquestes normes subsidiàries, es podran legalitzar sempre que el volum s'ajuste al pla parcial vigent en el moment de la construcció efectiva.  
Capítol 24: R-1 Mareny de Sant Llorenç  
Art. 8.24.1. Delimitació  
1. La delimitació de l?àrea d'ordenança R-1 apareix en els plànols de zonificació, i comprèn tot el sòl urbà del nucli Mareny de Sant Llorenç.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les següents subzones:  
a) R-1.1: edificació intensiva.  
b) R-1.2: habitatge unifamiliar.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.24.2. Condicions de parcel·lació  
1. A la subzona R-1.1, la parcel·la mínima edificable tindrà una superfície no inferior a seixanta (60) metres quadrats i una longitud mínima des de la façana a la via pública de tres metres i mig (3,50).  
2. No s'aplicarà la condició anterior quan la parcel·la no tinga possibilitats d?ampliació perquè es trobar limitada per edificis construïts, o quan la parcel·la procedesca de l?enderrocament d'una edificació existent.  
3. A la subzona R-1.2, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats i quinze (15) metres de façana mínima a via pública. La superfície mínima de parcel·la per cada habitatge és de tres-cents (300) metres quadrats.  
Art. 8.24.3. Condicions de disposició de l?edificació a la parcel·la  
1. A la subzona R-1.1 l?edificació complirà les condicions següents:  
a) L?edificació s'adossarà obligatòriament a les mitgeres i la façana coincidirà amb el límit frontal de parcel·la alineat a la via pública.  
b) Es prohibeixen els patis oberts a façana.  
c) La parcel·la es podrà edificar en tota la profunditat excepte en les illes on s'indiquen als plànols gràficament les alineacions interiors.  
2. A la subzona R-1.2, l?edificació se separarà, com a mínim, cinc (5) metres de l'alineació del carrer o espai lliure públic, i tres (3) metres de la resta de llindes.  
Art. 8.24.4. Condicions d'ocupació  
1. A la subzona R-1.1, l?edificació podrà ocupar tota la superfície neta de parcel·la, llevat que s'indiquen expressament alineacions interiors d'illa.  
2. A la subzona R-1.2, l?ocupació màxima de parcel·la per l?edificació és del quaranta per cent (40%).  
Art. 8.24.5. Alçària de l?edificació  
1. l?alçària màxima permesa és de tres (3) plantes, inclosa la planta baixa.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçària màxima a cornisa de l?edificació, és la següent: 1 planta: 3,50 m; 2 plantes: 6,50 m; 3 plantes: 9,50 m  
3. Sobre l'alçària màxima permesa podrà elevar-se una planta  
d'àtic sempre que es retrocedesca un mínim de tres (3) metres respecte de l'alineació oficial de carrer o espai lliure públic, i l'alçària no passe dels tres (3) metres.  
Art. 8.24.6. Edificabilitat  
1. Per a la subzona R-1.1 no s?estableix índex d'edificabilitat màxim. Aquest serà el que resulte de l'aplicació de la resta de condicions normatives.  
2. Per a la subzona R-1.2 s'estableix un índex d'edificabilitat de zero cinquanta (0,50) m2/m2 de parcel·la neta.   
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.24.7. Us predominant  
1. A la subzona R-1.1, l?ús predominant és el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu),.s'admetrà amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar.  
1 2. A la subzona R-1.2, l?ús predominant i exclusiu és el d'habitatge unifamiliar (aïllat o agrupat), no es permetrà cap altre excepte els complementaris.  
Art. 8.24.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que amb les condicions següents s'indiquen tot seguit:  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els usos detallats. Adquiriran el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les qualificades així en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança tots els que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.24.9. Aparcaments  
1. S'exigeix reserva obligatòria d'aparcament en els termes i en les condicions definits en l'article 8.1.9. d'aquestes normes.  
2. A la subzona R-1.2 hi haurà en l?interior de cada parcel·la una reserva d'aparcament no inferior a una plaça per habitatge, a raó de 20 m2 per plaça.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.24.10. Volades  
1. A la subzona R-1.1 la volada màxima autoritzada segons l'amplària del carrer, és la següent:  
Carrers menors de 4 m: Prohibit  
Carrers menors de 7 m: 0,30 m  
Carrers menors de 10 m: 0,50 m  
Carrers menors de 14 m: 0,70 m  
Carrers d'amplària igual o major de 14 m: 0,90 m  
2. Aquestes volades podran tancar-se totalment amb parets de fàbrica en una longitud menor o igual al cinquanta per cent (50%) de la longitud de la façana. La resta quedarà com a balcó, excepte si la façana té menys de sis (6) metres de longitud, en aquest cas la volada només podrà destinar-se a balcó.  
3. Independentment d'això esmentat anteriorment, a la subzona R-1.1 les volades (tancades o obertes) hauran de complir les condicions següents:  
a) Se separaran les mitgeres una distància igual a la volada, i, com a mínim, seixanta (60) centímetres.  
b) L?alçària lliure de qualsevol volada ha de ser, com a mínim, de tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera.  
e) La volada sempre ha de ser vint centímetres (20) inferior a l'amplària de la vorera.  
Art. 8.24.11. Justificació tècnica d'adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d'ordenança se preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de la llicència, justificació raonada de la idoneïtat de la intervenció segons l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.24.12. Altres condicions  
1. Es prohibeixen els estenedors de roba que destaquen en la façana. Caldrà amagar-los de la vista exterior a través de gelosies o altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de cornisa hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici. Es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els utilitzats en la façana.  
3. A la subzona R-1,2, els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero vuitanta (0,80) metres d'alçària, i es permetrà sobre aquests una tanca mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.24.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només necessita la llicència municipal sobre el compliment d'aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit es puga aprovar una figura de planejament (pla especial o estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i la finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.24.14. Requisits de gestió  
1. En aquesta àrea d'ordenança es defineix una Unitat d'execució la MSL-1. Per a l?obtenció del dret a edificar en aquesta Unitat, s'haurà d'aprovar un projecte d'urbanització i un instrument de gestió. En la resta de l'àrea d'ordenança, no és necessari cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com a imperatiu d'ordenacions de desplegament d'aquest segons el que preveu l'article anterior, i sense perjudici de l'execució mitjançant actuacions aïllades expropiant el sòl que hi calga.  
Capítol 25: R-2 El Poblat del Brosquil  
Art. 8.25.1. Delimitació  
1. La delimitació de l'àrea d'ordenança R-2 apareix als plànols de zonificació i comprèn tot el sòl urbà del nucli del Brosquil.  
2. En aquest àmbit es distingeixen les subzones següents:  
a) R-2.1: edificació intensiva.  
b) R-2.2: habitatge unifamiliar.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.25.2. Condicions de parcel·lació  
1. A la subzona R-2.1, la parcel·la mínima edificable tindrà una superfície no inferior a seixanta (60) metres quadrats i una longitud mínima de façana a via pública de tres metres i mig (3,50).  
2 No s'aplicarà la condició anterior si la parcel·la no té possibilitats d'ampliació perquè es troba limitada per edificis construïts, o si la parcel·la procedeix de l?enderrocament d'una edificació existent.  
3. A la subzona R-2.2, la parcel·la mínima edificable és de sis-cents (600) metres quadrats i quinze (15) metres de façana mínima a via pública. La superfície mínima de parcel·la per cada habitatge és de tres-cents (300) metres quadrats.  
Art. 8.25.3. Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. A la subzona R-2.1 l?edificació complirà les condicions següents:  
a) L?edificació s?adossarà obligatòriament a les mitgeres. La façana coincidirà amb el límit frontal de la parcel·la alineat a la via pública.  
b) Es prohibeixen els patis oberts a la façana.  
c) La parcel·la es podrà edificar en tota la profunditat excepte en les illes on s'indiquen en els plànols les alineacions interiors gràficament.  
2. A la subzona R-2.2, l?edificació se separarà, com a mínim, cinc (5) metres de l'alineació del carrer o espai lliure públic, i tres (3) metres de la resta de límits. -  
Art. 8.25.4. Condicions d'ocupació  
1. A la subzona R-2.1, l?edificació podrà ocupar tota la superfície neta de parcel·la, llevat que s'indiquen expressament alineacions interiors d'illa.  
2. A la subzona R-2.2, l?ocupació màxima de parcel·la per l?edificació és del quaranta per cent (40%).  
Art. 8.25 .5. Alçària de l?edificació  
1. L?alçària màxima permesa és de dos (2) plantes, inclosa la planta baixa.  
2. La correspondència entre el nombre de plantes i l'alçària màxima a cornisa de l?edificació, és la següent: 1 planta: 3,50 m; 2 plantes: 6,50 m  
3. Sobre l'alçària màxima permesa podrà elevar-se una planta d'àtic sempre que es retrocedesca un mínim de tres (3) metres respecte de l'alineació oficial del carrer o espai lliure públic, i l'alçària no passe dels tres (3) metres.  
Art. 8.25.6. Edificabilitat  
1. Per a la subzona R-2.1 no s?estableix índex d?edificabilitat màxim. Aquest serà el que resulte de l'aplicació de la resta de condicions normatives.  
2. Per a la subzona R-2.2 s?estableix un índex d'edificabilitat de zero cinquanta (0,50) m2/m2 de parcel·la neta.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.25.7. Us predominant  
1. A la subzona R-2.1, l?ús predominant és el d'habitatge plurifamiliar (col·lectiu). S'admetrà amb el mateix caràcter l?ús d'habitatge unifamiliar.  
2. A la subzona R-2.2, l?ús predominant i exclusiu és el d'habitatge unifamiliar (aïllat o agrupat), no es permetrà cap altre excepte els complementaris.  
Art. 8.25.8. Règim d'usos compatibles i complementaris  
1. Són usos compatibles els que amb les condicions següents s'indiquen tot seguit: '  
a) Residència comunitària.  
b) Dotacions (siguen públiques o privades) en tots els usos detallats. Adquiriran el caràcter d'ús obligatori en les parcel·les qualificades així en els plànols d'ordenació.  
c) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Són usos complementaris en qualsevol parcel·la amb ús principal predominant o compatible permès, els establerts amb caràcter general per a l?ús global residencial (títol 5, capítol l).  
3. Són usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots els que no estiguen expressament permesos (bé com a predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.25.9. Aparcaments  
1. S'exigeix reserva obligatòria d'aparcament a la subzona R-2-1, en els termes i les condicions definits en l'article 8.1.9. d'aquestes normes.  
2. A la subzona R-2.2 hi haurà en l'interior de cada parcel·la una reserva d'aparcament no inferior a una plaça per habitatge, a raó de 20 m2 per plaça.  
Secció 3: Condicions estètiques i compositives  
Art. 8.25.10. Volades  
1. A la subzona R-2.1 la volada màxima autoritzada d'acord amb l'amplària del carrer, és el següent:  
Carrers menors de 4 m: Prohibit  
Carrers menors de 7 m: 0,30 m  
Carrers menors de 10 m: 0,50 m  
Carrers menors de 14 m: 0,70 m  
Carrers d'amplària igual o major de 14 m: 0,90 m  
2. Aquestes volades podran tancar-se totalment amb parets de fàbrica en una longitud menor o igual al cinquanta per cent (50%) de la longitud de la façana. La resta quedarà com a balcó, excepte quan la façana tinga menys de sis (6) metres de longitud, en aquest cas la volada només podrà destinar-se a balcó.  
3. Independentment d'això esmentat anteriorment, a la subzona R-2.1 les volades (tancades o obertes) hauran de complir les condicions següents:  
a) Se separaran les mitgeres una distància igual a la volada, i, com a mínim, seixanta (60) centímetres.  
b) L?altura lliure de qualsevol volada ha de ser, com a mínim, de tres metres i mig (3,50) comptats des de la rasant de la vorera.  
c) La volada sempre ha de ser inferior a l'amplària de la vorera vint (20) centímetres.  
Art. 8.25.11. Justificació tècnica d?adequació a l?entorn  
En aquesta àrea d'ordenança es preservarà la imatge ambiental i de l?edificació de la zona, i tot projecte tècnic d'obra inclourà en la documentació exigida per a la concessió de la llicència, la justificació raonada de la idoneïtat de la intervenció segons l?entorn consolidat, i especialment dels elements pròxims que estiguen protegits en el catàleg.  
Art. 8.25.12. Altres condicions  
1. Se prohibeixen els estenedors de roba que destaquen en la façana. Caldrà amagar-los de la vista exterior a través de gelosies o altres mitjans que resulten suficients per a aquesta finalitat.  
2. Les caixes d'escala, les cambres de màquines d'ascensors, i en general, totes les edificacions i instal·lacions permeses per damunt de l'alçària de cornisa, hauran d'integrar-se adequadament en la composició general de la coberta de l?edifici. Es tractaran amb la mateixa qualitat de materials que els utilitzats en la façana.   
3. A la subzona R-2.2, els límits de les parcel·les es tancaran amb murets de maçoneria de zero vuitanta (0,80) metres d'alçària i es permetrà sobre aquests una tanca mitjançant enreixats de fusta i metàl·lics o tanques vegetals, fins a una alçària total de dos (2) metres des del sòl.  
Secció 4: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.25.13. Desplegament de les determinacions de planejament de les normes subsidiàries  
En aquesta àrea d'ordenança no és necessari el desplegament de cap planejament ni normativa complementària a la fixada per les normes subsidiàries, de manera que la intervenció urbanística o d'edificació en qualsevol parcel·la només necessita la llicència municipal sobre el compliment d?aquestes normes, sense perjudici que en aquest àmbit es puga aprovar una figura de planejament (Pla especial o Estudi de detall) que desplegue l?ordenació general amb les limitacions i finalitat previstes en la legislació urbanística vigent.  
Art. 8.25.14. Requisits de gestió   
1. En aquesta àrea d'ordenança es defineixen dues unitats d'execució la B-1 i la B-2. Per a l'obtenció del dret a edificar-hi, caldrà l'aprovació prèvia d'un projecte l'urbanització i d'un instrument de gestió. En la resta de l'àrea, no caldrà cap instrument de gestió previ a l'actuació urbanística o d'edificació en qualsevol de les parcel·les compreses en el seu àmbit, sense perjudici que tant l'ajuntament com els particulars puguen delimitar unitats d'execució bé per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivats d'aquestes normes, bé com imperatiu d'ordenacions de desplegament d'aquest segons el que preveu l'article anterior, i sense perjudici de l'execució d'actuacions aïllades, expropiant el sòl que hi calga.  
Capítol 26: Z-I zona industrial  
Art. 8.26.1. Delimitació  
1. L?àrea del sòl urbà denominada zona industrial es correspon amb las àrees consolidades per l?edificació en els àmbits de magatzems i serveis de l'antic planejament, amb dos sectors diferenciats en ambdós marges del riu Xúquer.  
2. La delimitació precisa de l?àrea d'ordenança Z-1 apareix en els plànols de zonificació i recull exactament la proposta municipal segons la documentació facilitada amb aquesta finalitat en compliment i en desplegament de l'acord plenari de data 29 d'octubre de 1991.  
3. Dins d'aquesta àrea d'ordenança en raó de la distinta tipologia que s'ha implantat, en cada una d'elles, es distingeixen dues subàrees:  
Z-1.1: Zona intensiva industrial  
Z-1.2: Zona d'indústria normal  
La identificació es verifica en els plànols a escala 1:2.000.  
Secció 1: Condicions planimètriques i de volum  
Art. 8.26.2 Condicions de parcel·lació  
1. La parcel·la mínima edificable ha de tenir una superfície no inferior a:  
Z-1.1: dos-cents (200) metres quadrats.  
Z-1.2: quatre-cents (400) metres quadrats.  
2. La longitud mínima de façana ha de ser:  
Z-1.1: deu (10) metres.  
Z-1.2: quinze (15) metres.  
3. A la subàrea Z-1.1, no ha de ser d'aplicació la condició assenyalada en l'apartat 1 d'aquest article quan la parcel·la estiga limitada per edificis construïts amb anterioritat a la vigència d?aquestes normes subsidiàries, o siga procedent d'un enderrocament d'una edificació existent entre mitgeres.  
Art. 8.26.3 Condicions de disposició de l?edificació en la parcel·la  
1. A la subàrea Z-1.1 l?edificació s'ha d'adossar obligatòriament a las mitgeres, i la façana ha de coincidir amb el límit frontal de parcel·la alineada a via pública.  
2. A la subàrea Z-1.2 l?edificació s'ha de separar tres (3) metres de les mitgeres, llevat d'un acord mutu entre confrontants, i cinc (5) metres de les alineacions de façana.  
Art. 8.26.4 Condicions d'ocupació  
1. A la subàrea Z-1.1 l?edificació podrà ocupar la totalitat de la superfície neta de la parcel·la.  
2. A la subàrea Z-1.2 l?ocupació de la parcel·la neta no podrà excedir del vuitanta (80) per cent de la superfície.  
Art. 8.26.5 Alçària de l?edificació  
1. L?altura màxima a cornisa o a carener de l?edificació ha de ser la següent:  
Z-1.1: vuit (8 metres.  
Z-1.2: deu (10) metres.  
2. Per damunt de l'altura assenyalada en l'apartat anterior sols s'admetrà, i exclusivament a la subàrea Z-1.2, l?elevació d'elements tècnics que estiguen justificats suficientment en el projecte d'instal·lació corresponent.  
Art. 8.26.6 Edificabilitat  
S'estableix un índex d'edificabilitat de vuit (8) metres cúbics per metre quadrat de parcel·la neta sempre que la alçària lliure interior dels cossos d'edifici siga total, de sòl a cara inferior de coberta, sense plantes o forjats intermedis. En cas contrari, s'estableix a més un màxim aprofitament de dos (2) metres quadrats de sostre, per metres quadrats de parcel·la neta.  
Secció 2: Condicions d'ús  
Art. 8.26.7 Us predominant l?industrial i de magatzems en qualsevol de les seues categories permeses per la seu innocuïtat i per mesures correctores de les seues molèsties i/o insalubritat en la legislació específica aplicable (índex baix de l'annex II del Nomenclator d'Activitats Decret 54/1990, de 26 de març DOGV 20.01.90)  
Art. 8.26.8 Usos compatibles i complementaris  
1. Son usos compatibles els que s'assenyalen a continuació:  
a) Dotacions, amb caràcter d'ús obligatori en les parcel·les així qualificades en els plànols d'ordenació.  
b) Terciari, en tots els usos detallats.  
2. Son usos complementaris en qualsevol parcel·la, amb ús principal predominant o compatible permès, els usos establerts amb caràcter general per a l?ús global industrial (títol 5, capítol l).  
3. Es prohibeix l?ús residencial, i són a més usos prohibits en tot l?àmbit d'aquesta àrea d'ordenança, tots aquells que no estan expressament permesos (bé com predominants, compatibles o complementaris) en aquesta secció.  
Art. 8.26.9 Aparcaments  
1. S'exigeix reserva obligatòria d'aparcament en aquesta àrea, excepte a les parcel·les inferiors a la mínima permesa, segons l'apartat 3 de l'article 8.26.2, a la subàrea Z-1.1.  
2. La reserva ha de ser d'una (1) plaça per cada cent (100) metres quadrats d'edificació o fracció, a raó de vint (20) metres quadrats per plaça.  
Secció 3: Condicions de gestió i desplegament  
Art. 8.26.10 Requisits de gestió  
En aquesta àrea d'ordenança, encara que aquestes normes només han delimitat una unitat d'execució, I-1, tant per a l'adequat repartiment de beneficis i càrregues derivades d'aquest planejament, com per a la completa execució de l?obra urbanitzadora en tot el seu àmbit, l'ajuntament abans de qualsevol autorització d'edificació, ha de delimitar les unitats d'execució necessàries i procedir amb el mateix caràcter previ a l'aprovació de l?instrument de gestió i projecte d'urbanització.  
Títol 9: CONDICIONS PARTICULARS DE LES CATEGORIES DE SOL NO URBANITZABLE  
Capítol 1: Generalitats  
Capítol 2: Del sòl no urbanitzable comú  
Capítol 3: Del sòl no urbanitzable de protecció especial  
Capítol 4: Determinacions complementàries  
Capítol 5: Ordenances de policia rural  
Capítol 1: Generalitats  
Secció 1: Definició i àmbit  
Art. 9.1.1. Concepte  
1. Constitueixen el sòl no urbanitzable les àrees del terme municipal que per les seues constants agrícoles, ramaderes, forestals, paisatgístiques, ecològiques o d'altra índole en relació amb l?estratègia territorial de les normes convé excloure-les de les dinàmiques urbanitzadores de la resta de tipus de sòl.  
2. D'acord amb el que preveu l'article 80 de la vigent Llei del Sòl, s'ha classificat com sòl no urbanitzable:  
a) El que no s'ha considerat dels tipus urbà ni urbanitzable.  
b) Els terrenys que mereixen de protecció especial, en virtut de l?excepcional valor agrícola, forestal o ramader, de les possibilitats d'explotació dels recursos naturals, dels valors paisatgístics històrics o culturals o per a la defensa de la fauna, la flora o l?equilibri ecològic.  
Art. 9.1.2. Divisió  
Per reconèixer el règim aplicable derivat de les normes urbanístiques de les normes subsidiàries articulades segons les seues característiques, el sòl no urbanitzable es conceptua com:  
1. Sòl no urbanitzable comú, en el qual s'estableixen les àrees diferencials següents que constitueixen 5 categories:  
SNUC 1: Sòl de vocació agrícola  
SNUC 2: Campaments de turisme.  
SNUC 3: Cementiri.  
SNUC 4: Parc públic.  
SNUC 5: Instal·lacions esportives, recreatives i de serveis.  
2. Sòl no urbanitzable de protecció especial, en el qual s'estableixen les àrees diferencials següents que constitueixen 9 categories:  
SNUPE 1: Sòl de protecció integral.  
SNUPE 2: Sòl de protecció ecològica.  
SNUPE 3: Sòl de protecció agrícola.  
SNUPE 4: Arees de protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural.  
SNUPE 5: Llits, barrancs i sèquies.  
SNUPE 6: Carreteres.   
SNUPE 7: Camins, sendes i vies agro-pecuàries.  
SNUPE 8: Línies fèrries.  
SNUPE 9: Costes.  
Art. 9.1.3. Ambit territorial  
Els àmbits dels distints tipus de sòl no urbanitzable i àrees en que s'ha dividit es delimiten en els plànols d'ordenació, i es descriuen els llocs geogràfics que ocupen les diferents categories en els capítols 2 i 3 d?aquest títol.  
Secció 2: Requisits per a la intervenció en el sòl no urbanitzable.  
Art. 9.1.4. Concepte  
Seran requisits per a intervenir en sòl no urbanitzable el compliment de les determinacions complementàries i subsidiàries a les de les normes i aquestes últimes.  
Art. 9.1.5. Requisits de caràcter general  
1. A més del que preveuen explícitament les normes subsidiàries (pla especial del Parc Natural de l'Albufera) per a intervenir en sòl no urbanitzable podran redactar-se plans especials que establesquen mesures de protecció en el seu àmbit amb les finalitats descrites en els articles 18 al 22 de la Llei del Sòl relacionats amb el 76,3 del Reglament de Planejament i concurrents.  
Aquests plans especials no podran superar els continguts normatius de les normes subsidiàries pel que fa a les determinacions quantitatives, si bé si que podrà reduir els aprofitaments i restringir els usos permesos i tolerats.  
2. Per a observar el que disposa l'article 76,3 del Reglament de Planejament s'ha de justificar la constitució d'unitats que recomanen intervenir mitjançant Plans especials en àrees de sòl no urbanitzable prèviament a la redacció. Amb aquesta finalitat es considera important presentar les opcions següents:  
\* Pla especial de millora del medi rural per als aprofitaments agrícoles i ramaders.  
\* Pla especial de recuperació de paisatges deteriorats per l'efecte d'agressions controlades (pedreres, obres públiques, etc,) i atenuació d'impactes sobre perspectives d?interès en l'entorn del patrimoni arquitectònic o històrico-cultural.  
\* Pla especial de protecció del patrimoni arquitectònic.  
\* Pla especial de recuperació de llits, barrancs i sèquies.  
\* Pla especial d'actuacions en marges de carreteres i per a la protecció del viari.  
\* Pla especial de manteniment i recuperació de vies pecuàries i camins agrícoles.  
\* Pla especial de protecció, recuperació i defensa de la costa, (coordinat amb accions d'organismes supramunicipals)  
\* Plans especials d'infrastructures i serveis.  
Secció 3: Règim jurídic  
Art. 9.1.6. Exercici de la facultat d'edificar.  
Les intervencions en sòl no urbanitzable estaran limitades per les determinacions que estableixen les normes i les que amb caràcter general com a complementàries prescriu l'article 86 de la Llei del Sòl i les normatives sectorials d'aplicació.  
Art. 9.1.7. Construccions autoritzades  
1. En sòl no urbanitzable:  
a) S'hauran de respectar les incompatibilitats d'usos assenyalats en les normes subsidiàries.  
b) No es podran realitzar altres construccions que les destinades a explotacions agrícoles que tenen relació amb la naturalesa i destinació de les finques i s'ajusten, si escau, als plans o normes del Ministeri d?agricultura, Pesca i Alimentació (o de l'organisme autonòmic que tinga atribuïdes aquestes competències) i les construccions i instal·lacions vinculades a l'execució, entreteniment i servei de les obres públiques.  
c) Tanmateix, podran autoritzar-se, seguint el procediment previst en l'article 44.2 del Reglament de Gestió Urbanística, edificacions i instal·lacions d'utilitat pública o interès social que s'hagen de situar al medi rural, així com edificis destinats a habitatge familiar en llocs on no hi haja possibilitat de formació de nucli de població i campaments de turisme i residencials. Obtinguda, si escau, l'autorització sol·licitada a l'empara del que disposa aquest precepte concatenat amb l'article 43,3 de la vigent Llei del Sòl, podrà atorgar-se la llicència municipal corresponent per a dur a terme les obres si el projecte és conforme a les ordenances en vigor i se sol·licita en un termini no superior a sis t6) mesos comptats a partir de la data de concessió de l?esmentada autorització.  
2. En sòl no urbanitzable de protecció especial:  
a) A més de les limitacions imposades per l'aplicació de les clàusules anteriors que seran vigents per a tot tipus de sòl no urbanitzable, en els terrenys que constitueixen part del sòl no urbanitzable de protecció especial no podran autoritzar-se usos ni edificacions que impliquen transformacions de la destinació o naturalesa o lesionen el valor específic que es pretén protegir  
Art. 9.1.8. Adaptació de les edificacions al medi.  
En tot cas, les construccions autoritzades en sòl no urbanitzable s'hauran d'adequar a la condició aïllada conforme a les normes que les normes subsidiàries estableixen, i es prohibeixen terminantment les edificacions característiques de zones urbanes. En particular s'ha d'exigir que els elements compositius i els materials utilitzats colors, etc. s'integren adequadament en el medi natural.  
Art. 9.1.9. Parcel·lacions  
No es podran realitzar divisions ni segregacions en sòl no urbanitzable que tinguen alguns dels defectes següents, es considerarà il·legal a efectes urbanístics tota parcel·lació efectuada en aquests supòsits, d'acord amb el que estableix l'art. 94.2. LS:  
a) Donar com a resultat la constitució de finques les superfícies de les quals siguen inferiors a les de les parcel·les mínimes establertes en les normes.  
b) Mancar algun predi resultant, d'accés per la xarxa viària o de camins rurals.  
Art. 9.1.10. Nucli de població  
En relació amb el concepte abocament en l'apartat 1 de l'art. 9.1.7., es defineix que pot formar-se un nucli de població quan concórrega alguna de les circumstàncies següents, en aquest cas i adduint a açò es podrà denegar la continuació o l?inicio del tràmit administratiu per a la concessió de llicència municipal.  
a) Disposar de vies d'accés rodat i interiors amb senyalització i condicions urbanes.  
b) Disposar de serveis urbans bàsics amb connexions a parcel·les confrontants.  
c) Disposar en l?entorn de construccions socials, esportives, recreatives o d'esbargiment, entenent-se aquest un àmbit pròxim tal que puga suposar-se que es vincularan funcionalment les edificacions existents i preteses.  
d) Si en un cercle de cent (100) metres de ràdio traçat amb centre en el de la parcel·la sobre la qual es pretén construir hi ha edificades, en tràmit d'autorització o amb llicència vigent, tres o niés habitatges d'ús residencial permanent o temporal.  
Art. 9.1.11. Condicions d'edificació de l?habitatge familiar  
Les edificacions destinades a habitatge familiar que puguen construir-se en virtut del que estableix l'article 9.1.7. hauran d?observar les condicions següents:  
- Parcel·la mínima 10.000 m2.  
- Edificabilitat màxima: 0,05 m2/m2 de parcel·la.  
- Ocupació màxima: 5% de la superfície aportada.  
- Alçària màxima: 2 plantes equivalents a 7 metres d'alçària a cornisa.  
- Reculades mínimes: 6 metres a vores de parcel·les contigües (llevat de conformitat expressa del propietari confrontant) i 10 metres a la vora del camí.  
Art. 9.1.12. Condicions d'edificació per a fins industrials d'implantació necessària en el medi rural i agro-pecuaris.  
Les instal·lacions destinades a fins industrials o agro-pecuaris que per la seua naturalesa particular s'hagen de situar en el medi rural, hauran de complir les condicions d'edificació següents:  
- Parcel·la mínima: 10.000 m2.  
- Edificabilitat màxima: 0,2 m2 de parcel·la.  
- Ocupació màxima: 20% de la superfície aportada.  
- Alçària màxima: 2 plantes i 10 metres fins al límit superior del carener (excepte sitges, fumerals, etc.) Reculades mínimes: 5 metres a qualsevol límit de la parcel·la.  
Art. 9.1.13. Condicions d'edificació per a les construccions auxiliars de tasques agrícoles.  
1. S'haurà de justificar la vinculació de l?edificació a l?explotació agrícola de la finca.  
2. S'hauran de complir les condicions següents:  
- Parcel·la mínima: no s?estableix.  
Edificabilitat màxima: 10 m2. per a la instal·lació de motores de reg i 40 m2. per a les edificacions destinades a guardar eines del camp.  
- Alçària màxima: 1 planta i 4 metres a cornisa.  
Capítol 2: Del sòl no urbanitzable comú  
Secció prèvia: Conceptes  
Art. 9.2.1. Definició  
El sòl no urbanitzable comú és aquell que, apartat de processos urbanitzadors, no requereix una protecció especial que amplie la cobertura de l'article 85 de la vigent Llei del Sòl concurrent amb el 44 del Reglament de Disciplina Urbanística pel que fa a les limitacions establertes per a intervencions ordenades en aquest medi.  
Art. 9.2.2. Arees diferencials en sòl no urbanitzable comú.  
D'acord amb l?enunciat de l'article 9.1.2. d'aquest títol, en sòl no urbanitzable comú s'han establert les àrees diferencials següents que són categories d'acord amb aquest:  
SNUC 1: Sòl de vocació agrícola.  
SNUC 2 Campaments de turisme.  
SNUC 3: Cementiri.  
SNUC 4: Parc públic.  
SNUC 5: Instal·lacions esportives, recreatives i de serveis.  
Art. 9.2.3. Ambit  
L?àmbit territorial del sòl no urbanitzable comú i de cada una de les categories que el constitueixen queda determinat per les definicions presentades en les corresponents seccions d'aquest capítol i les delimitacions geogràfiques que apareixen dibuixades en els plànols d'ordenació.,  
Art. 9.2.4. Règim jurídic  
Es el que estableix la secció 3 del capítol 1 d'aquest títol, completat d'acord amb el que disposen els articles 85 i 86 de la Llei del Sòl, 44 del Reglament de Gestió Urbanística i concurrent, i el que s'estableix a partir de les normatives sectorials que l'afecten.  
Art. 9.2.5. Desplegament  
Podrà dur-se a terme mitjançant la posada en valor de les exigències i recomanacions de les normes subsidiàries, amb la redacció, si escau, dels plans especials que es consideren oportuns d'acord amb el que estableix l'article 9.1.5. d'aquest títol.  
Art. 9.2.6. Usos compatibles i incompatibles en el sòl no urbanitzable comú  
Sense perjudici del que regulen successius preceptes que relacionen amb l'art. 9.1.7. i concurrents d'aquestes normes, seran usos del sòl no urbanitzable comú els següents:  
1. Compatibles:  
- Construccions de suport per a l?explotació de recursos agrícoles.  
- Construccions que tenen relació amb la naturalesa i destinació de les finques, tals com indústries de manipulació de producte agrícoles i granges de ramaderies en àmbits específics i amb les limitacions imposades en les normes.  
- Construccions i instal·lacions vinculades a l?execució, manteniment, conservació i servei de les obres públiques.  
- Edificacions i instal·lacions d'utilitat pública o interès social que hagen de situar-se al medi rural.  
- Edificis aïllats destinats a habitatge familiar.  
- D'altres usos relacionats amb la destinació principal de les finques, com residències vinculades al medi natural, etc.  
2. Incompatibles amb les excepcions descrites en el capítol 4 d'aquest títol):  
- Comercial.  
- Oficines i despatxos professionals.  
- Indústries no agro-pecuàries, excepte en les categories en què expressament es permeten amb caràcter aïllat.  
- Qualsevol altre els impactes del qual en el medi rural es consideren perjudicials o irreversibles.  
3. Es reconeixerà un règim específic (a l?empara del que disposen les normes) per a les edificacions esmentades en l'article 60 i els següents de la vigent Llei del Sòl (en relació amb el capítol 4 d?aquest títol: determinacions complementàries). La regulació d?aquest règim ha de ser establerta mitjançant un acord corporatiu.  
Secció 1: SNUC 1 Sòl no urbanitzable de vocació agrícola.  
Art. 9.2.7. Definició  
1. Constitueix el sòl de vocació agrícola tot aquell sòl no urbanitzable comú que, encara que no es considera susceptible de protecció especial per no tenir elements naturals rellevants, constitueix el suport natural d'activitats agro-pecuàries i altres que necessiten estar ubicades en aquest medi, o quan resulte de conveniència aquesta ubicació.  
2. l?àmbit de la categoria SNUC 1 apareix delimitat en el plànol de classificació del sòl.  
Art. 9.2.8. Condicions d'ús  
1. L?ús principal d'aquesta categoria de sòl és l'agrícola en tota l?extensió del concepte, i s'han d'afavorir les explotacions de preus amb espècies autòctones en relació amb les aptituds geoquímiques del sòl i les característiques climàtiques de la zona.  
2. El règim d'usos compatibles i incompatibles s'ajustarà al que es disposa amb caràcter general per al sòl no urbanitzable comú.  
Art. 9.2.9. Condicions d'edificació  
Seran d?aplicació les establertes en funció de l?ús de l?edificació en els capítols 1 i 4 d'aquest títol.  
Secció 2: SNUC 2 Campaments de turisme  
Art. 9.2.10. Definició  
Constitueix la categoria SNUC 2 el sòl ocupat actualment per les instal·lacions del càmping Santa Marta, i tot aquell sòl no urbanitzable comú que puga considerar-se suport adequat per al desplegament d?opcions alternatives de residència estacional, que permeten satisfer una demanda social caracteritzada per la relació amb el medi natural.  
Art. 9.2.11. Règim jurídic  
Es distingeixen les situacions normatives següents segons les diverses tipologies dels assentaments que es presenten:  
a) Campaments públics de turisme, anomenats càmpings, els serveis dels quals puguen ser utilitzats per qualsevol persona mitjançant preu. Aquestes instal·lacions s'anomenaran campaments de turisme de titularitat pública o privada segons siga pública o privada l?entitat titular de l?explotació. Ha de ser d'aplicació per a aquest tipus de campaments tot el que disposa el Decret 63/1986 de la Generalitat Valenciana.  
b) Campaments juvenils, colònies de vacances i anàlegs regulats pel Decret 2.253/1.974, de 20 de juny, i també els campaments privats el titular dels quals siga una entitat pública o privada legalment constituïda i les seues instal·lacions residencials es destinen a l?ús únic i exclusiu dels membres que en formen part, sense perjudici que puguen oferir els serveis públics dels equipaments lúdics o assistencials a persones no residents.  
Art. 9.2.12. Condicions d'ús  
1. Seran campaments de turisme i residencials les instal·lacions en sòl no urbanitzable delimitades com cal, dotades i condicionades per a l?ocupació temporal, amb capacitat per a més de 10 persones que pretenguen fer vida a l'aire lliure, amb fins vacacionals, turístics o residencials que utilitzen com a habitacle albergs mòbils: tendes de campanya, caravanes i altres elements similars fàcilment transportables.  
2. En els campaments de turisme i residencials només podran haver-hi les edificacions que tinguen com a finalitat satisfer necessitats col·lectives dels acampats, tals com: farmaciola de primers auxilis, restaurants, supermercats, dutxes, lavabos, etc. i els edificis o mòduls de planta baixa dedicats exclusivament a dormitoris del personal de servei, la superfície construïda del qual no passe del 10% de la superfície total del campament. En cap cas no es permetran construccions fixes destinades a habitatges o allotjaments turístics.  
Art. 9.2.13. Condicions de l?edificació  
Les condicions de l?edificació s'acordaran d'acord amb les reglamentacions sectorials d'aplicació en el marc del compliment estricte dels paràmetres següents:  
a) Superfície ocupada màxima de totes les edificacions construïdes amb ràfec sobre rasant: 10% de la superfície total del recinte.  
b) Tipologies: aïllades i en consonància amb el marc natural de l'assentament, sense que puguen utilitzar-se llenguatges arquitectònics de composicions injustificades.  
c) Número màxim de plantes: una, d'alçària no superior a 3,50 metres comptats des de la rasant més alta d'accés al recinte, sobre la qual no podran existir espais habitables, si bé es tolerarà la utilització de sistemes arquitectònics elevats sobre aquesta alçària que formen les edificacions fins a un pla paral·lel a l'horitzontal situat a 7 metres des de la rasant.   
Els mateixos límits s'exigiran per a les construccions obertes.  
d) Superfície construïda màxima: 0,1 m2/m2 de superfície aportada.  
e) Separació a les vores de predis confrontants i camins (aquesta última mesura respecte del marge nominal que resulta d'aplicar les normes derivades de les normes subsidiàries pel que fa a l'estructura viària i de camins agrícoles) mínim: 5 metres.  
f) La superfície màxima ocupada per terrenys nets d'acampada ha de ser el 70% de la total. El 30% restant estarà ocupat per vials interiors, zones verdes, zones esportives i serveis oberts d'ús comú.  
g) Parcel·la mínima del recinte acotat d?acord amb les reglamentacions d'aplicació: 20 fanecades (equivalent a 16,620 m2.).  
h) Sobre la definició dels límits: els campaments estaran tancats en tot el seu perímetre i utilitzaran per a açò materials que per la disposició i el color s'integren harmònicament en el medi. Els límits de les parcel·les de acampada no podran fabricar-se amb aparells d'obra, i es reservarà per a açò marques pintades i/o formacions vegetals.  
i) Dotació d?aparcaments: S'haurà de preveure a l?exterior del recinte acotat un espai senyalitzat com cal per a aparcament públic, a raó de 2 m2, per plaça d'acampada.  
Art. 9.2.14. Condicions mínimes de la infrastructura  
S'observarà el que estableix al respecto el Decret 63/1986, de 19 de maig, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre ordenació de campaments de turisme en la Comunitat Valenciana, i les disposicions següents  
- Subministrament d'aigua: es garantirà una dotació d'aigua potable no inferior a 200 litres per parcel·la i dia. Quan el subministrament no procedeix d'una xarxa general de proveïment, els dipòsits o aljubs tindran la capacitat suficient per a atendre les necessitats de consum del campament durant dos dies, com a mínim.  
- Subministrament d'electricitat: la capacitat total de subministrament elèctric no podrà ser inferior a 660 vats per parcel·la i dia. Es garantirà un nivell d'intensitat mínima d'il·luminació del recinte acotat pel campament no inferior a 4 lux.  
- Vials interiors: tindran l'amplària idònia per a distribuir adequadament els vehicles amb els seus remolcs, de forma que hi puga discórrer una circulació fluida i còmoda. El ferm ha de ser dur i ha de tenir el drenatge corresponent.  
- Sistemes de protecció contra incendis: Els campaments disposaran d'instal·lacions i sistemes de prevenció i d'incendis òptims d'acord amb les normatives d'aplicació en vigor.  
- Tractament i evacuació d'aigües residuals: Mentre no es faça el sistema general de clavegueram, s'instal·larà en cada campament una estació depuradora pròpia el funcionament de la qual ha de garantir la producció d'abocaments d'aigües residuals innòcues o fins i tot susceptibles d'aprofitar-se per al reg de jardins, zones verdes o predis rústics. Quan es construesca i es pose en ús una xarxa general pròxima a l'assentament i de suficient capacitat, s'haurà de connectar la que fins aleshores va ser autònoma, en un termini no superior a sis mesos comptats a partir del requeriment que amb aquesta finalitat fava l'ajuntament al titular del campament.  
Secció 3: SNUC 3. Cementeri  
Art. 9.2.15. Definició  
Constitueix el sòl no urbanitzable comú de cementeri un conjunt d'edificacions que per la condició de recinte sacralitzat i ús, en demanda un règim urbanístic singular en relació amb les estratègies territorials de les normes subsidiàries.  
Art. 9.2.16. Condicions d'ús  
S'estableixen les següents:  
a) Funerària  
b) Culte  
Art. 9.2.17. Condicions de l'edificació  
De les informacions sol·licitades per a la redacció de les normes subsidiàries no es dedueix la necessitat de l'ampliació, i en conseqüència només podran efectuar-se intervencions en el cementeri relacionades amb els treballs d'inhumació (i exhumació) de cadàvers, i aquelles de manteniment i ornament que no afecten a l'estructura de l'espai arquitectònic envoltat pel seu perímetre.  
Secció 4: SNUC 4. Parc públic  
Art. 9.2.18. Definició  
Constitueixen aquesta categoria de sòl no urbanitzable els terrenys situats a la muntanya de Cullera, delimitats amb aquesta qualificació en els plànols d'ordenació de les normes subsidiàries.  
Art. 9.2.19. Condicions d'ús  
1. En aquest àmbit només es permeten actuacions urbanístiques vinculades a l?ús específic assignat, i han de ser compatibles en tot cas amb els valors paisatgístics i ambientals d'aquesta zona.  
2. Es potenciarà la repoblació forestal mitjançant la plantació d'espècies autòctones pròpies de la comarca.  
Art. 9.2.20. Condicions de l?edificació  
1. Els terrenys compresos dins d'aquesta categoria de sòl no urbanitzable, per la pròpia condició, són inedificables a tots els efectes.  
2. Aixà no obstant, per potenciar el gaudi i esbargiment adequats d'aquest espai per part dels ciutadans, s'autoritzen edificacions i instal·lacions complementàries que s'ajustaran a les condicions establertes per als parcs suburbans en el capítol 5, del títol 5 d'aquestes normes urbanístiques.  
Secció 5: SNUC 5. Instal·lacions esportives, recreatives i de servei  
Art. 9.2.21. Definició  
1. Correspon aquesta categoria de sòl no urbanitzable comú a les dotacions i instal·lacions (de caràcter públic o privat) destinades a usos esportius o recreatius, existents o previstos en les normes subsidiàries, que apareixen amb aquesta qualificació en els plànols d'ordenació.  
2. Així mateix, s'inclouen les instal·lacions de serveis urbans i infrastructura que per la seua naturalesa s'hagen de situar al medi rural, estiguen previstes o no en les normes subsidiàries.  
Art. 9.2.22. Condicions d'ús  
Segons la classificació que per a l?ús global dotacional s'estableix en l'article 5.5.2. d'aquestes normes urbanístiques, els usos permesos en aquests àmbits es corresponen amb els usos detallats d'equipaments, serveis urbans i serveis d'infrastructures.  
Art. 9.2.23. Condicions de l?edificació  
1. Les edificacions que es construesquen en aquests àmbits, destinades a equipaments o serveis urbans, s'ajustaran a les condicions següents:  
- Parcel·la mínima: 12 fanecades (8,310 m2.)  
- Alçària màxima: 3 plantes i 10 metres a cornisa.  
- Ocupació màxima: 40% de la superfície aportada.  
- Edificabilitat màxima: 0,4 m2/m2 de parcel·la.  
- Separació a vores de predis confrontants i camins: com a mínim l'alçària del parament que hi dóna o 5 metres.  
2. Per a les construccions i instal·lacions destinades a serveis d'infrastructures, no es fixen condicions particulars d'edificació, i s'han d'adoptar en tot cas les mesures necessàries conduents a la reducció del possible impacte ambiental en el medi natural circumdant.  
Capítol 3: Del sòl no urbanitzable de protecció especial  
Secció prèvia: conceptes  
Art. 9.3.1. Definició  
El sòl no urbanitzable de protecció especial es el que, apartat de processos urbanitzadors, requereix pels excepcionals valors agrícoles, forestals, paisatgístics, ecològics, histèrics, i en virtut d'imposicions per l'aplicació de normatives, un tractament restrictiu d'acord amb el que disposa l'article 86.2 de la Llei en vigor sobre Règim del Sòl i Ordenació Urbana i disposicions concurrents.  
Art. 9.3.2. Arees diferencials de sòl no urbanitzable de protecció especial  
D'acord amb l'enunciat de l'article 9.1.2. d'aquest títol en el sòl no urbanitzable de protecció especial s'han establert les àrees diferencials següents que són categories d'acord amb aquest:  
SNUPE 1: Sòl de protecció integral.  
SNUPE 2: Sòl de protecció ecològica.  
SNUPE 3: Sòl de protecció agrícola.  
SNUPE 4: Arees de protecció del patrimoni històrico-artístic cultural.  
SNUPE 5: Llits fluvials, barrancs i sèquies.  
SNUPE 6: Carreteres.  
SNUPE 7: Camins, sendes i vies agro-pecuàries.  
SNUPE 8: Línies fèrries.  
SNUPE 9: Costes.  
Art. 9.3.3. Ambit  
L?àmbit territorial del sòl no urbanitzable de protecció especial i de cada una de les categories que el constitueixen queda determinat per les definicions presentades en les corresponents seccions d'aquest capítol i les delimitacions geogràfiques que s?expressen gràficament en els plànols d'ordenació.  
Art. 9.3.4. Règim jurídic  
Es l?establert amb caràcter general per al sòl no urbanitzable en el capítol 1 d'aquest títol, amb les limitacions que es deduesquen de l'articulat d?aquest capítol per a cada una de les àrees diferencials en què es divideix el de protecció especial.  
Art. 9.3.5 Desplegament  
S'ajustarà al que preveu el capítol 1 (d'acord amb la secció prèvia) d?aquest títol i el règim per a cada una de les àrees diferencials del sòl no urbanitzable de protecció especial establert en aquest capítol.  
Secció 1: normativa general de regulació d'usos i activitats en sòl no urbanitzables de protecció del Parc Natural de l'Albufera.  
Art. 9.3.6. Definició  
Són aquells terrenys situats al nord del terme municipal i que formen part integrant del Parc Natural de l'Albufera.  
Art. 9.3.7. Protecció de recursos hidrològics.  
1. Llits fluvials, riberes i marges dels cursos d'aigua:  
a) La realització d'obres o activitats en els llits públics i els seus marges se sotmetran als tràmits i requisits exigits per l'article 69 de la Llei d?Aigües de 1985. Queden prohibides les obres, construccions, plantacions o activitats que puguen dificultar el curs de les aigües en els llits dels canals, sèquies i barrancs, i els de les zones inundables delimitades d'acord amb el que preveu la legislació d'aigües, qualsevol que siga el règim de propietat i la qualificació dels terrenys.  
b) Prèviament a la concessió d?autorització per a les activitats de neteja, estassada i dragat de canals, sèquies, marges, s'haurà de sol·licitar informe favorable del consell directiu del parc natural que podrà, amb aquesta finalitat, dictar les corresponents normes i recomanacions a què s'hauran d'ajustar.  
2. Mareny de Sant Llorenç:  
a) Amb caràcter general, queden estrictament prohibits aquells usos i activitats que contribuesquen a alterar la qualitat i quantitat de les aigües dels ecosistemes de basses, i també aquelles obres i infrastructures que alteren el fluix hídric o comporten manifestament un maneig abusiu d'aquest, i dels recursos naturals.  
b) Queden prohibides, les activitats nàutico-esportives no tradicionals, i també la pesca esportiva i l'activitat cinegètica.  
3. Protecció d'ullals  
a) Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que comporten una alteració de la qualitat i quantitat de les aigües d'aquests ecosistemes, i també tot tipus d?obres i infrastructures que n'alteren les condicions ambientals.  
b) Queda prohibit qualsevol tipus d'aprofitament dels recursos vius continguts en aquests espais, inclosos els de caràcter esportiu o recreatiu.  
4. Protecció d'aigües subterrànies:  
a) Queda prohibit l?establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny de les aigües residuals que puguen produir per su toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües profundes o superficials.   
b) La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'habitatges només podrà ser autoritzada quan es donen les suficients garanties que no comporten cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.  
5. Abocaments:  
a) En aplicació de l'article 89 de la Llei d'Aigües de 1985 es prohibeix l'abocament directe o indirecte als llits, llacunes o aqüífers subterranis, d'aigües residuals que per la composició química o contaminació bacteriològica puguen alterar les aigües subterrànies.  
b) Així mateix, queda prohibit acumular residus sòlids, runes o substàncies, de qualsevol naturalesa, que constituesquen o puguen constituir perill de contaminació de les aigües o de degradació de l?entorn.  
6. Captacions d'aigua:  
a) Queden prohibides les obertures de nous pous o captacions d'aigua, llevat de les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infrastructures d'ús públic, sempre que es justifique aquesta com l?única forma de proveïment possible.  
Art. 9.3.8. Protecció de la vegetació  
1. La tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres queda prohibida sense l'autorització prèvia per part del Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera.  
2. Així mateix es prohibeix la introducció i repoblació amb espècies no autòctones en l?àmbit del parc.  
Art. 9.3.9. Protecció de la fauna  
1. Amb caràcter general es prohibeixen les activitats que puguen comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna silvestre tals com la destrucció de nius i caus, tràfic, manipulació i comerç de pollastres, ous, etc.  
2. Queda prohibida la introducció d?espècies animals no autòctones en l?àmbit del parc natural.  
3. La caça i captura d?espècies animals haurà de respectar en tot cas la normativa establerta en els reials decrets 3181/1980 de 30 de desembre i 1497/1986 de 6 de juny i el Decret 97/1986 de 21 de juliol del Consell de la Generalitat pels que es protegeixen determinades espècies.  
Art. 9.3.10. Protecció dels sòls  
1. Els moviments de terra estaran subjectes a llicència urbanística prèvia, per a la tramitació de la qual ha de ser requisit l'informe previ favorable del Consell Directiu del Parc, amb excepció les faenes de preparació i condicionament de sòls relacionats amb l?activitat agrícola, tals com anivellació del terreny, llaurada, sempre que no comporten aportaments de terres d'origen extern.  
2. En vessants amb pendents superiors al quinze per cent (15%) incloses àrees de dunes, es prohibeix l'aplanament del terreny i la destrucció de la vegetació existent per a la transformació agrícola o qualsevol altre ús. En aquestes àrees, es promourà la repoblació forestal o regeneració paisatgística amb espècies vegetals autòctones.  
Art. 9.3.11. Protecció del paisatge.  
Es prohibeix la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa fora de les zones urbanes, i es consideraran fora d'ordenació els elements de publicitat actualment existents, que es troben en contradicció amb el que hem exposat anteriorment.  
Art. 9.3.12. Regulació d'activitats.  
1. La realització d'obres d'infrastructura haurà de dur-se a terme, tenint en compte la necessitat de reduir al màxim l'impacte ambiental d'aquestes. Així, als projectes d'obra de nova planta o instal·lació d'infrastructures s'haurà d'adjuntar l'Estudi d'Impacte Ambiental corresponent.  
2. Queden prohibides les activitats extractives i mineres.  
3. Les activitats agràries s'hauran de sotmetre a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació. L?ús de productes fitosanitaris s'hauran d'ajustar a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establerts pels organismes competents.  
4. Queden prohibides les instal·lacions ramaderes en l'àmbit del sòl no urbanitzable del Parc Natural de l'Albufera,  
5. Queden prohibides les instal·lacions de piscifactories en l'àmbit del sòl no urbanitzable integrat en el Parc Natural de l'Albufera.  
6. L?activitat cinegètica s'ajustarà als períodes i condicions establerts en la legislació específica, i a les determinacions del pla especial de l'Albufera.  
7. Queden prohibits els abocadors de qualsevol tipus, tant controlats com incontrolats.  
Secció 2: SNUPE 1 Sòl no urbanitzable de protecció integral  
Art. 9.3.13. Definició i localització  
Corresponen a aquesta categoria els espais constituïts per la Bassa de Sant Llorenç i la marjal circumdant, les formacions de dunes de l?àrea del Dosel i dels ullals existents. Corresponen a àrees que presenten notables valors ecològics i paisatgístics, que per la seua fragilitat exigeix una regulació d'usos detallada per garantir-ne la conservació.  
Art. 9.3.14. Usos permesos  
1. Són aquells destinats a aconseguir una conservació i manteniment dels recursos naturals, és per això que aquests espais estaran destinats preferentment a activitats científiques, de conservació i estudi de la naturalesa.   
2. Treballs de conservació i regeneració d?ecosistemes, accions tendents, a possibilitar activitats científiques i educatives.  
3. Infrastructures de caràcter bla (senderes, barreres, etc.) quan la destinació siga el suport a l?execució de les activitats compatibles amb les necessitats de protecció de aquests espais.  
Art. 9.3.15. Usos prohibits  
Són tots aquells que comporten alteració i degradació del medi. Queden específicament prohibits els usos següents:  
a) Les activitats cinegètiques i qualsevol aprofitament dels recursos vius.  
b) La tala, estassada i recol·lecció de la vegetació silvestre.  
c) Us captacions d'aigua que puguen alterar les condicions dels complexos humits.  
d) Les obres de desmunts, buidatges i farciments.  
e) La construcció o instal·lació d?obres relacionades amb l?explotació dels recursos vius, incloent-hi qualsevol tipus d'instal·lacions de primera transformació.  
f) Us construccions residencials en qualsevol del seus supòsits.  
g) L?aprofitament agrícola i ramader.  
h) Els establiments, infrastructures i equipaments de qualsevol tipus, fins i tot desmuntables, no relacionats directament amb els usos permesos.  
i) La instal·lació de suports de publicitat u altres elements anàlegs.  
Secció 3: SNUPE 2 Sòl no urbanitzable de protecció ecològica   
Art. 9.3.16. Definició i localització  
Està constituïda per la marjal integrant del Pare Natural de l'Albufera. Així mateix també s'inclou l?àrea del Cabeçol i de la muntanya de l?Or. Correspon a espais de marcada uniformitat i alta singularitat paisatgística.  
Art. 9.3.17. Usos permesos  
1. Actuacions destinades a la recuperació, regeneració o restauració dels ecosistemes més representatius, com la màquia i bosc mediterrani, en els espais de l'àrea del Cabeçol i muntanya de l'Or, amb plantacions d'espècies autòctones.  
2. Seran autoritzables les adequacions naturalistes i recreatives amb equipaments i infrastructures per a la potenciació d'aquest tipus d'activitats.  
3. En l'àrea de marjal es permeten instal·lacions i construccions directament relacionades amb el conreu de l'arròs.  
4. Es consideren autoritzades les edificacions i instal·lacions existents que estiguen directament lligades a l'explotació de l'arròs, com eixugadors, motors, magatzems, etc.  
Art. 9.3.18. Usos prohibits  
1. En general, qualsevol ús o activitat que comporte impacte visual, acústic, degradació mediambiental o disminució de la coberta vegetal (activitats extractives, indústries, abocadors, runams, etc.).  
2. Les activitats transformadores del medi, canvi d'usos de sòl, moviments de terres o qualsevol activitat que puga comportar una alteració dels valors ecològics o paisatgístics.  
3. Les construccions i edificacions industrials excepte les directament relacionades amb les primeres manipulacions de l'arròs.  
4. Les construccions d'habitatges aïllats de qualsevol classe. Els habitatges actualment existents en l'àmbit de la marjal, no vinculats directament amb el conreu de l'arròs, queden qualificats com fora d'ordenació, i sols aplicarà el règim establert pels articles 60 i 61 de la Llei del Sòl.  
Secció 4: SNUPE 3. Sòl no urbanitzable de protecció agrícola  
Art. 9.3.19. Definició i localització  
Comprèn dues subàrees, A i B, segons el nivell de protecció establert. La subàrea A correspon als espais d'horta, amb arbres o sense, que s'estenen pel cordó litoral integrant en el Parc Natural de l?Albufera. La subàrea B correspon a la resta del terreny agrari no dedicat al conreu de l'arròs, segons queda delimitat en els plànols corresponents de les normes subsidiàries.  
Art. 9.3.20. Usos permesos  
1. Amb caràcter general, es permeten totes aquelles activitats i instal·lacions, estretament relacionades amb l'aprofitament agrari de l'horta, d'acord amb les disposicions legals vigents en aquesta matèria.  
2. La instal·lació de tancats, sempre que es realitze amb materials naturals, preferentment tanques vives, a fi d'evitar l?impacte generat per les tanques realitzades amb materials constructius.  
3. Les construccions, instal·lacions i infrastructures estretament vinculades a l?explotació agrària de superfície inferior a quaranta (40) metres quadrats.  
4. En la subàrea B, a més de l'anterior es permet també l?ús d'habitatge unifamiliar aïllat, en parcel·les no inferiors a 5.000 m2., i la construcció de magatzems agrícoles. Les condicions d'edificació per a aquests usos són les establertes en els articles 9.1.11 i 9.1.12 respectivament.  
Art. 9.3.21. Usos prohibits  
1. Totes les construccions de qualsevol tipus, excepte les expressament permeses.  
2. Tot tipus d'activitat industrial.  
3. La localització d'abocadors, runams o dipòsit de qualsevol tipus.   
4. Les instal·lacions pecuàries i piscifactories.  
5. La utilització de productes fitosanitaris no autoritzats per la legislació específica.   
Secció 5: SNUPE 4. Arees de protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural  
Art. 9.3.22. Definició  
1. Són àrees de protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural les porcions de diferents tipus de sòl i enclavaments en què s'ha detectat l?existència de troballes, indicis o formacions del passat, i els voltants respectius, com jaciments arqueològics, llocs històrics o arquitectures, que constitueixen un patrimoni cultural insubstituïble i que per això mereix una protecció especial per a evitar-ne el deteriorament, i llegar-lo a generacions venidores com a mostres d'identitat cultural del transcurs de la història.  
2. La localització geogràfica de les distintes peces que donen origen a les àrees mereixedores de protecció especial que es ressenyen en virtut de l?interès històrico-cultural, es defineixen en la llista de protecció del patrimoni històrico-artístic i cultural que forma part de la documentació de les normes subsidiàries, i les determinacions normatives de la qual són complementàries i subsidiàries del que estableix amb caràcter general en aquestes normes urbanístiques.  
Art. 9.3.23. Condicions d'ús  
1. El règim urbanístic aplicable a les àrees de protecció històrico-cultural ha de ser el corresponent a normatives instituïdes per als diferents tipus de sòl en què s'hagen inserit, i les intervencions es limitaran de la manera següent:  
- Als jaciments arqueològics només personal idoni, autoritzat degudament per la Direcció General del Patrimoni Artístic de la Generalitat Valenciana, podrà fer excavacions i prospeccions.  
- Pel que fa a l'entorn de les peces incloses en la llista que formen part del sòl no urbanitzable, ha de complir el que estableixen els articles 6.4.7. i 6.4.8. d'aquestes normes.  
2. En tot cas, les limitacions imposades per aplicació de les normes subsidiàries en els àmbits del sòl SNUPE 4 es complementaran mitjançant la posada en valor de les legislacions sectorials com la Llei del Patrimoni Històric Espanyol i el Decret de 22 d'abril de 1949 sobre protecció dels castells espanyols, vigent per la disposició addicional segona d'aquest text legal.  
Art. 9.3.24. Condicions de l'edificació  
1. Els jaciments arqueològics tindran la condició de no edificables a tots els efectes.  
2. Pel que fa les condicions de l'edificació de la resta d'àrees SNUPE 4 i el seu entorn, s'ha de complir el que estableixen les determinacions que afecten projectes per als diferents tipus de sòl en què s'ubiquen, i la tramitació administrativa es completarà segons disposa l'article anterior.  
Secció 6: SNUPE 5. Llits fluvials, barrancs i sèquies  
Art. 9.3.25. Definició  
1. Constitueixen el sòl de protecció especial que són llits, barrancs i sèquies, les àrees del sòl no urbanitzable que per l'aprofitament públic com a formadores de xarxes de distribució exigeixen que s'adopten mesures restrictives d'ús i edificació en el transcurs dels seus traçats i marges, per afavorir el domini públic i evitar-ne el deteriorament. Ha de ser d'aplicació en aquest tipus de sòl la Llei d'Aigües i la Llei per a la Regulació d?Avingudes en allò que no deroga la primera.  
2. Sense perjudici del que estableixen altres normatives sectorials, s'acotaran tanques de protecció, en què es restringiran les intervencions en sòl no urbanitzable, d'acord amb la següent taula:  
- Llits fluvials: 20 metres a cada costat.  
- Barrancs: 20 metres a cada costat.  
- Sèquies: 5 metres a cada costat. (Comptadors a partir del límit dels predis confrontants, s'hi ha de traçar línies paral·leles als marges naturals de llits fluvials, barrancs i sèquies).  
Art. 9.3.26. Condicions d'ús  
1. En les franges de protecció abans descrites podran realitzar-se usos característics de sòl no urbanitzable adjacents. Es prohibeixen les obres de fàbrica i els tancaments que impedesquen l'accés des dels camins als llits fluvials i barrancs o entrebanquen el lliure pas de les aigües que hi circula de manera natural i durant les avingudes.  
2. Pel que fa a les condicions d'abocament s'han d?ajustar al que disposen els capítols 2 i 3 del títol 6 d'aquestes normes.  
Art. 9.3.27. Condicions d'edificació  
Les franges de protecció de llits fluvials, barrancs i sèquies es consideraran inedificables a tots els efectes, amb la sola excepció de les intervencions sense interès de transformació per a millorar el rendiment dels predis confrontants.  
Secció 7: SNUPE 6. Carreteres  
Art. 9.3.28. Definició  
Constitueixen àrees de protecció especial SNUPE 6 els terrenys de sòl no urbanitzable ocupats o ocupables d'acord amb les previsions sectorials, per vies de domini i ús públic per a la circulació de vehicles, i aquells que per la seua situació respecto d'aquestes en els marges els afecta la Llei de Carreteres i el reglament per al seu desplegament.  
Art. 9.3.29. Ambit d?aplicació  
Aquesta normativa ha de ser d'aplicació en les àrees de sòl no urbanitzable que ocuparan els traçats de les vies de trànsit que es dibuixen en els plànols d?estructura general i orgànica del territori, i les seus àrees limítrofes afectades.  
Art. 9.3.30. Règim urbanístic  
Les àrees de sòl no urbanitzable de protecció especial SNUPE 6 queden subjectes a les limitacions de la propietat pel que fa als usos del sòl i edificació e n els terrenys afectats per la Llei de Carreteres i el seu reglament, que corresponen a les zones de domini públic, servitud, afectació i edificació.  
Secció 8: SNUPE 7. Camins, sendes i vies agro-pecuàries  
Art. 9.3.31. Definició  
1. Els camins, sendes i vies agro-pecuàries en sòl no urbanitzable constitueixen l'estructura viària rural municipal que per la condició pública convé protegir especialment per a garantir la persistència i millora de l'aprofitament col·lectiu i les seues característiques funcionals.  
2. A l'efectes previst en el paràgraf anterior, es restringeix l?ús dels terrenys ocupats per l'estructura viària rural municipal, i es prohibeixen les ocupacions permanents o duradores que interrompen el trànsit normal de vehicles i entrebanquen l'observància de les condicions d'ús reglades en aquesta secció.  
Art. 9.3.32. Règim Jurídic  
El règim jurídic de l'estructura viària rural municipal descrita en les normes ha de ser el vigent actualment, només complementat a fi de limitar les intervencions en els marges per a protegir les característiques funcionals per normatives imposades en aquest.  
Art. 9.3.33. Vies pecuàries  
1. Especial tractament i consideració tindran les vies pecuàries instituïdes en virtut de les normes sectorials corresponents, lleis i reglaments de vies pecuàries i disposicions concurrents en matèria de trànsit de vehicles i animals.  
2. El recorregut, la superfície i totes altres característiques de les vies pecuàries figuren en el projecte de classificació corresponent, el contingut normatiu del qual s'ajustarà en tot allò que es referesca al caràcter subsidiari de planificació sectorial.  
3. En aquells trams d'aquestes afectats per situacions topogràfiques, pas per zones urbanes, alteracions pel transcurs del temps en llits fluvials o situacions de dret previstes en l'article segon del Reglament de Vies Pecuàries, la seua amplària quedarà fixada quan es faça la partió.  
Art. 9.3.34. Classificació dels camins que componen l'estructura viària rural municipal.  
1. L?estructura viària rural municipal comprèn els camins que s'assenyalen en els plànols d'estructura general i orgànica del territori, classificats en categories segons les intensitats de trànsit que suporten, relacions mútues en el sistema funcional de l?àmbit de les normes, i externes amb els d'altres territoris:  
a) Camins de primera categoria (amplària nominal: 8,0 metres).  
b) Camins de segona categoria (amplària nominal: 7,0 metres).  
c) Camins de tercera categoria (amplària nominal: 6,0 metres).  
Seran els restants, tant municipals com de titularitat privada, que donen accés a tres b més propietats, i els no cadastrats sobre els que pesen servituds de pas constituïdes.  
2. Aquesta estructura es complementa amb el reglat en la matèria de vies pecuàries (conformement al que es disposa en l'article anterior), i preval el règim jurídic corresponent a aquestes i les limitacions d'intervenció en sòls afectats per normatives sectorials aplicables sobre les normes subsidiàries relatives a camins rurals que són vies pecuàries.  
Art. 9.3.35. Paràmetres geomètrics i limitacions  
1. Es defineix com a traça la successió de l'ample variable de calçada existent que ha de ser nominal fins a la seua adequació a les dimensions imposades en les normes.  
2. Es defineix com a marge la zona de protecció a cada costat de la traça, delimitat per línies paral·leles a cinc (5) metres de distància de la línia exterior de la traça del costat corresponent.  
3. En els encreuaments i bifurcacions s'ampliarà la zona de protecció en xamfrà definit pel segment MN que es construesca així: des del punt d'intersecció dels eixos s'amidarà sobre aquests quantitats iguals en metres al doble de la distància d'aquells al límit de marge dels trams adjacents, i s'obtenen els punts A i B; a continuació es traçaran des d'aquests perpendiculars a les línies exteriors de marge, i se?ls talla respectivament en els punts M i N la unió dels quals constituirà el xamfrà.  
4. Els accessos a predis particulars des de camins en pendent pronunciat (major del deu per cent) se situaran com a mínim a vint (20) metres de distància d'encreuaments i bifurcacions, amidada en la línia de traça confrontant a partir de l'eix del camí. Idèntica limitació s'imposa com a distància mínima dels accessos a revolts sense visibilitat, i canvis de rasant, les quals s'acotaran mitjançant informe municipal que se sol·licite a l'efecte, si escau.  
5. Els camins sense eixida acabaran en una rotonda que permeta el gir, si més no, d'un vehicle de bombers dotat de bomba d'extinció.  
Art. 9.3.36. Condicions d'ús  
1. Seran usos preferents de l?estructura viària rural municipal els derivats del seu ús natural com a sistema de comunicacions per al trànsit de maquinària i vehicles agrícoles, i també com a pecuari en els camins bivalents.  
2. Seran usos secundaris els compatibles amb els anteriors per al trànsit de vehicles particulars i d'altres tipus.  
3. L?administració pública competent imposarà les limitacions que a tenor de la legalitat vigent considere oportunes per a l?ordenació del trànsit que circula per l?estructura viària rural municipal.  
Art. 9.3.37. Condicions de l?edificació  
En terrenys confrontants als camins, segons la seua categoria en correlació amb la taula classificadora de l'article 9.3.34 d'aquest capítol, es determinen les següents limitacions edificatòries:  
a) Forma d'amidar:  
- Es construirà l'eix per successió de punts mitjans en la normal dels límits dels traçats actuals.  
- S'amidaran les traces comptant la meitat de les dimensions nominals a cada costat de l'eix actual del camí.  
- S'amidaran els límits de marge, que acoten les zones de protecció. a cada costat de les corresponents línies exteriors de les traces.  
- S?amidaran les distàncies mínimes als tancaments i obres sense volada sobre rasant (C) des de l?eix actual del camí.  
S'amidaran les distàncies mínimes a les edificacions amb volada sobre rasant (I) des de l?eix actual del camí.  
b) Tipologia de les obres i normes:  
- En la zona de protecció només podran efectuar-se tancaments i obres sense volada sobre rasant per a millorar el rendiment agrícola dels predis, i sèquies.  
- L?amplària mínima de les traces, zones de protecció i les distàncies mínimes als tancaments i es edificacions (C i I) seran acotades segons les categories dels camins d'acord amb les següents taules:  
Camins de primera categoria:  
a) Traça nominal: 8,0 metres.  
b) Límit de marge: 5,0 metres.  
c) Distància C: 6,0 metres.  
d) Distància 1: 9,0 metres.  
Camins de segona categoria:  
a) Traça nominal: 7,0 metres.  
b) Límit de marge: 5,0 metres.  
c) Distància C: 5,0 metres.  
d) Distància 1: 8,5 metres.  
Camins de tercera categoria:  
a) Traça nominal: 6,0 metres.  
b) Límit de marge: 5,0 metres.  
c) Distància C: 4,0 metres.  
d) Distància 1: 8,0 metres.  
Secció 9: SNUPE 8. Línies fèrries   
Art. 9.3.38. Definició  
Constitueixen les àrees SNUPE 8 els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable ocupats o susceptibles de ser-ho, per vies i instal·lacions de domini i ús públic suports d'infrastructures per a la circulació de material mòbil ferroviari i el servei i l'explotació d'aquest.  
2. L?àmbit geogràfic d'aquesta normativa es relacionarà amb les definicions de la legislació sectorial aplicable i en qualsevol cas definint una banda de vint (20) metres d'amplària mínima a cada costat de les vies exteriors en tots els punts del seu traçat.  
Art. 9.3.39. Condicions d'ús  
En aquest àmbit només es permetran els usos característics de les instal·lacions ferroviàries i serveis lineals compatibles i/o complementaris, com línies elèctriques, telefòniques, telegràfiques, etc.  
Art. 9.3.40. Condicions de l'edificació  
En conseqüència, únicament es podran construir en aquest àmbit vies, instal·lacions de suport, garites, edificacions auxiliars, atuells de servei, i suports per a les línies elèctriques compatibles i/o complementàries.  
Secció 10: SNUPE 9. Costes   
Art. 9.3.41. Definició  
1. Són àrees de SNUPE 9 les que d'acord amb l'estratègia territorial de les normes es considera que requereixen un tractament restrictiu conforme a allò que prescriu l'article 86.2 de la vigent Llei del Sòl, a causa dels seues excepcionals valors paisatgístics, ecològics i lúdics, i també com en virtut d'imperatius per disposició de normatives sectorials en matèria de costes.  
2. La localització geogràfica de les àrees SNUPE 9 figura en els plànols de classificació del sòl de les normes subsidiàries.  
Art. 9.3.42. Règim jurídic  
1. En àrees de SNUPE 9 es d'aplicació la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes, i disposicions concordants.  
2. Com conseqüència de l'anterior, atès que (per mecanismes instrumentals que defineix la Llei de Costes) en el territori del sòl SNUPE 9 s'ha delimitat la zona de domini públic litoral, i en aquests terrenys només poden atorgar-se llicències municipals per a intervencions amb autorització e concessió, segons l'article 2.2 del Reglament de Disciplina Urbanística, es considera rellevant distingir dos supòsits:  
a) Arees SNUPE 9 incloses en sòl de domini públic litoral: seran les situades a l'est del límit de la zona marítimo-terrestre, segons les partions aprovades per les administracions competents.  
b) Arees SNUPE 9 no incloses en sòl de domini públic litoral; seran les limitades a l'oest de la línia de la zona marítimo-terrestre.  
Art. 9.3.43. Condicions de l'edificació  
1. Les àrees de SNUPE 9. són no edificables.  
2. Es declaren fora d'ordenació les edificacions erigides en aquest tipus de sòl.  
3. Pel que fa les instal·lacions de temporada, hom s'ajustarà al que disposa en l'article 9.3.44 d'aquesta secció.  
Art. 9.3.44. Condicions d'ús i de gestió  
Us de la zona marítimo-terrestre de la platja:  
1. Es ratifica, amb caràcter general el principi d'ús públic de les àrees SNUPE 9, conformement a les determinacions de les normes.  
2. Seran zones lliures les de SNUPE 9 que, formant part o no de la zona marítimo-terrestre es destinen a l?ús lliure per als particulars, sense alterar-ne la condició de naturals, i s'hi prohibeixen tot tipus d'obres i d'instal·lacions.  
3. Seran zones per a instal·lacions de temporada les susceptibles de ser ocupades per mitjans i instal·lacions que pel seu caràcter eventual es retiren (almenys) una vegada a l'any.  
4. L?ús de la zona per a instal·lacions de temporada estarà condicionat a l?obtenció dels permisos o autoritzacions que calga atorgar a l'ajuntament, el qual determinarà les superfícies màximes d'ocupació corresponents a cada servei.  
5. Es prohibeix absolutament acotar recintes de sòl públic mitjançant acordonaments o tanques de qualsevol mena, llevat que la seua existència siga imposada o permesa expressament en atorgar, si escau, la corresponent autorització.  
Zonificació:  
6. La zonificació de SNUPE 9, relacionada amb l?ús i aprofitament públic de la platja, ha de ser la següent:  
a) Una franja longitudinal de cinc (5) metres d'amplària, immediata a la vora, que s'haurà de reservar totalment i permanentment lliure com a zona de pas i bany.  
b) Des de la vora, terra endins, fins a trenta-cinc (35) metres ha de ser zona prioritària de repòs, en la qual només podran instal·lar-se envelats i seients (ombrel·les, gandules, hamaques, etc.), i també embarcacions esportives en els recintes autoritzats.  
c) A partir de la zona de repòs, és a dir, a trenta-cinc (35) metres de la vora, podran estar les instal·lacions de temporada, i seran les àrees sobrants per a jocs de platja, esbargiment i esplai públic.  
Policia i vigilància de platja:  
7. Correspon a l'ajuntament la policia i vigilància de la platja per al seu millor ús i gaudi públic, en els termes previstos en la Llei de Costes per a la qual cosa podrà promulgar ordenances i disposicions de serveis que difondrà mitjançant bans.  
Instal·lacions de temporada:  
8. Les instal·lacions de temporada que s'autoritzen ho seran a precari, sense perjudici de tercers, i es conservarà l?ús i el domini públic allí on arribe.  
9. Aquestes instal·lacions es destinaran exclusivament a prestar serveis habituals i propis de l'activitat normal que es desenvolupa en les platges durant la jornada de banys.  
10. Es desmuntaran abans del 31 de cada octubre i caldrà deixar els terrenys que ocupen en el seu estat primitiu per a la qual cosa podrà l'ajuntament exigir als promotors el dipòsit d'una quantitat suficient per a pagar, pel seu compte, les despeses que produesca alçar-les al venciment del termini concedit.  
11. Es prohibeix tot tipus d'obra de fàbrica per a la fixació al terreny.  
12. Les instal·lacions es muntaran amb materials indeformables a curt termini, i degudament resistents, i es prescriu l?ús dels que es presenten o mantinguen deteriorats o indecorosos segons l'ajuntament.   
13. Els umbracles i rafals se situaran, com a mínim, a dos cinquanta (2,50) metres d'alçària, i es fabricaran amb materials treballats, i es prohibiran els de rebuig.  
14. Els quioscos de begudes es destinaran únicament i exclusivament al servei de gelats, refrescos i similars, i caldrà fer-ho en embolcalls i vasos d'un sol ús, per la qual cosa no caldrà instal·lacions de proveïment d'aigua ni xarxes de sanejament. Es prohibeix absolutament la disposició de wàters, urinaris, i qualsevol tipus d'aparell que requeresca l?evacuació d'aigües residuals en abocaments proscrits per aquestes normes.  
15. Els menjadors a l'aire lliure que produesquen aigües residuals les abocaran a dipòsits estancs d?emmagatzematge, i els buidaran periòdicament a les xarxes del clavegueram municipal. Es prohibeixen absolutament les fosses sèptiques, els sistemes d'infiltració en el terreny, i per descomptat, l'abocament directe.  
16. Les casetes-vestidors seran de materials impermeabilitzats i netejables, es disposaran interiorment i exteriorment de forma decorosa, i tindran, almenys, dues perxes, un espill i un tamboret.  
Neteja:  
17. Cada titular dels serveis de temporada ha de tenir a càrrec seu la neteja de la zona que li assenyale l'ajuntament.  
18. Es prohibeix l?emmagatzematge exterior de tot tipus d?envasos, caixes, cubs, etc., que deterioren l'aspecte extern de l?espai públic.  
19. No es podran abocar enderrocs, residus ni matèries de rebuig al mar o a qualsevol altra zona de SNUPE 9, sinó que caldrà dipositar-los en els recipients adequats disposats amb aquesta finalitat.  
Seguretat:  
20. La platja tindrà els mitjans públics de salvament i socorrisme adequats al grau d'utilització en cada moment. Independentment d'això, els titulars de les instal·lacions de temporada disposaran d'aquests mitjans proporcionalment a la magnitud i a les característiques del servei que presten, i com a mínim una farmaciola de primers auxilis.  
21. S?autoritzarà l?emplaçament d?embarcacions matriculades com cal en les zones habilitades amb aquesta finalitat i només en elles.  
22. Les embarcacions (fora de les de salvament, patines de pedales, i barques de rems, les quals no hauran de molestar els banyistes i extremaran els seus usuaris les precaucions per a evitar accidents) no podran circular fora dels canals de fondeig, varada i llançament, a menys de dos-cents cinquanta (250) metres de la vora. Aquests canals estaran abalisats d'acord amb les normes de la Direcció General de la Marina Mercant i de la Comandància Militar de Marina.  
Publicitat i venda ambulant:  
23. Amb caràcter general, no es permetrà cap tipus de publicitat en la platja, llevat els casos escaientment autoritzats pels organismes públics competents.  
24. També amb caràcter general i llevat casos excepcionals escaientment autoritzats, es prohibeix la venda ambulant en tot el SNUPE 9.  
Delimitació d'usos en les diferents zones:  
25. La distància mínima entre dues instal·lacions de temporada ha de ser de cinquanta (50) metres.  
26. Els envelats, ombrel·les, gandules, hamaques, etc. es disposaran en línies paral·leles deixant entre si passos lliures, si més no, de tres (3) metres d'amplària.  
27. La circulació i l'aparcament de vehicles particulars, i també dels de repartiment i proveïment de les instal·lacions només podrà efectuar-se pels viaris previstos amb aquesta finalitat, i serà prohibit tot tipus d'intrusisme en les zones de platja, tret de la neteja i de les ambulàncies.  
Capítol 4: Determinacions complementàries   
Secció 1: Edificacions emplaçades en sòl no urbanitzable abans de l'entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries  
Art. 9.4.1. Legalitzables per ser conformes al planejament  
1. Podran acollir-se al règim instituït totes les edificacions emplaçades en àrees de sòl no urbanitzable del terme municipal que per les seues condicions d'ús i edificació siguen conformes al planejament i a les disposicions aplicables.  
2. Per a legalitzar aquest tipus d'edificacions s'exigirà: el projecte de legalització corresponent, redactat pel tècnic competent o la documentació complementària d?acord amb les Normes Subsidiàries, i l?observança i la satisfacció d'obligacions i càrregues que se?n deriven segons les determinacions d'aplicació per a les diferents àrees del sòl no urbanitzable.  
3. El procediment administratiu serà el mateix que per a la concessió de llicències.  
4. La legalització d?edificacions construïdes sense llicència o que la incomplesquen no serà eximent (encara que si que pot considerar-se circumstància atenuant) de la sanció que corresponga com a conseqüència de l?expedient instruït amb aquesta finalitat, d?acord amb el Reglament de Disciplina i la resta de disposicions aplicables.  
5. D?acord amb les manifestacions legals en matèria disciplinària, mai no podrà concedir-se la legalització d'obres executades sense les autoritzacions oportunes pel mer pagament de les sancions imposades, i persistirà l?obligació de sol·licitar les legalitzacions escaients.  
Art. 9.4.2. Legalitzables per procediment extraordinari  
1. Seran edificacions legalitzables per procediment extraordinari les emplaçades en àrees del sòl no urbanitzable, si l?ús de les quals és conforme a la taula de compatibles i les condicions en superen els límits normatius d?aquestes normes subsidiàries quan entren en vigor, d?acord amb el que es disposa tot seguit.  
2. Només podran acollir-se a aquest règim les edificacions que l?expedient de legalització per procediment extraordinari de les qual acredite que en satisfer el cànon previst en la clàusula següent podran establir-se mesures correctores suficients per a obviar a l?impacte negatiu que comportaria mantenir-les fora d'ordenació, per la qual cosa s'instruirà un pronunciament de la corporació municipal respecte d'això.  
3. Per a la legalització d'aquest tipus d?edificacions es procedirà del la manera següent:  
a) Amb la definició del volum total de la figura envolupant: VT  
b) Amb el càlcul del volum que formava part de l'anterior i que s'ajusta a les normes: VN.  
c) La diferència (UT-VN) és el volum extraordinari l?ús del qual pot ser objecte de concessió.  
d) L?expedient es resoldrà en dos àmbits.  
Un: d'acord amb l'apartat anterior pel que fa al volum legalitzable, per ser conforme al planejament; i  
Dos: per concessió d'ús de l?espai limitat per a la protecció de l?interès públic, subjecte també a les determinacions previstes en l'apartat anterior, i gravat per un cànon anual equivalent a C vegades la taxa municipal de llicència de l?obra completa sense exempcions, i és C = 10 x (VT-VN)/VT. S'exceptuen les edificacions catalogades per l?interès patrimonial als titulars de les quals se'ls podrà dispensar de satisfer aquest cànon.  
Secció 2: Edificacions i Instal·lacions d'utilitat pública o interès social  
Art. 9.4.3. Marc de referència  
Les edificacions i instal·lacions promogudes en àrees de sòl no urbanitzable en virtut de la presumpta condició d'utilitat pública o interès social, podran acollir-se al règim urbanístic de l'article 85 de la Llei del Sòl en concordança amb la clàusula 3. de l'art. 9.1.7. i les concatenades del present títol.  
Art. 9.4.4. Tipologies  
1. Instal·lacions i edificacions promogudes per organismes públics en àmbits de la seua competència:  
- Millores de les infrastructures viàries (reparacions, variants de traçats, línies fèrries, ponts, túnels, etc.)  
- Millores de les infrastructures de serveis.  
- Edificacions de titularitat pública, per a equipaments de patrons, mancomunitats i ens públics.  
2. Instal·lacions i edificacions promogudes per empreses de serveis:  
- Infrastructures elèctriques.  
- Infrastructures hidràulico-sanitàries.  
- Infrastructures telefòniques  
- D'altres infrastructures.  
3. Instal·lacions i edificacions promogudes per particulars per a la prestació de serveis i desplegament d'activitats d'utilitat pública o interès social:  
- Indústries agro-pecuàries d'implantació necessària al medi rural.  
- Sales de reunió.  
- Equipaments.  
- D'altres en relació amb la naturalesa i la destinació de les finques situades en sòl no urbanitzable.  
4. Instal·lacions i edificacions que per la seua naturalesa particular s'hagen de situar al medi rural. Condicions de l'edificació d'utilitat pública o interès social.  
1. Han de complir les normes següents:  
a) Parcel·la mínima: 12 fanecades (equivalent a 8.310 m2).  
b) Edificació aïllada.  
c) Fins a un màxim de dues (2) plantes en qualsevol dels seus talls verticals.  
d) Elevació màxima sobre la rasant del camí d'accés: deu (10) metres comptadors fins al límit superior del carener o plànol de coronament.  
e) Separació a les vores de predis confrontants, sèquies i camins (aquesta última mesura respecte del marge nominal que resulte d'aplicar les normes derivades d'aquestes normes subsidiàries quant a l'estructura viària i de camins agrícoles) ha de ser, com a mínim, igual a l'alçada del parament que hi recau o cinc (5) metres.  
f) Superfície ocupada màxima: 10% de la superfície aportada.  
g) Superfície construïda màxima: 0,1. m2/m2 de parcel·la.  
h) La superfície construïda màxima destinada a serveis auxiliars ha de ser un deu per cent (10%) de la total.  
2. Estaran subjectes a les obligacions següents:  
a) Sol·licitar les llicències municipals preceptives, en temps i forma.  
b) Satisfer les taxes que corresponguen.  
c) Tenir resolt l'accés vial.  
d) Tenir resolt el servei proporcional de proveïment d'aigua i, de la mateixa manera, el subministrament d'energia elèctrica. Tenir també garantida l'eliminació de residus sense produir impactes negatius en el medi i l'absència total de risc de contaminació o degradació d'aquest.  
e) Inscriure en el Registre de la Propietat la indivisibilitat de les parcel·les ocupades.  
Art. 9.4.5. Procediment de gestió  
1. Podran autoritzar-se les edificacions i instal·lacions d'utilitat pública o interès social que s'hagen d'emplaçar en el medi rural per aplicació del que preveu aquesta secció, seguint el procediment que prescriu l'art. 44.2 RG i d'acord amb les normes que estableixen aquestes normes subsidiàries.  
2. A fi de donar compliment a l?epígraf 2, de l'esmentat procediment, es requerirà que l'interessat acredite les circumstàncies segons les quals suposa que la seua promoció pot acollir-se al règim descrit en aquesta secció.  
3. L?ajuntament, a la vista de la documentació presentada, estudiarà la sol·licitud, i es pronunciarà mitjançant la declaració, si escau, d'utilitat pública o d'interès social que (en l'esfera de les seues competències) mereixen les edificacions o instal·lacions promogudes a l'empara del que disposa aquesta secció. Una vegada complerts aquests requisits, emetrà informe sobre la petició, elevarà l'expedient a la Comissió Territorial d'Urbanisme a la qual demanarà la resolució que escaiga. L?administrat tindrà un termini de sis (6) mesos, a partir de l'autorització, per a sol·licitar l'oportuna llicència municipal d'obres; vençut el qual es considerarà caducada sense que es tinga cap dret adquirit només pel fet d'haver iniciat el tràmit.  
Capítol 5: Ordenances de policia rural  
L?Ajuntament de Cullera disposa des de fa molts anys, d'una ordenança de policia rural. L?aplicació d'aquesta ordenança ha permès a la corporació resoldre moltes qüestions que se susciten al medi rural del seu terme.  
Encara que molts dels supòsits i de les circumstàncies que preveu l?ordenança estan avui totalment desfasats i que fins i tot, el contingut total del text articulat no correspon a matèria pròpiament urbanística, arrepleguem en aquest capítol el text vigent, fins avui, de l?ordenança de policia rural, per expressa voluntat de la corporació municipal.  
Secció 1: Dels camins.  
Art. 9.5.1. Els ponts i sifons situats transversalment als camins rurals, hauran de tenir la mateixa longitud que la latitud d'aquest, i l?elevació i latitud o llum adequades a la finalitat de l'obra.  
Art. 9.5.2. Les sendes o entrades dels camps d'arròs tindran un metre cinquanta (1.50) de latitud a la part superior, i les d'hortes i secans un metre (1) també a la part superior.  
Art. 9.5.3. De través a les sendes no es permetrà cap portell ni clivella encara que siga per a regar o escórrer els camps contigus. Per a aquestes operacions, i sense entrebancar el pas lliure, els interessats en el reg o l?escorriment construiran els ponts oportuns.  
Art. 9.5.4. Els marges mitgers o divisoris dels camps, hauran de tenir la latitud de zero cinquanta (0,50) centímetres a la superfície i de zero setanta (0 70) centímetres en la base.  
Art. 9.5.5. Ningú no podrà escotar o retallar un marge o senda, sense la conformitat prèvia dels copropietaris, encara que siga amb corbella, aladre o un altre instrument ni amb el pretext de segar brossa.  
Art. 9.5.6. Es prohibeix col·locar femers, pedres, palles, troncs d'arbres, ramatge o qualsevol altre obstacle en els camins d'aquest terme, encara que siga provisionalment i per poc de temps.  
Art. 9.5.7. No es podrà arreplegar pols dels camins amb el pretext de fer fem o qualsevol altra cosa.  
Art. 9.5.8. Es prohibeix fer brossa o segar-la als talussos o vores dels camins, sense l'autorització municipal corresponent, i als reguerons o regueralls dels camps, sense la dels propietaris o arrendataris.  
Art. 9.5.9. Cap veí, arrendatari o propietari, no ha de deixar caure l'aigua als camins d'aquest terme ni deixar-la passar per les sendes, bé voluntàriament o involuntària. No serà suficient per a eximir-se de la responsabilitat manifestar que va ser un trencament del caixer, una filtració mentre regava, la poca elevació dels marges de les sèquies o reguerons, que havia estat excessiva l'avinguda, que no s'havia netejat bé, o qualsevol altra causa.  
Art. 9.5.10. Quan els propietaris, arrendataris o altres netegen els reguerons o regueralls, o qualsevol altre braç de reg, col·locaran el fang o sediment que traguen, de manera que, que quede sempre completament lliure i expedit el pas pels camins i les sendes, perquè no n'hi haja ni el més petit obstacle en l'amplària i extensió.  
Art. 9.5.11. Quan qualsevol dels interessats sol·licite la reposició d'un marge mitger o divisori d'acord amb les mesures consignades en els articles 9.5.2. i 9.5.4. s'efectuarà a costa dels amos dels camps confrontants.  
Art. 9.5.12. Els arrendataris o conreadors dels camps confrontants amb les sendes, les tindran en bon estat i les conservaran de manera que no s'interrompa mai el pas lliure i expedit, encara que siga amb el pretext d'estar regant. Si fan la neteja deixaran esplanada la part superior de les sendes després d'haver col·locat el fang.  
Secció 2: Dels canals de reg artificial i escorrenties de secà.  
Art. 9.5.13. Els canals de reg dels camps de secà, quan s'utilitzen per al reg artificial i escorrentia simultàniament o alternativament, hauran de tenir en el fons la latitud d'un metre cinquanta (1,50) i el talús convenient segons la qualitat del terreny.  
Art. 9.5.14. Perquè tots els camps de secà gaudesquen amb facilitat del reg artificial i escorrentia, els amos o posseïdors han de permetre la continuació dels canals pel punt més adequat de la seua propietat, amb la indemnització prèvia pel terreny que s'utilitze amb aquesta finalitat.  
Art. 9.5.15. Ningú no podrà posar sínia, regadora de tafona ni qualsevol altre aparell de reg artificial en canal o escorrialles d'interès de tercers, el moviment dels quals puga lesionar un marge o caixer que no siga seu, ni entrebancar el lliure curs de les aigües.  
Art. 9.5.16. La neteja dels canals de secà, es farà en les èpoques convenients que designe l'ajuntament per a cada partida, amb l'anunci i a costa dels amos fronterers, si aquests aprofiten aquests canals i en cas contrari a costa de tots els que se n'aprofiten.  
Art. 9.5.17. La construcció de nous ponts d'entrada reconeguda sobre canals i escorrenties de secà, anirà a càrrec dels amos dels camps objecte de reg o escorrentia, si no és que el pont siga pera a establiment d'una nova entrada; en aquest cas la construcció es farà exclusivament a càrrec de l'amo del camp que s'haja de servir de l'entrada.  
Secció 3: Dels camps i llocs poblats d'arbres  
Art. 9.5.18. Es prohibeix l'entrada de gallines o altres aus domèstiques en els camps sembrats, regats o ploguts. Si es troben en rostoll s'ha d'obtenir permís dels propietaris o arrendataris.  
Art. 9.5.19. Es prohibeix a tothom travessar els camps sembrats i sense sembrar a peu o a cavall, i fer senderes amb pretext de recreació o descans.  
Art. 9.5.20. La mateixa prohibició s'estén als caçadors, que les facen amb gossos o sense.  
Art. 9.5.21. Tampoc es permet entrar herbes als camps i als sembrats ni traure'n, tallar o arrancar manolls d'espigues, verdes o granades, faves, pèsols, fesols i la resta de llegums, siga per distraure's o per aprofitament.  
Art. 9.5.22. Es prohibeix també que les espigoladores entren en els camps abans que s'haja collit el fruit. Encara en aquest cas, ho han de fer de sol a sol, amb permís per escrit del propietari o arrendatari, sense que es permeta, en cap cas, anar darrere del carros o de les cavalleries que condueixen les meses.  
Art. 9.5.23. Es consideraran reus de furt i es posaran d'acord amb açò a disposició de l'autoritat judicial competent, els que amb el pretext de recollir l?espiga la tallen- de la mateixa planta amb tisores i extraguen les garbes per a esmicolar-les i utilitzar-ne el gra.  
Art. 9.5.24. Es prohibeix la plantació d'arbres o arbustos de tota classe a una distància menor de tres (3) metres de les propietats d'altri, siguen de particulars o del comú de veïns.  
Art. 9.5.25. Es prohibeix col·locar cordes, cordons, sogues i qualsevol altra lligadura en els arbres, camps, marges i sendes per a subjectar animals, estendre roba o qualsevol altre objecte, sense permís per escrit dels propietaris o arrendataris.  
Art. 9.5.26. El brancatge dels arbres plantats a les rodalies de les propietats d'altri, siguen de particulars o del comú de veïns, s'ha de tallar perquè sempre puga passar àmpliament una cavalleria o vehicle amb càrrega major o de palla.  
Art. 9.5.27. Es prohibeix tirar pedres als arbres, tallar rames, pujar-hi o perjudicar-los de qualsevol manera.  
Art. 9.5.28. Igualment queda prohibit disparar amb escopetes ni amb cap altra arma de foc en direcció als arbres.  
Secció 4: Dels munts de llenya, palla, fem i altres efectes  
Art. 9.5.29. Els pallers rústics, munts de fem, llenya, pedres i altres efectes, no es podran posar en cap cas, siga per molt de temps o poc, a una distància menor de dos (2) metres dels camins, sendes, marges, caixers de canals, sèquies i assarbs; i a dos-cents (200) metres del nucli urbà, sense autorització expressa de l'alcalde.  
Secció 5: De les cavalleries i carruatges  
Art. 9.5.30. Les cavalleries i la resta d'animals menors de treball o recria, no podran ser conduïts per les sendes ni motes de les partides d'arròs mentre estiga la collita, ni per les sendes de les hortes i secans en qualsevol moment sense dur el cabestre o fre corresponent.  
Art. 9.5.31. No podrà lligar-se cap animal ni romandre a una distància de menys de dos (2) metres dels camins, sendes, motes, marges i camps d'altri; ni portar-lo a pasturar solt o lligat als canals de reg, escorrenties i caixers.  
Art. 9.5.32. Quan més d'un vehicle o carruatges es troben en qualsevol dels camins d'aquest terme en direcció oposada, els que porten la dreta cap a la població, passarà sense perdre el temps, i el que porte l'esquerra, deixarà el pas franc. Aquesta mateixa prevenció s'ha de tenir en compte quan siguen cavalleries carregades o descarregades o qualsevol altre tipus d'animals.  
Art. 9.5.33. Es prohibeix portar les cavalleries pels camins d'aquest terme amb corredisses, al galop i al trot, ni fer apostes per provar-ne les qualitats.  
Secció 6: Dels ramats  
Art. 9.5.34. Els ramaders no podran entrar ni romandre en el terme municipal d'aquesta vila, més que en la forma que establesquen les disposicions governatives que amb aquesta finalitat dicte l'alcaldia i amb llicència per escrit dels amos dels camps on pasturen i dels amos dels camps que confronten amb les sendes o entrades del seu trànsit.  
Secció 7: De la caça i pesca  
Art. 9.5.35. La caça i pesca només podran practicar-se en els temps i les formes que prescriuen les lleis.  
Art. 9.5.36. No es permet per regla general, caçar fins a la distància de tres-cents (300) metres, comptadors des de les últimes coses del nucli urbà, a fi d'evitar els perills a les persones i les coses.  
Art. 9.5.37. No es podrà caçar amb la xarxa anomenada filat en cap moment de l'any, hi haja o no fruits pendents en els arbres, sense permís de l'amo atorgat per escrit, visat per l'alcaldia.  
Art. 9.5.38. No es caçarà amb gos en les hortes i secans ni encara en temps de caça en què podran utilitzar-se gossos. A les partides d'arròs només es podrà caçar amb gos després d'alçades les collites.  
Art. 9.5.39. Ningú no podrà pescar fora dels límits de la seua propietat sense tenir el permís competent.  
Art. 9.5.40. Es prohibeix pescar de nit sense permís de l'alcaldia.  
Art. 9.5.41. A l'Estany i al riu Xúquer no s'establirà cap pesquera sense l'autorització escrita de l'alcaldia, ni a distancia menor les unes de les altres de vint (20) metres en la pesca d'escac viu, llevat de les pesqueres de les agulles del pont en què podran establir-se una pesquera per cada agulla.  
Art. 9.5.42. Es prohibeix obrir bosses en els caixons dels assarbs i camps contigus amb el pretext d'assegurar la pesca de la buderonada.  
Art. 9.5.43. No s'han d'obrir les portelles en els caixers dels assarbs ni s'hi han de col·locar ni en altres caixers cap tipus de xarxa ni d?ormeigs de pesca.  
Art. 9.5.44. Els vaixells petits o navetes de pescadors no s?han d'aproximar a les pesqueres a una distància menor de la que preceptua l'art. 9.5.41.  
Art. 9.5.45. Els pescadors de vaixells petits podran fixar els pedrals per a l'establiment de pesqueres en el punt que els vinga bé, d'acord amb l'article anterior, però perdran aquest punt i s'entendrà que renuncien si deixen transcórrer tres (3) dies consecutius sense utilitzar-lo o usar-lo personalment per malaltia o ocupació en treballs de la seua propietat; i si no hi ha cap causa n'hi haurà prou amb el transcurs de vint-i-quatre (24) hores.  
Secció 8: Del tir de coloms i altres aus  
Art. 9.5.46. Es prohibeix establir el tir de coloms i altres aus sense permís per escrit de l'autoritat municipal, la qual es reserva la facultat de fixar les condicions que estime convenients, per a aconseguir l'ordre i fer ferma la seguretat de les persones i les coses i assenyalar el punt on s'ha d'establir; sense perjudici del reglament que s'haja de redactar perquè valga de règim i govern a tots els que hi concórreguen i particularment a l'amo dels animals o al que actue en nom d'ell.  
DISPOSICIONS TRANSITORIES  
Primera  
Les obres emparades per llicència municipal que a l'entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries estiguen en curs d'execució o paralitzades, podran finalitzar-se de conformitat amb el projecte tècnic autoritzat, quan pertocava, i altres condicions de la llicència, durant el termini de quinze (15) mesos comptadors des de l'entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries.  
Segona  
Les indústries que a l'entrada en vigor d'aquestes normes subsidiàries queden situades en una zona no adequada, i no es puguen legalitzar d'acord amb el que estableix el capítol 4 del títol 10 d'aquestes normes, es toleraran durant un termini de deu (10) anys en l'emplaçament actual; s'hi podran realitzar obres de manteniment, reparació i modernització, però en cap cas d'augment de volum.  
Tercera  
No es consideraran en la situació de fora d'ordenació aquelles edificacions existents que, a l?entrada en vigor d?aquestes normes subsidiàries, no complesquen les condicions planimètriques o de volum establertes en aquestes normes urbanístiques, sempre que s'hagen realitzat emparades en la preceptiva llicència municipal i no es troben afectades pel viari o els espais lliures públics, en els termes legals establerts.  
Quarta  
A més de les obligacions i càrregues establertes en aquestes normes per a la gestió de cada unitat d?execució o polígon, els propietaris del sòl ordenat per plans parcials aprovats amb anterioritat a aquestes normes han de complir les obligacions i els compromisos que, en desplegament del pla parcial, corresponen a cada àmbit d'ordenança o els convenis urbanístics que puguen quedar pendents en matèria de cessió d'espais d'ús públic o d'aprofitament urbanístic, d'execució d?obres d'urbanització, de conservació d?aquestes i de constitució d'entitats urbanístiques col·laboradores.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
Es faculta l'ajuntament perquè regule, mitjançant normativa complementària específica, tots aquells aspectes tractats insuficientment.  
Segona  
L?ajuntament, mitjançant una ordenança 'municipal, podrà canviar la destinació pública concreta de les reserves de sòl dotacional previst en aquestes normes, excepte la de les que estan destinades a viaris, espais lliures i zones verdes, i les que estan específicament reservades a la implantació de serveis propis d'administracions supramunicipals. La nova destinació que es dispose per als terrenys serà de servei públic municipal.  
Tercera  
Es faculta l'ajuntament perquè, en aquelles zones on hi haja (en aquest moment) edificacions consolidades que no apareixen reflectides en la base cartogràfica que s'ha utilitzat per a elaborar aquest document, mitjançant un estudi de detall, reajuste les alineacions en tot allò que calga per a adaptar-les, si escau, a la realitat consolidada o als paràmetres més racionals que aquesta imposa.  
Quarta  
En l'àrea del terme municipal inclosa en el Parc Natural de l?Albufera prevaldran, en tot cas, les determinacions establerts en el seu pla especial de protecció.  
DISPOSICIO DEROGATORIA  
Queden derogats tots els instruments d'ordenació, normes o ordenances d'àmbit municipal que s'oposen al que estableixen aquestes normes urbanístiques.  
ANNEX A LES NORMES URBANISTIQUES  
Fitxes de característiques de les unitats d'execució i àrees de desplegament  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-1  
Denominació Nucli antic de Sant Antoni  
U.E. SAC-1  
1 Superfície total 14.250 m2  
2 Superfície equipament 1.750 m2  
3 Superfície lliure 8.045 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 9.795 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 4.455 m2  
6 Superfície màxima 18.525 m2  
7 Aprofitament (6/1) 1,3 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-1  
Denominació Nucli antic de Sani Antoni  
U.E. SAC-2  
1 Superfície total 800 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure 660 m2  
4 Superfície cessió (2+3) 660 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 140 m2  
6 Superfície màxima 1.400 m2  
7 Aprofitament (6/1) 1,75 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent .  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-3  
Denominació Eixample sud Sant Antoni  
U.E. SAS-1  
1 Superfície total 2.474 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure 1.268 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 1.268 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 1.206 m2  
6 Superfície màxima 6.030 m2  
7 Aprofitament (6/1) 2,43 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança., P-3  
Denominació Eixample sud Sant Antoni  
U.E. SAS-4  
1 Superfície total 31.155 m2  
2 Superfície equipament 2.000 m2  
3 Superfície lliure 16.490 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 18.490 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 12.510 m2  
6 Superfície màxima 26.846 m2  
7 Aprofitament (6/1)  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S?admetrà un marge d?error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L?edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació serà el de compensació.  
5. Es redactarà un estudi de detall.  
6. La superfície de cessió inclou a més de la zona verda i els vials de la subzona P-3.2 una cessió complementària i gratuïta per a l'ajuntament segons es dibuixa en els plànols.  
7. La tolerància d'amidament consignada en la nota 2 no s'aplicarà a la superfície màxima que es fixa amb caràcter general.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança' P-8  
Denominació Platja Dosel  
U.E. D-1 (discontinua)  
1 Superfície total 59.341 m2  
2 Superfície equipament 2.785 m2  
3 Superfície lliure 25.064 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 27.849 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 31.492 m2  
6 Superfície màxima 6.298 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,11 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.   
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-8  
Denominació Platja Dosel  
U.E. D-2 (consolidat)  
1 Superfície total 67.659 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure 10.900 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 10.900 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 56.759 m2  
6 Superfície màxima 11.358 m2  
7 Aprofitament (6/l) 1,17 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-9  
Denominació Marenyel de la Torre  
U.E. MT-2  
1 Superfície total 18.200 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure (1) 4.545 m2  
4 Superfície cessió (2+3) 5.545 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 13.655 m2  
6 Superfície màxima 2.732 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0, 15 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
[1] (3860 + 685)  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-9  
Denominació Marenyet de la Torre  
U.E. MT-2 (consolidat)  
1 Superfície total 76.500 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure 21.810 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 21.810 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 54.690 m2  
6 Superfície màxima 10.940 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,14 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d?amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-10  
Denominació Marenyet de 1711a  
U.E. MT-1 (consolidat)  
1 Superfície total 45.900 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure (1) 18.730 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 18.730 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 27.170 m2  
6 Superfície màxima 14.740 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,32 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
[1] (2100 + 16630)  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-11/Subàrea P-11.1  
Denominació Marenyet Estany  
U.E. MT-2  
1 Superfície total 106.100 m2  
2 Superfície equipament 5) m2  
3 Superfície lliure (\*5) m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) (\*5) m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 55.485 m2  
6 Superfície màxima 11.671 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,11 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta serà de 0,20 m2/m2.  
4. Es redactarà un PERI que s'ha d'executar d'acord amb el sistema que determine l'ajuntament.  
5. Les zones verdes i els equipaments s'ajustaran als estàndards de l'annex del Reglament de Planejament.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P- 11 /Subàrea P- 11.2  
Denominació Mareny Estany  
U.E. ME-2 (consolidat)  
1 Superfície total 76.000 m2  
2 Superfície equipament 1.230 m2  
3 Superfície lliure 46.892 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3) 48.122 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 27.878 m2  
6 Superfície màxima 41.812 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,55 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
[1] (8560 + 38332)  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança P-12  
Denominació Dorat  
U.E. DD-1  
1 Superfície total 28.400 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure 14.750 m2  
4 Superfície cessió (2 + 3)  
5 Superfície ocupada (1-4) 24.650 m2  
6 Superfície màxima 4.470 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,16 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
5. De les parcel·les avui ocupades hi ha una superfície d?1 1.000 m2 afectada per la servitud MT.  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança R-1  
Denominació Mareny de Sant Llorenç  
U.E. MSL-1  
1 Superfície total 15.700 m2  
2 Superfície equipament  
3 Superfície lliure (1) 10.050 m2  
4 Superfície cessió (2+3) 10.050 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 5.650 m2  
6 Superfície màxima 7.580 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,48 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118, de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
[1] (5250 + 4800).  
Unitat d'execució  
Àmbit d'ordenança R-2  
Denominació Brosquil  
U.E. B-1  
1 Superfície total 20.910 m2  
2 Superfície equipament 270 m2  
3 Superfície lliure (1) 10.957 m2  
4 Superfície cessió (2+3) 11.227 m2  
5 Superfície ocupada (1-4) 9.683 m2  
6 Superfície màxima 4.840 m2  
7 Aprofitament (6/1) 0,23 m2/m2  
Nota:  
1. Es podrà modificar la delimitació que contenen aquestes normes subsidiàries de conformitat amb el que estableix l'article 118 de la Llei del Sòl, sense que calga la modificació d'aquelles.  
2. S'admetrà un marge d'error d'amidament fins a un 5% sobre els amidaments consignats en la fitxa.  
3. L'edificabilitat per parcel·la neta depèn de l?ordenança corresponent.  
4. El sistema d'actuació, el determinarà l'ajuntament.  
[1] (2900 + 8057).



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 1847, del 21-08-1992 (1992/825709)

RESOLUCIÓN de 27 de diciembre de 1991, de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, por la que se aprobaron definitivamente las normas subsidiarias transitorias de planeamiento de Cullera (Valencia).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   1847

Fecha DOGV
:   21-08-1992

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1992/825709

CVE


Fecha del documento
:   27-12-1991

Organismo emisor
:   Conselleria de Obras Públicas,Urbanismo y Transportes

Tipo de documento
:   Resolución

Resolución de 27 de diciembre de 1991, de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, por la que se aprobaron definitivamente las normas subsidiarias transitorias de planeamiento de Cullera (Valencia).  
Por Resolución de 27 de diciembre de 1991, del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, se aprobaron definitivamente las normas subsidiarias transitorias de planeamiento de Cullera (Valencia). A continuación se transcribe el contenido literal de les normas urbanísticas contenidas en estas normas subsidiarias de planeamiento para general conocimiento.  
Contra esta resolución, que no agota la vía administrativa, se puede interponer recurso de reposición ante este conseller en el plazo de un mes a contar desde el siguiente de la publicación de la resolución, antes del contencioso administrativo ante la Sala Contencioso-Administrativa del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana. Este último recurso se habrá de interponer en el plazo de dos meses des de la publicación de la resolución del recurso de reposición, si ésta fuera expresa, o en el plazo de un año desde la fecha de interposición del citado recurso de reposición, si no fuera motivo de resolución; todo ello sin perjuicio de la interposición de cualquier otro recurso que se estime procedente.  
Valencia, 13 de julio de 1992. - El Secretario General: Francisco Puerto Burzuri.  
INDICE GENERAL  
Título 1: Generalidades  
Título 2: Intervención municipal en la edificación y usos del suelo  
Título 3: Condiciones generales de la edificación  
Título 4: Condiciones generales de la urbanización  
Título 5: Condiciones generales de los usos  
Título 6: Condiciones generales de protección  
Título 7: Régimen general de las clases de suelo  
Título 8: Condiciones particulares de las áreas de suelo urbano  
Título 9: Condiciones particulares de las categorías de suelo no urbanizable  
Título 1: GENERALIDADES  
Capítulo 1: Naturaleza, objeto, efectos, vigencia y alteraciones de las normas subsidiarias  
Sección 1: Las normas subsidiarias del plan general transitorias  
Art. 1.1.1. Naturaleza, ámbito y objeto  
Art. 1.1.2. Efectos de las normas subsidiarias  
Art. 1.1.3. Vigencia de las normas subsidiarias  
Sección 2: Desarrollo de las normas subsidiarias  
Art. 1.1.4. Revisiones y modificaciones de las normas  
Art. 1.1.5. Desarrollo de determinaciones de las normas subsidiarias  
Art. 1.1.6. Precisión de límites  
Sección 3: Las normas subsidiarias en relación con las situaciones preexistentes  
Art. 1.1.7 La situación de fuera de ordenación  
Art. 1.1.8. Efectos de la calificación como fuera de ordenación  
Capítulo 2: Divisiones urbanísticas del territorio  
Art. 1.2.1. La clasificación del suelo como división primaria del territorio municipal  
Art. 1.2.2. Los ámbitos de ordenación y de gestión como divisiones del territorio municipal  
Art. 1.2.3. Los sistemas generales dentro de la división urbanística del territorio municipal  
Art. 1.2.4. La distribución de usos dentro de la división urbanística del territorio municipal  
Capítulo 3: Derechos y deberes de los propietarios  
Sección 1: Derechos y deberes generales  
Art. 1.3.1. El régimen jurídico del suelo y los derechos y deberes de los propietarios  
Art. 1.3.2. Derechos y deberes generales de los propietarios de suelo  
Art. 1.3.3. Derechos y deberes generales de los propietarios de edificaciones  
Art. 1.3.4. Incumplimientos  
Sección 2: El deber de conservación de inmuebles  
Art. 1.3.5. Contenido del deber de conservar  
Art. 1.3.6. Condiciones mínimas de seguridad, salubridad y ornato público de las edificaciones  
Art. 1.3.7. Conservación específica de los edificios catalogados  
Art. 1.3.8. Procedimiento de ejecución de obras de mantenimiento de las edificaciones  
Art. 1.3.9. Infracciones  
Sección 3: Conservación específica de urbanizaciones y solares no construidos  
Art. 1.3.10. Condiciones mínimas de conservación de las urbanizaciones  
Art 1 3 11 Condiciones mínimas de conservación de los solares  
Art. 1.3.12. Uso provisional de los solares no construidos  
Capítulo 4: Estado ruinoso de las edificaciones  
Art. 1.4.1. Declaración del estado ruinoso de los edificios  
Art. 1.4.2. Daños no reparables técnicamente por los medios normales  
Art. 1.4.3. Coste de reparación  
Art. 1.4.4. Valor actual del edificio  
Art. 1.4.5. Circunstancias urbanísticas  
Art. 1.4.6. Edificios catalogados  
Art. 1.4.7. Causas que no implican la declaración de ruina Art. 1.4.8. Procedimiento de declaración de ruina Art. 1.4.9. Efectos y responsabilidades de la declaración de ruina  
Título 2: INTERVENCION MUNICIPAL EN LA EDIFICACION Y USO DEL SUELO  
Capítulo 1: Licencias urbanísticas  
Art. 2.1.1. Actos sujetos a licencia  
Art. 2.1.2. Plazos  
Art. 2.1.3. Caducidad  
Art. 2.1.4. Solicitud de licencia en general  
Art. 2.1.5. Solicitud de licencia de obras de nueva planta, ampliación o reforma  
Art. 2.1.6. Solicitud de licencia de obras menores  
Art. 2.1.7. Solicitud de licencia de derribo  
Art. 2.1.8. Solicitud de licencia para la instalación de grúas  
Art. 2.1.9. Solicitud de licencia de primera ocupación  
Art. 2.1.10. Solicitud de licencia de ocupaciones  
Art. 2.1.11. Solicitud de licencia de apertura de actividades calificadas, espectáculos públicos y actividades recreativas  
Art. 2.1.12. Solicitud de licencia de apertura en general  
Art. 2.1.13. Procedimiento para el otorgamiento de licencias  
Art. 2.1.14. Modificaciones de licencia  
Capítulo 2: Policía de obras  
Art. 2.2.1. Depósito de escombros y materiales  
Art. 2.2.2. Zanjas y calicatas  
Art. 2.2.3. Materiales de obra en la vía pública  
Art. 2.2.4. Seguridad en la vía pública durante la ejecución de la obra  
Art. 2.2.5. Conducciones y postes en las vías públicas  
Art. 2.2.6. Obras de reparación urgentes  
Art. 2.2.7. Andamios  
Art. 2.2.8. Apuntalamientos y apeos  
Art. 2.2.9. Construcción de aceras  
Título 3: CONDICIONES GENERALES DE LA EDIFICACION  
Capítulo 1: Condiciones de la parcela  
Art. 3.1.1. Definición y aplicación  
Art. 3.1.2. La unidad espacial de referencia  
Art. 3.1.3. Segregación, agregación y modificación de parcelas  
Art. 3.1.4. Cerramiento de las parcelas  
Art. 3.1.5. Linderos de parcela  
Art. 3.1.6. Alineaciones y rasantes oficiales  
Art. 3.1.7. Fondo o ancho de parcela  
Art. 3.1.8. Superficie de parcela  
Art. 3.1.9. Parcela edificable  
Capítulo 2: Condiciones de disposición del edificio en la parcela  
Art. 3.2.1. Definición y aplicación  
Art. 3.2.2. Variables de referencia para la disposición del edificio  
Art. 3.2.3. Determinación normativa de la superficie ocupada  
Art. 3.2.4. Coeficiente de ocupación  
Art. 3.2.5. Superficie libre de parcela  
Capítulo 3: Condiciones de ocupación  
Art. 3.3.1. Definición y aplicación  
Art. 3.3.2. Superficie ocupada  
Art. 3.3.3. Determinación normativa de la superficie ocupada.  
Art. 3.3.4. Coeficiente de ocupación  
Art. 3.3.5. Superficie libre de parcela  
Capítulo 4: Condiciones de volumen  
Art. 3.4.1. Definición y aplicación  
Art. 3.4.2. Superficie edificada  
Art. 3.4.3. Determinación normativa de la superficie edificada  
Art. 3.4.4. Coeficiente de edificabilidad  
Art. 3.4.5. Altura de la edificación  
Art. 3.4.6. Medición de la altura de edificación  
Art. 3.4.7. Altura media ponderada  
Art. 3.4.8. Altura de cubierta o de coronación  
Art. 3.4.9. Establecimiento normativo de la altura de la edificación  
Art. 3.4.10. Construcciones permitidas por encima de la altura máxima  
Capítulo 5: Condiciones de calidad e higiene  
Art. 3.5.1. Definición y aplicación  
Sección 1: Condiciones de calidad  
Art. 3.5.2. Calidad de las construcciones  
Art. 3.5.3. Aislamiento térmico  
Art. 3.5.4. Aislamiento acústico  
Art. 3.5.5. Barreras antihumedad  
Sección 2: Condiciones higiénicas de los locales  
Art. 3.5.6. Local exterior  
Art. 3.5.7. Pieza habitable  
Art. 3.5.8. Ventilación  
Art. 3.5.9. Iluminación  
Art. 3.5.10. Soleamiento  
Art. 3.5.11. Oscurecimiento  
Sección 3: Condiciones higiénicas de los edificios  
Art. 3.5.12. Patios  
Art. 3.5.13. Parámetros dimensionales de los patios  
Art. 3.5.14. Patios de parcela  
Art. 3.5.15. Patios de manzana  
Art. 3.5.16. Patios mancomunados  
Art. 3.5.17. Cubrición de patios  
Capítulo 6: Condiciones de dotaciones de servicios  
Art. 3.6.1. Definición  
Sección 1: Dotación de agua  
Art. 3.6.2. Dotación de agua potable  
Art. 3.6.3. Dotación de agua caliente  
Sección 2: Servicios de evacuación  
Art. 3.6.4. Evacuación de agua pluviales  
Art. 3.6.5. Evacuación de aguas residuales  
Art. 3.6.6. Evacuación de humos.  
Art. 3.6.7. Evacuación de residuos sólidos  
Sección 3: Dotación de energía  
Art. 3.6.8. Energía eléctrica  
Art. 3.6.9. Instalaciones de gas  
Art. 3.6.10. Combustibles líquidos y sólidos  
Art. 3.6.11. Otras energías alternativas  
Sección 4: Servicios de comunicaciones  
Art. 3.6.12. Telefonía  
Art. 3.6.13. Radio televisión  
Art. 3.6.14. Servicios postales  
Sección 5: Instalaciones de confort  
Art. 3.6.15. Instalaciones de clima artificial (calefacción y/o aire acondicionado)  
Art. 3.6.16. Aparatos elevadores  
Sección 6: Dotación de aparcamientos  
Art. 3.6.17. Condiciones generales  
Capítulo 7: Condiciones de seguridad  
Art. 3.7.1. Definición  
Art. 3.7.2. Accesos a las edificaciones  
Art. 3.7.3. Señalización en el interior de los edificios Art. 3.7.4. Puerta de acceso  
Art. 3.7.5. Circulación interior  
Art. 3.7.6. Escaleras  
Art. 3.7.7. Rampas  
Art. 3.7.8. Supresión de barreras arquitectónicas  
Art. 3.7.9. Prevención de incendios  
Art. 3.7.10. Prevención contra el rayo  
Art. 3.7.11. Prevención de las caídas  
Capítulo 8: Condiciones ambientales  
Art. 3.8.1. Definición  
Art. 3.8.2. Compatibilidad de actividades  
Art. 3.8.3. Lugares de observación de las condiciones  
Art. 3.8.4. Emisión de radioactividad y perturbaciones eléctricas  
Art. 3.8.5. Transmisión de ruido  
Art. 3.8.6. Vibraciones  
Art. 3.8.7. Deslumbramientos  
Art. 3.8.8. Emisión de gases, humos, partículas y otros contaminantes  
Art. 3.8.9. Vertidos industriales  
Capítulo 9: Condiciones estéticas  
Art. 3.9.1. Definición y generalidades  
Art. 3.9.2. Hallazgos arqueológicos  
Art. 3.9.3. Medianeras  
Art. 3.9.4. Fachadas  
Art. 3.9.5. Elementos aislados y publicitarios  
Art. 3.9.6. Cubiertas  
Art. 3.9.7. Cerramientos  
TITULO 4: CONDICIONES GENERALES DE LA URBANI ZACION  
Capítulo 1: Condiciones de abastecimiento de agua  
Art. 4.1.1. Dotación mínima de agua para uso doméstico  
Art. 4.1.2. Presión mínima  
Art. 4.1.3. Calidad  
Art. 4.1.4. Depósitos  
Art. 4.1.5. Material de las conducciones  
Art. 4.1.6. Diámetros  
Art. 4.1.7. Puntos de toma  
Art. 4.1.8. Posibles conexiones  
Art. 4.1.9. Presión de trabajo  
Art. 4.1.10. Separaciones  
Capítulo 2: Condiciones de saneamiento  
Art. 4.2.1. Red general  
Art. 4.2.2. Depuración y vertidos  
Capítulo 3: Condiciones de suministro de energía eléctrica Art. 4.3.1. Conexión y transporte  
Art. 4.3.2. Dotación  
Art. 4.3.3. Redes y centros de transformación  
Art. 4.3.4. Proyecto de suministro de energía eléctrica  
Capítulo 4: Condiciones de alumbrado público  
Art. 4.4.1. Estandard de iluminación media  
Capítulo 5: Otros servicios  
Art. 4.5.1. Condición general  
Título 5: CONDICIONES GENERALES DE LOS USOS  
Capítulo 1: Generalidades  
Art. 5.1.1. Definición  
Art. 5.1.2. Aplicación  
Art. 5.1.3. Regulación de los usos en las distintas clases de suelo  
Art. 5.1.4. Desarrollo de la regulación de usos  
Art. 5.1.5. Clases de usos  
Art. 5.1.6. Usos predominantes, complementarios, compatibles y prohibidos  
Art. 5.1.7. El control del uso y el régimen de fuera de ordenación  
Art. 5.1.8. Régimen general de los usos complementarios  
Art. 5.1.9. Usos globales y pormenorizados  
Art. 5.1.10. Simultaneidad de usos  
Capítulo 2: Uso global residencial  
Art. 5.2.1. Definición  
Art. 5.2.2. Clasificación  
Sección 1: Condiciones de la vivienda familiar  
Art. 5.2.3. Condiciones de instalación  
Art. 5.2.4. Altura de los techos  
Art. 5.2.5. Dimensiones de los huecos de paso  
Art. 5.2.6. Programa de la vivienda  
Art. 5.2.7. Condiciones complementarias de programa para la viviendas colectivas  
Art. 5.2.8. Condiciones higiénicas, de dotación de servicios, ambientales y de seguridad  
Art. 5.2.9. Dotación de aparcamientos  
Art. 5.2.10. Normativa complementaria de aplicación  
Sección 2: Residencia comunitaria  
Art. 5.2.11. Condiciones de aplicación  
Capítulo 3: Uso global industrial  
Art. 5.3.1. Definición  
Art. 5.3.2. Clasificación  
Art. 5.3.3. Condiciones de instalación y de aislamiento  
Art. 5.3.4. Dimensiones de los locales industriales  
Art. 5.3.5. Dotaciones de los locales industriales  
Art. 5.3.6. Condiciones ambientales  
Art. 5.3.7. Energía  
Art. 5.3.8. Residuos líquidos y sólidos  
Art. 5.3.9. Ordenación de la carga y de la descarga  
Art. 5.3.10. Condiciones de compatibilidad entre el uso industrial y el residencial  
Capítulo 4: Uso global terciario  
Art. 5.4.1. Definición  
Art. 5.4.2. Clasificación  
Sección 1: Condiciones de hospedaje  
Art. 5.4.3. Dimensiones  
Art. 5.4.4. Ascensores  
Art. 5.4.5. Aseos  
Art. 5.4.6. Aparcamiento  
Sección 2: Condiciones del comercio  
Art. 5.4.7. Categorías diferenciadas dentro del uso pormenorizado de comercio  
Art. 5.4.8. Dimensiones  
Art. 5.4.9. Circulación interior  
Art. 5.4.10. Escaleras  
Art. 5.4.11. Ascensores  
Art. 5.4.12. Altura libre de pisos  
Art. 5.4.13. Aseos  
Art. 5.4.14. Aparcamientos  
Art. 5.4.15. Almacenaje de productos alimentarios  
Sección 3: Condiciones de las oficinas  
Art. 5.4.16. Categorías referenciadas dentro del uso pormenorizado de oficinas  
Art. 5.4.17. Accesos internos  
Art. 5.4.18. Escaleras  
Art. 5.4.19. Ascensores  
Art. 5.4.20. Altura libre de pisos  
Art. 5.4.21. Aseos  
Art. 5.4.22. Aparcamientos  
Art. 5.4.23. Condiciones de los despachos  
Sección 4: Condiciones de las salas de reunión  
Art. 5.4.24. Condiciones de aplicación  
Capítulo 6: Usos globales ligados al transporte  
Art. 5.5.1. Definición  
Art. 5.6.2. Clasificación  
Art. 5.6.3. Condiciones ambientales  
Art. 5.6.4. Condiciones de seguridad  
Art. 5.6.5. Otras condiciones para los usos ligados al transporte  
Sección 1: Red y viaria  
Art. 5.6.6. Dimensiones y características de las sendas públicas para los peatones  
Art. 5.6.7. Jerarquización de la red viaria  
Art. 5.6.8. Dimensiones características del viario  
Art. 5.6.9. Condiciones de diseño  
Art. 5.6.10. Condiciones específicas de las calles particulares  
Art. 5.6.11. Pavimentación de la vías públicas  
Art. 5.6.12. Estacionamiento dentro de las alineaciones del viario  
Sección 2: Condiciones de los espacios de aparcamiento  
Art. 5.6.13. Categorías diferenciales dentro del uso pormenorizado de aparcamientos  
Art. 5.6.14. Condiciones de instalación  
Art. 5.6.15. Condiciones de los accesos  
Art. 5.6.16. Plaza de aparcamiento  
Art. 5.6.17. Altura libre de piso a techo  
Art. 5.6.18. Relación con otros usos instalados en la misma parcela  
Art. 5.6.19. Servicios higiénicos  
Sección 3: Condiciones de los talleres e instalaciones de servicios a los vehículos  
Art. 5.6.20. Condiciones de aplicación  
Título 6: CONDICIONES GENERALES DE PROTECCION  
Capítulo 1: Condiciones generales de protección  
Art. 6.1.1. Autopistas, carreteras, caminos y líneas férreas  
Art. 6.1.2. Infraestructuras eléctricas  
Art. 6.1.3. Vías pecuarias  
Art. 6.1.4. Infraestructuras hidráulico- sanitarias y otras enterradas  
Art. 6.1.5. Gaseoductos  
Capítulo 2: Protección de las costas y cauces públicos  
Art. 6.2.1. Cauces, barrancos y acequias  
Art. 5.2.2. Costas  
Capítulo 3: Protección del medio ambiente  
Art. 6.3.1. Contaminación atmosférica  
Art. 6.3.2. Protección de aguas para abastecimiento público y privado  
Art. 6.3.3. Protección de aguas en relación con los vertidos industriales  
Art. 6.3.4. Estaciones depuradoras, fosas sépticas y vertidos al mar  
Art. 6.3.5. Industrias peligrosas, nocivas e insalubres  
Art. 6.3.6. Protección del equilibrio ecológico y del paisaje  
Capítulo 4: Protección del Patrimonio Histórico- Artístico y Cultural  
Sección 1: Patrimonio arquitectónico y urbanístico  
Art. 6.4.1. Ambito y actuación  
Art. 6.4.2. Niveles de protección  
Art. 6.4.3. Definición de actuaciones  
Art. 6.4.4. Cuadro general de actuación  
Sección 2: Patrimonio arqueológico  
Art. 6.4.5. Disposición general  
Art. 6.4.6. Niveles de protección  
Art. 6.4.7. Areas de protección  
Art. 6.4.8. Usos y limitaciones  
Art. 6.4.9. Obligatoriedad de notificar hallazgos  
Título 7: REGIMEN GENERAL DE LAS CLASES DE SUELO  
Capítulo 1: Régimen general del suelo urbano  
Sección 1: Determinaciones generales  
Art. 7.1.1. Definición y delimitación  
Art. 7.1.2. División del suelo urbano en áreas de ordenanza  
Art. 7.1.3. Relación de las áreas de ordenanza en suelo urbano  
Art. 7.1.4. Interpretación de los documentos  
Art. 7.1.5. Estructuración normativa de las áreas de ordenanza en suelo urbano  
Sección 2: Requisitos de gestión y desarrollo  
Art. 7.1.6. Función legitimadora del planeamiento  
Art. 7.1.7. Orden de prioridad  
Art. 7.1.8. Delimitación de polígonos y unidades de actuación  
Art. 7.1.9. Sistemas de actuación  
Art. 7.1.10. Condiciones particulares  
Sección 3: Requisitos para la ejecución material  
Art. 7.1.11. Requisitos de urbanización  
Art. 7.1.12. Requisitos de edificación  
Sección 4: Derechos, obligaciones y cargas  
Art. 7.1.13. Facultades y derechos de los propietarios de suelo urbano  
Art. 7.1.14. Deberes y cargas de los propietarios de suelo urbano  
Art. 7.1.15. Edificación de los terrenos sin condición de solar no incluidos en polígonos o unidades de ejecución  
Art. 7.1.16. Edificación de terrenos incluidos en polígonos o unidades de ejecución  
Art. 7.1.17. Efectos del incumplimiento del deber de urbanización simultánea a la edificación  
Art. 7.1.18. Cesiones obligatorias y gratuitas  
Art. 7.1.19. Costes de urbanización  
Art. 7.1.20. Conservación de la urbanización  
Art. 7.1.21. Conservación de la edificación  
Capítulo 2: Régimen general del suelo no urbanizable  
Art. 7.2.1. Definición y delimitación  
Art. 7.2.2. Condición única  
Título 8: CONDICIONES PARTICULARES DE LAS AREAS DE SUELO URBANO  
Capítulo 1: C-1 casco antiguo  
Art. 8.1.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.1.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.1.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.1.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.1.5. Altura de edificación  
Art. 8.1.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.1.7. Uso predominante  
Art. 8.1.8. Régimen de los usos compatibles y complementarios  
Art. 8.1.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.1.10. Voladizos y marquesinas  
Art. 8.1.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
Art. 8.1.12. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.1.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.1.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 2: C-2 ensanche  
Art. 8.2.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.2.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.2.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.2.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.2.5. Altura de edificación  
Art. 8.2.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.2.7. Uso predominante  
Art. 8.2.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.2.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.2.10. Voladizos  
Art. 8.2.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
Art. 8.2.12. Otras Condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.2.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.2.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 3: C-3 ladera monte  
Art. 8.3.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimetricas y de volumen  
Art. 8.3.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.3.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.3.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.3.5. Altura de edificación  
Art. 8.3.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.3.7. Uso predominante  
Art. 8.3.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.3.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.3.10. Voladizos  
Art. 8.3.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
Art. 8.3.12. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.3.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.3.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 4: P-1 casco urbano de San Antonio  
Art. 8.4.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.4.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.4.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.4.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.4.5. Altura de edificación  
Art. 8.4.6. Edificabilidad  
Sección 2; Condiciones de uso  
Art. 8.4.7. Uso predominante  
Art. 8.4.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.4.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.4.10. Voladizos  
Art. 8.4.11. Justificación  
Art. 8.4.12. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.4.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.4.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 5: P-2 ensanche norte de  
Art. 8.5.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de  
Art. 8.5.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.5.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.5.4 Condiciones de ocupación  
Art. 8.5.5. Altura de edificación  
Art. 8.5.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.5.7. Uso predominante  
Art. 8.5.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.5.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.5.10. Voladizos  
Art. 8.5.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
Art. 8.5.12. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.5.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.5.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 6: P-3 ensanche sur de San Antonio  
Art. 8.6.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.6.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.6.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.6.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.6.5. Altura de edificación  
Art. 8.6.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.6.7. Uso predominante  
Art. 8.6.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.6.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.6.10. Voladizos  
Art. 8.6.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
Art. 8.6.12. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.6.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.6.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 7: P-4 Racó 1  
Art. 8.7.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.7.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.7.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.7.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.7.5. Altura de edificación  
Art. 8.7.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.7.7. Uso predominante  
Art. 8.7.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.7.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.7.10. Voladizos  
Art. 8.7.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
Art. 8.7.12. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.7.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.7.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 8: P-5 Racó 2  
Art. 8.8.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.8.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.8.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.8.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.8.5. Altura de edificación  
Art. 8.8.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.8.7. Uso predominante  
Art. 8.8.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.8.9. Aparcamientos I.21  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.8.10. Voladizos  
Art. 8.8.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
Art. 8.8.12. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.8.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.8.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 9: P-6 Racó 3  
Art. 8.9.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.9.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.9.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.9.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.9.5. Altura de edificación  
Art. 8.9.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.9.7. Uso predominante  
Art. 8.9.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.9.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.9.10. Voladizos  
Art. 8.9.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
Art. 8.9.12. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.9.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.9.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 10: P-7 Dosel del Sur  
Art. 8.10.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.10.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.10.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.10.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.10.5. Altura de edificación  
Art. 8.10.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.10.7. Uso predominante  
Art. 8.10.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.10.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.10.10. Condición única  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.10.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.10.12. Requisitos de gestión  
Capítulo 11: P-8 Playa de Dosel  
Art. 8.11.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.11.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.11.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.11.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.11.5. Altura de edificación  
Art. 8.11.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.11.7. Uso predominante  
Art. 8.11.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.11.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.11.10. Condición. única  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.11.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.11.12. Requisitos de gestión  
Capítulo 12: P-9 Marenyet de la Torre  
Art. 8.12.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.12.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.12.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.12.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.12.5. Altura de edificación  
Art. 8.12.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.12.7. Uso predominante  
Art. 8.12.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.12.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 9.12.10. Condición única  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.12.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento  
de las normas subsidiarias  
Art. 8.12.12. Requisitos de gestión  
Capítulo 13: P-10 Marenyet de l'Illa  
Art. 8.13.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.13.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.13.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.13.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.13.5. Altura de edificación  
Art. 8.13.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.13.7. Uso predominante  
Art. 8.13.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.13.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.13.10. Condición única  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.13.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.13.12. Requisitos de gestión  
Capítulo 14: P-11 Marenyet Estany  
Art. 8.14.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.14.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.14.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.14.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.14.5. Altura de edificación  
Art. 8.14.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.14.7. Uso predominante  
Art. 8.14.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.14.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.14.10. Condición única  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.14.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.14.12. Requisitos de gestión  
Capítulo 15: P-12 Dorado  
Art. 8.15.1. DelirrPitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.15.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.15.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.15.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.15.5. Altura de edificación  
Art. 8.15.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.15.7. Uso predominante  
Art. 8.15.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.15.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.15.10. Condición única  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.15.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.15.12. Requisitos de gestión  
Capítulo 16: P-13 Núcleo del Faro  
Art. 8.16.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.16.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.16.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.16.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.16.5. Altura de edificación  
Art. 8.16.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.16.7. Uso predominante  
Art. 8.16.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.16.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.16.10. Voladizos  
Art. 8.16.11. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.16.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.16.13. Requisitos de gestión  
Capítulo 17: M-1 Monte San Antonio  
Art. 8.17.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.17.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.17.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.17.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.17.5. Altura de edificación  
Art. 8.17.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.17.7. Uso predominante  
Art. 8.17.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.17.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.17.10. Condición única  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.17.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.17.12. Requisitos de gestión parcela  
Capítulo 18: M-2 El Pedregal  
Art. 8.18.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.18.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.18.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.18.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.18.5. Altura de la edificación  
Art. 8.18.6. Edificabilidad I.27  
Sección 2; Condiciones de uso  
Art. 8.18.7. Uso predominante  
Art. 8.18.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.18.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.18.10. Composición y materiales  
Art. 8.18.11. Cerramientos de parcelas  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.18.12. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.18.13. Requisitos de gestión  
Capítulo 19: M-3 Cullera Park  
Art. 8.19.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.19.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.19.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.19.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.19.5. Altura de la edificación  
Art. 8.19.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.19.7. Uso predominante  
Art. 8.19.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.19.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.19.10. Condición única  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.19.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.19.12. Requisitos de gestión  
Art. 8.19.13. Requisitos de legalización  
Capítulo 20: M-4 Cap Blanc  
Art. 8.20.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.20.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.20.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.20.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.20.5. Altura de edificación  
Art. 8.20.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.20.7. Uso predominante  
Art. 8.20.8. Régimen de usos compatibles y complementarios Art. 8.20.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.20.10. Voladizos  
Art. 8.20.11. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.20.12. Desarrollo de los determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.20.13. Requisitos de gestión  
Capítulo 21: M-6 Faro del Mediterráneo  
Art. 8.21.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.21.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.21.3. Condiciones de disposición de la edificación de la parcela  
Art. 8.21.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.21.5. Altura de edificación  
Art. 8.21.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.21.7. Uso predominante  
Art. 8.21.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.21.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.21.10. Voladizos  
Art. 8.21.11. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.21.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.21.12. Requisitos de gestión  
Capítulo 22: M-6 Cap de Faro  
Art. 8.22.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.22.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.22.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.22.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.22.5. Altura de la edificación  
Art. 8.22.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.22.7. Uso predominante  
Art. 8.22.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.22.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.22.10. Voladizos  
Art. 8.22.11. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y Desarrollo  
Art. 8.22.12. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.22.13. Requisitos de gestión  
Capítulo 23: M-7 Jaime I  
Art. 8.23.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.23.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.23.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.23.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.23.5. Altura de la edificación  
Art. 8.23.6. Edificabilidad  
Sección 2; Condiciones de uso  
Art. 8.23.7. Uso predominante  
Art. 8.23.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8,23.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.23.10. Voladizos  
Art. 8.23.11. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.23 12. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.23.13. Requisitos de gestión  
Art. 8.23.14. Requisitos de legalización  
Capítulo 24: R-1 Mareny de Sant Llorenç  
Art. 8.24.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.24.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.24.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.24.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.24.5. Altura de la edificación  
Art. 8.24.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.24.7. Uso predominante  
Art. 8.24.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.24.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.24.10. Voladizos  
Art. 8.24.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
Art. 8.24.12. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.24 13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.24.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 25: R-2 Poblado de Brosquil  
Art. 8.25.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.25.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.25.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.25.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.25.5. Altura de la edificación  
Art. 8.25.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.25.7. Uso predominante  
Art. 8.25.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
Art. 8.25.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.25.10. Voladizos  
Art. 8.25.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
Art. 8.25.12. Otras condiciones  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.25 13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
Art. 8.25.14. Requisitos de gestión  
Capítulo 26: Z- I Zona Industrial  
Art. 8.26.1. Delimitación  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.26.2. Condiciones de parcelación  
Art. 8.26.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
Art. 8.26.4. Condiciones de ocupación  
Art. 8.26.5. Altura de la edificación  
Art. 8.26.6. Edificabilidad  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.26.7. Uso predominante  
Art. 8.26.8. Usos compatibles y complementarios  
Art. 8.26.9. Aparcamientos  
Sección 3: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.26.10. Requisitos de gestión.  
Título 9: CONDICIONES PARTICULARES DE LAS CATEGORIAS DE SUELO NO URBANIZABLE  
Capítulo 1: Generalidades  
Sección 1: Definiciones y ámbito  
Art. 9.1.1. Concepto  
Art. 9.1.2. División  
Art. 9.1.3. Ambito territorial  
Sección 2: Requisitos para la intervención en suelo no urbanizable  
Art. 9.1.4. Concepto  
Art. 9.1.5. Requisitos de carácter general  
Sección 3: Régimen jurídico  
Art. 9.1.6. Ejercicio de la facultad de edificar  
Art. 9.1.7. Construcciones autorizadas  
Art. 9.1.8 Adaptación de las edificaciones al medio  
Art. 9.1.9. Parcelaciones  
Art. 9.1.10. Núcleo de población  
Art. 9.1.11. Condiciones de edificación de la vivienda familiar  
Art. 9.1.12. Condiciones de edificación para fines industriales y agropecuarios de necesaria implantación en el medio rural  
Art. 9.1.13. Condiciones de edificación parla las construcciones auxiliares de tareas agrícolas  
Capítulo 2: Del suelo no urbanizable común  
Sección previa: Conceptos  
Art. 9.2.1. Definición  
Art. 9.2.2. Areas diferenciales en suelo no urbanizable común  
Art. 9.2.3. Ambito  
Art. 9.2.4. Régimen jurídico  
Art. 9.2.5. Desarrollo  
Art. 9.2.6. Usos compatibles e incompatibles en el suelo no urbanizable común  
Sección 1: SNUC 1 Suelo no urbanizable de vocación agrícola  
Art. 9.2.7. Definición  
Art. 9.2.8. Condiciones de uso  
Art. 9.2.9. Condiciones de la edificación  
Sección 2: SNUC 2. Campamentos de turismo  
Art. 9.2.10 DefiniciórL  
Art. 9.2.11. Régimen jurídico  
Art. 9.2.12. Condiciones de uso  
Art. 9.2.13. Condiciones de la edificación  
Art. 9.2.14. Condiciones mínimas de la infraestructura  
Sección 3: SNUC 3 Parque público  
Art. 9.2.15. Definición  
Art. 9.2.16. Condiciones de uso  
Art. 9.2.17. Condiciones de la edificación  
Sección 4: SNUC 4 Parque público  
Art. 9.2.18. Definición  
Art. 9.2.19. Condiciones de uso  
Art. 9.2.20. Condiciones de la edificación  
Sección 5: SNUC 5 Instalaciones deportivas recreativas y de servicios  
Art. 9.2.21. Definición  
Art. 9.2.22. Condiciones de uso  
Art. 9.2.23. Condiciones de la edificación  
Capítulo 3: Del suelo no urbanizable de protección especial  
Sección previa: Conceptos  
Art. 9.3.1. Definición  
Art. 9.3.2. Areas diferenciadas en suelo no urbanizable común  
Art. 9.3.3. Ambito  
Art. 9.3.4. Régimen jurídico  
Art. 9.3.5. Desarrollo  
Sección 1: Normativa general de regulación de usos y actividades en el suelo no urbanizable de protección especial del Parque Natural de la Albufera  
Art. 9.3.6. Definición  
Art. 9.3.7. Protección de recursos hidrológicos  
Art. 9.3.8. Protección de la vegetación  
Art. 9.3.9. Protección de la fauna  
Art. 9.3.10. Protección de los suelos  
Art. 9.3.11. Protección del paisaje  
Art. 9.3.12. Regulación de actividades  
Sección 2: SNUPE 1. Suelo no urbanizable de Protección Integral  
Art. 9.3.13. Definición y localización  
Art. 9.3.14. Usos permitidos  
Art. 9.3.15. Usos prohibidos  
Sección 3: SNUPE 2. Suelo No Urbanizable de Protección Ecológica  
Art. 9.3.16. Definición y localización  
Art. 9.3.17. Usos permitidos  
Art. 9.3.18. Usos prohibidos  
Sección 4: SNUPE 3. Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola  
Art. 9.3.19. Definición y localización  
Art. 9.3.20. Usos permitidos  
Art. 9.3.21. Usos prohibidos  
Sección 5: SNUPE 4. Areas de Protección del Patrimonio  
Histórico- Artístico y Cultural  
Art. 9.3.22. Definición  
Art. 9.3.23. Condiciones de Uso  
Art. 9.3.24. Condiciones de la Edificación  
Sección 6: SNUPE 5. Cauces, Barrancos y Acequias  
Art. 9.3.25. Definición  
Art. 9.3.26. Condiciones de Uso  
Art. 9.3.27. Condiciones de la Edificación  
Sección 7: SNUPE 6. Carreteras  
Art. 9.3.28. Definición  
Art. 9.3.29. Ambito de aplicación  
Art. 9.3.30. Régimen Urbanístico  
Sección 8: SNUPE 7. Caminos, Veredas y vías Agropecuarias Art. 9.3.31. Definición  
Art. 9.3.32. Régimen jurídico  
Art. 9.3.33. Vías Pecuarias  
Art. 9.3.34. Clasificación de los caminos que componen la Estructura Viaria Rural Municipal  
Art. 9.3.35. Parámetros Geométricos y Limitaciones  
Art. 9.3.36. Condiciones de Uso  
Art. 9.3.37. Condiciones de la Edificación  
Sección 9: SNUPE 8. Líneas Férreas  
Art. 9.3.38. Definición  
Art. 9.3.39. Condiciones de Uso  
Art. 9.3.40. Condiciones de la Edificación  
Sección 10: SNUPE 9. Costas  
Art. 9.3.41. Definición  
Art. 9.3.42. Régimen jurídico  
Art. 9.3.43. Condiciones de la Edificación  
Art. 9.3.44. Condiciones de Uso y Gestión  
Capítulo 4: Determinaciones complementarias  
Sección 1: Edificaciones emplazadas en Suelo No Urbanizable antes de la entrada en vigor de las Normas Subsidiarias  
Art. 9.4.1. Legalizables por ser conformes al Planeamiento Art. 9.4.2. Legalizables por procedimiento Extraordinario  
Sección 2: Edificaciones e Instalaciones de Utilidad Pública o Interés Social  
Art. 9.4.3. Marco de referencia  
Art. 9.4.4. Tipologías  
Art. 9.4.5. Procedimiento de la Gestión  
Capítulo 5: Ordenanzas de policía rural  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS, ADICIONALES Y FINALES  
Título 1: GENERALIDADES  
Capítulo 1: Naturaleza, objeto, vigencia y alteraciones de las normas subsidiarias.  
Capítulo 2: División urbanística del territorio.  
Capítulo 3: Derechos y deberes de los propietarios.  
Capítulo 4: Estado ruinoso de las edificaciones 1 y 2.  
Capítulo 1: Naturaleza, objeto, efectos, vigencia y alteraciones de las normas subsidiarias.  
Sección 1: Las normas subsidiarias de plan general transitorias  
Art. 1.1.1. Naturaleza, ámbito y objeto  
1. Este documento tiene la naturaleza de normas subsidiarias de plan general y carácter transitorio.  
2. Estas normas tienen por objeto espacial la ordenación urbanística concreta del término municipal de Cullera, y por objeto temporal la regulación citada, hasta el momento en que se apruebe un plan general municipal de ordenación.  
Art. 1.1.2. Efectos de las normas subsidiarias  
La vigencia de las normas subsidiarias confiere los siguientes efectos:  
a) Publicidad, que da derecho a cualquier ciudadano a consultar su documentación y recibir información su contenido y aplicación.  
b) Obligatoriedad del cumplimiento de todas y cada una de sus determinaciones vinculantes, tanto para la administración pública como para los particulares, con las limitaciones del art. 58 LS.  
c) Ejecutoriedad, que supone la facultad para acometer los proyectos y obras que las normas prevén, entendidos éstos como de utilidad pública a los fines de ocupación de terrenos, de imposición de servidumbres, expropiaciones o cualquier tipo de orden de ejecución necesaria.  
Art. 1.1.3. Vigencia de las normas subsidiarias  
1. Las normas Subsidiarias estarán en vigor al día siguiente de la publicación del acuerdo de su aprobación, en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia. Su vigencia finalizará en el momento que se publique el acuerdo de aprobación definitiva de un plan general municipal de ordenación para Cullera.  
Sección 2: Desarrollo de las normas subsidiarias  
Art. 1.1.4. Revisiones y modificación de las normas  
1. Estas normas no son susceptibles de revisión en cuanto tales, y su contenido únicamente será sustituible por un plan general municipal de ordenación  
Art. 1.1.5. Desarrollo de determinaciones de las normas subsidiarias  
1. Se entiende por desarrollo de determinaciones de las normas subsidiarias, la incorporación a los documentos aprobados por los mismos, de ordenanzas municipales o figuras de ordenación complementarias a las determinaciones, que se hallen previstas en éstas y siempre que sus criterios y objetivos coincidan con los de las normas subsidiarias.  
2. La aprobación de los instrumentos de desarrollo de estas normas estarán condicionadas a la justificación de su coherencia en los criterios y objetivos de éstas y el cumplimiento de los trámites propios de aprobación, según cual sea la figura u ordenanza a incorporar.  
Art. 1.1.6. Precisión de límites  
1. Las delimitaciones de áreas de ordenanza, polígonos, unidades de ejecución podrán precisarse en sus respectivos casos de utilización cuando se trate de ajustes debidos a las alineaciones o líneas de edificación actuales, a las características tipográficas del terreno, a los límites dé las propiedades y a la existencia de arbolado, vegetación u otros elementos naturales o artificiales de Interés que justifique el ajuste.  
2. La referida precisión de límites deberá cumplir las siguientes condiciones:  
a) Se mantendrá sensiblemente la forma de las determinaciones gráficas.  
b) No se producirán aumentos o disminuciones de la superficie delimitada, superiores al cinco por ciento (5%).  
c) No disminuirá los niveles de servicio de las vías de circulación.  
d) No disminuirá la superficie destinada a sistemas.  
3. Cuando uno o varios de los límites hubiera sido precisado explícitamente de modo inequívoco por las presentes normas Subsidiarias, no se permitirán ajustes posteriores.  
Sección 3: Las normas subsidiarias en relación con las situaciones preexistentes  
Art. 1.1.7. La situación de fuera de ordenación  
Los edificios, usos o instalaciones erigidos con anterioridad a las normas subsidiarias y que resultasen disconformes con el mismo serán calificados como fuera de ordenación y se les aplicará el régimen determinado en el art. 60 LS. No obstante, en la regulación de cada ámbito de ordenación las normas subsidiarias establecen cuando las haya los supuestos y excepciones y la regulación concreta del régimen de fuera de ordenación.  
Art. 1.1.8. Efectos de la calificación como fuera de ordenación  
1. La calificación de un inmueble como fuera de ordenación conlleva la denegación de licencias, en función y a juicio del ayuntamiento, de la gravedad e inminencia de resolución de la disconformidad existente respecto al planeamiento. Así, en principio, las únicas licencias que son de concesión con carácter general corresponden a las obras de conservación, a las que vayan directamente dirigidas a eliminar las causas determinantes de la situación de fuera de ordenación cuando ésta sea subsanable y las de demolición cuando así lo disponga el Ayuntamiento.  
2. Sin perjuicio de lo anterior, en determinados supuestos de fuera de ordenación específicamente previsto por estas normas, podrán concederse las siguientes licencias.  
a) Por condiciones de ocupación y/o disposición: licencias de reestructuración, rehabilitación y licencias de ocupación y funcionamiento de actividades.  
b) Por exceso de edificabilidad legalmente constituido en su momento: licencias de ocupación y funcionamiento de actividades.  
c) Por Condiciones de uso y siempre que la actividad no sea nociva o peligrosa: licencias de reestructuración y rehabilitación  
Capítulo 2: Divisiones urbanísticas del territorio  
Art. 1.2.1. La clasificación del suelo como división primaria del territorio municipal.  
1. Según sus características y funcionalidad en la estructura general y orgánica del territorio, las normas subsidiarias dividen el término municipal en dos clases diferentes de suelo, con arreglo a lo establecido en la legislación vigente:  
a) Suelo no urbanizable, que es aquél que las normas mantienen al margen de cualquier destino urbano o proceso de urbanización. preservando sus valores agropecuarios y naturales. En función del grado de intensidad normativa con que las normas establecen la preservación de sus características naturales, el suelo no urbanizable se divide en común y especialmente protegido.  
b) Suelo Urbano, que es aquel que las normas reconocen como parte de la ciudad consolidada o, al menos, que sus condiciones de urbanización aseguran una pronta consolidación del mismo, conforme al art. 87 de la Ley del Suelo.  
2. La clasificación del suelo constituye la división básica del territorio municipal, y determina los regímenes específicos de ordenación y gestión que son propios de cada clase de suelo, y que se recogen en el título 7 de estas normas urbanísticas.  
Art. 1.2.2. Los ámbitos de ordenación y de gestión como divisiones secundarias del territorio municipal  
1. En función del tratamiento ordinamental diferenciado que las normas subsidiarias establecen para los diversos terrenos que conforman cada clase de suelo, éstas se subdividen a su vez en ámbitos de ordenación con condiciones particulares respecto a los usos y las edificaciones. Cada uno de estos ámbitos de ordenación se recoge gráficamente en los planos y conforma un capítulo normativo del título correspondiente a la clase de suelo, y en función de ésta se denomina:  
a) Categorías, en el suelo no urbanizable  
b) Areas de ordenanza, en el suelo urbano (divididos, a su vez, en subáreas de ordenanza)  
2. En función de las previsiones de desarrollo y procedimientos de gestión diferenciados que las normas subsidiarias establecen para los diversos terrenos que conforman cada clase de suelo, éstas se dividen a su vez en ámbitos de gestión con condiciones particulares. Sin perjuicio de la delimitación de polígonos o unidades de ejecución no contempladas explícitamente en las normas subsidiarias y que puedan determinarse en el desarrollo de las mismas, en los planos se delimitan los ámbitos de gestión y su regulación aparece recogida en el capítulo normativo correspondiente al ámbito de ordenación más vinculado a la misma. Estos ámbitos de gestión se denominan:  
a) Unidades de ejecución, en el suelo urbano  
b) Unidades de expropiación, en cualquier clase de suelo  
Art. 1.2.3. Los sistemas generales dentro de la división urbanística del territorio municipal  
1. Las normas subsidiarias conforme a la Ley 8/90 no consideran los sistemas generales como una categoría de división urbanística primaria del territorio municipal equivalente a la de las clases de suelo y en consecuencia los terrenos delimitados como sistema general se incluyen siempre en una de las dos clases de suelo existentes en el término municipal.  
Art. 1.2.4. La distribución de usos dentro de la división urbanística del territorio municipal  
1. La asignación y distribución espacial de los usos del territorio municipal viene establecida por las normas subsidiarias mediante la calificación de suelo, desarrollada a nivel de usos pormenorizados en el suelo urbano  
2. Sin perjuicio de que la asignación y el régimen de usos (globales o pormenorizados, y predominantes, complementarios, compatibles y prohibidos, según se establece el título 5 de estas normas) quede definido para cada ámbito de ordenación en los capítulos correspondientes, las normas subsidiarias delimitan en los planos aquellos terrenos destinados obligatoriamente a usos concretos (de carácter dotacional normalmente) al margen de lo regulado con carácter general para el ámbito de ordenación.  
Capítulo 3: Derechos y deberes de los propietarios  
Sección 1: Derechos y deberes generales  
Art. 1.3.1. El régimen jurídico del suelo y los derechos y deberes de los propietarios  
De conformidad en lo establecido en el artículo 16 del Real Decreto 1346/1976, de 9 de abril y 2 de la Ley 8/1990, de 25 de julio, las facultades urbanísticas del derecho de propiedad, así como las obligaciones que éste conlleva, se ejercerán en la forma y con las limitaciones que la legislación de ordenación territorial y urbanística y, por remisión de ella, estas normas subsidiarias establezcan, de conformidad con la clasificación y calificación urbanística de los predios.  
Art. 1.3.2. Derechos y deberes generales de los propietarios de suelo  
1. En los términos que establezca la ley y estas normas subsidiarias, el contenido urbanístico de la propiedad inmobiliaria se integra mediante la adquisición sucesiva de los siguientes derechos:  
a) A urbanizar  
b) Al aprovechamiento urbanístico  
c) A edificar  
d) A la edificación  
2. En los mismos términos, con garantía de justa distribución de beneficios y cargas, la propiedad inmobiliaria esta sujeta a los siguientes deberes:  
a) Ceder los terrenos destinados a dotaciones públicas  
b) Ceder el porcentaje de aprovechamiento que en cada caso se establezca.  
c) Costear y en su caso, ejecutar la urbanización en los plazos previstos.  
d) Solicitar las licencias de edificación, previo el cumplimiento de los deberes urbanísticos correspondientes, en los plazos establecidos.  
e) Edificar los solares en el plazo fijado en la preceptiva licencia.  
f) Conservar la urbanización en los términos previstos en estas normas.  
g) Mantener los terrenos en el debido estado de limpieza y decoro en tanto no sean edificadas, ejerciendo el Ayuntamiento la acción subsidiaria a costa del propietario si éste no lo hiciere.  
Art. 1.3.3. Derechos y deberes generales de los propietarios de edificaciones  
1. Son derechos generales de los propietarios de edificios los siguientes:  
a) La instalación de cualquier uso permitido por las presentes normas en su ámbito de ordenación. b) Los reconocidos por la legislación vigente a la propiedad inmobiliaria.  
2. Son deberes generales de los propietarios de edificios los siguientes:  
a) El mantenimiento de los mismos en adecuadas condiciones de ornato, seguridad y salubridad de acuerdo a lo establecido en el art. 181 LS y en la sección segunda de este capítulo.  
Art. 1.3.4. Incumplimientos  
El incumplimiento por los propietarios de los deberes correspondientes al ejercicio del derecho de propiedad, dará lugar a la aplicación de las disposiciones legales vigentes y a las de corrección y sanción especificados por las presentes normas según la responsabilidad y naturaleza del incumplimiento.  
Sección 2: El deber de conservación de los inmuebles.  
Art. 1.3.5. Contenido y límite del deber de conservar.  
1. El deber de conservar incluye la realización de las siguientes obras y actuaciones sobre los inmuebles objeto de mantenimiento:  
a) Todos aquellos trabajos y obras que requieran las edificaciones en orden a su seguridad, salubridad y ornato público.  
b) Las obras que, además de asegurar sobre los edificios objeto de intervención el cumplimiento de los requisitos mínimos establecidos en el capítulo anterior, tengan por finalidad reponer las condiciones preexistentes o adecuar el inmueble al cumplimiento de las normas de uso a que se destine, según lo regulado en estas normas subsidiarias. -  
2. EL límite del deber de conservar se establece en el estado ruinoso de la edificación, regulado en el capítulo 4 del presente título. Se define como contenido económico del deber de conservar el coste sobre el presupuesto técnico de las obras de mantenimiento o reparación que el inmueble requiere; se define como sobrecoste del deber de conservar la diferencia entre el coste de las obras de reparación o mantenimiento de un edificio y el (50%) del valor del mismo, determinado con arreglo al procedimiento regulado para el supuesto de ruina económica.  
En todo caso, cuando las obras sean de reconstrucción de elementos arquitectónicos, se tramitará a través de expediente de ruina. Corresponderá el deber de conservación, cuando las obras sean de reparación.  
Art. 1.3.6. Condiciones mínimas de seguridad, salubridad y ornato público de las edificaciones.  
Se consideran como condiciones mínimas de seguridad, salubridad y ornato público de. los edificios exigibles a los propietarios dentro del deber de conservar las siguientes:  
a) De seguridad: los cerramientos y cubiertas de las edificaciones se mantendrán estancos al paso del agua, los elementos estructurales estarán protegidos contra el fuego, de los efectos de la corrosión, de las filtraciones y de cualquier agente que pudiera disminuir su resistencia; los materiales de revestimiento tanto de paredes como de cubiertas se conservarán para que no supongan riesgo de caída sobre las personas o los bienes.  
b) De salubridad: las redes de servicio e instalaciones sanitarias deberán mantenerse en el buen estado que garantice su adecuado funcionamiento para el nivel de uso a que se destinen; de acuerdo a las condiciones normativas higiénicas y de regulación de usos de estas normas subsidiarias, en cada estancia del inmueble se deberá cumplir las condiciones de ventilación e iluminación exigidas, se mantendrá el inmueble y sus espacios libres en el grado suficiente de limpieza que evite la presencia de animales o plantas que puedan ser causa de infección o riesgo sanitario.  
c) De ornato: las fachadas y en general toda parte visible de las edificaciones desde la vía pública (incluyendo las medianeras) mantendrán una imagen digna, mediante la limpieza, pintura, reparación o reposición de sus elementos de revestimiento.  
Art. 1.3.7. Conservación específica de los edificios catalogados.  
Todo elemento protegido por su inclusión dentro de un catálogo del patrimonio arquitectónico, debe ser conservado con especial Interés y, en este sentido las condiciones mínimas de seguridad, salubridad y ornato comunes a toda edificación se amplían con las siguientes:  
a) Estará prohibida la instalación en el mismo de toda clase de elementos superpuestos ajenos a su arquitectura, como anuncios, carteles, banderines, cables, postes o marquesinas, salvo autorización expresa del ayuntamiento.  
b) La limpieza y pintura, así como cualquier otra intervención destinada a mantener la imagen digna exigida, asegurará una coherencia y puesta en valor de la arquitectura protegida.  
Art. 1.3.8. Procedimiento de ejecución de las obras de reparación o mantenimiento de las edificaciones.  
1. El procedimiento para exigir el mantenimiento de un inmueble en las condiciones mínimas de seguridad, salubridad y ornato lo iniciará el ayuntamiento de oficio o instancia de cualquier persona o institución. Cuando se formulara denuncia pública del incumplimiento del deber de conservación, el expediente se iniciará de oficio. Se iniciara el expediente a instancia de parte exclusivamente por los interesados. Iniciado el expediente los servicios y técnicos municipales practicarán la inspección del edificio y emitirán un informen el que constarán, al menos, los siguientes puntos:  
a) Descripción del inmueble y de los daños que lo afectan, indicándolos en croquis de planta y alzado de la edificación y especificando los elementos constructivos en mal estado y la cuantía de los daños (en unidades de superficie o de volumen), así como las causas de los mismos.  
b) Relación de las obras necesarias para reparar el inmueble de modo que cumpla las condiciones mínimas exigidas y sin incluir, por tanto, las destinadas a mejoras o ampliaciones del edificio por encima del límite del deber de conservar.  
c) Valoración de los costes de las obras necesarias, si no estimados sobre proyecto técnico sí al menos con indicación presupuestaria de las partidas principales que compondrían la actuación, señalando unidades de medida y precios vigentes.  
d) Determinación del valor actual del edificio tal como se regula para el caso de ruina económica.  
e) Conclusión indicando el contenido económico del deber de conservar y la cuantía de los sobrecostes si lo hubiera.  
f) Evaluación de los posibles peligros de respecto a la seguridad del inmueble y recomendación de los plazos de ejecución más convenientes para la realización de las obras.  
g) Si el edificio estuviera recogido en un catálogo de protección, el informe cubrirá además todos los aspectos complementarios que en sus normas establezcan.   
2. De concluirse del informe técnico que el coste de la ejecución de las obras necesarias para la conservación del inmueble se encuentra comprendido dentro del contenido económico del deber de conservar, el ayuntamiento comunicará al propietario la obligación de realizar las obras, concediéndole un plazo de quince (15) días para la presentación de las alegaciones que considere pertinentes, salvo en los casos de urgencia por riesgo inminente para las personas o los bienes. Pasado este plazo, y si de las alegaciones no se desprendiera modificación sustancial en cuanto a las obras necesarias o a las valoraciones económicas, el propietario deberá proceder a realizar las reparaciones en cuestión, en el plazo indicado en la respectiva resolución.  
3. Si el propietario no ejecutara la reparación en el plazo indicado, o retarda el inicio de las obras más de un (1) mes desde la concesión de ésta, no realiza la totalidad de las obras necesarias en el plazo fijado, o durante la ejecución de éstas se aprecia suficientemente que no se ajusta a la actuación de los requisitos de conservación o que no es previsible la terminación en el plazo, el ayuntamiento tomará la ejecución o continuación de la intervención de conservación con cargo a la propiedad a través del procedimiento de ejecución subsidiaria previsto en la Ley de Procedimiento Administrativo.  
4 La resolución de orden de ejecución se pondrá en conocimiento de arrendatarios o inquilinos si los hubiera al mismo tiempo que se comunica al propietario, y aquellos dispondrán del mismo plazo de quince (15) días para la presentación de alegaciones. El ayuntamiento informará asimismo a inquilinos y arrendatarios del derecho que les asiste según lo regulado en la Ley de Arrendamientos Urbanos.  
5. Si del informe técnico se desprendiese que la ejecución de las obras necesarias para el mantenimiento del edificio en las adecuadas condiciones de seguridad, salubridad y ornato, no se encuentra dentro del deber de conservar, se estará a lo dispuesto en la regulación de la declaración de ruina en el supuesto económico en las presentes normas Urbanísticas.  
6. Todos los actos que tenga que dictar el ayuntamiento en el procedimiento del deber de conservación, corresponderán al Alcalde u órgano en quien delegue.  
Art. 1.3.9. Infracciones:  
1. La infracción por parte de los propietarios de las obligaciones de mantenimiento derivadas del deber de conservación tal como se establece en el artículo 1.3.6 darán lugar a la apertura de expediente sancionador y, en último extremo, puede permitir la expropiación sanción del inmueble.  
2. La infracción de los propietarios o compañías de servicios (teléfonos, gas, electricidad) o empresas anunciadoras en lo que respecta a la prohibición de instalación de elementos superpuestos sobre inmuebles catalogados supondrá, sin perjuicio de las sanciones económicas a que hubiera lugar, la demolición de los mismos por parte del ayuntamiento repercutiendo los costes sobre los responsables de la instalación.  
3. La demolición total o parcial de elementos catalogados permitirá al ayuntamiento, de considerarlo conveniente, la imposición a los propietarios de la reconstrucción, sin perjuicio de las sanciones económicas que procedieran.  
Sección 3: Conservación específica de urbanizaciones y solares no construidos.  
Art. 1.3.10. Condiciones mínimas de conservación de las urbanizaciones.  
El propietario de cada parcela será responsable del mantenimiento de las acometidas de redes de servicio en correcto estado de funcionamiento. En las urbanizaciones particulares correrá a cargo de sus propietarios la conservación de calzadas, aceras, redes de distribución y servicio, del alumbrado y de los restantes elementos que configuren la urbanización.  
Art. 1.3.11. Condiciones mínimas de conservación de los solares  
Todo propietario de solar no construido deberá cumplir las siguientes condiciones mínimas:  
a) Vallado: todo solar deberá estar convenientemente vallado según las normas estéticas.  
b) Tratamiento de la superficie: se protegerán o eliminarán los pozos o desniveles que puedan ser causa de accidentes.  
c) Limpieza y salubridad: el solar deberá mantenerse permanentemente limpio, desprovisto de cualquier tipo de vegetación, restos orgánicos o minerales que puedan alimentar o albergar animales o plantas portadoras o transmisoras de enfermedad o productoras de malos olores.  
Art. 1.3.12. Uso provisional de los solares no construidos.  
1. En todos los terrenos con calificación de solar y hasta que se construya, podrán autorizarse usos con carácter provisional como los de descanso y estancia de personas de recreo y esparcimiento, con instalaciones igualmente desmontables, etc. Excepcionalmente el ayuntamiento podrá autorizar el uso de solar como aparcamiento de vehículos si las circunstancias lo aconsejasen. En cualquier momento el ayuntamiento o la alcaldía, podrá ordenar la retirada de las instalaciones, así como de uso público, si derecho a indemnización alguna.  
2. El propietario podrá concertar con otras personas el uso provisional de los solares para los fines autorizados en el apartado anterior.  
3. La dedicación del solar a los usos provisionales autorizados no impide la aplicación sobre el mismo del régimen legal de edificación forzosa, tales usos e instalaciones deberán erradicarse y demolerse cuando así lo acuerde el ayuntamiento y sin derecho a indemnización.  
4. El ayuntamiento podrá ocupar provisionalmente y con usos autorizados los solares que hayan cumplido la obligación de edificación forzosa.  
Art. 1.3.13.1. Cuando una parcela edificable no hubiera agotado el volumen de edificabilidad, excepcionalmente el ayuntamiento podrá autorizar la edificación del resto del Volumen dentro de la parcela, con usos exclusivamente familiares. En este caso la autorización municipal de uso que se concederá conjuntamente con la licencia de obra, podrán ser revocados por el ayuntamiento, sin indemnización alguna, si se incumplieran las condiciones siguientes:  
a) Unicamente se podrán autorizar para usos familiares.  
b) La parcela no tiene que haber agotado el volumen edificable.  
c) Lo contenido por la licencia de obra autorizará, en todo caso, hasta el máximo de volumen edificable en parcela.  
d) No se podrán autorizar edificaciones complementarias que no respeten las normas generales de edificación previstas en estas normas.  
e) En ningún caso supondrá la autorización de uso, licencia de parcelación que se regirá esta última por las presentes normas generales.  
f) Con la solicitud de autorización deberá aportarse compromiso por escrito de no enajenar la vivienda complementaria y de utilizarla exclusivamente para usos familiares. En el Registro de la Propiedad así se hará constar.  
g) Queda habilitada la alcaldía para dictar directrices complementarias que así se estimen adecuadas.  
Capítulo 4: Estado ruinoso de las edificaciones  
Art. 1.4.1. Declaración del estado ruinoso de los edificios.  
La declaración del estado ruinoso de las edificaciones procederá, de acuerdo a lo establecido en el art. 183 LS, cuando concurra alguno de los siguientes supuestos:  
a) Daño no reparable técnicamente por los medios normales.  
b) Coste de reparación superior al cincuenta por ciento (50%) del valor actual del edificio.  
c) Circunstancias urbanísticas que aconsejen la demolición.  
Art. 1.4.2. Daños no reparables técnicamente por los medios normales.  
1. Se considerará daño no reparable técnicamente por los medios normales aquel cuya reparación suponga la reconstrucción de elementos estructurales en proporción superior al treinta por ciento (30%) de la totalidad de los mismos. Son elementos estructurales todos aquellos que tienen función portante y resistente reconocida como tal en el cálculo estructural.  
2. Para la determinación del límite proporcional establecido se procederá del siguiente modo:  
a) Realización de un inventario de la totalidad de los elementos estructurales que componen la edificación, expresando para cada uno su cuantía en las unidades métricas habituales y la proporción que representa en porcentaje respecto a la totalidad.  
b) Determinación, también en forma porcentual, de la proporción de cada uno de los elementos estructurales relacionados que deba ser reconstruido.  
c) La suma de los productos de cada porcentaje determinado en b) por el porcentaje establecido en a) resulta la proporción total de los daños estructurales que ha de ser superior al treinta por ciento (30%).  
Art. 1.4.3 Coste de reparación  
El coste de reparación del inmueble se determinará mediante informe técnico redactado con los mismos requerimientos y para el mismo tipo de obras que se regulan en el art. 1.3.8. Todo coste que no sea estrictamente de adecuación del inmueble a las condiciones mínimas de seguridad, salubridad y ornato, no será considerado en el cálculo de los costes de reparación.  
Art. 1.4.4. Valor actual del edificio.  
1. El valor actual del edificio se obtendrá mediante el cálculo del valor de reposición del mismo minorado mediante el producto por coeficientes de depreciación por edad y uso.  
2. El valor de reposición del edificio será igual al coste neto de construcción de un inmueble de características idénticas al actual, calculado por la aplicación de módulos oficiales vigentes.  
3. El coeficiente de depreciación por edad será igual a (1-0,2 log (t), donde (t) es la edad del edificio en años y resulta un valor numérico adimensional.  
4. El coeficiente de depreciación por uso de determinará razonablemente teniendo en cuenta las características de conservación del inmueble y su adecuación al uso instalado, resultando un valor numérico adimensional que no será inferior a 0,75.  
5. El producto de los dos coeficientes no será en ningún caso inferior a 0,40.  
Art. 1.4.5. Circunstancias urbanísticas.  
1. Se entenderá por circunstancia urbanística que aconseje la demolición del inmueble solamente la calificación del mismo como fuera de ordenación por motivos de alineación exterior, o cuando se recoja expresamente su demolición en las normas subsidiarias o en una figura de planeamiento de desarrollo.  
2. Cualquier otra situación de disconformidad del inmueble con la ordenación urbanística de las normas subsidiarias será apreciada solo como coadyuvante de las causas de declaración de ruina recogidas en los puntos a) y b) del art. 1.4.1 y, en todo caso, corresponde al ayuntamiento su valoración de acuerdo a los objetos de protección del patrimonio edificado que se establecen en la memoria.  
Art. 1.4.6. Edificios catalogados.  
1. Los edificios que resulten catalogados en grado de protección integral o general no podrán ser objeto de declaración de ruina y, en consecuencia, no procederá en ningún caso su derribo, debiendo ejecutarse las obras precisas para su conservación y mantenimiento.  
2. Los edificios que resultaran catalogados en grado de protección ambiental podrán ser objeto de declaración ruina, pero en el cálculo del valor actual de los mismos no se aplicarán los coeficientes de depreciación por edad y uso.  
Art. 1.4.7. Causas que no implican la declaración de ruina  
1. Las deficiencias referentes a las dimensiones de los patios, ventilación de habitaciones y, en general, a la carencia de instalaciones y condiciones de habitabilidad exigidas por estas normas o por legislaciones específicas, no serán por si solas causas de declaración de ruina, si bien las obras necesarias para solucionar estos aspectos podrán incluirse en el cálculo de los costes de reparación.  
2. El desalojo provisional y las medidas a adoptar respecto a la habitabilidad del edificio no suponen por sí solas la declaración de ruina.  
Art. 1.4.8. Procedimiento de declaración de ruina. ,  
1. La denuncia de estado ruinoso de un inmueble podrá ser formulada por el propietario, inquilinos o cualquier persona o institución que tuviera conocimiento de ésta. En la denuncia se acompañarán cuantos documentos y datos se consideren pertinentes para la corroboración de la misma. Formulada la denuncia, los servicios técnicos municipales practicarán la inspección del edificio y emitirán un informe de las mismas características que el regulado en el art. 1.3.8. Si tras la inspección (y aún antes de la redacción definitiva del informe y del transcurso del plazo de alegaciones). los técnicos municipales advirtieran riesgo inminente para la seguridad de personas o bienes, el alcalde o concejal de urbanismo ordenará la toma inmediata de medidas de protección pero no autorizará el derribo hasta que la declaración de ruina y la decisión de demolición sean firmes.  
2. De concluirse el informe técnico que el edificio o parte del mismo se encuentra en estado ruinoso, el alcalde o concejal de urbanismo declarará el edificio o la parte correspondiente en ruina y inicial y notificará al propietario o inquilinos la apertura de un plazo de quince (15) días para la presentación de las alegaciones que considere pertinentes. Pasado este plazo y en tiempo menor de dos (2) meses el Ayuntamiento resolverá definitivamente el expediente emitiendo resolución firme de declaración de ruina y ordenando que se produzcan los efectos de la misma, o (en caso de que durante el plazo de alegaciones se hubiera llegado a la conclusión de que no hay tal estado de ruina) emitiendo orden de ejecución para la realización de las obras de conservación y mantenimiento incluidas dentro del deber de conservan  
Art. 1.4.9. Efectos y responsabilidades de la declaración de ruina  
1. Los efectos de la declaración de ruina son los siguientes:  
a) Orden de demolición del inmueble, si la declaración de ruina afecta a la totalidad del mismo.  
b) Orden de demolición de parte del inmueble declarada en ruina, acompañada de orden de mantenimiento del resto del edificio con la obligación para el propietario de ejecución de las obras necesarias en los plazos y condiciones establecidos en el art. 1.3.8.  
c) Orden de mantenimiento del edificio y de realización de las obras necesarias, por estimar el ayuntamiento que, pese a encontrarse el edificio o parte del mismo en estado ruinoso y por tanto no incluido dentro del límite del deber de conservar, el mantenimiento de este es conveniente para los intereses generales de la comunidad. En este supuesto el sobrecoste de la conservación correrá a cargo de la administración y la propiedad no estará obligada a iniciar las obras en tanto no reciba el pago correspondiente por parte del ayuntamiento.  
2. La resolución del expediente de ruina se notificará a propietarios e inquilinos si los hubiera, informándoles del derecho que les asiste; también se notificará a los servicios responsables del patrimonio de la Generalidad Valenciana. La resolución definitiva del expediente fijará asimismo los plazos para la solicitud de licencia y de inicio y fin de obras, con indicación de las características a que éstas han de ajustarse.  
3. La declaración de ruina inicial emitida consecuencia directa de las conclusiones del informe técnico regulado en el art. 1.4.8. no equivale a ninguno de los pronunciamientos definitivos contemplados en el art. 23 RD al no haberse resuelto todavía el expediente y, por tanto, no implica autorización ni derecho alguno de demolición total o parcial del edificio.  
4. La declaración definitiva de ruina comportará la inscripción de oficio de la finca afectada en el Registro de Solares y Edificación Forzosa.  
5. Los costes de demolición en caso de ordenarse la ejecución de ésta serán a cargo del propietario, perjuicio de las sanciones que se le pudieran imponer.  
6. La declaración administrativa de ruina o la adopción de medidas de urgencia por el ayuntamiento.  
Título 2: INTERVENCION MUNICIPAL EN LA EDIFICACION USO DEL SUELO  
Capítulo 1: Licencias urbanísticas  
Capítulo 2: Policía de obras  
Capítulo 1: Licencias urbanísticas  
Art. 2.1.1. Actos sujetos a licencia  
1. Conforme a lo establecido en la legislación urbanística, estarán sujetos a previa licencia municipal, sin perjuicio de las autorizaciones que fueren procedentes con arreglo a la legislación aplicable, los siguientes actos:  
a) Las obras de construcción de edificaciones e instalaciones de todas clases de nueva planta.  
b) Las obras de ampliación de edificios e instalaciones de todas clases existentes.  
c) Las de modificación y reforma que afecten a la estructura de los edificios de todas clases existentes.  
d) Las de modificación del aspecto exterior de los edificios e instalaciones de todas clases existentes.  
e) Las obras que modifiquen la disposición interior de los edificios, cualquiera que sea su uso.  
f) Las obras que hayan de realizarse con carácter provisional a que se refiriere el apartado 58 del texto refundido de la Ley de Suelo.  
g) Las obras de instalación de servicios públicos.  
h) Las parcelaciones urbanísticas.  
i) Los movimientos de tierra, tales como desmontes, explanación, excavación y terraplenado, salvo que tales actos estén detallados y programados como obras a ejecutar en un proyecto de urbanización o de edificación aprobado o autorizado.  
j) La primera utilización u ocupación de los edificios e instalaciones en general.  
k) Los usos de carácter provisional a que se refiere el apartado 2 del artículo 58 de la Ley del Suelo.  
l) El uso del vuelo sobre las edificaciones e instalaciones de todas clases existentes.  
m) La modificación del uso de los edificios e instalaciones en general.  
n) La demolición de las construcciones, salvo en los casos declarados de ruina inminente.  
ñ) Las instalaciones subterráneas dedicadas a aparcamiento, actividades industriales, mercantiles o profesionales, servicios públicos o cualquier otro uso a que se destine el subsuelo.  
o) El corte de árboles.  
p) La colocación de carteles de propaganda visibles desde la vía pública.  
q) Y, en general, los demás actos que señalen los planes, normas u ordenanzas.  
Art. 2.1.2. Plazos  
1. Las Licencias determinarán el plazo en que debe comenzar a ejecutarse las obras o a ejercer la actividad y el plazo máximo para la conclusión de las obras. Dichos plazos no serán superiores a los siguientes.  
a) Comienzo de obras: seis (6) meses al otorgamiento de la Licencia.  
b) Comienzo de la actividad: seis (6) meses desde la concesión de la licencia de apertura, si no fueran precisas obras de ningún tipo para el ejercicio de la misma; e idéritico plazo a contar desde la efectiva conclusión de las obras que fueran necesarias, siempre que éstas finalicen en el plazo autorizado o durante las prórrogas concedidas.  
c) Finalización de las obras; dos (2) años desde la autorización para el inicio de las obras 2. En todo caso, a solicitud del interesado, podrá prorrogarse el plazo fijado, en el supuesto de que las obras se demorasen o paralizasen por causa de fuerza mayor u otra circunstancia imprevista o inevitable, la cual, a tal efecto, deberá ser puesta en conocimiento de la administración municipal, con anterioridad al vencimiento del término establecido en la licencia.  
3. La prórroga podrá concederse una sola vez y tendrá una duración no superior al plazo inicial.  
4. Para la salvaguarda de los intereses de calidad ambiental y evitar los impactos negativos sobre la población turística entre el día 15 de julio y 1 de septiembre quedará interrumpida toda ejecución de obras.  
No obstante el ayuntamiento en casos concretos podrá autorizar expresamente la continuidad de los trabajos en base a consideraciones como:  
- Emplazamiento en lugar aislado y alejado de zona de afluencia de turistas o veraneantes.  
- Tipo de actividades con escasa generación de molestias.  
- Que reste escaso margen de tiempo para la terminación total.  
- Que la interrupción conlleve repercusión social valorable negativamente, o consideraciones similares.  
Art. 2.1.3. Caducidad  
1. La licencia de obras caducará en cualquiera de los supuestos siguientes:  
a) A los seis (6) meses de su otorgamiento, si dentro del mismo no se iniciaran las obras que la misma autoriza.  
b Si una vez iniciadas, las obras autorizadas se interrumpiesen por causa imputable al titular de la licencia durante un plazo de seis (6) meses.  
c) Si no terminasen las obras dentro del plazo fijado o de las prórrogas concedidas por el ayuntamiento.  
2. La licencia de apertura caducará en cualquiera de los supuestos siguientes:  
a) A los seis (6) meses de su otorgamiento, si no fueran precisas obras de ningún tipo para el ejercicio de la actividad, e idéntico plazo a contar desde la efectiva conclusión de las obras que fueran necesarias, siempre que éstas finalicen en el plazo autorizado o durante las prórrogas concedidas.  
b) Cuando la actividad se encuentre paralizada por plazo superior a seis (6) meses, si bien en este caso, para reiniciar el ejercicio de la misma, no será preceptivo el otorgamiento de nuevo licencia, bastando que el titular así lo notifique a la Corporación para que ésta pueda efectuar las comprobaciones oportunas relativas al cumplimiento de las condiciones en que fue otorgada la licencia.  
3. La caducidad de la licencia precisará de declaración expresa. Excepto la licencia para instalación de grúa que caducará de modo automático al cesar en sus efectos la licencia de obras del edificio a cuya construcción se destina.  
4. La caducidad de la licencia producirá los efectos siguientes:  
a) El cese de la autorización municipal para la ejecución de las obras o el ejercicio de las actividades objeto de la licencia.  
b) La pérdida de todos los derechos liquidados, aún cuando no se hubiesen ejecutado total o parcialmente la obra o actividad autorizada.  
Art. 2.1.4. Solicitud de licencia en general  
1. La solicitud de licencia se formulará mediante instancia dirigida a la alcaldía que se presentará, en el registro general del ayuntamiento.  
2. Si la solicitud se formula en nombre de persona jurídica o de interesado distinto del solicitante, deberá acompañarse copia del poder y exhibirse el original de éste para su cotejo en el momento de la presentación en el registro.  
3. A la solicitud se acompañará, en su caso, el recibo acreditativo de haber efectuado el ingreso previo que corresponda según las ordenanzas fiscales municipales.  
4. Igualmente se acompañará la documentación que, para cada tipo de licencia, se establece en las presentes normas, sin perjuicio de la exigida por la Legislación específica de aplicación, especialmente las autorizaciones referidas al dominio público. La documentación se ajustará, estrictamente a lo solicitado, de manera que los documentos técnicos recojan la totalidad de lo solicitado , y lo solicitado no se refiera a parte de la documentación presentada.  
Art. 2.1.5. Solicitud de licencia de obras de nueva planta, ampliación o reforma  
1. Se entiende por obras de nueva planta aquellas que tienen por objeto la construcción de cualquier tipo de edificación cubierta susceptible de uso.  
2. Se entiende por obras de ampliación aquellas obras de nueva planta que tienen por objeto la ampliación de volumen de la edificación existente.  
3. Tendrán la consideración de obras de reforma las siguientes:  
a) Las que afecten a la estructura del inmueble, tales como modificación de cimentaciones, refuerzo de estructura, construcción de forjados, modificación de cubiertas, modificación de fachadas, distribución interior de viviendas, colocación de marquesinas y otras análogas.  
b) Las obras que no supongan modificación de volumen, ni afecten a la estructura, pero por su entidad sean equiparables a uno obra de nueva planta, según informe técnico.  
4. En las solicitudes de licencia de obras de nueva planta, ampliación o reforma, la instancia deberá estar firmada por el técnico autor del proyecto. Además se acompañará la siguiente documentación:  
a) Fotocopia de licencia de apertura, si se trata de edificios destinados a establecimientos de características que la exijan para su funcionamiento, según la normativa vigente (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
b) Fotocopia de licencia de obras, si se trata de modificación o reforma de edificio existente autorizado con posterioridad al año 1965 (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
c) Dos planos de mantenimiento de la cartografía, a escala 1:1000 en los que se reflejen los volúmenes del edificio, incluidas las cubiertas y cuerpos por encima de la cornisa y número de plantas de cada uno de los cuerpos diferenciados, con señalamiento de cotas exteriores de la parcela y el edificio.  
d) Fotocopia de la cédula de calificación provisional, si se trata de viviendas de protección oficial o rehabilitación (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
e) Fotocopia de documento acreditativo de la obtención de bonificaciones en la tasa de licencia, caso, según de lo previsto en las ordenanzas fiscales (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
f) Tres ejemplares del proyecto técnico, suscrito por facultativo competente y visado por el correspondiente colegio profesional u oficina técnica de supervisión del organismo público competente. El proyecto deberá contener anexo a la memoria alusivo al cumplimiento de las presentes normas urbanísticas, especificando el área de ordenanza y cada una de las determinaciones.  
g) Hoja de nombramiento de técnico de grado medio, que deba asumir la dirección de obra visada por el correspondiente colegio profesional, cuando sea necesario, según la normativa de aplicación.  
h) Ficha urbanística suscrita por el técnico autor del proyecto y el promotor y debidamente visada.  
i) Hojas de datos estadísticos, cuando proceda.  
j) Autorización de la Conselleria de Cultura, cuando proceda, según lo dispuesto en la normativa específica.  
k) Fotocopia del último recibo de la cuota de licencia fiscal del Impuesto Industrial del Constructor (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
l) Fotocopia de escritura de propiedad de la parcela solar, si se trata de zonas ordenadas por edificación aislada sobre parcela (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
m) En aquellos casos que lo establezca la ley, proyecto suscrito por técnico competente, debidamente visado y autorizado por la Autoridad administrativa competente de instalaciones interiores de agua potable.  
n) Si la parcela reuniese la condición de solar, se acompañará además:  
- Certificado, suscrito por técnico competente y visado por el colegio profesional respectivo, en el que se haga constar la condición de solar de la parcela.  
- Informe, suscrito por técnico competente y visado por el colegio profesional respectivo, en el que se haga constar la idoneidad de la obra urbanizadora existente para el edificio que se pretende construir. o alternativamente informe, suscrito por técnico competente y visado por el colegio profesional respectivo, en el que se describa la obra urbanizadora necesaria para complementar la existente y una memoria valorada de la misma.  
- En su caso, compromiso de ejecutar simultáneamente las obras de urbanización y edificación, y de no ocupar la edificación hasta el momento en que no se finalicen las obras complementarias de las de urbanización, suscrito ante fedatario público.  
o) Si la parcela no reuniese la condición de solar y estuviese incluida en una unidad de Ejecución se acompañará además:  
- Informe, suscrito por técnico competente y visado por el colegio profesional respectivo, en el que se haga constar la fecha de aprobación del instrumento de gestión de la unidad o polígono, la identificación de la parcela dentro del citado instrumento, así como la acreditación del cumplimiento de cuantas obligaciones de gestión se deriven del instrumento de gestión aprobado.  
- Informe del técnico director de las obras de urbanización, en el que se haga constar la viabilidad de finalización de las citadas obras, al tiempo de finalizar las de edificación para las que se solicita licencia.  
- Compromiso del promotor, suscrito ante fedatario público, en los términos que establece el artículo 41 del vigente Reglamento de Gestión Urbanística.  
p) Si la parcela no reuniese la condición de solar, y no estuviese incluida en una unidad de ejecución, se acompañará además:  
- Informe suscrito por técnico competente y visado por el colegio profesional respectivo, en el que se describa la obra urbanizadora necesaria para complementar la existente y una memoria valorada de la misma.  
- Garantía económica, en los términos que establece el Reglamento de Gestión Urbanística, en la cantidad que se valore por el técnico en el documento descrito por el párrafo anterior.  
- Compromiso del promotor, suscrito ante fedatario público, en los términos que establece el artículo 40 del vigente Reglamento de Gestión Urbanística.  
Art. 2.1.6. Solicitud de licencia de obras menores  
1. Se considerarán obras menores todas aquellas que no supongan modificación de volumen ni afecten a la estructura, tales como: cambio de piezas de saneamiento, alicatados, reparación o reposición de pavimentos, superposición de pavimentos ligeros, cambio de puertas o ventanas en fachada o vía pública sin modificación de huecos, revoco y pintura de fachadas, impermeabilización, reparación de fontanería y electricidad, reparación de terrazas o cubiertas, vallado de parcelas y otras análogas.  
2. En las solicitudes de licencia de obras menores, la instancia de solicitud deberá estar firmada por el contratista de la obra y a la que se acompañará documento suscrito por técnico competente, en el que se especificará claramente:  
a) Estado de mediciones completo con descripción de las características y calidad de los materiales a emplear.  
b) Descripción de la obra.  
c) Uso o destino previsto.  
d) Presupuesto total estimado.  
e) Emplazamiento de la obra, indicando calle o plaza, número, piso y puerta en los núcleos urbanos o número de polígono catastral y parcela, fuera de dichos núcleos (en caso necesario se adjuntará croquis de emplazamiento).  
3. Además se acompañará la siguiente documentación:  
a) Fotocopia de licencia de apertura, si se trata de habilitación de locales destinados a establecimiento, de características que la exijan para su funcionamiento, según la normativa vigente (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
b) Autorización de la Conselleria de Cultura, cuando proceda, según lo dispuesto en la normativa específica.  
c) Fotocopia del último recibo de la cuota de licencia Fiscal del Impuesto Industrial del Constructor (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
d) Fotocopia de escritura de propiedad de la parcela o solar, si se trata de zonas ordenadas por edificación aislada sobre parcela (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
4. Si la obra afecta a fachada o vía pública se requerirá además:  
a) Croquis de estado actual y obra proyectada. b) Fotografía de la fachada.  
5. Si la obra supone superposición de un pavimento sobre otro existente sobre forjados, se acompañará certificado suscrito por técnico competente y visado por el correspondiente colegio profesional que garantice la seguridad y estabilidad de la estructura existente y su capacidad para asumir el peso propio del nuevo pavimento.  
6. Si se trata de vallado de parcelas o solares se adjuntará además:  
a) Plano de emplazamiento.  
b) Fotocopia de la escritura de propiedad cuando el vallado linde con espacio de titularidad pública (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
c) Croquis acotado de las características del vallado.  
Art. 2.1.7. Solicitud de licencia de derribo  
1. En las solicitudes de licencia de derribo, la instancia deberá estar firmada por el técnico autor del proyecto, indicándose donde se encuentran disponibles las llaves que permitan la inspección del edificio por los servicios técnicos municipales.  
2. Además se acompañará la siguiente documentación:  
a) Tres ejemplares de proyecto técnico, suscrito por facultativo competente y visado por el correspondiente colegio profesional u oficina técnica de supervisión del organismo competente. El proyecto técnico incluirá fotografías de las fachadas y de los detalles más significativos del edificio.  
b) Autorización de la Conselleria de Cultura cuando proceda, según lo dispuesto en la normativa específica.  
c) Fotocopia del último recibo de la cuota de licencia Fiscal del Impuesto Industrial del Constructor. (Deberá exhibirse el original para su cotejo)  
Art. 2.1.8. Solicitud de licencias para instalación de grúa  
1. A las solicitudes de licencia para la instalación de grúas se acompañará la siguiente documentación:  
a) Fotocopia de licencia de obras del edificio a cuya construcción se destina la grúa. (deberá exhibirse el original para su cotejo)  
b) Plano de situación de la grúa indicando el área de barrido de la pluma, firmado por el técnico que asume la dirección de la obra y visada por el correspondiente colegio profesional.  
c) Memoria descriptiva de las características del aparato y sus medidas de seguridad, así como de la necesidad de su instalación y la idoneidad de su emplazamiento suscrita por el técnico que asume la dirección de la obra y visada por el correspondiente colegio profesional.  
d) Fotocopia de la póliza de seguro de la grúa y del último recibo satisfecho a la entidad aseguradora (deberá exhibirse el original para su cotejo).  
2. Obtenida la licencia y efectuado el montaje de la grúa, el instalador aportará certificación acreditativa del perfecto estado de montaje y funcionamiento de la misma.  
Art. 2.1.9. Solicitud de licencia de primera ocupación  
1. A la solicitud de licencia para la primera utilización de los edificios, se acompañará:  
a) Fotocopia de licencia de obras.  
b) Certificado final de la dirección de la obra, suscrito por los técnicos competentes que la hayan asumido y visado por los correspondientes colegios profesionales.  
c) Informe/s suscrito/s por técnicos/s competente/s en el que se acredite el correcto funcionamiento de las instalaciones interiores de los servicios de agua, aparatos elevadores, gas - en caso de que fuese comunitario -, antena colectiva, evacuación de aguas, y cuantos otros establezca la normativa sectorial.  
d) Certificado final de dirección de la obra urbanizadora, suscrito por los técnicos competentes, acompañado de informe que acredite el buen funcionamiento de los servicios, y su correcta conexión con los sistemas existentes.  
e) La documentación fiscal que establezca la normativa tributaría.  
Art. 2.1.10. Solicitud de la licencia de instalaciones  
1. El establecimiento o ampliación de instalaciones de producción, transformación transporte y distribución de energía eléctrica, los gaseoductos, oleoductos, conducciones de agua potable o de riego, así como las instalaciones telefónicas o de cualquier otro tipo, que se pretenda realizar dentro del término municipal, requerirá la autorización previa del ayuntamiento, independientemente de las autorizaciones de los otros organismos.  
2. La licencia se solicitará mediante instancia a la que se acompañará proyecto técnico por duplicado, suscrito por técnico competente y visado por el colegio profesional del responsable de la instalación, que deberá contener:  
a) Memoria, en la que se consignen las especificaciones siguientes:  
- Ubicación de la instalación, aún cuando se trate de líneas de transporte o distribución de energía eléctrica, o de la línea telefónica; origen, recorrido y fin de la misma, señalados en planos a escala adecuado.  
- Objeto y fin de la instalación.  
- Características principales de la misma. Planos de la instalación a escala adecuado. Presupuesto estimado.  
3. A la solicitud se acompañará documento justificativo de haber depositado la fianza que corresponda con arreglo a lo establecido en estas normas.  
Art. 2.1.11. Solicitud de licencia de apertura de actividades calificadas espectáculos públicos y actividades recreativas  
Las solicitudes de licencia de apertura de establecimientos afectados por la Ley de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas; o por Reglamento General de Policía de Espectáculos Públicos y Actividades Recreativas, se ajustarán a lo establecido en su normativa específica.  
Art. 2.1.12. Solicitud de licencia de apertura en general  
1. En las solicitudes de licencia de apertura de establecimientos no incluidos en el artículo anterior, se especificarán claramente los siguientes extremos:  
a) Uso o destino previsto para el establecimiento.  
b) Emplazamiento del mismo, indicando calle, plaza, número, piso y puerta en el núcleo urbano o número del polígono catastral y parcela, fuera de dicho núcleo (en caso necesario se adjuntará croquis de emplazamiento).  
2. Además se acompañará la siguiente documentación:  
a) Memoria explicativa del uso al que se pretende dedicar el local o recinto, indicando la potencia de los motores a instalar, en su caso.  
b) Memoria justificativa del cumplimiento de la normativa de aplicación para la actividad de que se trate.  
c) Plano a escala o croquis acotado del local o recinto, indicando la superficie del mismo y el emplazamiento de los dispositivos de seguridad contra incendios instalados.  
d) Fotocopia de licencia de obras del edificio donde se encuentre ubicado el local; cuando éste haya sido autorizado con posterioridad a 1965. (se exhibirá el original para su cotejo)  
e) Informe técnico suscrito por facultativo competente y visado por el correspondiente colegio profesional, expresivo de que la actividad propuesta no se encuentra incluida entre las calificadas por la Ley de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas.  
Art. 2.1.13. Procedimiento para el otorgamiento de licencias  
1. Si la solicitud inicial no reuniese los requisitos exigidos o fuese incompleta la documentación acompañada, se requerirá al solicitante para que subsane la falta o complete los documentos en el plazo de quince (15) días, con apercibimiento de que, si no lo hiciere, se procederá al archivo de la petición sin más trámite.  
2. En el momento en que la documentación estuviese completa, se dictará acuerdo municipal para que pase a estudio e informe de los técnicos municipales, que lo evacuaran en el plazo y que establece la normativa procedimental de aplicación.  
3. Se evacuarán, al menos, informe/s técnico/s sobre la adecuación del proyecto y/o documentación presentados a estas normas, a la normativa sectorial de aplicación, la idoneidad de los trabajos de urbanización descritos y en consecuencia de su correcta valoración, debiéndose verificar los datos descritos en la documentación aportada. Así como, informe jurídico. En todos los informes, se concluirá si a tenor de lo informado existe o no inconveniente en otorgar lo solicitado, y en su caso, aquellas circunstancias que impedirían el otorgamiento de lo solicitado.  
4. Evacuados los informes estos se someterán a la consideración del concejal delegado o de la comisión informativa, según acuerde la corporación, que elevará propuesta de acuerdo al alcalde, que acordará lo oportuno.  
5. El acuerdo de la alcaldía referido en el apartado anterior adoptará algunas de las siguientes formas:  
a) Otorgará la licencia solicitada sin condicionamiento alguno.  
b) Otorgará el plazo de diez (10) días para subsanar las deficiencias observadas en la documentación presentada y sometida a informe. La subsanación deberá realizarse mediante la sustitución de la misma, de manera que el ulterior pronunciamiento municipal se realice sobre documentación única, refundida y completa. Transcurrido este plazo, y sobre los documentos obrantes en el ayuntamiento se procederá a emitir nuevo informe, acordándose conforme a los demás incisos de este apartado, no cabiendo otro plazo de solicitud de subsanaciones.  
c) Otorgará la licencia condicionada. Las condiciones deberán estar amparadas en la legislación, no pudiéndose condicionar el otorgamiento a subsanaciones de la documentación presentada, excepto, en las obras de nueva planta, ampliación o reforma que podrán otorgarse condicionadas, exclusivamente, a:  
- La presentación del proyecto de ejecución.  
- La presentación de proyecto de urbanización.  
- A la utilización de la edificación para determinados usos.  
- Al levantamiento de un plano- acta de comprobación de alineaciones y rasantes, y replanteo de obras.  
En cualquier caso esta, documentación deberá presentarse en el ayuntamiento antes dentro del plazo otorgado para el inicio de las obras, no pudiéndose iniciar las obras, hasta el momento en que exista pronunciamiento municipal sobre la documentación objeto del condicionado.  
El plazo establecido en estas normas para el inicio de las obras o actividad se interrumpirá con la presentación de la documentación, reanudándose con el acuerdo municipal sobre el cumplimiento del condicionado. Este acuerdo será único, y se limitará a acordar que se ha dado cumplimiento al condicionado, y la autorización para el inicio de las obras o actividad, o que se ha dado cumplimiento de caducidad de licencia otorgada.  
d) En todos los demás casos, se procederá la denegación de la licencia.  
6. Los documentos sobre los que recaiga pronunciamiento municipal definitivo, serán diligenciados en la forma que se acuerde por el ayuntamiento. De los documentos que se presenten tres ejemplares, se entregará uno al promotor debidamente diligenciado.  
Art. 2.1.14. Modificaciones de licencia  
1. Las modificaciones subjetivas y objetivas de las licencias, se deberán autorizar por el ayuntamiento.  
2. Las modificaciones subjetivas de promotor, técnicos directores y constructor precisarán de la presentación de documento o documentos, suscrito por ambas partes, en el que se haga constar la voluntad de la transmisión y la asunción del nuevo titular de todos los documentos y compromisos suscritos por el anterior, con expresión de todos ellos, y en su caso, cuantos otros documentos sean necesarios para verificar la transmisión.  
3. Las modificaciones objetivas de la obra o actividad se tramitará como una nueva solicitud de licencia, pudiendo darse por reproducidos en la petición aquellos documentos y compromisos presentados con anterioridad que hayan sido objeto de pronunciamiento municipal favorable y que no se pretenda modificar.  
Capítulo 2: Policía de obras  
Art. 2.2.1. Depósito de escombros y materiales  
1. Queda prohibido depositar en las vías públicas, sin autorización expresa de la autoridad municipal, tierras, escombros, y materiales de derribos para relleno de baches o para nivelar desigualdades del terreno de la calle y corresponderá a la Alcaldía designar el lugar en que deberán ser, depositados.  
Art. 2.2.2. Zanjas y calicatas  
1. La apertura y reposición de zanjas en la vía pública se ajustará a las condiciones siguientes:  
a) Las obras no podrán iniciarse en tanto no se haya constituido por el peticionario la fianza impuesta por el Ayuntamiento como garantía de su correcta reposición.  
b) Las obras se ejecutarán en el plazo señalado por el ayuntamiento, estando prohibidas, salvo autorización expresa, del 30 de junio al 15 de septiembre.  
c) Mientras permanezcan abiertas las zanjas, el peticionario deberá adoptar las necesarias medidas de seguridad y protección que eviten toda posibilidad de daños a personas y bienes.  
d) La reposición y relleno de las zanja se realizará con materiales previamente supervisados por el técnico municipal competente, siendo obligación del peticionario el requerimiento de los servicios.  
e) La devolución de la fianza se acordará por el Ayuntamiento a petición del interesado y previo informe favorable de los servicios técnicos municipales.  
f) Cualquier deficiencia en la reposición de la zanja que no subsanara el obligado, será resuelta por el ayuntamiento con cargo a la fianza depositada.  
Art. 2.2.3. Materiales de obra en vía pública  
1. Los materiales que se empleen en las obras y que circunstancialmente queden depositados en la vía pública, se situarán de tal forma que no impidan el tránsito por la misma y requieran, de noche, la instalación de alumbrado rojo, suficiente y adecuado que denote peligro, en prevención de accidentes, y en caso de no tomar las medidas pertinentes el contratista de las obras será responsable de los daños que ocasionen; subsidiariamente lo será el propietario de las mismas. La ocupación de vía pública por este concepto, genera la obligación de pago de la tasa correspondiente.  
2. Igual precaución se tomará en el caso de que estuviesen abiertas zanjas o calicatas, debiendo delimitar con cuerdas o vallas el recinto, colocando además carteles y señales de prevención adecuados.  
3. Durante las operaciones de carga, descarga y almacenado, deberá existir como mínimo un operario encargado de prevenir a los transeúntes y vehículos.  
Art. 2.2.4. Seguridad en la vía pública durante la ejecución de las obras  
1. Siempre que se realicen obras de nueva planta, reparaciones de fachadas, balcones, miradores, tejados derribos y apuntalamientos, los contratistas o propietarios de los inmuebles están obligados a construir una valla que abarque toda la fachada, con un ancho máximo de dos (2) metros, que podrá ser variado en menos, según el ancho de la calle y a juicio de la corporación, previo informe técnico municipal, debiendo dejar siempre el suficiente espacio para el paso por la vía pública.  
2. Todos los materiales, escombros, etc. deberán quedar dentro de la valla, salvo en casos especiales que se previenen en el artículo anterior.  
3. Cuando la reducida anchura de la calle dificulte el cumplimiento de la disposición precedente y siempre que la obra haya alcanzado más de tres (3) metros de altura, se podrá sustituir la valla estable por cerca móvil con vigilancia, estableciendo los correspondientes andamios y plataformas ciegas que eviten la caída de materiales  
Art. 2.2.5. Conducciones y postes en vías públicas  
1. Las conducciones de agua, gas, electricidad y otras que hayan de tenderse en la vía pública o subsuelo de la misma, así como la instalación de postes en la propia vía pública, palomillas, cajos de amarre y de distribución, deberán someterse a cuanto esté establecido en los reglamentos y demás preceptos en vigor y, en su defecto, a las condiciones que, previo informe técnico, dispusiera el ayuntamiento.  
Art. 2.2.6. Obras de reparación urgente  
1. Cuando un edificio, pared, columna, alero de tejado, barandillas o antepechos o cualquier otro elemento de construcción, resultare amenazado de ruina y desprendimiento, de tal gravedad que las medidas a tomar no puedan diferirse sin evidente riesgo para las personas o cosas, el propietario estará obligado a su demolición o a ejecutar, entre tanto, las obras necesarias para evitar el peligro.  
2. El acuerdo por el cual la Alcaldía imponga aquella obligación requerirá previo informe técnico, el cual expresará, si para evitar los graves riesgos que se precisen, resulta indispensable proceder a la urgente demolición o puedan consolidarse rápidamente las obras mediante los trabajos que se precisen o evitar, cuando menos, aquellos peligros mediante apuntalamiento y sostenes.  
3. Si el propietario, obligado por el ayuntamiento, a efectuar las obras de reparación o apuntalamiento, dejara de cumplir lo ordenado en el plazo que se le fije, se mandará ejecutar a su costa por la alcaldía. Y para el cobro de las obras pertinentes se procederá, si ello es preciso, por vía de apremio administrativo.  
4. En caso necesario, y con carácter temporal, podrá la alcaldía ordenar que los apuntalamientos indispensables se apoyen en los inmuebles vecinos.  
Art. 2.2.7. Andamios  
1. Los andamios serán, como mínimo, de 0,75 m. de ancho, y las tablas y maromas que se empleen para su formación tendrán la resistencia correspondiente al servicio que han de prestar.  
2. La parte exterior de los andamios deberá cubrirse en dirección vertical hasta la altura de un (1) metros de suerte que se evite todo peligro para los operarios, así como la caída de los materiales, sin perjuicio de cumplir además, la reglamentación de seguridad del trabajo.  
Art. 2.2.8. Apuntalamientos y apeos  
1. Ningún vecino podrá oponerse, bajo ningún pretexto a que se coloquen en los edificios los elementos integrantes de apeo que fuesen necesarios, cuando sea ordenado por la autoridad y será responsable de los daños que se ocasionen por la demora en su cumplimiento.  
2. Antes de procederse a ningún tipo de derribo se colocarán los apeos y codales necesarios a fin de que no resulten afectadas las edificaciones contiguas. Este gasto será a cargo del propietario del edificio a derribar.  
Art. 2.2.9. Construcción de aceras  
1. Dentro de los treinta días siguientes a la terminación de las obras de nueva planta, ampliación o reformas, el titular de la licencia vendrá obligado a construir o reponer la acera, pavimentándola con sujeción al modelo oficial que el ayuntamiento determine.  
2. La colocación de baldosas distintas a las autorizadas será considerada como infracción urbanística.  
3. En aquellos supuesto en que se disponga de autorización de vado permanente, el ayuntamiento podrá autorizar, por razones justificadas, pavimentos de hormigón con una longitud máxima igual a la autorizada por el vado.  
4. Estos pavimentos deberán reponerse mediante baldosas al cesar en sus efectos la autorización de vado. Queda prohibido a los particulares, efectuar rebajes en los bordillos existentes. Se autoriza, no obstante, la sustitución del bordillo actual por otro más apropiado al paso de vehículos, o la inversión del bordillo existente cuando ello sea posible, en aquellos supuestos en que, disponiendo de autorización de vado permanente, la altura del pavimento de calzada a la cara superior del bordillo sea superior a cinco centímetros (0,05m.), altura ésta que deberá respetarse en todos los casos como mínimo, excepción hecha de las rampas que se construyan para acceso de minusválidos.  
5. La autorización para la sustitución o inversión del bordillo se condicionará en todos los supuestos a que no se ocasionen perjuicios al tráfico peatonal o rodado y a su reposición al estado normal al cesar en sus efectos la autorización de vado.  
6. Excepto en aquellos casos en que la construcción o reposición de la acera sea consecuencia de una licencia u orden de ejecución, será necesario obtener previamente la autorización municipal antes de proceder a la construcción de aceras, reposición de las mismas, nueva pavimentación o modificación de bordillos para paso de vehículos.  
Título 3: CONDICIONES GENERALES DE LA EDIFICACION  
Capítulo 1: Condiciones de la parcela  
Capítulo 2: Condiciones de disposición del edificio Capítulo 3: Condiciones de ocupación  
Capítulo 4: Condiciones de volumen  
Capítulo 5: Condiciones de calidad de higiene  
Capítulo 6: Condiciones de dotaciones de servicios  
Capítulo 7: Condiciones de seguridad  
Capítulo 8: Condiciones ambientales  
Capítulo 9: Condiciones estéticas  
Capítulo 1: Condiciones de la parcela  
Art. 3.1.1. Definición y aplicación  
1. Parcela es la proporción de terreno apto para ser edificado según las condiciones normativas de las normas subsidiarias.  
2. Las condiciones de parcela son de aplicación para todas las obras de edificación de nueva planta y ampliación, y en general, para todas aquellas que supongan aumento de la superficie techada.  
Art. 3.1.2. La unidad espacial de referencia  
1. Es el área delimitada de suelo sobre cuya superficie se aplican los parámetros establecidos en estas normas. La unidad de referencia espacial podrá ser parcela o genéricamente un área con ordenación de conjunto respeto a la cual, y en cada ámbito normativo, se señalan las diversas condiciones de regulación de la edificación y de los usos.  
2. La parcela es específicamente la porción de terreno deslindada como unidad física y predial. En función del destino urbanístico del suelo las parcelas pueden ser rústicas o urbanas. Las primeras son las qué se adscriben a explotaciones agropecuarias, extractivas o a cualquier otro uso admisible en suelo no urbanizable, y las segundas corresponden a los terrenos destinados a la urbanización y construcción. En general, y mientras no se indique expresamente lo contrario, las condiciones normativas de parcela se entenderán referidas exclusivamente a las parcelas urbanas.  
Art. 3.1.3. Segregación agregación y modificación de parcelas  
1. Toda alteración de la forma o dimensiones de las parcelas existentes a la aprobación de las normas subsidiarias o de las que resulten del desarrollo de las correspondientes figuras de ordenación, ya sean segregaciones, agregaciones o cualquier otra, deberán tramitarse con la correspondiente licencia siempre que estén autorizadas en las condiciones de parcelación del ámbito de ordenación respectivo. Será suficiente justificación para la alteración de cualquier parcela la adecuación de la misma a las condiciones del planeamiento vigente.  
2. Independientemente del resto de condiciones normativas establecidas en cada ámbito de ordenación, toda parcela con superficie o cualquier otra dimensión igual o inferior a la mínima será indivisible, debiendo constar este carácter en el registro de la propiedad. En estas parcelas el ayuntamiento podrá autorizar la edificación siempre que satisfagan las demás condiciones para ser consideradas como solar y no haya posibilidad de reparcelación con otras colindantes.  
Art. 3.1.4. Cerramiento de las parcelas  
Todos los solares deberán estar cerrados con arreglo a las condiciones que señalen en el ámbito de ordenación respectivo. De no existir regulación específica se exigir el cerramiento en materiales permanentes de dos (2) metros de altura y de espesor y calidades que aseguren su solidez y buen estado. El cerramiento de la parcela coincidirá con la línea de alineación oficial.  
Art. 3.1.5. Linderos de parcela  
1. Los linderos son las líneas perimetrales que delimitan una parcela y la distinguen de sus colindantes o de los espacios públicos.  
2. El lindero o linde frontal es el que separa la parcela del espacio público al que dé frente. Cuando la parcela, por su situación concreta en la trama urbana, tenga contacto en dos o más linderos con el espacio público, cada uno de ellos será considerado como linde frontal y cumplirá las condiciones específicas del ámbito de ordenación correspondiente. El lindero frontal, para que la parcela sea acorde con el planeamiento, deberá coincidir con la alineación oficial exterior.  
3. El linde opuesto al frontal se denomina posterior y el resto se denomina laterales.  
4. Cuando ello sea necesario por motivos urbanísticos, el ayuntamiento exigirá. al propietario el amojonamiento y señalización de los linderos de su parcela.  
Art. 3.1.6. Alineaciones y rasantes oficiales  
1. Las alineaciones oficiales son las que se fijan como tales en los planos de ordenación de estas normas subsidiarias o en las figuras de ordenación que lo desarrollan. Alineaciones exteriores son las que fijan el límite entre parcelas y los espacios libres público alineaciones interiores son las que fijan, al interior de la parcela, los límites entre las partes edificables de ésta y el espacio libre interior privado, y son determinadas mediante condiciones de disposición de la edificación en la parcela, bien gráficamente en los planos de ordenación o bien en las normas de cada ámbito.  
2. Las rasantes oficiales son los perfiles longitudinales de las vías, plazas o calles a las que dan frente las parcelas edificables y que se fijan como tales en los Planos de ordenación de estas normas subsidiarias o en las figuras de ordenación que lo desarrollan.  
Art. 3.1.7. Fondo y ancho de parcela  
1. El fondo de parcela es la distancia existente entre el lindero frontal y el posterior, medida en una línea recta perpendicular al primero sea o no interior a la parcela.  
2. El ancho de la parcela es la longitud, resultante de dividir la superficie de la parcela entre él fondo de la misma, independientemente de su identificación como dimensión física de la parcela.  
Art. 3.1.8. Superficie de parcela  
Es la dimensión de la proyección horizontal del área comprendida dentro de los linderos de la parcela. En las normas específicas de cada ámbito de ordenación pueden establecerse condiciones de superficie máxima y mínima respecto a las parcelas incluidas en el mismo,, que resultarán valores límite para permitir las agregaciones y segregaciones respectivamente.  
Art. 3.1.9. Parcela edificable  
1. Es aquella parte de la parcela comprendida dentro de las alineaciones oficiales, destinada por las normas a ser ocupada por la edificación.  
2. Para ser edificable, cualquier parcela deberá tener aprobado el planeamiento necesario que le regule y cumplir en cuanto a forma y dimensiones con las normas del ámbito de ordenación correspondiente.  
Capítulo 2: Condiciones de disposición del edificio en la parcela  
Art. 3.2.1 Definición y aplicación  
1. Son las condiciones mediante las que se determina la posición del edificio dentro de la parcela.  
2. Las condiciones de disposición son de aplicación para todas las obras de nueva planta y ampliación, y, en general, para todas las que modifiquen los parámetros de exposición.  
Art. 3.2.2. Variables de referencia para la disposición del edificio son aquellas respecto a las cuales se determina normativamente la posición del edificio.  
a) Linderos de la parcela, definidos en art. 3.1.5.  
b) Alineación exterior, definida en el art. 3.1.6.  
c) Alineación interior, definida en el art. 3.1.6.  
d) Edificios colindantes, o construcciones aledañas consolidadas, cuyas características puedan ser establecidas como referencia normativa para la regulación de la posición del edificio.  
e) Rasante, definida en el art. 3.1.6.  
f) Cota natural del terreno, es la altitud relativa de cada punto del terreno antes de la ejecución de obras de urbanización.  
Art. 3.2.3 Retranqueos a linderos  
1. Es la separación (mínima u obligatoria) que, de acuerdo con las condiciones normativas de cada ámbito de ordenación, debe guardar cualquier punto de la edificación respecto a un linde de la parcela. Esta franja de terreno libre privado e interior a la parcela se denominará retranqueo frontal, posterior o lateral según sea el lindera respecto al cual se establezca.  
2. El retranqueo se medirá perpendicularmente al lindero de referencia en todos sus puntos.  
3. Si bien el retranqueo normativo de cada parcela no podrá ser ocupado por ningún volumen edificado, se permitirá (salvo limitación específica en la regulación de cada ámbito de ordenación) la ocupación del subsuelo de éste mediante sótanos y construcciones totalmente subterráneas  
4. Las marquesinas, cornisas, aleros u otros elementos similares, podrán sobresalir del plano de retranqueo establecido, hasta un máximo de cincuenta (50) centímetros medidos en dirección perpendicular a este.  
Art. 3.2.4. Fondo edificable  
Es la franja de parcela delimitada por la alineación exterior y otra línea paralela a ésta y distante en todos sus puntos la longitud que se pueda establecer en las normas específicas de cada ámbito de ordenación. El fondo edificable fija en consecuencia la profundidad máxima que puede ser ocupada por la edificación sobre rasante en la parcela.  
Capítulo 3: Condiciones de ocupación  
Art. 3.3.1 Definición y aplicación  
1. Son las condiciones mediante las que se determina la parte relativa de parcela susceptible de ser ocupada por la edificación.  
2. Las condiciones de ocupación son de aplicación para todas las obras de edificación de nueva planta y ampliación, y, para todas las que modifiquen los parámetros de ocupación.  
Art. 3.3.2. Superficie ocupada  
1. Es la superficie de la figura poligonal definida por la proyección sobre el plano de la rasante del terreno, de la edificación. En esta proyección no se considerarán las plantas subterráneas en su totalidad ni los elementos constructivos (marquesinas, cornisas, aleros, etc.) que vuelen de los planos de fachada de la edificación una distancia no superior a cincuenta (50) centímetros; asimismo, para obtener el valor superficial final se descontará la dimensión de los patios de parcela que pudiera haber interiores al perímetro de la proyección.  
2. La superficie ocupada será igual o inferior a la establecida normativamente en cada parcela en la condiciones específicas del ámbito de ordenación correspondiente.  
Art. 3.3.3. Determinación normativa de la superficie ocupada  
La superficie ocupada máxima para cada parcela viene determinada en las normas específicas de cada ámbito de ordenación bien indirectamente, mediante la conjunción de las condiciones de disposición y/o las de edificabilidad, bien directamente, con la fijación de coeficientes de ocupación.  
Art. 3.3.4. Coeficiente de ocupación  
1. El coeficiente de ocupación es la relación adimensional entre la superficie ocupada máxima (de carácter normativo) y la superficie total de parcela.  
2. El coeficiente de ocupación se expresa mediante una cifra menor o igual que la unidad (o menor o igual que cien (100) si se denomina porcentaje de ocupación). El producto de la parcela por el coeficiente de ocupación resulta el valor máximo normativo de la superficie ocupada.  
3. El coeficiente de ocupación se establece como un índice máximo de ocupación que no puede ser superado en cada parcela del ámbito de ordenación correspondiente. Si de la conjunción de este parámetro con otros derivados del resto de condiciones normativas resultase una ocupación menor, será este último valor el de aplicación.  
Art. 3.3.5. Superficie libre de parcela  
1. Es la parte de la parcela que no puede ser ocupada por la edificación en virtud de la aplicación de las condiciones normativas de cada ámbito de ordenación. Si bien de dominio privado, la superficie libre no puede ser objeto de ningún aprovechamiento edificatorio, salvo las excepciones que pudieran contemplarse, en las normas específicas de cada ámbito de ordenación.  
2. El espacio libre y continuo interior a una manzana resultante de la unión de varia superficies libres colindantes de parcelas se denomina patio de manzana.  
Capítulo 4: Condiciones de volumen  
Art. 3.4.1. Definición y aplicación  
1. Son las condiciones mediante las que se determina el volumen, así como las características de edificabilidad y aprovechamiento, de la edificación en cada parcela.  
2. Las condiciones de volumen son de aplicación para todas las obras de edificación.  
Art. 3.4.2. Superficie edificada  
1. Superficie edificada es la suma de la de cada una de las plantas del edificio medida dentro de los límites definidos por las líneas perimetrales de las fachadas, tanto exteriores como interiores, y los ejes de las medianeras en su caso. Los cuerpos volados, balcones o terrazas que estén cubiertos por otros elementos análogos o por tejadillos o cobertizos, formarán parte de la superficie total edificada cuando se hallen limitados lateralmente por paredes; en caso contrario, se computará únicamente el cincuenta por cien (50%) de su superficie, medida en la misma forma.  
2. En el cómputo de la superficie edificada de cada planta se excluirán los soportales o plantas bajas porticadas de uso público o comunitario, y los pasos de acceso a espacios libres públicos.  
Art. 3.4.3. Determinación normativa de la superficie edificada  
La superficie edificada máxima para cada parcela viene determinada en las Normas específicas de cada ámbito de ordenación bien indirectamente, mediante la conjunción de las condiciones de disposición y/o las de ocupación, bien directamente, con la fijación de coeficiente de edificabilidad.  
Art. 3.4.4. Coeficiente de edificabilidad  
1. El coeficiente de edificabilidad es la relación adimensional entre la superficie edificada máxima (de carácter normativo) y la superficie total de la parcela, expresado en m2/m2. El producto de la superficie total de la parcela (en m2) por el coeficiente de edificabilidad resulta el valor máximo normativo de superficie edificada en la parcela.   
2. El coeficiente de edificabilidad puede ser establecido normativamente en cada ámbito de ordenación y según los criterios urbanísticos de cada caso, bien como valor de edificabilidad bruta (aplicable sobre la superficie total de una zona incluyendo tanto las parcelas edificables como los terrenos libres de aprovechamiento) o bien como un valor de edificabilidad neta (aplicable sólo sobre superficies de parcelas edificables, una vez descontados los terrenos libres de aprovechamiento)  
3. El coeficiente de edificabilidad se establece como índice máximo de edificación que no puede ser superado en cada parcela del ámbito de ordenación correspondiente. Si de la conjunción de este parámetro con otros derivados del resto de condiciones normativas resultase una edificación menor, será este último valor el de aplicación.  
Art. 3.4.5. Altura de edificación  
La altura de la edificación es la dimensión vertical de la misma, desde la rasante oficial de vía pública hasta la cornisa, definida ésta como la línea intersección de un plano horizontal en que se contengan los puntos más bajos de la cara inferior del último forjado con el plano de fachada.  
Art. 3.4.6. Medición de la altura de la edificación  
1. La altura de la edificación en cada ámbito de ordenación puede establecerse en unidades métricas, en número de plantas o mediante las dos determinadas.  
2. Para la medición de la altura del edificio en metros en los casos de distintas rasantes en los linderos de la parcela, se atenderá a las siguientes consideraciones.  
a) Cuando en una parcela la diferencia de niveles entre los puntos del plano de fachada a mayor y menor cota respecto a la rasante de la calle no sea mayor de ciento veinte (120) centímetros, la altura normativa de la edificación se medirá y aplicará en el punto de la fachada coincidente con la cota media entre los dos extremos.  
b) Si la diferencia entre los dos puntos del plano de fachada con cotas externas es superior a ciento veinte (120) centímetros, se dividirá la longitud horizontal de la fachada en el número de tramos necesarios de modo que las diferencias entre las costas extremas de cada tramo sean iguales o inferiores a ciento veinte (120) centímetros y se medirá y aplicará la altura normativa de la edificación en el punto medio de cada tramo, tal como se establece en a),  
c) En las parcelas en esquina o chaflán a calles con distintas rasantes entre los puntos extremos se medirá y aplicará la altura normativa desarrollando las fachadas a ambos viales como si fuesen una sola, estando a lo dispuesto en los epígrafes a) y b). En el supuesto de diferencias entre cotas extremas mayores de ciento veinte (120) centímetros epígrafe b), la división de la fachada desarrollada en tramos se hará de modo que el punto de cota media del tramo de la esquina coincida exactamente con ésta.  
d) En parcelas con fachadas opuestas a calles de diferentes cotas de rasante, podrá mantenerse la altura normativa correspondiente a casa una de las fachadas hasta el plano vertical que tenga la línea bisectriz de los dos linderos frontales.  
3. La medición de la altura del edificio en número de plantas, atenderá a los siguientes criterios:  
a) Se contarán todas las plantas con piso sobre rasante y forjado plano, incluida la planta baja.  
b) Los semisótanos no se contarán como planta a efectos del número total de éstas salvo que la cara inferior del forjado que los techa se encuentre a cien (100) centímetros o más sobre la rasante de vía pública en cualquier punto de la línea de fachada.  
c) Los sótanos no computarán como plantas a efectos del número total de éstas, entendiéndolos como totalmente subterráneos.  
d) Los huecos o plantas bajo cubierta inclinada no se contarán como planta a efectos del número total de éstas salvo que la cara superior del forjado plano que forma el techo de la planta inferior esté a más de ciento veinte (120) centímetros por debajo de la cornisa del edificio establecida como máxima para cada ámbito de ordenanza.  
Art. 3.4.7. Altura media ponderada  
1. La altura media ponderada para una parcela determinada es el valor medio en unidades métricas de conjunto de edificaciones consolidadas del tramo de calle en que se encuentre la parcela. El concepto de altura media ponderada se establece como valor normativo en algunos ámbitos de ordenación de la ciudad consolidada, complementando con la fijación de la altura (fija o máxima) en número de plantas.  
2. Para la determinación de la altura media ponderada de un tramo de calle se proyectarán todos los planos de fachada de las edificaciones comprendidas en las parcelas con frente a dicho tramo sobre el plano vertical coincidente con la alineación exterior; el valor de la altura media ponderada en metros será igual al cociente de la sumatoria del producto de la altura en metros de cada edificio por la longitud horizontal de su plano de fachada, entre la sumatoria de todas las longitudes horizontales de los planos de fachada considerados el el cálculo.  
3. A efectos de la determinación de la altura media ponderada y de la consideración o no de cada una de las parcelas comprendidas en el tramo de calle, se atenderá al siguiente método:  
a) Se excluirá del cálculo a todos los efectos los solares sin edificación, o los espacios de parcela vacantes con frente a la alineación, o los espacios de parcela vacantes con frente a la alineación exterior. El concepto de altura media ponderada supone la consideración del tramo de calle como un continuo edificado.  
b) Se excluirá asimismo del cálculo aquellas edificaciones de altura superior en número de plantas al valor máximo fijado en el ámbito de ordenación, salvo que estén incluidas en el catálogo de protección como elementos de Interés arquitectónico.  
c) Se excluirán también del cálculo las edificaciones declaradas en estado de ruina o sobre las que se esté tramitando el correspondiente expediente de declaración.  
d) Por tanto de calle se entenderá una línea continua da por la sucesión de los linderos frontales de las parcelas siempre que en ningún punto produzca ángulos en planta mayores de Doscientos veinticinco grados centígrados (225) medidos desde la vía pública.  
e) La aplicación de la altura media ponderada se hará solo sobre tramos de calle iguales o mayores a treinta (30) metros y conformados como mínimo por cinco (5) parcelas. De no cumplirse ambas condiciones, la altura media ponderada para una parcela determinada será la media aritmética de la altura en metros de las dos edificaciones colindantes.  
Art. 3.4.8. Altura de cubierta o de coronación  
1. La altura de coronación es la que se mide hasta el nivel superior de los petos de protección de cubierta o hasta la cumbrera de ésta, y en todo caso, hasta el punto más elevado de la edificación.  
Art. 3.4.9. Establecimiento normativo de la altura de la edificación  
La altura de la edificación es señalada siempre directamente en las normas específicas de cada ámbito de ordenación y será un valor de obligado cumplimiento, bien como dimensión fija o máxima, independientemente de las otras condiciones que regulan la edificación. La altura de la edificación será siempre establecida en número de plantas y complementariamente en unidades métricas, bien directamente o bien mediante la referencia a la altura media ponderada del tramo de calle; de fijarse los dos valores de altura fija o máxima, ambos serán de obligado cumplimiento, y de no establecerse el segundo, la altura del edificio en metros no podrá ser superior al producto del número máximo de plantas por tres metros y medio (3,5 m).  
Art. 3.4.10 Construcciones permitidas por encima de la altura máxima  
Por encima de la altura máxima permitida en cada ámbito de ordenación sólo se permitirá la instalación o construcción de las cajos de escaleras, casetas y maquinaria de ascensores, instalaciones y chimeneas de calefacción, acondicionamiento de aire y ventilación o evacuación de humos, antepechos, barandas y otros remates ornamentales, y paneles de energía solar.  
Capítulo 5: Condiciones de calidad e higiene  
Art. 3.5.1. Definición y aplicación  
1. Son las condiciones normativas establecidas para garantizar la necesaria calidad constructiva y el cumplimiento de los requisitos mínimos de salubridad de los edificios.  
2. Las condiciones de calidad e higiene son de aplicación para todas las obras de edificación.  
Sección 1: Condiciones de calidad  
Art. 3.5.2. Calidad de las construcciones  
1. Tanto en los proyectos técnicos de edificación como en la ejecución de las obras se asegurará la necesaria estabilidad, durabilidad, resistencia, seguridad u economía de mantenimiento de materiales empleados y de su colocación.  
2. Además de lo dispuesto en estas normas, el ayuntamiento podrá exigir el cumplimiento de otras disposiciones técnicas reglamentarias o textos legales sectoriales que sean de aplicación.  
Art. 3.5.3. Aislamiento térmico  
1. Las nuevas construcciones cumplirán las condiciones de transmisión y aislamiento térmico previstas en las disposiciones vigentes sobre ahorro de energía. Con este fin, los materiales empleados, su diseño y solución constructiva cumplirán los requisitos de la normativa de aplicación.  
Art, 3.5.4. Aislamiento acústico  
1. El nivel de ruido admisible en el interior de un local no podrá exceder del permitido en cada caso por la legislación vigente, y en su defecto, del establecido en el artículo 3.8.5. de las presentes normas urbanísticas. De preverse un nivel mayor de ruido deberá dotarse al local de aislamiento acústico suficiente con los materiales y soluciones previstos en las instrucciones técnicas y normas de aplicación.  
Art. 3.5.5. Barreras antihumedad  
1. Todo local debe ser estanco y estar protegido de la penetración de humedades, las soleras, muros perimetrales de sótanos, cubiertas, juntas de construcciones y demás puntos que pudieran ser vías de filtración de aguas estarán debidamente impermeabilizados y aislados.  
Sección 2: Condiciones higiénicas de los locales  
Art. 3.5.6. Local exterior  
1. Se considerará local exterior a todo aquel que disponga de ventilación e iluminación y cumpla algunas de las siguiente condiciones:  
a) Recaer sobre una calle, plaza o cualquier espacio libre de edificación de carácter público.  
b) Dar a un espacio libre privado que cumpla las condiciones de cada ámbito de ordenación.  
c) Dar a un patio del tipo 1 (HD/91).  
Art. 3.5.7. Pieza habitable  
1. Es toda aquella en la que se desarrollan actividades de estancia, reposo o trabajo que requieran la permanencia sedentaria de personas.  
2. Toda pieza habitable deberá ser exterior según las condiciones del art. 3.5.6. Se exceptúan aquellos locales que deban o puedan carecer de huecos por la actividad que se desarrolla y siempre que cuenten con la conveniente instalación mecánica de iluminación y acondicionamiento de aire.  
3. No podrán instalarse piezas habitables en sótanos. Se permitirán en semisótanos siempre que no estén adscritas a usos residenciales y salvo que se trate de una vivienda unifamiliar con otras estancias en plantas superiores y cumplan las restantes condiciones normativas.  
Art. 3.5.8. Ventilación  
1. Es la capacidad de renovación de aire de un local. Puede ser natural (cuando se produce mediante huecos al exterior) o artificial (cuando se realice mediante sistemas mecánicos de ventilación forzada).  
2. Salvo las excepciones por razón de su actividad consideradas en el art. 3.5.7. toda pieza habitable contará con ventilación natural, admitiéndose la forzada en aquellas piezas no habitables tales como aseos, baños, cuartos de servicios e instalaciones, despensas, trasteros, garajes y similares. Sin perjuicio de las condiciones que se detallan para cada uso, cualquier local debe tener garantizado un nivel mínimo de renovación de aire de un (1) volumen por hora.  
Art. 3.5.9. Iluminación  
1. Iluminar un local es proveerlo de luz mediante medios naturales (luz solar) o artificiales.  
2. Sin perjuicio de las condiciones que se detallan para cada uso ningún local podrá contar con un nivel de iluminación artificial inferior a cincuenta (50) lux medidos sobre un plano horizontal situado a setenta y cinco (75) centímetros del suelo.  
Art. 3.5.10. Soleamiento  
1. El soleamiento es la captación dentro de un local de las radiaciones solares.  
2. En las figuras de ordenación de áreas de nueva ocupación del suelo, se deberá garantizar un nivel mínimo de soleamiento equivalente a una (1) hora de sol diaria, medida sobre alguno de los planos de fachada del edificio a una altura de dos (2) metros sobre la cota de la rasante el día 22 de diciembre.  
Art. 3.5.11. Oscurecimiento  
1. Todas las piezas habitables destinadas a estancia y descanso de personas dispondrán de sistemas permanentes que permitan su oscurecimiento temporal frente a la luz exterior.  
Sección 3: Condiciones higiénicas de los edificios  
Art. 3.5.12. Patios  
1. Patio es todo espacio libre de edificación y de dominio privado delimitado por fachadas interiores de la edificación en la mayor parte de su perímetro.  
2. Se distinguen dos clases de patios a efectos de la aplicación de estas normas:  
a) Patio de parcela: aquel situado íntegramente en el interior de la edificación de una parcela o en el perímetro de ésta si se trata de un patio abierto.  
b) Patio de manzana: es que espacio libre definido por las alineaciones oficiales interiores, o en su caso, el resultante de la aplicación normativa de la profundidad máxima edificable.  
Art. 3.5.13 Parámetros dimensionales de los patios  
1. La anchura de un patio es la separación entre los parámetros opuestos que lo delimitan mas cercanos. Las dimensiones horizontales de un patio se mantendrán iguales o mayores en toda la altura del mismo. La anchura mínima del patio no podrá ocuparse con cuerpos volados de ningún tipo.  
2. La altura de un patio es la medida de la dimensión vertical desde cota de rasante hasta la coronación del parámetro perimetral más alto.  
Art. 3.5.14 Patios de parcela  
1. Los tipos y dimensiones de estos patios cumplirán lo establecido en las Normas de Habitabilidad y Diseño de Viviendas en el Ambito de la Comunidad Valenciana (HD/91).  
2. Todo patio de parcela contará con acceso desde un espacio común a los locales a que sirva a fin de posibilitar las obligadas tareas de limpieza y mantenimiento del mismo.  
Art. 3.5.15 Patios de manzana  
1. Para que la unión de varios patios de parcela tengan la consideración de patios de manzana, la anchura mínima deberá ser igual a la altura del patio.  
2. Los patios de manzana serán mancomunados y con acceso desde todas las parcelas.  
Art. 3.5.16 Patios mancomunados  
1. La mancomunidad de patios se establecerá constituyendo en escritura pública un derecho real de servidumbre sobre los solares o inmuebles que no podrá cancelarse sin autorización municipal y en tanto subsista alguno de los edificios que requiera de la misma para cumplir las dimensiones mínimas.  
2. Los patios mancomunados podrán separarse en planta con un muro de menos de dos (2) metros de altura.  
Art. 3.5.17 Cubrición de patios  
Se permitirá cubrir los patios con claraboyas, u otros elementos traslúcidos, dejando un espacio libre perímetral con área mínima de ventilación del veinte por ciento (20%) de la del patio.  
Capítulo 6: Condiciones de dotación de servicios  
Art. 3.6.1. Definición  
1. Son las condiciones que regularán los requisitos y características de las dotaciones y servicios de las edificaciones, para el buen funcionamiento de las mismas conforme al uso instalado o previsto.  
2. Las condiciones de dotación de servicios son de aplicación para todas las obras que impliquen nueva construcción y parcialmente para las obras sobre edificios existentes cuando determinados servicios o instalaciones no cumplan los requisitos mínimos de habitabilidad.  
3. Además de lo dispuesto en estas normas, el ayuntamiento podrá exigir el cumplimiento de otras disposiciones técnicas reglamentarias o textos legales sectoriales que sean de aplicación.  
Sección 1: Dotación de agua  
Art. 3.6.2. Dotación de agua potable  
1. Todo edificio deberá contar en su interior con servicios de agua corriente potable con la dotación suficiente para las necesidades propias del uso. Las viviendas tendrán una dotación mínima diaria de doscientos (200) litros por habitante. La red de agua abastecerá todos los lugares de aseo y preparación de alimentos, así como cuantos otros sean necesarios para cada actividad.  
2. En aplicación de los dispuesto en la legislación vigente sobre garantías sanitarias de los establecimientos de agua con destino al consumo humano y en virtud de las facultades propias de estas normas subsidiarias, no se podrán otorgar licencias para la construcción de ningún tipo de edificio en tanto no quede garantizado el caudal de agua necesario para el desarrollo de su actividad y se acredito la calidad sanitaria de las aguas.  
3. Cuando la procedencia de las aguas no fuera de suministro municipal o de otro ya controlado y garantizado ante el Ayuntamiento, se exigirá justificación de su origen, forma de captación, aforos, análisis y garantía de continuidad en el suministro.  
Art. 3.6.3 Dotación de agua caliente  
1. En todos los edificios se preverá y asegurará el correcto funcionamiento de instalación de agua caliente en los apartados sanitarios destinados al aseo de personas y a limpieza doméstica.  
Sección 2: Servicios de evacuación  
Art. 3.6.4. Evacuación de aguas pluviales  
1. El desagüe de las aguas pluviales se hará mediante un sistema de recogida que por bajantes las haga llegar a las atarjeas que las conduzcan al alcantarillado urbano destinado a recoger dicha clase de aguas o por vertido libre en la propia parcela cuando se trate de edificación aislada.  
Art. 3.6.5 Evacuación de aguas residuales  
1. Las instalaciones de evacuación de agua residuales quedarán definidas por su capacidad de evaluación sobre la base de criterios indicados en la norma tecnológica correspondiente y deberán cumplir, en su caso, la normativa relativa a vertidos industriales.  
2. La solución constructiva de las instalaciones domésticas resolverá al menos lo siguiente.:  
a) Red horizontal de desagüe, con pendiente mínima del uno y medio por ciento (1,5%).  
b) El desagüe de lavabos, bidés, baños, y duchas, con sifones individuales o botes sinfónicos registrables antes de su acometida a las bajantes.  
c) El desagüe de los fregaderos, lavaderos y aparatos de desagüe por bombeo a través de sifones individuales registrbles antes de su acometida a las bajantes.  
d) La disposición de rebosaderos en los lavabos, bidés, baños, lavaderos y fregaderos.  
e) El desagüe de los inodoros a las bajantes, directamente o mediante un mangetón de acometida.  
f) La provisión de rejilla desmontable y cierre hidráulico en los sumideros.  
g) La ventilación de las bajantes por su extremo superior para evitar succiones.  
h) La instalación de una ventilación independiente de las bajantes en edificios que así lo requieran.  
i) Los encuentros de las bajantes con la red horizontal de saneamiento, mediante arquetas cuando la red sea enterrada, y con registros cuando sea suspendida.  
j) La situación de una arqueta o pozo general de registro entre la red horizontal de saneamiento y la red general de alcantarillado urbano  
k) La posibilidad de dilatación libre en las conducciones, respecto a sí mismas y respecto a los encuentros son otros elementos constructivos.  
l) La protección de los materiales empleados de la agresión ambiental, de otros materiales no compatibles. y de las aguas sucias.  
2. Si la instalación recibe aguas procedentes de uso de aparcamientos o actividades semejantes, se dispondrá una arqueta separadora de fangos o grasas, antes de la arqueta o pozo general de registro. Para agua residuales industriales, el sistema de depuración deberá merecer la aprobación previa de los organismos competentes.  
Art. 3.6.6 Evacuación de humos  
1. En ningún edificio de nueva construcción se permitirá instalar la salida libre de humos por fachadas, patios comunes, balcones y ventanas, aunque dicha salida tenga carácter provisional.  
2. Todo tipo de conducto o chimenea estará provisto de aislamiento y revestimiento suficientes para evitar que la radiación de calor se transmita a las propiedades contiguas, y que el paso y salida de humos cause molestias o perjuicio a terceros. Los conductos no discurrirán visibles por las fachadas exteriores salvo que por sus materiales y color se integren en la composición general del edificio, y se elevaran como mínimo un metro por encima del elemento más alto de la cubierta situado a distancia no superior a ocho (8) metros.  
3. Es preceptivo el empleo de filtros depuradores en las salidas de humos de chimeneas industriales, instalaciones colectivas, hoteles, restaurantes o cafeterías.  
4. El Ayuntamiento podrá imponer las medidas correctoras que estime pertinentes cuando, previo informe técnico, se acredite que una salida de humos causa perjuicios al vecindario, serán de aplicación cuantas disposiciones sobre contaminación atmosférica estén vigentes, tanto si dimanan del Ayuntamiento como de cualquier otra autoridad supramunicipal.  
Art. 3.6.7. Evacuación de residuos sólidos  
1. Todos los edificios con más de treinta (30) viviendas y los destinados a usos urbanos no residenciales, dispondrán de un local para cubos de basura con ventilación mediante chimenea independiente.  
2. La instalación de evacuación de basuras se definirá por su capacidad de recogida y almacenamiento, en función de las necesidades de los usuarios, y de acuerdo a las condiciones de las normas técnicas de diseño y del servicio de recogida.  
3. Complementariamente regirán las condiciones de la Ley 42/1975 sobre Desechos y Residuos Sólidos Urbanos. Se prohiben los trituradores de basuras y residuos con vertido a la red de alcantarillado, que excepcionalmente podrán, autorizarse previo informe del servicio municipal  
4. Cuando las basuras u otros residuos sólidos que produjera cualquier actividad, por sus características, no puedan o deban ser retirados por el servicio de recogida domiciliario, deberán ser trasladados directamente al lugar adecuado para su vertido por cuenta del titular de la actividad.  
Sección 3: Dotación de energía  
Art. 3.6.8. Energía eléctrica  
1. Todo edificio contará con instalación interior de energía eléctrica conectada al sistema de abastecimiento general o a sistema adecuado de generación propia. En los establecimientos abiertos al público se dispondrá de modo que pueda proporcionar iluminación artificial a todos los locales y permita las tomas de corriente para las instalaciones que se dispusieran.  
2. Las instalaciones de baja tensión en el edificio quedarán definidas para la potencia eléctrica necesaria, teniendo en cuenta para el cálculo las previsiones de consumo de energía para servicios (alumbrado, aparatos elevadores, calefacción, etc), así como la necesaria para los usos previstos, de acuerdo con las condiciones de dotación marcadas en las instrucciones y reglamentos específicos de carácter técnico vigentes que sean de aplicación.  
3. Cuando se prevea la instalación de centros de transformación en un edificio, no podrán situarse por debajo del segundo sótano, además de cumplir las condiciones exigidas por las reglamentaciones específicas, deberá ajustarse a las normas de protección de medio ambiente que les sean aplicables. No podrá ocuparse la vía pública con ninguna instalación auxiliar, salvo cuando se instale un cuadro de mandos para el alumbrado público.  
4. Todos los edificios en que hubiese instalaciones de consumidores diferentes dispondrán de un local con las características técnicas adecuadas para albergar los contadores individualizados y los fusibles de seguridad.  
5. En todo edificio se exigirá la puesta a tierra de las instalaciones y estructura. La instalación de puesta a tierra quedará definida por la resistencia eléctrica que ofrezca la línea, considerando las sobretensiones y corrientes de defecto que puedan originarse en las instalaciones eléctricas, antenas, pararrayos y grandes masas metálicas estructurales o de otro tipo.  
Art. 3.6.9. Instalaciones de gas. Los edificios que incluyan el gas entre sus fuentes de energía, deberán cumplir en su instalación las condiciones impuestas por la normativa a nivel estatal, por las ordenanzas correspondientes emanadas del ayuntamiento y por las normas de las propias compañías suministradoras en su caso.  
Art. 3.6.10 Combustibles líquidos y sólidos  
1. Si se emplean los derivados del petróleo como fuente de energía, el almacenamiento de estos combustibles deberá ajustarse a lo establecido por la reglamentación específica y demás normas de carácter general que sean de aplicación. En general, la dotación de depósitos de combustibles quedará definida en cada caso, según lo que establezca la reglamentación correspondiente.  
2. Las calderas y quemadores cumplirán la normativa correspondiente y contarán con los filtros y medidas correctoras suficientes para adecuar la emisión de humos, gases y otros contaminantes atmosféricos de manera que cumplan lo dispuesto en los art. 3.6.6. y 3.8.8.  
Art. 3.6.11. Otras energías alternativas  
Los proyectos de edificación en los que prevea la instalación de energía solar u otra energía alternativa, deberán tener en cuenta el impacto estético y visual de las misma y resolver su correcta integración en la composición general del edificio.  
Sección 4: Servicios de comunicaciones  
Art. 3.6.12. Telefonía  
1. Todos los edificios deberán construirse con previsión de las canalizaciones telefónicas, con independencia de que se realice o no la conexión con el servicio telefónico.  
2. En los edificios destinados a vivienda colectiva se preverá la intercomunicación en circuito cerrado dentro del edificio, desde el portal hasta cada una de las viviendas.  
3. Las instalaciones de telefonía e interfonía quedarán definidas teniendo en cuenta la posibilidad inmediata de conexión e intercomunicación establecidas en los epígrafes anteriores.  
Art. 3.6.13. Radio y televisión  
1. En todos los edificios, de vivienda colectiva, y en los que se prevea la instalación de televisión o radio en distintos locales, se dispondrá antena colectiva de televisión y de frecuencia modulada.  
2. Cuando el elemento a instalar sea una antena receptora de señales de televisión vía satélite, deberá emplazarse en el punto del edificio o parcela en que menor impacto visual suponga para el medio y siempre donde sea menos visible desde los espacios públicos.  
Art. 3.6.14. Servicios postales  
Todo edificio contará con buzones para correspondencia fácilmente accesible desde el exterior.  
Sección 5: Instalaciones de confort  
Art. 3.6.15. Instalación de clima artificial calefacción y/o aire acondicionado  
Todo edificio en el que existan locales destinados a la permanencia sedentaria de personas deberá mantener en su interior las condiciones de temperatura y humedad fijadas por la normativa específica correspondiente, básicamente con medios naturales que podrán complementarse en su caso con instalaciones mecánicas de calefacción o acondicionamiento de aire. el proyecto de la instalación buscará la solución de diseño que conduzca a un mayor ahorro energético.  
Art. 3.6.16. Aparatos elevadores  
1. Todo edificio en cuyo interior deba salvarse un desnivel superior a los doce (12) metros entre cotas de piso situadas por encima de la rasante, dispondrá de ascensor. Se exceptúan los edificios de vivienda unifamiliar y aquellos en que, en función de su destino, sea manifiestamente necesario.  
2. La instalación de ascensores quedará definida por su capacidad de carga, velocidad y número de paradas calculadas en función del número de usuarios previstos y el número de plantas servidas. El número de ascensores a instalar y el tamaño de los mismos se terminará en función de las necesidades del edificio y, en cada caso. según lo dispuesto en las condiciones de uso. Todos ellos serán de ascenso y descenso.  
3. El acceso al ascensor en planta baja no estará a cota superior de ciento cincuenta (150) centímetros respecto a la rasante en la entrada del edificio. Cada desembarque de ascensor tendrá comunicación directa o a través de zonas comunes de circulación, con la escalera.  
4. Se podrá instalar montacargas si así conviene al funcionamiento del uso y la edificación. Será obligatoria la instalación de montaplatos en restaurantes, cafeterías u otros locales de consumo por el público de comidas y bebidas, cuando las áreas de expedición de productos y estancia del público se encuentren en distintas plantas.  
5. Las escaleras mecánicas cumplirán las condiciones de diseño y construcción convenientes al uso a que se destine. La existencia de las mismas no eximirá de la obligación de instalar ascensor.  
6. En cualquiera que sea la clase de aparato elevador empleado, se cumplirán las normas exigidas por el Reglamento de Aparatos Elevadores y otras normas técnicas vigentes que sean de aplicación.  
Sección 6: Dotación de aparcamientos  
Art. 3.6.17 Condiciones generales  
1. Los usos, sin perjuicio de lo establecido en las condiciones de cada uno, deberá contar con una dotación de aparcamiento obligatorio que no será menor a una (1) plaza por vivienda, o una (1) plaza por cada cien (1100) metros cuadrados de superficie edificada en usos distintos del de vivienda, o en usos industriales, el menor valor de los resultantes de aplicar una (1) plaza por cada cinco (5) puntos de trabajo.  
2. El aparcamiento obligatorio podrá situarse en el interior de la parcela, en el interior de la edificación o mancomunadamente y bajo rasante en patios de manzana o espacios libres privados. La provisión de dotación de plazas de aparcamiento es independiente de la existencia de garajes de propiedad privada e intención lucrativa.  
3. En los supuestos de aparcamiento ligado a un uso concreto no podrá desligarse la enajenación o transmisión de las plazas de aparcamiento de las de las viviendas o locales a cuyo servicio se adscriban, por lo que la situación y tamaño de las plazas de aparcamiento deberá constar en las escrituras de compra- venta de locales y en los contratos de alquiler. En los casos de mancomunidad, está tendrá carácter de servidumbre y deberá ser inscrita en el Registro de la propiedad, además de cumplir las condiciones anteriormente indicadas.  
4. En los casos de locales comerciales, industriales, dotaciones, o de usos semejantes, que se instalen en edificios existentes que no cuenten con provisión de plazas de aparcamiento, podrá autorizarse que la dotación correspondiente se encuentre en otros edificios, o en aparcamientos privados situados en un radio de acción inferior a doscientos (200) metros del local considerado; la adscripción de dichas plazas deberá hacerse constar mediante escritura pública de compra- venta o contrato de alquiler incorporada a la propia del local. En zonas en las que por el soporte viario, la tipología arquitectónica, o las condiciones de accesibilidad y aparcamientos públicos de área, sea inconveniente para el medio e imagen urbana, el ayuntamiento podrá dispensar de la dotación mínima de aparcamientos.  
Capítulo 7: Condiciones de seguridad en los edificios  
Art. 3.7.1 Definición  
1. Condiciones de seguridad son las que se establecen con el propósito de asegurar la mejor protección de las personas mediante requisitos en las características de los edificios.  
2. Las condiciones que señalan para la seguridad en los edificios son de aplicación a las obras de nueva edificación y en las de acondicionamiento y reestructuración. Serán asimismo de aplicación en el resto de las obras en los edificios en los que, a juicio de los servicios técnicos municipales, su cumplimiento no represente desviación importante en los objetivos de la misma.  
3. Además de lo dispuesto en el presente capítulo, todo edificio habrá de cumplir el resto de condiciones de seguridad que se establezca en las normas y leyes vigentes sobre la materia.  
Art. 3.7.2. Accesos a las edificaciones  
1. Toda edificación deberá estar identificada exteriormente con señalización claramente visible de día y de noche desde la acera de enfrente. Los servicios municipales señalarán los lugares en que deben exhibirse los nombres de las calles y aprobarán la forma de exhibir el número del edificio.  
2. El acceso a las edificaciones deberá hacerse desde el espacio público o desde un espacio libre privado que sea colindante con el público al menos en un octavo (1/8) de su perímetro, con un mínimo de cinco (5) metros y con la línea de contacto entre ambos de la misma cota de rasante. En todo caso será posible el acceso a la edificación de vehículos de servicios de ambulancia.  
3. Cuando así se determine en las normas de cada ámbito de ordenación o de cada uso, se exigirá acceso independiente para los usos distintos al residencial, en edificios con dicho uso predominante.  
Art. 3.7.3 Señalización en el interior de los edificios  
1. En los edificios de uso público existirá la señalización interior correspondiente a salidas y escaleras de uso normal y de emergencia, aparatos de extinción de incendios, sistemas o mecanismos de evacuación en caso de siniestro, posición de accesos y servicios, cuartos de maquinaria, situación de teléfono y medios de circulación para minusválidos, señalamiento de peldañeado en escaleras y, en general, cuantas señalizaciones sean precisas para orientación de las personas en el interior del mismo, y facilitar los procesos de evaluación en caso de accidente o siniestro y la acción de los servicios de protección ciudadana.  
2. La señalización y su funcionamiento en situación de emergencia será objeto de inspección por los servicios técnicos municipales antes de la autorización de la puesta en uso del inmueble o local, y de revisión en cualquier momento.  
Art. 3.7.4. Puerta de acceso  
1. Los edificios tendrán una puerta de entrada desde el espacio exterior, cuya anchura, salvo el caso de las viviendas unifamiliares, no será inferior a ciento veinticinco (125) centímetros, con una altura que será mayor a igual a doscientos once (211) centímetros.  
2. Deberá distinguirse claramente de cualquier otro hueco prácticamente de la misma planta.  
Art. 3,7.5. Circulación interior  
Se entiende por espacios de circulación interior de los edificios los que permiten la comunicación para uso del público en general entre los distintos locales o viviendas de un edificio de uso colectivo, entre ellos y los accesos con el exterior, los cuartos de instalaciones, garajes u otras piezas que integren la construcción: los portales, rellanos, escaleras, rampas, ascensores, distribuidores, pasillos y corredores. Sin perjuicio de que por el uso del edificio se impongan otras condiciones, cumplirán las siguientes:  
a) Los portales tendrán una anchura mínima de dos (2) metros hasta el arranque de la escalera principal y los aparatos elevadores.  
b) Los distribuidores de acceso a viviendas o locales tendrán ancho mayor de ciento veinte (120) centímetros cuando sirvan a un número de locales igual o inferior a cuatro (4), y mayor de ciento cuarenta (140) centímetros si se da servicio a más unidades  
c) La forma y superficie de los espacios comunes permitirá el transporte de una persona en camilla, desde cualquier local hasta la vía pública.  
Art. 3.7.6. Escaleras  
1. La anchura útil de las escaleras de uso público en los edificios no podrá ser menor de cien (100) centímetros ni podrá tener rellanos partidos, desarrollos helicoidales con peldaños compensados, ni otras soluciones que ofrezcan peligro al usuario, sin perjuicio de mayores limitaciones contenidas en las condiciones particulares del uso a que se destine el edificio o local, o en otras normativas sectoriales que le sean de aplicación. Las escaleras de uso estrictamente privado tendrán una anchura mínima de ochenta (80) centímetros, y podrán construirse como mejor convenga al usuario.  
2. El rellano en escalera tendrá un ancho igual o superior al de tiro. La anchura de las escaleras será uniforme en todo recorrido. Cada. tramo de escalera entre rellanos no podrá tener más de dieciséis (16) peldaños. La altura libre de las escaleras será superior a doscientos veinte (220) centímetros.  
3. Si existieran puertas en el rellano, el ancho mínimo de éste será de ciento setenta (170) centímetros, si las puertas abren hacia el mismo y de ciento veinticinco (125) centímetros, si abren hacia el interior de viviendas o locales.  
4. No se admiten escaleras de uso público sin luz natural y ventilación, salvo los tramos situados en plantas bajo rasante (que contarán con chimenea de ventilación u otro medio semejante) y las de uso no público. Si la iluminación de la escalera fuera exterior tendrá al menos un hueco por planta, con superficie de iluminación superior a un (1) metro cuadrado y superficie mínima de ventilación de cincuenta (50) centímetros cuadrados. En edificios de hasta cuatro (4) plantas se permitirá la iluminación cenital de la escalera, siempre que se resuelva adecuadamente la ventilación y el hueco libre tenga lado mínimo de cincuenta (50) centímetros y superficie mínima de un (1) metro cuadrado.  
Art. 3.7.7 Rampas  
1. Cuando las diferencias de nivel en los accesos de las personas fueren salvadas mediante rampas, éstas tendrán la anchura del elemento de paso a que correspondan, con una pendiente no superior al diez por ciento (10%). En el caso de rampas auxiliares de las escaleras su anchura podrá reducirse hasta los cincuenta (50) centímetros.  
Art. 3.7.8. Supresión de barreras arquitectónicas  
A este respecto se estará a lo dispuesto en el Decreto 193/1988, de 12 de diciembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueban las normas para la accesibilidad y eliminación de barreras arquitectónicas.  
Art. 3.7.9. Prevención de incendios  
1. Las construcciones de nueva planta deberán cumplir las medidas en orden a la protección contra incendios, establece la Norma Básica de Edificación NBE CPI- 91.  
2. En las actuaciones de rehabilitación deberá observarse igualmente lo establecido por la mencionada NBE CPI- 82 para los edificios de nueva planta, en la medida máxima que permitan los condicionantes tipológicos, estructurales, funcionales, y compositivos del edificio existente.  
3. Serán de cumplimiento obligado las disposiciones que el ayuntamiento aprobara para incrementar la seguridad preventiva de los edificios y para facilitar la evacuación de personas y la extinción del incendio si llegara a producirse.  
4. Cuando una instalación no pueda alcanzar, a juicio del ayuntamiento, las condiciones correctas de seguridad para si misma y su entorno, ofreciendo riesgos no subsanables para personas y bienes, podrá ser declarada fuera de ordenación, con erradicación del uso y cierre de la instalación.  
Art. 3.7.10 Prevención contra el rayo  
1. Cuando por la localización de una edificación, o por la inexistencia de instalaciones de protección en su entorno, existan riesgos de accidentes por rayos, se exigirá la instalación de pararrayos. La instalación de pararrayos quedará definida por la resistencia eléctrica que ofrezca considerando el volumen edificado que debe protegerse y la peligrosidad del lugar respecto al rayo.  
2. En la instalación del pararrayos se resolverá la longitud del mástil de modo que éste comprendida entre dos (2) y cuatro (4) metros, la situación del mismo sobre soporte resistente no metálico en la parte más alta del edificio y el tendido de toda la red conductora y seguridad.  
Art. 3.7.11 Prevención de las caídas  
1. Los huecos horizontales en los edificios abiertos directamente al exterior a una altura sobre el suelo superior a cincuenta (50) centímetros estarán protegidos por un antepecho de noventa y cinco (95) centímetros o una barandilla de cien (100) centímetros; para alturas sobre el suelo superiores a veinte (20) metros las dimensiones de antepechos y barandillas serán, respectivamente, de ciento cinco (105) y ciento diez (110) centímetro. Con igual sistema de protección y bajo las mismas condiciones se protegerán los perímetros exteriores de las terrazas accesibles a las personas.  
2. La altura de las barandillas de las escaleras no será inferior a noventa (90) centímetros y la distancia entre los elementos que la forman no será superior a doce (12) centímetros.  
Capítulo 8: Condiciones ambientales  
Art. 3.8.1. Definición  
1. Las condiciones ambientales son las que se imponen a las construcciones cualquiera que sea la actividad que albergue y a sus instalaciones para que de su utilización no se deriven agresiones al medio natural por emisión de radiactividad, perturbaciones eléctricas, ruido vibraciones, deslumbramientos, emisión de gases nocivos, humos o partículas, o por sus vertidos líquidos o sólidos.  
2. Las condiciones ambientales son de aplicación en las obras de nueva planta, en las de acondicionamiento y en las de reestructuración; serán asimismo de aplicación en el resto de las obras en los edificios en que a juicio del ayuntamiento su cumplimiento no represente una desviación importante en los objetivos de la misma. El ayuntamiento podrá requerir a la propiedad del inmueble para que ejecute las obras necesarias para ajustarlo a las condiciones que se señalen en estas normas.  
3. En todo caso se cumplirán las condiciones establecidas en las normas de los usos, las del ámbito de ordenación correspondiente y cuantas estén vigentes de ámbito municipal superior a éste.  
Art. 3.8.2 Compatibilidad de actividades  
1. En los suelos urbanos solamente podrán instalarse actividades autorizadas por la Ley Valenciana de Actividades Calificadas 3/89, de 2 de mayo, y nomenclator de su desarrollo, o aquellas que dispongan de las medidas de corrección o prevención necesarias.  
2. Para que una actividad pueda ser considerada compatible con usos no industriales deberá:  
a) No generar emanaciones de gases nocivos o vapores de olor desagradable, humos o partículas en proporciones superiores a las marcadas en estas normas.  
b) No utilizar en su proceso elementos químicos inflamables, explosivos, tóxicos o, en general, que produzcan molestias.  
c) Eliminar hacia el exterior los gases nocivos o vapores que pudiera producir solamente por chimeneas de características adecuadas.  
d) Tener la maquinaria instalada de forma que las vibraciones, si las hubiera, no sean percibidas desde el exterior, o lo sean en cuantía inferior a la- determinada en estas normas.  
e) No transmitir al exterior niveles sonoros superiores a los autorizados en estas normas.  
f) Cumplir las condiciones de seguridad frente al fuego.  
3. Si no se diesen las condiciones requeridas ni siquiera mediante técnicas correctoras, el ayuntamiento podrá ejercer las acciones sancionadoras que tuviese establecidas.  
Art. 3.8.3. Lugares de observación de las condiciones  
1. El impacto producido por cualquier actividad en el medio urbano está limitado en sus efectos ambientales por estas normas, cuyo cumplimiento se comprobará en los siguientes lugares:  
a) En los puntos de efectos más aparentes, en el caso de gases nocivos, humos, polvo, residuos o cualquier otra forma de contaminación, deslumbramientos, perturbaciones eléctricas o radiactivas; en los puntos de origen, en caso de peligro de explosión.  
b) En el perímetro del local o de la parcela si la actividad es única en edificio aislado para la comprobación del ruido, vibraciones, olores o similares.  
Art. 3.8.4. Emisión de radioactividad y perturbaciones eléctricas  
1. Las actividades susceptibles de generar radioactividad o perturbaciones eléctricas deberán cumplir las disposiciones especiales de los organismos competentes en la materia.  
2. En ningún caso se permitirá ninguna actividad que emita radiaciones peligrosas, así como ninguna que produzca perturbaciones eléctricas que afecten al funcionamiento de cualquier equipo o maquinaria, diferentes de aquellos que originen las perturbaciones.  
Art. 3.8.5. Transmisión de ruido  
1. El nivel sonoro se medirá en decibelios ponderados de la escala A (dB A) según la norma UNE 21/314/75 y su determinación se efectuará en los lugares de observación señalados en el artículo 3.8.3. o en el domicilio del vecino más afectado por molestias de la actividad, en condiciones de paro y total funcionamiento, de día y de noche, para comprobar el cumplimiento de los siguientes límites:  
a) Límites máximos de emisión sonora transmitida al exterior (en dB A)  
Actividad colindante Día Noche  
   
Activada industrial 70 55  
Servicios urbanos no administrativos 70 55  
Actividades comerciales 65 55  
Residencia 55 45  
Servicios terciarios no comerciales 55 45  
Equipamiento no sanitario 55 45  
Equipamiento sanitario 45 35  
b) Límites de recepción sonora en el interior de los locales (en dB A)  
Actividad local Día Noche  
   
Equip. Sanitario y de bienestar social 25 20  
Equipamiento cultural y religioso 30 30  
Equipamiento educativo 40 30  
Equipamiento de ocio 40 40  
Hospedaje 40 30  
Oficinas 45 -  
Comercio 55 55  
Piezas habitables excepto cocinas 35 30  
Pasillos, aseos y cocinas 40 35  
Zonas de acceso común 50 40  
2. En todo caso, entre las veintidós (22) y las ocho (8) horas, el nivel sonoro admisible en el domicilio del vecino más afectado no podrá sobrepasar en más de tres decibelios (3 dBA) al ruido de fondo, entendiéndose por tal el de ambiente sin los valores punta accidentales.  
Art. 3.8.6. Vibraciones  
1. No podrá permitirse ninguna vibración que sea detectable sin instrumentos en los lugares de observación especificados en art. 3.8.3. Para su corrección se dispondrán bancadas antivibratorias independientes de la estructura del edificio y del suelo del local para todos aquellos elementos originadores de vibración, así como de apoyos elásticos para la fijación a parámetros. Las vibraciones medidas en Pals (Vpals= 10 log 3.20OA2.N3, siendo A la amplitud en centímetros y N la frecuencia en hertzios) no superarán los siguientes valores:  
a) Junto al generador: vibración máxima igual a 30 Vpais  
b)En el límite del local: vibración máxima igual a 17 Vpals  
c) Al exterior del local: vibración máxima igual a 5 Vpals  
Art. 3.8.7. Deslumbramientos  
1. Desde los lugares de observación especificados en el artículo 3.8.3. no podrá ser visible ningún deslumbramiento directo o reflejado, debido a fuentes luminosas de gran intensidad o a procesos de incandescencia a altas temperaturas, tales como combustión, soldadura y otros.  
Art. 3.8.8. Emisión de gases humos partículas y otros contaminantes  
1. No se permitirá la emisión de ningún tipo de cenizas, polvo, humos, vapores, gases ni otras formas de contaminación que puedan causar daños a la salud de las personas, a la riqueza animal o vegetal, a los bienes inmuebles, o deterioren las condiciones de limpieza propias del decoro urbano.  
2. En ningún caso se permitirá la manipulación de sustancias que produzcan olores que puedan ser detectados sin necesidad de instrumentos en los lugares señalados en el artículo 3.8.3.  
3. Los gases, humos, partículas y en general cualquier elemento contaminante de la atmósfera, no podrán ser evacuados en ningún caso libremente al exterior, sino que deberán hacerlo a través de conductos o chimeneas que se ajusten a lo que al respecto fuese de aplicación.  
4. En particular, para los generadores de calor, el índice máximo de opacidad de los humos será de uno (1) en la escala de Ringelmann o de dos (2) en la escala de Bacharach, pudiendo ser rebasados en instalaciones que utilicen combustibles sólidos, por un máximo de media hora en su encendido.  
Art. 3.8.9. Vertidos industriales  
1. Las aguas residuales procedentes de procesos de elaboración industrial se decantarán en primera instancia por la propia industria antes de verterla a las redes generales de saneamiento. Las instalaciones que no produzcan aguas residuales contaminadas, podrán verter directamente con sifón hidráulico interpuesto.  
2. Las instalaciones industriales que produzcan vertidos a la red de colectivos, deberán someterse a las prohibiciones y limitaciones establecidas en las reglamentaciones sobre vertidos no domésticos a las redes de alcantarillado.  
Capítulo 9: Condiciones estéticas  
Art. 3.9.1 Definición y generalidades  
1. Son las condiciones que se fijan sobre las edificación y demás elementos de incidencia urbana con el propósito de conseguir la mejor calidad posible de imagen de la ciudad.  
2. Las condiciones estéticas son de aplicación para toda actuación urbanística sujeta a licencia municipal. la regulación de estas condiciones se establece con carácter general en este capítulo y con carácter especifico y en función de las características de cada zona en las normas de los ámbitos de ordenación.  
3. El fomento y la defensa de la imagen urbana y rural de municipio corresponde al Ayuntamiento, por lo que cualquier actuación que afecte a ésta deberá adecuarse a sus criterios. Con base en lo prevenido en el art. 73 LS, el ayuntamiento podrá denegar o condicionar las licencias de cualquier actuación que resultasen lesivas, inconvenientes o antiestéticas, para la imagen o para cualquiera de los elementos que la conforman o inciden sobre la misma.  
4. En todo caso, y a efectos de la valoración de los aspectos estéticos del ambiente y de la edificación del municipio, se asumirán en la actuación del ayuntamiento los criterios expuestos en la memoria de ordenación de las normas subsidiarias y especialmente el de adecuación al retorno de cualquier edificio que se proyecte en una zona consolidad, cuya integración deberá ser garantizada en su composición, materiales y tratamiento exterior.  
5. La protección de la estética y de la imagen urbana es obligación de todos los propietarios de inmuebles y solares, en tanto parte del deber de conservar las condiciones mínimas de ornato.  
Art. 3.9.2. Hallazgos arqueológicos  
1. Si se produjeran hallazgos de Interés arqueológico, histórico o artístico, las licencias otorgadas se considerarán extinguidas, debiéndose interrumpir las obras o actividades de que se trate en el mismo momento en que aparezcan los indicios relacionados con el posible hallazgo, y estando obligado el promotor de las mismas a comunicarlo al ayuntamiento en plazo inmediato.  
2. Para la reanudación de las obras o actividades interrumpidas será precisa licencia especial municipal, con autorización de los organismos competentes de la administración autónoma o estatal, según la naturaleza del hallazgo.  
Art. 3.9.3. Medianerías  
1. Las paredes medianeras que queden vistas desde el espacio público aunque sea temporalmente, deberán tratarse como fachadas y en forma similar a las del edificio. Si en las normas de ámbito de ordenación correspondiente no se establece lo contrario, se permitirá el retranqueo de los edificios respecto a la alineación oficial, sin dejar medianeras descubiertas o tratándolas en forma adecuado.  
2. El ayuntamiento podrá establecer normas y criterios estéticos o emprender obras de mejora de medianeras en los casos en que por razones de ornato urbano lo considere conveniente.  
Art. 3.9.4 Fachadas  
1. Cuando la edificación objeto de obra se encuentre contigua a edificaciones protegidas se adecuará la composición de la nueva fachada a la preexistente, armonizando la líneas fijas de referencia (cornisas, aleros, impostas, zócalos, recercados), los ritmos y proporciones de vanos y macizos, la textura y color de los materiales y los criterios de lenguaje arquitectónico. La composición de la planta baja quedará integrada con el resto de la fachada. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán con las mismas condiciones de composición que la principal.  
2. En edificios no catalogados podrá modificarse la composición de la fachada con proyecto de conjunto que garantice un resultado homogéneo de la misma y de relación con las colindantes. Toda alteración de cualquier elemento de la fachada visible desde el exterior requerirá además de la aprobación del proyecto de conjunto por el ayuntamiento, el acuerdo de todos los propietarios.  
3. Los aparatos o instalaciones de refrigeración acondicionamiento de aire, evacuación de humos, extractores o similares no podrán tener salida a fachada a menos de tres (3) metros sobre la rasante de la acera, y su disposición será tal que perjudique lo menos posible la composición de ésta.  
4. En general todo proyecto deberá justificar suficientemente la solución de fachada presentada y su correcta adecuación al entorno en el que se proyecta.  
Art. 3.9.5. Elementos aislados y publicitarios  
1. Solo se permitirá la construcción de marquesinas cuando estén previstas en proyecto unitario del edificio y tendrán un saliente máximo no superior al del voladizo permitido para el edificio en el ámbito de ordenación correspondiente.  
2. Los toldos móviles estarán situados en todos sus puntos a una altura mínima sobre la acera de doscientos veinticinco (225) centímetros y no podrán sobresalir más de tres (3) metros ni más del ancho de la acera menos cincuenta (50) centímetros.  
4. Fuera del suelo urbano queda prohibida toda publicidad exterior autorizándose exclusivamente carteles informativos no publicitarios como rótulos con la denominación del establecimiento, indicaciones de la actividad desarrollada, carteles señalizadores o informativos de carreteras, etc.  
Art. 3.9.6. Cubiertas  
1. Tendrán una pendiente máxima igual a sesenta grados centígrados (60 ). La solución de forma y materiales de la misma será resuelta en el proyecto técnico en base a la adecuación e integración con el entorno consolidado.  
Art. 3.9.7. Cerramientos  
1. Los solares, así como los terrenos que el ayuntamiento disponga, deberán cercarse mediante cerramientos permanentes situados en la alineación oficial, con una altura de dos (2) metros y de materiales que aseguren su estabilidad y conservación en buen estado.  
2. Las parcelas con edificación aislada o retranqueada se cerrarán con vallas de altura no superior a un (1) metro y en todo caso uniformes con las que ya existan. Por encima de esta altura se permitirá la disposición de elementos vegetales hasta una altura máxima de ciento ochenta (180) centímetros.  
3. En ningún caso se permitirá el remate de cerramientos con elementos que puedan causar lesiones a personas o animales  
Título 4: CONDICIONES GENERALES DE LA URBANIZACION  
Capítulo 1: Condiciones de abastecimiento de agua  
Capítulo 2: Condiciones de saneamiento  
Capítulo 3: Condiciones de suministro de energía eléctrica  
Capítulo 4: Condiciones de alumbramiento público  
Capítulo 5: Otros servicios  
Capítulo 1: Del abastecimiento de agua  
Art. 4.1.1. Dotación mínima de agua para uso doméstico  
1. No será nunca inferior a doscientos (200) 1. por habitante y día para usos residenciales. Para usos industriales y otros, se justificarán las necesidades, con una previsión mínima de veinte (20) m3. Por día y Ha. salvo lo que disponga el ayuntamiento en base a la documentación presentada.  
Art. 4.1.2. Presión mínima  
1. Será de una y media (1,5) atmósferas en el punto más desfavorable.  
Art. 4.1.3. Calidad  
1. Se deberá garantizar por el organismo suministrador, la calidad, caudal, acreditando los aforos en época de estiaje, capacidad, potabilidad (según Decreto 1.423/82 de 18 de junio sobre Reglamentación Técnico Sanitaria para el Abastecimiento y Control de Calidad de las Aguas Potables de consumo Público) y su procedencia. En caso de utilizarse agua no potables para uso de riegos y otros servicios, se establecerán dos redes independientes.  
Art. 4.1.4. Depósitos  
1. La capacidad mínima del depósito o depósitos reguladores será el correspondiente a dos días de consumo.  
2. En caso de depósito único, éste, deberá estar repartido en dos cámaras aproximadamente iguales, independientes e interconectadas, en previsión de averías e interrupciones por limpieza.  
3. Si no existiera cota suficiente para alimentar el conjunto previsto, con la presión necesaria, se podrá optar entre la instalación de un depósito elevado, que se suministraría del regulador enterrado, o bien de un grupo hidroneumático, solución aconsejable en pequeños asentamientos.  
Art. 4.1.5. Material de las conducciones  
1. Será del tipo que no pueda alterar la potabilidad del agua.  
Art. 4.1.6. Diámetros  
1. A efectos de cálculo de diámetros, se supondrá un consumo instantáneo máximo de cuatro (4) veces el medio. El diámetro mínimo de las tuberías de la red de distribución será de sesenta y cinco milímetros (75mm). El diámetro mínimo de las acometidas a la red será de tres cuartos de pulgada (3/4")  
Art. 4.1.7. Puntos de toma  
1. Se preverán para riegos de zonas verdes públicas, espacios libres, así como becas de incendios separadas entre sí a una distancia máxima de cien (100) m. y con un caudal de cinco (5) litros por segundo simultáneos. Las becas de riego serán de setenta milímetros de diámetro (70 mm.), con racor tipo Barcelona, según modelo oficial del ayuntamiento, salvo que por organismos de ámbito superior se dicten normas reguladoras en otro sentido.  
Art. 4.1.8. Posibles conexiones  
1. En el trazo y dimensionado de redes principales, se tendrá en cuenta las posibles conexiones con otros sectores o polígonos contiguos, al que se planifica, en base a la capacidad y características de las redes generales previstas y la previsión de posibles enlaces con zonas perimetrales de posible dependencia.  
Art. 4.1.9. Presión de trabajo  
1. La presión de trabajo será igual o superior a seis atmósferas (6At.).  
Art. 4.1.10. Separaciones  
1. Las separaciones entre la red de abastecimiento de agua y otras instalaciones será como mínimo las siguientes, expresadas en cm. El trazo de la red deberá estar señalizado y ser fácilmente localizable. El acto de recepción provisional de las obras por parte del ayuntamiento, el promotor aportará plano a escala 1:1000 indicativo del trazo real de la red, que se representará acotando distancias a alineaciones oficiales y profundidad respecto a rasante oficial en cada cambio de dirección de las tuberías, y como mínimo, cada cincuenta metros (50 m) de recorrido.  
 Distancias  
Tipo de conducciones Horizontales Verticales  
Alcantarillado 60 50  
Gas 50 50  
Electricidad Alta Tensión 30 30  
Electricidad Baja Tensión 20 20  
Teléfono 30 -  
Capítulo 2: Condiciones de saneamiento  
Art. 4.2.1. Red general  
1. La red de aguas negras de calculará para caudales iguales a los de suministro de agua potable para usos domésticos, con un mínimo de doscientos (200) litros por habitante y día y el caudal instantáneo cuatro veces al medio.  
2. Para el cálculo del caudal de aguas pluviales se estimará el tiempo de acumulación para la cuenca recogida (que en actuaciones de tipo medio puede estimarse en veinte (20) minutos), y se considerará la media de los máximos aguaceros de esa duración ocurridos en períodos de dos años. Se considerarán no solo las aguas recogidas por el área de estudio, sino también las de aportación exterior al mismo, provenientes de vaguadas naturales pudiendo establecerse defensas u cauces artificiales que desvíen de las áreas de asentamiento, esas aportaciones exteriores.  
3. El trazo se situará bajo los niveles y zonas verdes.  
4. Se establecerán pozos de registro en todos los cambios de alineación y entronques de ramales y como máximo a cincuenta metros (50,00) cm. entre sí.  
5. Las conducciones de la red serán de sección circular hasta ochenta (80) cm de diámetro; las de sección superior serán ovoides.  
6. Se preverán las acometidas a parcelas anticipando su ejecución a la del firme de la calzada.  
7. Se instalarán cámaras de descarga automática en cabeceras de alcantarillado de aguas negras.  
8. Los cálculos se realizarán mediante aplicación de cualquiera de las fórmulas sancionadas por la práctica, con velocidades de circulación comprendidas entre 0,50 y 3,50 a sección llena.  
9. Las pendientes mínimas serán del uno (1) por mil.  
Art. 4.2.2. Depuración y vertidos  
1. El vertido podrá realizarse a un colector existente, y a cauce público.  
2. En caso de vertido a un colector existente, deberá de acreditarse documentalmente la posibilidad de vertido, mediante autorización expedida por el organismo competente, en el que se especifique el caudal máximo permitido.  
3. En el caso de vertido a un cauce público, será preceptiva la instalación de un sistema de depuración de aguas negras, de forma que el líquido efluente cumpla las condiciones establecidas por el organismo competente, debiendo incluirse entre los documentos de las normas, la oportuna autorización del organismo titular del cauce.  
Capítulo 3: Condiciones del suministro de energía eléctrica  
Art. 4.3.1 Conexión y transporte  
1. La disposición de energía eléctrica deberá ser garantizada mediante documento que acredite al acuerdo con la compañía suministradora.  
2. Las líneas de transporte deberán quedar garantizadas mediante fórmulas que aseguren el establecimiento de servidumbres de paso de conducción, cuando no cruce terrenos propios.  
Art. 4.3.2. Dotación  
1. La dotación mínima por vivienda o local de cien (100) m2, o fracción será de tres (3) kW. Para usos industriales, deportivos, etc., se justificarán las dotaciones necesarias en función de las instalaciones.  
Art. 4.3. , 3. Redes y centros de transformación  
1. Las líneas de distribución tanto para el alumbrado público, como para uso doméstico, serán subterráneas.  
2. Las casetas de transformación que no sean subterráneas deberán acondicionarse a la estética del conjunto, compaginado adecuadamente los criterios técnico- económicos con los estéticos en la elección de su emplazamiento.  
Art. 4.3.4. Proyecto de suministro de energía eléctrica  
1. Deberá de sujetarse a la normativa del organismo competente.  
Capítulo 4: Condiciones del alumbrado público  
Art. 4.4.1. Estandard de iluminación media  
1. El nivel de iluminación en las vías se fijará de acuerdo con la importancia de su tráfico. A este efecto, la iluminación media requerida para el alumbrado público será:  
En vías principales, diez (10) lux.  
En vías secundarias, cinco (5) lux.  
Capítulo 5: Otros servicios  
Art. 4.5.1. 1. Condición general  
1. En caso de preverse en las normas, servicios no regulados en estas normas, como gas, teléfono, etc., deberán especificarse en el mismo las condiciones a que deberán de ajustarse los Proyectos respectivos, que habrán de formar parte del de urbanización.  
2. El proyecto de urbanización, deberá de ser redactado por titulados técnicos especialistas en cada una de las materias que lo integran, sin perjuicio de que necesariamente constituya un documento único. A este respecto habrá de tenerse en cuenta, especialmente, la coordinación de los distintos servicios previendo el emplazamiento de ellos, de forma que guarden las distancias mínimas establecidas por las distintas reglamentaciones, protegiendo adecuadamente los cruces bajo calzada, y situando los conductos a profundidades adecuadas para que dichos cruces no interfieran entre sí, y con el firme proyectado.  
Título: CONDICIONES GENERALES DE LOS USO  
Capítulo 1: Generalidades  
Capítulo 2: Uso global residencial  
Capítulo 3: Uso global industrial  
Capítulo 4: Uso global terciario  
Capítulo 5: Uso global dotacional  
Capítulo 6: Usos globales ligados al transporte  
Art. 5.1.1. Definición  
1. Son las condiciones que ha de cumplir las diferentes actividades para poder se desarrolladas en los lugares que para ello tengan dispuestas estas normas subsidiarias o el planeamiento que lo desarrolle   
2. Se entiende por uso, a efectos de la regulación establecida por las normas subsidiarias en el presente título, el tipo de actividad referida a la clasificación del art. 5.1.9. vinculada a suelos de destino urbano, excluyéndose los usos de naturaleza rústica propios del suelo no urbanizable.  
Art. 5.1.2. Aplicación  
1. Las condiciones generales de los usos edificables serán de aplicación en la forma y circunstancias que para cada uno de ellos se establece en el presente título. Además de las condiciones generales que se señalan para cada uso, éstos deberán cumplir, si procede, las generales de la edificación y de su entorno y cuantas se deriven de la regulación y de su entorno y cuantas se deriven de la regulación que corresponda al ámbito de ordenación en que se encuentre.  
2. No serán de aplicación a los usos existentes salvo que en ellos se hagan obras que afecten a los elementos o parámetros que particularmente se regulan en este capítulo. Serán sin embargo, de aplicación en las obras en los edificios, en las que, a juicio de los servicios técnicos importante en el objeto de la misma.  
3. En todo caso deberán satisfacer la normativa supramunicipal que les fuera de aplicación  
Art. 5.1.3. Regulación de los usos de las distintas clases de suelo  
Con arreglo a las determinaciones del art. 12 LS, las normas subsidiarias establecen, para cada una de las distintas clases de suelo en que derive el territorio, la siguiente regulación de usos:  
a) En suelo urbano la regulación de uso pormenorizado en cada área de ordenanza.  
b) En suelo urbanizable los usos globales de cada sector.  
c) En suelo no urbanizable fija las actividades no usos tal como son regulados en este título) admisibles quedando prohibidas las no expresamente autorizadas.  
Art. 5.1.4. Desarrollo de la regulación de usos  
1. Los planes especiales, los catálogos y las ordenanzas complementarias específicas en razón de la naturaleza de usos objetivos (bien de reforma interior, de protección o de cualquier otra finalidad), podrán regular de forma más restrictiva la implantación de usos en ,la totalidad o en parte del suelo clasificado como urbano por las normas subsidiarias. Dicha mayor restricción podrá afectar al ámbito físico de localización o de tolerancia de los usos, a su distribución en el interior de las edificaciones o a las categorías de usos admitidos. Los planes especiales podrán admitir usos no contemplados por las normas subsidiarias siempre que sean compatibles con los determinados por éste.  
2. Los planes parciales deberán desarrollar una regulación de usos pormenorizados en el sector objeto de ordenación, en base a los usos globales de estas normas subsidiarias, de manera que cuando en el proceso de urbanización el sector alcance la clasificación de urbano, cuente con un nivel de regulación homogéneo en grado y terminología con el resto de áreas de ordenanza.  
Art. 5.1.5. Clases de usos  
1. A efectos de las normas subsidiarias, y de las que en desarrollo del mismo se incluyan en planes parciales o especiales, se establece una doble clasificación de los uso. Por un lado se distingue entre usos globales y usos pormenorizados, de tal manera que toda actividad debe quedar definida únicamente en ambas categoría. Por otro lado los usos se dividen según su régimen normativo en su área concreta en usos predominantes, complementarios, compatibles y prohibidos.  
2. La regulación general de las condiciones de los usos, estructura en base a los usos globales, conforma la presente sección de las normas urbanísticas. La definición para cada actividad del carácter del uso (predominante, complementario, compatible o prohibido) viene establecida en las condiciones de uso de cada ámbito de ordenación.  
Art. 5.1.6. Usos predominantes complementarios, compatibles y prohibidos.  
1. Uso predominante: Es aquél que las normas establecen como destino principal de todas las parcelas y edificaciones de un ámbito de ordenación, en base al cual y a la consideración de sus requisitos funcionales, se han establecido dos parámetros normativos del mismo. Todo uso, cumplimiento las condiciones que lo norman, podrá instalarse libremente en cualquier parcela o edificación del ámbito de ordenación en que esté establecido como predominante.  
2. Uso complementario: Es aquél que, sin ser considerado por las normas como uso predominante o compatible, debe coexistir con el uso principal por requerimientos funcionales o urbanísticos o en todo caso puede acompañarlo sin generar conflicto con éste. El uso complementario para tener el carácter de tal no debe superar en superficie construida el veinticinco por ciento (25%) de la total asignada a la parcela mediante las condiciones de edificabilidad del ámbito de ordenación correspondiente.  
3. Uso compatible: Es aquél que puede ser instalada en cualquier parcela de un determinado ámbito de ordenación adquiriendo el mismo carácter y efectos que el predominante. La compatibilidad de un uso respecto al predominante no implica que pueda instalarse libremente dentro del ámbito de ordenación, sino únicamente que la presencia de ambos es aceptable, siempre que el compatible no supere niveles de proporción que lo conviertan en la práctica en predominante. En consecuencia la instalación de los usos compatibles en ámbitos de ordenación determinados viene condicionada por el propio desarrollo de la ordenación, cláusulas locacionales y cumplimiento de relaciones específicas respecto al uso predominante, estableciéndose como límite general, sin perjuicio de restricciones mayores para cada uso o ámbito de ordenación, que usos compatibles y sus complementarios no superen el veinticinco por ciento (25%) del total de superficie edificable del ámbito de ordenación.  
4. Uso prohibido: Es aquél cuya instalación en un ámbito de ordenación no es permitida por las normas subsidiarias o las de las figuras que lo desarrollen, o bien sea incompatible con los usos predominantes o quedara así conceptuado en las disposiciones estatales aplicables.  
Art. 5.1.7. El control del uso y el régimen de fuera de ordenación  
1. El uso del suelo de la edificación es uno de los componentes fundamentales de la ordenación urbanística del término municipal y, por tanto, su instalación debe regirse por estas normas subsidiarias y sujetarse a la obtención de licencia y demás actos de control administrativos del ayuntamiento tal como se regula en estas normas.  
2. Si un suelo o edificación no está ocupado por el uso al que las normas lo destina (en cualquiera de los posibles caracteres permitidos) se consideró como fuera de ordenación por motivos de uso.  
Art. 5.1.8. Régimen general de los uso complementarios.  
1. Sin perjuicio de que en las normas de cada uso o de cada ámbito de ordenación se establezcan condiciones más restrictivas o específicas, cada uno de los usos globales enumerados en el art. 5.1.9. permite con carácter general la coexistencia de los usos complementarios cuanto aquél es el predominante en la parcela o edificación. Las condiciones particulares de cada uso pormenorizado se regulan en los Capítulos 2 a 6 del presente título.  
2. Con carácter general los usos complementarios del uso global residencial predominante son:  
a) Uso pormenorizado de taller doméstico  
b) Uso pormenorizado de artesanía y oficios artísticos.  
c) Uso pormenorizado de comercio en su categoría de local comercial.  
d) Uso pormenorizado de equipamientos en todas sus categorías.  
e) Uso pormenorizado de espacios Ubres en todas sus categorías.  
f) Uso pormenorizado de oficinas en su categoría de despacho profesional.  
h) Uso pormenorizado de aparcamientos en sus categoría de garaje.  
3. Con carácter general los usos complementarios del uso global industrial predominante son:  
a) Uso pormenorizado de vivienda unifamiliar (destinada a guardianía).  
b) Uso pormenorizado de comercio en su categoría de local comercial.  
c) Uso pormenorizado de oficinas en sus categoría de oficinas privadas.  
d) Uso pormenorizado de equipamientos en todas sus categorías.  
e) Uso pormenorizados de espacios Ubres en todas sus categorías.  
f) Uso pormenorizado de servicio infraestructurales.  
g) Uso pormenorizado de aparcamientos.  
h) Uso pormenorizado de instalaciones de servicio al vehículo.  
4. Con carácter general los usos complementarios del uso global terciario predominante son:  
a) Uso pormenorizado de almacenaje y comercio mayorista.  
b) Uso pormenorizado de talleres domésticos.  
c) Uso pormenorizado de artesanía y oficios artísticos.  
d) Uso pormenorizado de equipamientos en todas sus categorías.  
e) Uso pormenorizado de espacios libres en todas sus categorías.  
f) Uso pormenorizado de servicios urbanos.  
g) Uso pormenorizado de aparcamientos.  
5 Con carácter general los usos complementarios del uso global dotacional predominante son:  
a) Uso pormenorizado de vivienda unifamiliar.  
b) Uso pormenorizado de hospedaje.  
c) Uso pormenorizado de comercio en su categoría de local comercial.  
d) Uso pormenorizado de oficinas en su categoría de administración pública.  
e) Uso pormenorizado de aparcamientos públicos.  
6. Con carácter general los usos complementarios de los usos globales ligados al transporte son:  
a) Uso pormenorizado de almacenaje y comercio mayorista.  
b) Uso pormenorizado de oficinas en su categoría de oficinas privadas.  
c) Uso pormenorizado de espacios libres.  
d) Uso pormenorizado de servicios infraestructurales.  
Art. 5.1.9. Usos globales y pormenorizados  
Para la regulación y ordenación de los usos de destino urbano en el término municipal estas normas subsidiarias estable cinco (5) usos globales, que comprenden a su vez un total de diecisiete (17) usos pormenorizados. La relación de usos globales y pormenorizados es la siguiente:  
a) Uso global residencial  
1. Uso pormenorizado de vivienda unifamiliar.  
2. Uso pormenorizado de vivienda colectiva.  
3. Uso pormenorizado de residencia comunitaria.  
b) Uso global industrial  
4. Uso pormenorizado de producción industrial.  
5. Uso pormenorizado de almacenaje y comercio mayorista.  
6. Uso pormenorizado de talleres domésticos.  
7. Uso pormenorizado de artesanía y oficios artísticos.  
c) Uso global terciario  
8. Uso pormenorizado de hospedaje.  
9. Uso pormenorizado de comercio.  
10. Uso pormenorizado de oficinas.  
d) Uso global dotacional  
11. Uso pormenorizado de equipamientos comunitarios.  
12. Uso pormenorizado de espacios libres.  
13. Uso pormenorizado de servicios urbanos.  
14. Uso pormenorizado de servicios infraestructurales.  
e) Uso global de transporte  
15. Uso pormenorizado de red viaria.  
16. Uso pormenorizado de aparcamientos.  
17. Uso pormenorizado de instalaciones de servicio al vehículo.  
Art. 5.1.10 Simultaneidad de usos  
1. Todos y cada uno de los sucios y edificaciones del término municipal y según el ámbito de ordenación al cual pertenezcan tiene regulada sus condiciones de uso en función de la unidad espacial de referencia normativa (sea la parcela, sea un área con ordenación de conjunto, sea la zona o el sector, etc), que es sobre la que estas normas subsidiarias asigna uno o más usos y sobre la que deben aplicarse las condiciones reguladas en estas normas. Toda solicitud de licencia deberá indicar el uso que se pretende para toda la superficie (techada o no) sobre la que solicite, de manera que no exista espacio alguno sin asignación explícita de uso. En el total de la superficie puede haber uno o más usos. y en este último caso deben estar diferenciados ya que un mismo espacio no puede contener (a efectos de aplicación de normas) más de un uso.  
2. Cuando la superficie objeto de la licencia tenga asignados más de un uso existe simultaneidad de usos. Dos usos son distintos cuando corresponden a dos grupos pormenorizados distintos, aún cuando sean el mismo uso global. No se considerará que existe simultaneidad de usos cuando los usos diversos existentes puedan agruparse en uno a permitirlo las condicione reguladoras de uso agrupador (por ejemplo, el uso de oficinas considerando dentro del uso comercial en algunos supuestos, etc).  
Cuando exista simultaneidad de usos, cada uno de ellos deberá cumplir sus propias condiciones. A efectos del carácter del uso en los casos de simultaneidad se establecen las siguientes normas:  
a) Un uso prohibido no puede ser nunca simultáneo con ningún otro.  
b) Un uso complementario puede ser simultáneo con cualquier otro uso, a excepción del prohibido y de los que específicamente se establezcan en las condiciones normativas particulares de cada área de ordenanza.  
Capítulo 2: Uso global residencial  
Art. 5.2.1. Definición  
1. El uso residencial lo conforman todos los espacios destinados al alojamiento permanente de personas. Se consideró parte del uso residencial el área libre privada de la parcela en que se sitúa el edificio, pero no así cualquier otra construcción (garaje, etc.)  
2. Superficie útil o habitable es la superficie del suelo comprendida dentro del perímetro definido por la cara interna de sus cerramientos. Queda excluida de la superficie útil, la ocupada en planta por los cerramientos interiores de la vivienda, por los elementos estructurales y por las canalizaciones o conductos. los balcones, terrazas, tendederos etc., computarán al cincuenta por ciento (50%) de su superficie siempre que estén cubiertos superiormente.  
3. Las condiciones que señalan para el uso residencial son de aplicación en todas las obras de nueva planta y en las de reestructuración; así mismo, serán también de aplicación en el resto de obras cuando su cumplimiento no presente desviación importante de los objetos de la misma.  
Art. 5.2.2. Clasificación  
1. Se establecen tres grupos de usos pormenorizados dentro del uso global residencial  
a) Vivienda unifamiliar: es aquél edificio de vivienda destinado al uso de una sola familia.  
b) Vivienda colectiva: es aquél edificio de vivienda destinado al uso de más de una familia, en el que el acceso exterior a las unidades de vivienda puede ser común a más de una.  
c) Residencia comunitaria: cuando el edificio da alojamiento establece a personas que no configuran núcleo que pudiera ser considerado como familia, incluida las casas de huéspedes.  
Sección 1: Condiciones de vivienda familiar  
Art. 5.2.3. Condiciones de instalación  
1. Todas las viviendas deberán ser exteriores. Para que una vivienda tenga la consideración de exterior será necesario que el estar- comedor, y al menos el treinta y cinco por ciento (35%) de la superficie útil de la vivienda se ilumine a través de huecos que recaigan directamente a vía pública, patio de manzana o patios del tipo que establece a tal fin la HD/91, Normas de Habitabilidad y Diseño de Viviendas en el ámbito de la Comunidad Valenciana.  
2. Ninguna vivienda colectiva tendrá pieza habitable alguna con el piso en nivel inferior a la cota de rasante del terreno. En vivienda unifamiliar se permite la disposición de piezas habitables en semisótanos siempre que éstas no sumen del treinta por ciento (30%) de superficie útil total.  
Art. 5.2.4. Altura de los techos  
1. La altura libre mínima entre el suelo y el techo será la establecida en el HD/91 Normas de Habitabilidad y Diseño de la Comunidad Valenciana.  
Art. 5.2..5. Dimensiones de los huecos de paso  
1. Toda vivienda dispondrá una puerta de acceso de dimensiones mínimas de doscientos un (201) centímetros de altura y ochocientos veinticinco (825) centímetros de anchura.  
2. Las dimensiones mínimas de la hojas de la puerta de acceso a las piezas interiores serán de ciento noventa y dos (192) centímetros de altura, de seiscientos veinticinco (625) milímetros de anchura para los cuartos de aseo y setecientos veinticinco (725) milímetros de anchura para el resto.  
Art. 5.2.6. Programa de la vivienda  
1. Se entiende como vivienda mínima, la que está compuesta por un vestíbulo, una cocina, una estancia- comedor, un cuatro de aseo, un dormitorio principal o dos dormitorios sencillos y un armario ropero. Se denomina apartamento a las viviendas compuestas por una estancia- comedor- cocina que también podrá ser dormitorio, y un cuarto de aseo completo; su instalación se autoriza siempre que las normas específicas de cada ámbito de ordenación no indiquen lo contrario y tengan una superficie útil mínima de veinticinco (25) metros cuadrados.  
2. Las superficies y volúmenes útiles mínimos de cada vivienda se establecen en razón del número de habitantes (n) resultando éste de tomar dos (2) por dormitorio doble y uno (1) por dormitorio sencillo. Las superficies y volúmenes útiles mínimos son los siguientes:  
a) Superficie útil mínima S= 10 + 10.n en metros cuadrados  
b) Volumen útil mínimo V= 24 + 24.n en metros cúbicos.  
3. Las diferentes piezas que compongan la vivienda cumplirán las siguientes condiciones:  
a) Estancia: con superficie útil mínima de doce (12) metros y en ella será inscribible un rectángulo de tres por dos cincuenta (3x2,5) metros como mínimo.  
b) Estancia- comedor: con superficie útil no menor de catorce (14) metros cuadrados, cumpliendo el resto de las condiciones anteriores.  
c) Estancia- comedor- cocina: superficie útil mínima desde veinte (20) metros cuadrados, cumpliendo el resto de las condiciones anteriores, con posibilidad de disponer la cocina en armario.  
d) Cocina: con superficie útil no menor de seis (6) metros cuadrados; uno de sus lados tendrá un longitud libre mínima de ciento sesenta (160) centímetros; dispondrá de un fregadero.  
e) Cocina comedor: Con superficie mínima de ocho (8) metros cuadrados, cumpliendo el resto de las condiciones señaladas para la cocina, con uno de sus lados mayor de dos (2) metros.  
f) Dormitorio principal: tendrá una superficie de al menos doce (12) metros cuadrados, con uno de sus lados de longitud libre no menor de doscientos cuarenta (240) centímetros.  
g) Dormitorio doble: (además del principal) superficie mínima de diez (10) metros cuadrados, con uno de los lados de longitud libre no menor de doscientos cuarenta (240) centímetros.  
h) Dormitorio Sencillo: tendrá, como mínimo, una superficie útil de siete (7) metros cuadrados, con uno de sus lados de longitud libre no menor a dos (2) metros.  
i) Cuarto de aseo: tendrá una superficie no menor de tres (3) metros cuadrados; dispondrá de un lavado, una ducha o bañera y un inodoro. El acceso del cuarto de baño no podrá realizarse desde la cocina ni desde ningún dormitorio, excepto si es que hubiera más de uno, en cuyo caso podrá entrarse desde los dormitorios si al menos uno de los cuartos de aseo tienen acceso independiente.  
j) Armario ropero: la vivienda contará con armarios roperos con una longitud mínima conjunta resultando de multiplicar el número de habitantes por cincuenta (50) centímetros.  
k) Pasillos: tendrán una anchura mínima de noventa (90) centímetros; podrán existir estrangulamientos de hasta ochenta (80) centímetros, en ningún caso enfrentados a una puerta. La disposición de las puertas de las piezas respecto a los pasillos será tal que permita el paso a cualquier pieza habitable de un rectángulo horizontal de cincuenta (50) por ciento ochenta (180) centímetros.  
l) Tendedero: salvo si existe tendedero común o el tendido de la ropa pudiera hacerse en el patio parcela, toda vivienda estará dotada de una superficie cubierta y abierta al exterior de al menos tres (3) metros cuadrados de superficie destinada a tender ropa, que no será visible desde el espacio público.  
m) Vestíbulo: tendrá una superficie no menor de ciento cuarenta (140) decímetros cuadrados y un lado libre mínimo de ciento diez (110) centímetros.  
Art. 5.2.7. Condiciones complementarias de programa para las viviendas colectiva  
1. Todo edificio de vivienda colectiva. Además de cumplir respecto a las diferentes piezas que compongan cada una de sus unidades de vivienda las condiciones establecidas en el artículo anterior, respetará los siguientes requisitos en los espacios comunes:  
2. Portal: además de cumplir con lo dispuesto en el art. 3.7.6. tendrá una superficie mínima de ciento veinticinco (125) decímetros cuadrados por unidad de vivienda y no inferior a cinco (5) metros cuadrados en planta libre y a una misma cota de suelo. El acceso al mismo desde el exterior no podrá estar a cota superior a un (1) metro de la rasante pública.  
b) Espacios de circulación interior: conformados por pasillos, escaleras, rampas y ascensores para la distribución y el acceso a cada unidad de vivienda. Las escaleras, además de cumplir lo dispuesto en el art. 3.7.7. se dividirán en tramos no mayores de dieciséis (16) peldaños, con huellas no inferiores a Doscientos ochenta y cinco (285) milímetros y contrahuellas no superiores a ciento setenta y cinco (175) milímetros. Las rampas además de cumplir lo dispuesto en el art. 3.7.8. tendrán pendientes máximas y homogéneas de seis por ciento(6%).  
Los pasillos de distribución y acceso estarán a lo dispuesto en el art. 3.7.6. y además contarán con iluminación en todo el recorrido del mismo de al menos cuarenta (40) lux durante el tiempo necesario para realizar el trayecto más largo. Los ascensores se dispondrán de acuerdo a lo establecido en art. 3.6.16. y cuando su instalación fuera necesaria habrá al menos uno por cada treinta (30) viviendas o fracción.  
En promociones de más de treinta (30) viviendas se respetará la proporción mínima de viviendas para minusválidos fijadas en el Real Decreto 355/1980, y en consecuencia se atenderán los requerimientos especiales de diseño de los espacios de circulación interior.  
c) Cuarto de basuras: tendrá acceso directo desde el portal y una superficie mínima de ciento veinte (120) decímetros cuadrados por vivienda, y no menor a cuatro metros cuadrados.  
d) Cuarto de contadores: cumplirán lo dispuesto en el art. 3.6.8. y serán de superficie mínima de cincuenta (50) decímetros cuadrados por vivienda y no inferior a dos (2) metros cuadrados.  
e) Local trastero: de obligada disposición en el edificio siempre que existan más de diez (10) unidades de vivienda. Tendrá una superficie mínima de cincuenta (50) decímetros cuadrados por vivienda.  
f) Garaje- aparcamiento: todo edificio con más de diez (10) viviendas deberá contar con garaje propio techado y acceso directo desde la vía pública e independiente del portal, con la superficie necesaria para cumplir los requisitos de dotación de aparcamiento establecidos en el art. 5.2.9.  
Art. 5.2.8. Condiciones higiénicas de dotación de servicios ambientales y de seguridad de las viviendas.  
1. Son de aplicación las condiciones establecidas en los capítulos cinco (5), seis (6) y ocho (8) del título tres (3) de las presentes normas urbanísticas. Además toda unidad de vivienda cumplirá para todas sus piezas habitables las condiciones de iluminación y ventilación establecidas en la HD/91 Normas de Habitabilidad y Diseño de Viviendas en el ámbito de la Comunidad Valenciana, así como las mismas normas en lo referente a las condiciones de seguridad contra accidentes, caídas y accesibilidad.  
Art. 5.2.9. Dotación de aparcamientos  
1. Los edificios de vivienda que se construyan de nueva planta en suelo urbanizable deberán reservar espacio para el aparcamiento de uno con cinco (1,5) coches por vivienda; en suelo urbano, la proporción mínima se establece en un (1) coche por vivienda.  
2. El aparcamiento podrá asegurarse indistintamente en superficie (dentro de la parcela privada) o bajo techo, de acuerdo tanto con la tipología de la edificación como con la normativa del ámbito de ordenación correspondiente. En cualquier caso, la superficie mínima de suelo se contará respetando la proporción de veinte (20) metros cuadrados por cada plaza de aparcamiento.  
Art. 5.2.10. Normativa complementaria de aplicación.  
1. Todo aspecto relativo al uso de vivienda que no aparezca regulado explícitamente en las presente normas, se regirá por la Normativa de HD/91 de la Comunidad Valenciana, y las diversas disposiciones sectoriales básicas vigentes.  
Sección 2: Residencia comunitaria  
Art. 5.2.11. Condiciones de aplicación  
1. Las condiciones de aplicación a los edificios o locales destinados a residencia comunitaria son las mismas que para las viviendas familiares cuando sus superficie total no rebase los quinientos (500) metros cuadrados. En caso contrario, les serán de aplicación complementariamente, las correspondientes a los edificios o locales destinados a hospedaje.  
Capítulo 3: Uso global industrial  
Art. 5.3.1. Definición  
1. El uso industrial lo conforman los espacios destinados a las operaciones de elaboración, transformación, reparación, almacenaje y distribución de bienes de consumo.  
2. Las condiciones que señalan para el uso industrial son de aplicación para todas las obras de nueva planta y de reestructuración; asimismo serán también de aplicación en el resto de obras cuando su cumplimiento no represente desviación importante de los objetivos de la misma.  
Art. 5.3.2. Clasificación  
Se establecen cuatro grupos de uso pormenorizado dentro del uso de industria:  
a) Producción industrial: comprende las actividades destinadas a la obtención o transformación de productos por procesos industriales, sin venta directa al público.  
b) Almacenaje y comercio mayorista: comprende las actividades independientes al depósito de bienes y productos así como las de distribución propias del comercio mayorista.  
c) Talleres domésticos: comprende las actividades de reparación de objetos de consumo doméstico, sin que éstos pierdan su naturaleza inicial.  
d) Artesanía y oficios artísticos: actividades destinadas a la obtención de productos individualizables mediante procesos básicamente no seriados.  
Art. 5.3.3. Condiciones de instalación y de aislamiento  
1. Los usos industriales de transformación y elaboración sólo podrán instalarse en parcelas en que conformen el uso principal (predominante o compatible en las normas del ámbito de ordenación).  
2. En ámbitos de ordenación con uso predominante distinto al industrial, cualquier nuevo edificio destinado a este uso dispondrá los muros de separación con los colindantes dejando un espacio libre de ancho mínimo de diez (10) centímetros a fin de evitar contactos y transmisiones directas.  
Art. 5.3.4. Dimensiones de los locales industriales:  
1. La superficie que ocupa un uso industrial viene fijada por la suma de las superficies útiles de todos los locales y espacios destinados a esta actividad. No se computará la superficie de las oficinas, zona de exposición y venta, si éstas tienen acceso independiente de las áreas de actividad industrial.  
2. Los usos pormenorizados industriales de talleres domésticos y artesanías y oficios artísticos tendrán una superficie máxima de trescientos (300) metros cuadrados, entendiéndose incluidos en el grupo pormenorizado de producción industrial si superar este límite.  
3. Los locales industriales de cualquier grupo de uso pormenorizado deberán tener una superficie mínima resultante de multiplicar tres (3) metros cuadrados por el número de puestos de trabajo que se prevean para el desarrollo de la actividad, y un volumen mínimo de diez (10) metros cúbicos para cada puesto de trabajo previsto.  
Art. 5.3.5. Dotaciones de los locales industriales  
1. Servicio higiénicos: dispondrán de aseos independientes para los dos sexos que contarán como mínimo con un retrete, un lavado y una ducha por cada veinte (20) puestos de trabajo o fracción y por cada mil (1000) metros cuadrados de superficie total industrial.  
2. Apartamientos: los locales de producción industrial dispondrán de aparcamiento al interior de la parcela a razón de una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de superficie techada industrial, distinguiendo entre plazas de automóviles y de camiones en función de la previsión de acceso de éstos. Los locales de almacenaje deben reservar en el interior de la parcela la superficie necesaria para el estacionamiento y maniobras de carga y descarga camiones, estimando e valor de esta superficie según la actividad concreta del almacén y sus necesidades de funcionamiento, lo cual se justificará explícitamente en la solicitud de licencia. No se exige reserva obligatoria de aparcamiento en los locales de artesanía y talleres doméstico.  
Art. 5.3.6. Condiciones ambientales  
1. Todo espacio de trabajo del local tendrá iluminación y ventilación natural complementaria, si es necesario, con la artificial. En el primer caso, los huecos de luz y ventilación deberán tener una superficie total no inferior a un octavo (1/8) de la que tenga la planta del local. En el segundo caso, se exigirá la presentación de proyectos detallados de instalaciones de iluminación y acondicionamiento de aire, que deberán ser aprobados por el Ayuntamiento, quedando estas instalaciones sometidas a revisión antes de la apertura del local y en cualquier momento. En el supuesto de que éstas no fueran satisfactorias se fijará por los servicios técnicos municipales un plazo para su corrección, pudiendo clausurarse total o parcialmente el local si su instalación no funcionara adecuadamente.  
2. Todos los parámetros interiores así como los pavimentos serán impermeables y lisos. Los materiales que constituyen la edificación deberán ser incombustibles y las estructuras resistentes al fuego y de características tales que al exterior no permitan llegar ruidos y vibraciones cuyos niveles se determinan en estas normas.  
Art. 5.3.7. Energía  
1. Podrá utilizarse la fuente de energética más adecuado a la actividad desarrollada estableciéndose las medidas correctoras y reservas de combustibles según marcan las disposiciones vigentes.  
2 La potencia electromecánica está determinada por la suma de las potencias de los motores que accionan las máquinas expresadas en kilowatios (KW), no evaluándose la de las máquinas portátiles con motores de potencia inferior a Doscientos cincuenta (250) Watios cuando el número de éstas no exceda de cuatro (4), no la de las instalaciones de aire acondicionado, aparatos elevadores de cualquier tipo, ventilación forzada, transportes interiores., bombas para elevación de agua, aire comprimido, etc. Si en un mismo edificio coexisten diversos talleres (naves nido), ni individualmente ni en conjunto sobrepasan los límites correspondientes al uso pormenorizado que les corresponda.  
3. Las instalaciones de fuerza alumbrado de los establecimientos industriales cumplirán con las reglamentaciones vigentes. Los motores y las máquinas y toda instalación electromecánica deberán montarse bajo la dirección de un técnico legalmente competente, cumpliendo los requisitos para la seguridad del personal y los que sean precisos acústica y térmicamente, para no originar molestias.  
4. La instalación de calderas y recipientes a presión estará sujeta a las disposiciones vigentes. No se permitirán aparatos de producción de acetileno (soldadura) en locales situados bajo viviendas.  
Art. 5.3.8. Residuos sólidos y líquidos  
Si los residuos sólidos o líquidos que produzca cualquier industria, por sus características, no pueden ser recogidos por el servicio de limpieza domiciliario, serán trasladados directamente al vertedero por cuenta del titular de la actividad.  
Art. 5.3.9. Ordenación de la carga y de la descarga  
1. Por cada quinientos (500) metros cuadrados de superficie techada, la parcela industria dispondrá de una zona exclusiva para la carga y descarga de los productos en el interior de la misma, dentro o fuera del edificio, de tamaño suficiente para estacionar un camión, con bandas perimetrales de un (1) metro.  
2. En ámbitos de ordenación de uso predominante residencial, entre las veintidós (22) horas y las ocho (8) horas sólo se permitirá la carga y descarga de furgonetas con capacidad máxima de tres mil quinientos (3500) Kilogramos y siempre dentro del local cerrado.  
Art. 5.3.10. Condiciones de compatibilidad entre el suelo industrial y el residencial  
Serán condiciones indispendables para autorizar e funcionamiento de uso industrial permitido en un ámbito de ordenación con uso predominante residencial, las siguientes:  
a) Que no se realicen operaciones o procedimientos en los que se precise la fusión de metales, o bien procesos electrolíticos o que puedan desprender olores, vapores, humos o nieblas.  
b) Que no utilice disolventes inflamables en la limpieza de máquinas o en cualquier otra operación.  
c) Que las materiales primas estén exentas de materiales volátiles inflamables y/o tóxicas o molestas y que los vahos que puedan desprenderse sean recogidos y expulsados al exterior por chimenea de características reglamentarias.  
d) Que la instalación de la maquinaria sea tal que ni en los locales de trabajo ni en ningún otro se originen vibraciones, ni estas se transmitan al exterior, por encima de los límites autorizados.  
e) Que la insonorización de los locales de trabajo sea tal que fuera de ellos y en el lugar más afectado, el nivel de ruido no se incremente en más de tres (3) dBa.  
f) Que además de las precauciones contra incendio preceptivas en todo local en que existan materias combustibles se instalen sistemas de alarma por humos o de rociadores automáticos.  
Capítulo 4: Uso global terciario  
Art. 5.4.1. Definición  
1. El uso global terciario es el que tiene por finalidad la prestación de servicios al público, las empresas y organismos, tales como los servicios de alojamiento temporal, comercio al por menor, información, administración, gestión, actividades de intermediación financiera u otras, seguros, etc.  
2. Las condiciones establecidas para el uso terciario son de aplicación en todas las obras de nueva planta y de reestructuración, y asimismo en el resto de obras cuando su cumplimiento no suponga desviación importante de los objetivos de la misma.  
Art. 5.4.2. Clasificación  
Dentro del uso global terciario se distinguen los siguientes usos pormenorizados:  
a) Hospedaje: cuando el servicio consiste en proporcionar alojamiento temporal a las personas.  
b) Comercio: cuando es servicio consiste en suministrar mercancías al público mediante ventas al por menor, ventas de comidas y bebidas de consumo en el local, o prestación de servicios.  
c) Oficinas: corresponde a las actividades terciarias cuya función principal es la prestación de servicios administrativos, técnicos, financieros, de información u otros análogos, realizados básicamente a partir del manejo y transmisión de información, bien a las empresas o a los particulares. Se incluyen en este grupo actividades puras de oficiona, así como funciones de esta naturaleza asociadas a otras actividades principales industria, construcción o servicios) que consumen un espacio propio e independiente; se incluyen también las de la administración pública, que a su vez pueden considerarse dentro del uso pormenorizado de servicios urbanos.  
d) Sala de reunión: cuando el servicio esta destinado a actividades ligadas a la vista de relación, acompañadas, en ocasiones, de Espectáculos, tales como cafés- concierto, discotecas, salas de fiesta y baile, clubs nocturnos, casinos, salas de juegos, recreativos, bingos y otros locales en que se practiquen juegos de azar.  
Sección 1: Condiciones de hospedaje  
Art. 5.4.3. Dimensiones  
1. Ningún dormitorio tendrá dimensiones menores que las establecidas para los de viviendas familiares y todos tendrán un armario ropero de longitud mayor a ciento cincuenta (150) centímetros.  
2. Si por las características del establecimiento las habitaciones dispusiesen de cocina, se cumplirán las condiciones del programa de vivienda señaladas en el art. 5.2.6.  
2. Los accesos interiores cumplirán los requisitos que se señalan para las viviendas familiares.  
Art. 5.4.4. Ascensores  
Cuando el desnivel a salvar dentro del establecimiento sea superior a ocho (8) metros se dispondrá un aparato elevador, en proporción mínima de uno por cada treinta (30) habitaciones o fracción o por cada quinientos (500) metros cuadrados o fracción de superficie útil por encima de dicha altura. La instalación y característica de los aparatos elevadores cumplirá lo dispuesto sobre los mismos dentro art. 3.6.16. de las presentes normas urbanísticas.  
Art. 5.4.5 Aseos  
Todos los locales de utilización por el público en general dispondrán de un retrete y un lavabo independiente para cada sexo, por cada cien (100) metros cuadrados de superficie útil. Por cada doscientos (200) metros cuadrados, se aumentara un retrete por cada sexo y por cada quinientos (500) metros cuadrados adicionales o fracción superior a doscientos cincuenta (250) metros cuadrados, un lavabo.  
Art. 5.4.6. Aparcamiento  
Se dispondrá de una plaza de aparcamiento por cada cien (100) metros cuadrados de local destinado a hospedaje o por cada tres (3) habitaciones si resultase número mayor.  
Sección 2: Condiciones del comercio  
Art. Categorías diferenciales dentro de uso pormenorizado de las condiciones de comercio  
A efectos de su concreción en el espacio y el establecimiento de condiciones particulares, dentro del uso pormenorizado de comercio se distinguen las siguientes categorías:  
a) Local comercial: si la actividad comercial tiene lugar en un establecimiento independiente, de dimensión no superior a trescientos (300) metros cuadrados de superficie de venta a comercios alimentarios y quinientos (500) metros cuadrados en los no alimentarios.  
b) Centro comercial: si en una misma- parcela se agrupan más de cinco (5) locales comerciales, con accesos, distribución e instalaciones comunes, o aquellas parcelas en las que más del sesenta y cinco por ciento (65%) de superficie techada es comercial.  
c) Grandes superficies comerciales: si la actividad comercial tiene lugar en establecimientos que operan bajo una sola firma comercial y alcanzan dimensiones superiores a los trescientos (300) metros cuadrados de superficie de venta en el comercio alimentario y quinientos (500) metros cuadrados en los no alimentarios.  
Art. 5.4.8. Dimensiones  
1. La superficie de venta es la suma de la superficie útil de todos los locales en lo que se produce el intercambio comercial o en los que el público accede a los productos, los espacios de permanencia y paso de los trabajadores y del público, incluidos bares y restaurantes si existiesen; se excluyen expresamente las superficies destinadas a oficinas, almacenaje no visitable por el público, zonas de carga y descarga y aparcamientos e vehículos y otras dependencias de acceso restringido.  
2. La superficie de venta no será menor de seis (6) metros cuadrados y no podrá servir de paso ni tener comunicación directa con vivienda alguna, salvo que tratase de una edificación unifamiliar.  
Art. 5.4.9. Circulación interior  
1. En los locales comerciales todos los recorridos accesibles al público tendrán un ancho mínimo de un (1) metro; los desniveles se salvarán, con un ancho mínimo igual, mediante rampas o escaleras.  
2. En los centros comerciales y grandes superficies, los recorridos públicos tendrán una anchura mínima de ciento cuarenta (140) centímetros; los desniveles se salvarán con rampas o escaleras de anchura igual que el resto de los recorridos.  
Art. 5.4.10 Escaleras  
El número de escaleras entre cada dos pisos será de una por cada quinientos (500) metros cuadrados o fracción de superficie de venta en el piso inmediatamente superior, y se localizarán en los lugares en que se provoquen menores recorridos. Cumplirán los requisitos del art. 3.7.6.  
Art. 5.4.11. Ascensores  
Cuando el desnivel a salvar dentro del establecimiento sea superior a ocho (8) metros se dispondrá un aparato elevador por cada quinientos (500) metros cuadrados de superficie de venta por encima de esta altura; siempre que haya al menos un ascensor, el resto de aparatos que se necesiten por aplicación de las proporciones mínimas establecidas en este artículo, podrá ser sustituido por escalera mecánicas. En todo caso, los aparatos elevadores cumplirán lo dispuesto en el art. 3.6.16.  
Art. 5.4.12. Altura libre de pisos  
La altura libre mínima de suelo a techo en edificios de uso exclusivo comercial será de i (300) centímetros en todas las plantas. En los edificios con otros usos, los locales comerciales tendrán una altura libre en toda la superficie de venta de doscientos ochenta (280) centímetros como mínimo, sin perjuicio de que se impongan valores superiores en las normas del ámbito de ordenación.  
Art. 5.4.13. Aseos  
1. Todo local con uso comercial deberá contar como mínimo con un retrete y un lavabo, en proporción de uno por cada Doscientos (200) metros cuadrados o fracción de superficie de venta. A partir de superficies de venta mayores de cien (100) metros cuadradors, se instalarán servicios higiénicos independientes por sexo.  
2. Los servicios higiénicos no podrán comunicar directamente con la zona de venta, para lo cual deberá instalarse un vestíbulo o espacio de aislamiento. Los aseos de los centros comerciales podrán agruparse, manteniendo el número y condiciones con referencia a la superficie total.  
Art. 5.4.14 Aparcamientos  
1. Se dispondrá de una plaza de aparcamiento por cada cien (100) metros cuadrados de superficie comercial, siempre que la superficie total destinada a uso comercial supere los quinientos (500) metros cuadrados. En caso contrario, no se exige reserva obligatoria de aparcamiento.  
2. Para superficies comerciales superiores a mil (1000) metros cuadrados, se dispondrá una plaza de aparcamiento en el interior de la parcela privada por cada setenta y cinco (75) metros cuadrados de superficie comercial no alimentaría y por cada cincuenta (50) metros cuadrados de comercio alimentario.  
3. Cuando la superficie total comercial en la parcela supere los mil (1000) metros cuadrados, las operaciones de carga y descarga habrán de realizarse en un espacio dispuesto para esta actividad y separado de los aparcamientos, con dimensiones mínimas de siete (7) por cuatro (4) metros.  
Art. 5.4.15 Almacenaje de productos alimentarios  
Los locales de venta de alimentos dispondrán de un almacén o trastienda para su conservación debidamente acondicionados, con una superficie mínima de diez por ciento (10%) de la superficie de venta local destinado a estas mercancías, y no menor de tres (3) metros cuadrados.  
Sección 3: Condiciones de las oficinas  
Art. 5.4.16. Categorías diferentes dentro del uso pormenorizado de oficinas  
A los efectos de su concreción en el espacio y el establecimiento de condiciones particulares, dentro del uso pormenorizado de oficinas se distinguen las siguientes categorías:  
a) Servicios de administración: que son aquellas en las que el servicio es prestado por la administración pública en todos sus niveles.  
b) Oficinas privadas: cuando es una entidad privada que presta servicio.  
c) Despachos profesionales: cuando el servicio es prestado por un profesional liberal en su propia vivienda, destinado a este uso algunas de las piezas, o en estudio de superficie útil menor de trescientos (300) metros cuadrados.  
Art. 5.4.17 Acceso internos  
1. Todos los accesos a las oficinas desde los espacios de utilización por el público, tendrán una anchura mínima de ciento treinta (130) centímetros.  
2. La dimensión mínima de la anchura de las hojas de las puertas de acceso para el público será de ochocientos veinticinco (825) milímetros.  
Art. 5.4.18 Escaleras  
Entre cada dos pisos se dispondrá de una escalera para cada quinientos (500) metros cuadrados de superficie o fracción en el piso inmediatamente superior, situadas donde generen menores recorridos.  
Art. 5.4.19. Ascensores  
Cuando el desnivel a salvar dentro del local sea superior a ocho (8) metros se dispondrá de un aparato elevador por cada quinientos (500) metros cuadrados sobre esta altura.  
Art. 5.4.20. Altura libre de pisos  
La altura libre mínima de suelo a techo en edificios de uso exclusivo de oficinas será de trescientos (300) centímetros en todas las plantas. En los edificios con otros usos, las oficinas tendrán una altura libre de Doscientos sesenta (260) centímetros como mínimo, sin perjuicio de que se impongan valores superiores en las normas del ámbito de ordenación.  
Art. 5.4.21. Aseos  
1. Los locales de oficinas dispondrán de un retrete y un lavabo por cada cien (100) metros cuadrados o fracción de superficie útil. A partir de doscientos (200) metros cuadrados, se dispondrán separadamente servicios higiénicos por cada sexo.  
2. Los aseos no podrán comunicar directamente con el resto del local debiendo disponerse un vestíbulo o espacio intermedio. En los edificios donde se instalen varias firmas podrán agruparse los aseos, manteniendo en número y condiciones con referencia a la superficie total, incluyendo los espacios comunes de uso público desde donde se hará el acceso.  
Art. 5.4.22. Aparcamientos  
1. Se dispondrá como mínimo una plaza de aparcamiento en el interior de la parcela privada por cada cien (100) metros cuadrados de superficie de oficinas, cuando ésta no haya de ser utilizable por el público, en cuyo caso, se dispondrá una plaza por cada setenta y cinco (75) metros cuadrados.  
Art. 5.4.23. Condiciones de los despachos profesionales  
Cuando los despachos profesionales se integren en viviendas particulares cumplirán las condiciones del uso residencial, siempre que la superficie destinada a oficinas no supere el treinta y cinco por ciento (35%) de la total de la vivienda. En caso contrario, cumplirán las condiciones establecidas en la presente sección.  
Sección 4: Condiciones de las salas de reunión  
Art. 5.4.24. Condiciones de aplicación  
Cumplirán las condiciones del uso comercial y las establecidas en el Reglamento General de Policía de Espectáculos Públicos y Actividades Recreativas.  
Capítulo 5: Uso global dotacional  
Art. 5.5.1 Definición  
Es uso dotacional el que sirve para proveer a los ciudadanos del equipamiento de carácter comunitario y los espacios libres públicos de expansión y ocio que hagan posible su bienestar y para: proporcionar los servicios propios de la vida en la ciudad tanto de carácter administrativo como abastecimiento o infraestructurales.  
Art. 5.5.2 Clasificación  
Dentro del uso global de dotaciones de distinguen los siguientes usos pormenorizados:  
a) Equipamientos: destinados a proveer las prestaciones sociales que se enumeran en la sección 1.  
b) Espacios libres de uso público: comprende los terrenos abiertos y libres de edificación, con elementos vegetales o con otro tratamiento urbanístico, destinados a garantizar la salubridad, reposo y esparcimiento de la población, mejorar el ambiente urbano, aislar vías de tránsito, permitir los juegos infantiles, etc. Su régimen se regula en la sección 2.  
c) Servicios urbanos: dotaciones para la provisión de los servicios definidos en la sección 3.  
d) Servicios infraestructurales: dotaciones destinadas a la provisión de servicios vinculados a las infraestructuras tales como suministros de agua o energía, saneamiento, telefonía, etc.  
Art. 5.5.3. Aplicación  
1. Las condiciones que se señalan para las dotaciones serán de aplicación en las parcelas que el planeamiento destina para ello y que se representan en los planos de ordenación de estas normas subsidiarias y de las figuras de planeamiento que lo desarrollen.  
2. Serán también de aplicación en los lugares que, aun sin tener calificación expresa de dotación, se destinen a este uso por estar permitido en las normas de ámbito de ordenación correspondiente.  
3. Las condiciones planimétricas y de volumen establecida en las normas de ámbito de ordenación correspondiente sólo serán de aplicación obligatoria en las obras de nueva edificación.  
Art. 5.5.5. Sustitución de los usos dotacionales existentes  
1. No podrá sustituirse ningún uso dotacional existente sin mediar informe técnico municipal que corrobore que no responde a necesidades reales o que éstas quedan satisfechas por otro medio.  
2. De ser procedente la sustitución, se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
a) Si está situado en edificio o parcela que no tenga uso exclusivo dotacional podrá sustituirse por cualquier uso autorizado en el ámbito de ordenación en que se encuentre.  
b) Si es uso exclusivo cumplirá las mismas condiciones salvo que el uso primitivo fuera:  
- Educativo, sanitario, bienestar social, servicio urbano o infrastructural, que solo podrán ser sustituidos por solo uso dotacional  
- Cultural, que solo podrá ser sustituido por otro uso cultural.  
- De ocio, que podrá ser sustituido por cualquier uso no residencial salvo si se tratara de espectáculos o actividades al aire libre que no podrá perder el uso dotacional.  
- Deportivo, que solo podrá ser sustituido por uso de espacios libres públicos.  
- Espacios libres públicos, que no podrán ser sustituidos en ningún caso.  
Art. 5.5.5. Plazas de aparcamiento carga y descarga  
1. Todo uso dotacional dispondrá al menos de una (1) plaza de aparcamiento por cada cien (100) metros cuadrados de superficie útil, que se incrementarán en los siguientes casos.  
a) En las dotaciones que supongan concentración de personas, al menos una (1) plaza por cada veinticinco (25) personas de capacidad, para todos los usos excepto el religiosos en el que será suficiente una (1) plaza por cada cincuenta (50) personas.  
b) En el equipamiento sanitario, al menos una (1) plaza por cada cinco (5) camas, si las hubiera.  
c) En los mercados de abastos y centros de comercio básico cuadrados de superficie de venta.  
2. Los equipamientos educativos que se dispusieran en edificios exclusivos, contarán con una superficie fuera del espacio público capaz para la espera, carga y descarga de un (1) autobús por cada doscientas cincuenta (250) plazas escolares o fracción superior a ciento veinticinco (125).  
3. No se exige reserva obligatoria de aparcamiento cuando la superficie total destinada a uso dotacional no supere los quinientos (500) metros cuadrados.  
Sección 1: condiciones particulares de los equipamientos  
Art. 5.5.6. Categorías diferenciales dentro del uso pormenorizado de equipamientos comunitarios  
El uso pormenorizado de equipamientos comprenderá todas las dotaciones sean públicas o privadas, destinadas a proveer alguna de las siguientes demandas sociales.  
a) Educación: que comprende la formación de las personas mediante la enseñanza en cualquier nivel reglado, las guarderías, las enseñanzas no regladas (centros de idiomas, academias, etc.) y la investigación.  
b) Cultural: que comprende la conservación, exhibición y transmisión de conocimientos (museos, bibliotecas, salas de exposición, etc).  
c) Ocio: que comprende el fomento del recreo de las personas mediante actividades con primacía de su carácter cultural tales como teatro, cinematográfico, circo, zoológicos, Espectáculos, conciertos, etc.  
d) Salud: que comprende la prestación de asistencia médica y servicios sanitarios, en el régimen de ambulatorio o con hospitalización. Se excluyen los que presten en despachos profesionales.  
e) Bienestar social: que comprende la prestación de asistencia no específicamente sanitaria a las personas, mediante los servicios sociales.  
f) Deportes: cuando se destina a la dotación de instalaciones para la práctica del deporte por los ciudadanos y al desarrollo de que cultura física.  
g) Religioso: que comprende la celebración de cultos con este carácter.  
Art. 5.5.7. Equipamiento educativo  
Los edificios dotacionales destinados a la enseñanza preescolar o básica no superar la altura de tres (3) plantas, salvo que, para poder disponer de espacio libre mínimo, se debiera dejar la planta baja libre, en cuyo caso, ésta no contará a efectos de medición de altura.  
Art. 5.5.8. Equipamiento cultural  
Cumplirán las condiciones que fijan las disposiciones legales vigentes, además de las establecidas en estas normas en los espacios de aplicación para los usos comerciales y de salas de reunión.  
Art. 5.5.9. Equipamiento de ocio  
Cumplirán las condiciones que fijan las disposiciones legales vigentes, además de las establecidas en estas normas en los aspectos de aplicación para los usos comerciales y de salas de reunión.  
Art. 5.5.10. Equipamiento sanitario  
En edificios en que exista otro uso, sólo podrá instalarse una planta baja y en primera cuando ésta esté unida al local de planta baja por acceso propio e independiente. Se exceptúan los consultorios profesionales de superficie inferior a doscientos (200) metros cuadrados, que se regirán por las condiciones del uso terciario en su categoría de oficinas. Se cumplirán lo dispuesto en las normas vigentes.  
Art. 5.5.11. Equipamiento deportivo.  
1. En las parcelas que se destinen a equipamiento deportivo la edificabilidad máxima será de un (1) metro cuadrado de parcela neta. Deberá destinarse, al menos un veinticinco por ciento (25%) de la superficie de la parcela para arbolado y aparcamiento. La altura máxima será la que requiera el carácter de la instalación.  
2. Si se disponen instalaciones deportivas en edificios con otro uso, se cumplirán las condiciones de aplicación en el ámbito de ordenación en que se localicen.  
Art. 5.5.12. Equipamiento religioso  
En las parcelas que se destinen a equipamiento religioso, la superficie destinada a actividades complementarias, incluida las de residencia, diferentes a las de culto, sólo podrá alcanzar una superficie de un cuarenta por cierito (40%) de la destinada a éste.  
Sección 2: Condiciones particulares de los espacios libres de uso público  
Art. 5.5.13. Categorías diferenciales dentro del uso pormenorizado de los espacios libres de uso público.  
El uso pormenorizado de espacios libre incluye las siguientes categorías diferenciadas:  
a) Parque suburbano: que corresponde a los espacios exteriores al núcleo urbano forestados y acondicionados en forma natural para su disfrute por la población.  
b) Parque urbano: que corresponde a las dotaciones destinadas fundamentalmente al ocio, al reposo y a mejorar la salubridad y la calidad ambiental, incluida dentro del núcleo urbano.  
c) Parque deportivo: que corresponde a las áreas acondicionadas básicamente para el ejercicio del deporte al aire libre, combinando las características de los parques.  
d) Jardín: que corresponde a los espacios ajardinados urbanizados destinados, tanto al disfrute de la población, como al órgano y mejora de la calidad estética de su entorno.  
e) Area ajardinada: que corresponde a las áreas con acondicionamiento vegetal destinadas a la defensa ambiental, al reposo de los peatones y al acompañamiento del viario.  
Art. 5.5.14. Condiciones de los parque suburbanos  
1. Los parques suburbanos se utilizarán solo para fines recreativos compatibles con las características físicas del medio natural, limitándose especialmente todo impacto ecológico.  
2. Solo se admitirán edificaciones aisladas vinculadas a las actividades recreativos propias del espacio o para dar cobijo a actividades de investigación o de instrucción a la población sobre las características del medio físico. El índice máximo de edificabilidad será de un (1) metro cuadrado por cada cincuenta (50) metros cuadrados de superficie total calificada como parque suburbano, con altura máxima de una planta y tres (3) metros hasta la cornisa.  
3. Su tratamiento respetará las características físicas y ambientales del entorno natural.  
Art. 5.5.15. Parques urbanos  
1. Los parques urbanos tendrán superficie mayor de una (1) hectárea y en ellos primarán los elementos vegetales de especies autóctonas sobre los correspondientes propiamente a la urbanización.  
2. Podrá disponerse edificación sólo par usos de ocio y cultural con una ocupación máxima del tres por ciento (3%) de la superficie total y sin rebasar la altura de cuatro cincuenta (4,50) metros.  
3. Los parques urbanos contarán con juegos infantiles y áreas de deporte no reglado.  
Art. 5.5.16. Parques deportivos  
1. Sus instalaciones deportivas se dispondrán preferentemente al aire libre. Sin embargo, podrán disponerse en edificación cerrada siempre que no ocupen más del cinco por ciento (5%) del parque deportivo con edificabilidad máxima de un (1) metro cuadrado por cada diez (10) metros cuadrados de superficie.  
2. Las áreas no ocupadas por instalaciones deportivas, cubiertas o descubiertas, representarán, al menos, el veinte por ciento (20%) de la superficie del parque deportivo y deberán acondicionarse y ajardinarse con los criterios señalados para los parques.  
Art. 5.5.17. Jardines  
1. Los jardines se diseñarán priorizando los elementos ornamentales y áreas de estancia.  
2. Dispondrán de juegos infantiles y, en lo posible de cuantos elementos puedan contribuir a más pleno uso recreativo de los mismos.  
Art. 5.5.18 Areas ajardinadas  
Se diseñarán atendiendo a la función urbana que deben cumplir y a los requisitos que la misma conlleve, bien de acompañamiento del viario, bien de mejora de la imagen ambiental, etc.  
Art. 5.5.19. Acceso a los edificios desde los parques y jardines  
Desde los espacios libres se podrá realizar el acceso a los edificios, siempre que para ello cuenten con una franja pavimentada inmediata con un anchura mínima de tres (3) metros que facilite el acceso de personas y vehículos de servicio, y el portal más lejano no se encuentre a más de cuarenta (40) metros de la calzada.  
Sección 3: Condiciones particulares de los servicios urbanos  
Art. 5.5.20. Categorías diferenciales dentro del uso pormenorizado de servicios urbanos  
El uso pormenorizado de servicios urbanos incluye las siguientes categorías diferenciadas:  
a) Mercados de abastos y centros de comercio básico: mediante los que se proveen productos de alimentación y otros de carácter básico para el abastecimiento de la población.  
b) Servicios de administración: mediante los que se desarrollan las tareas de gestión de la administración pública en cualquiera de sus niveles, y la atención ciudadana.  
c) Otros servicios urbanos: mediante los que se cubren los servicios que salvaguardan las personas y los bienes (bomberos, policía y similares).  
Art. 5.5.21. Mercados y centros de comercio básico  
Los mercados cumplirán las condiciones para los mismos establezca el Ayuntamiento y además, las correspondientes al comercio contenidas en estas normas.  
Art. 5.5.22. Servicios de administración  
Los servicios de administración en que se desarrollen actividades de los tipos integrales en la definición de oficinas, cumplirán las condiciones que las normas establezcan para éstas.  
Art. 5.5.23. Otros servicios urbanos  
Cumplirán según la naturaleza de la instalación de servicios, las normas de usos a que sean asimilables y todas las disposiciones vigentes que les sean de aplicación.  
Sección 4: Condiciones particulares de los servicios infraestructurales  
Art. 5.5.24. Ejecución de los servicios infraestructurales  
Cuando para la ejecución de las infraestructuras no fuere menester la expropiación de dominio, se podrá establecer sobre los terrenos afectados por las instalaciones la constitución de alguna servidumbre prevista en el derecho privado o administrativo, con las condiciones establecidas por el art. 68 LS. Las determinaciones de estas normas subsidiarias sobre las infraestructura conllevan la declaración de utilidad pública de las obras y la necesidad de ocupación de los terrenos e instalaciones correspondientes.  
Capítulo 6: Usos globales ligados al transporte  
Art. 5.6.1. Definición  
1. Conforman los usos globales ligados al transporte los espacios sobre los que se desarrollasen los movimientos de las personas y los vehículos de transporte, así como los que permiten la permanencia de éstos estacionados y las instalaciones de servicio a los mismos.  
2. Las condiciones que se señalan respecto a la red viaria y a los aparcamientos abiertos serán de aplicación en los terrenos que en las normas clarifican explícitamente con estos usos o en los que resultaran de las determinaciones del planeamiento de desarrollo o en lo que, aún sin tener expresamente previsto este uso, puedan destinarse al mismo por estar habilitados en función de estas normas.  
3. Las condiciones que se señalan respecto a los aparcamientos techados y a los talleres e instalaciones de servicio al automóvil serán de aplicación en todas las obras de nueva planta y en las de restauración; asimismo, serán también de aplicación en cualquier otro tipo de obra si su cumplimiento no supone desviación importante de los objetivos de la misma.  
Art. 5.6.2. Clasificación  
Los usos globales ligados al transporte se dividen en los siguientes usos pormenorizados.  
a) Red viaria: espacios libres y pavimentado destinados a la circulación de peatones, bicicletas, automóviles y medios de transporte colectivo en superficie.  
b) Espacios de aparcamiento: son los destinados al estacionamiento de vehículos.  
c) Talleres e instalaciones de servicios a los vehículos: locales destinados al mantenimiento y reparación del automóvil, incluyendo estaciones suministradoras de carburante.  
Art. 5.6.3. Condiciones ambientales  
1. La ventilación natural o forzosa estará proyectada con suficiente amplitud para impedir la acumulación de vapores o gases nocivos por encima de los límites del Reglamento de Actividades Molestas siendo obligatorio, cuando exista ventilación forzosa, disponer de un aparato detector de CO por cada quinientos (500) metros cuadrados, situándolo en los puntos más desfavorables, que accione automáticamente la instalación. La ventilación se hará por patios o chimeneas exclusivos, construidos con elementos resistentes al fuego, que sobrepasarán un (1) metro de altura máxima permitida por las normas, alejados quince (15) metros de cualquier huevo o abertura de las construcciones colindantes, y si desembocan en lugares de uso o acceso al público tendrán una altura mínima desde la superficie pisable de Doscientos cincuenta (250) centímetros, protegiéndose en un radio de Doscientos cincuenta (250) centímetros, de modo que en el punto más afectado no se superen los niveles que inmersión. El mando de los estractores se situará en local de fácil acceso.  
2. En los garajes se permiten huecos de ventilación a vía pública siempre que disten un mínimo de cuatro (4) metros de las fincas colindantes. Los garajes situados en sótano ventilarán mediante chimeneas.  
3. La iluminación artificial se realizará sólo mediante lámparas eléctricas, con iluminancia mínima de quince (15) lux y uniformidad de uno es a tres (1:3). Además existirá una instalación de alumbrado supletorio de emergencia con un nivel mínimo de cinco (5) lux. En los garajes de más de cinco mil (5000) metros cuadrados existirá una señalización luminosa en el suelo.  
Art. 5.6.4. Condiciones de seguridad  
1. Todos los elementos que constituyan la estructura de la edificación habrán de ser resistentes al fuego tipo de tres (3) horas de duración o estar debidamente protegidos con material aislante, teniendo en cuenta la acción derivada de la Temperatura que pueda alcanzar dicha estructura a través de su protección. Se instalarán apartados de extinción de incendio de cinco (5) kilos de nieve carbónica o preferentemente polvo seco, de forma que corresponda uno, como mínimo por cada cien (100) metros cuadrados o fracción. Están exentos de esta obligación los de dimensiones inferiores a cincuenta (50) metros cuadrados. En los garajes o aparcamientos de más de cinco mil (5000) metros cuadrados habrá un carro extintor de polvo seco de cincuenta (50) kilogramos de capacidad y otro más por cada tres mil (3000) metros cuadrados de exceso; en los de más de quinientos (500) metros cuadrados se instalará una red interior de agua para incendios, conectada en su caso a los hidrantes.   
2. Esta red mantendrá en todo momento una presión de tres con cinco (3,5) atmósferas y estará dotada de los correspondientes equipos de presurización cuando la red general no garantice tan presión. A esta red se enganchará un punto de agua por cada quinientos (500) metros cuadrados de planta con mango suficiente para alcanzar toda la superficie. En cada quinientos (500) metros cuadrados de garaje o fracción se instalará un recipiente de material resistente al fuego, con tapa abisagrada de las mismas características para guardar trapos y algodones que pudieran estar impregnados de grasa o gasolina, así como absorber cualquier derrame fortuito de gasolina o grasas; estos productos podrán estar en sacos para su fácil transporte y el depósito dispondrá de una pala para su manejo.  
3. Se prohibe el almacenamiento de combustible y carburantes líquidos fuera de los depósitos de los coches y los correspondientes a los surtidores siempre que el punto de infracción de aquéllos sea inferior a cincuenta y cinco (55) grados o que su capacidad sea superior a Doscientos (200) litros.  
4. La calefacción de los locales y demás medios en los que se realice la combustión de sustancias se dispondrá de forma que en ningún momento haya peligro de que las mezclas carburantes se inflamen, debiendo estar totalmente aislados y ventilados eficazmente.  
Art. 5.6.5. Otras condiciones para los usos ligados al transporte  
1. Los desagües dispondrán de un sistema eficaz de depuración de grasas para su cometida a la red de saneamiento a la general.  
2. Se prohibe la instalación de aparatos surtidores en el interior de los garajes y/o de los aparcamientos, excepto en los edificios exclusivos para este uso situados en ámbitos de ordenación con uso predominante industrial.  
3. Todo uso vinculado al transporte no causará molestia a los vecinos y viandantes, ajustándose a lo establecido en el Reglamento de Actividades Molestas y es estas normas.  
4. Serán de aplicación para la regulación urbanística de los usos ligados al transporte las normativas de carácter sectorial vigentes o que puedan ser aprobadas por organismos competentes durante el período de vigencia de estas normas subsidiarias.  
Sección 1: Red viaria  
Art. 5.6.6. Dimensiones y características, de las sendas de públicas para los peatones.  
1. Todo espacio viario en suelo urbano y urbanizable contará en su lateral al menos con una senda pavimentada para el uso público de peatones, diferenciada de la calzada destinada a los vehículos. La anchura mínima pavimentada para la circulación de peatones en calles de nueva apertura será de ciento cincuenta (150) centímetros. En calles en las que sean previsibles concentraciones de peatones la anchura mínima será de cuatrocientos cincuenta (450) centímetros.  
2. Las vías de circulación tendrán una pendiente longitudinal mínima de uno por ciento (1%) para evacuación de agua pluviales y una máxima del ocho por ciento (8%). Estos límites podrán sobrepasarse, previa justificación de su necesidad, siempre que se cumplan los siguientes requisitos:  
a) para pendientes inferiores al uno por ciento (I%) cuando se asegure transversalmente o con amplitud de dispositivos la recogida de aguas pluviales.  
b) Para pendientes superiores al ocho por ciento (8%) cuando se disponga como ampliación de acera en escala pública con rellanos de ciento veinte (120) centímetros de longitud.  
Art. 5.6.7. Jerarquización de la red viaria  
A efectos de la aplicación de las condiciones del viario, se han considerado los siguientes rangos en la jerarquía de las vías en los suelos urbanos y urbanizable.  
a) Arterias primarias (viario de sistema general urbano), que definen la red de primer orden y conforman la estructura viaria básica de las tramas urbanas.  
b) Viaria esencial de carácter local, comprende toda la red viaria existente o de trazado fijado por estas normas subsidiarias y que se recoge con tal calificación en los planos de ordenación.  
c) Resto de vías de carácter local o particulares, que no están representadas en los planos de estas normas subsidiarias y corresponden a las pequeñas calles interiores de dominio privado y a las que se habrán de realizar en desarrollo de las figuras de planeamiento ulteriores a estas normas subsidiarias.  
Art. 5.6.8. Dimensiones características del viario  
Todo viario se proyectará con las dimensiones y características que requieran las intensidades de circulación previstas y del medio que atraviesen, justificándose suficientemente en el proyecto técnico y cumpliendo las instrucciones municipales y complementarias que sean de aplicación.  
Art. 5.6.9. Condiciones de diseño  
1. La arterias primarias de sistema general urbano atenderán en su diseño a las condiciones gráficas fijadas en la documentación de estas normas subsidiarias, complementadas en base a las instrucciones técnicas de urbanización que carácter de normativa complementaria sean de aplicación.  
2. El diseño del resto de las vías será desarrollado tomando como base las indicaciones y recomendaciones de las normas si las hubiera y cumpliendo las condiciones técnicas que sean de aplicación, en las determinaciones de las figuras de ordenación o ejecución correspondientes.  
Art. 5.6.10. Condiciones específicas de las calles particular  
1. Son calles particulares las de propiedad privada de una urbanización que figuren con tal carácter en el planeamiento de base al cual se ha ejecutado. Su urbanización de ejecutará por los particulares o entidades promotoras de los respectivos proyectos, ajustándose a las prescripciones y características establecidas por el ayuntamiento para las vías públicas, debiendo disponer de los servicios urbanos que señala la Ley del Suelo, además de los de jardinería y redes de riego.  
2. El ayuntamiento podrá exigir el uso público de la calle o calles particulares, regulándolo según las necesidades de la ciudad; los propietarios pueden proponer su conservación al ayuntamiento, previa la cesión gratuita a éste sin cargas ni gravámenes de dichas calles conserven la calificación de privadas el ayuntamiento solo ejercerá labores de inspección. Si modificaré la ordenación del sector en el que se hallen incluidas cales particulares, se mantendrá su calificación urbanística de viario incorporándolas al patrimonio municipal, de acuerdo con el sistema de actuación previsto en dicha ordenación.  
3. En ningún caso podrán admitirse aperturas de calles particulares que den lugar a aumento de volúmenes, alturas o densidad de edificación, distintas a las fijadas en el plan de ordenación, o que sean los únicos accesos a, espacios dotacionales públicos. Se permitirán calles en fondo de saco con una longitud máxima de setenta y cinco (75) metros y trazado sencillo, evitando curvas pronunciadas; en su final se proyectarán espacios suficientes que permitan el giro de vehículos. Se unirán pro senderos de peatones que permitan enlaces cómodos y se preverá la instalación de los servicios complementarios o de infraestructura. No podrán servir a más de doscientas (200) viviendas.  
Art. 5.6.11. Pavimentación de las vías públicas  
1. La pavimentación de aceras y calzadas se hará teniendo en cuenta las condiciones de terreno y las del tránsito previsible, así como las condiciones de ordenación urbana y estéticos.  
2. La separación entre las áreas dominadas por el peatón y el automóvil se manifestará de forma que queden claramente definidos sus perímetros, sin que sea imprescindible que se produzca mediante diferencia de nivel. A tales efectos se diversificarán los materiales de pavimentación de acuerdo con su diferente función y categoría, circulación de personas o vehículos, zonas de estancia de personas, estacionamiento de vehículos, calles compartidas, cruces de peatones, pasos de carruajes, etc.  
3. El pavimento de las sendas de circulación de los peatones y las plazas no presentará obstáculos a la circulación de personas y vehículos de mano; se distinguirán las proporciones de aquellas que ocasionalmente pudieran ser atravesadas por vehículos a motor, que no deformaran su perfil longitudinal sino que tendrán acceso por achaflanado del bordillo. Las tapas de arquetas, registros, etc, se dispondrán teniendo en cuenta las juntas del pavimento y se nivelarán con su plano.  
Art. 5.6.12. Estacionamiento dentro de las alineaciones del viario  
1. Los estacionamientos que se establezcan en las vías públicas no interferirán el tránsito de éstas. A estos efectos, las zonas de aparcamiento estarán convenientemente señalizadas con pintura en el pavimento y tendrán anchos mínimos de doscientos cincuenta (250) centímetros en el caso de estacionamiento en línea y de cuatro (4) metros en el caso de estacionamiento en batería.  
2. La definición de calles con posibilidad de aparcamiento y la ordenación del mismo corresponde al ayuntamiento en base a las necesidades y posibilidades de la trama urbana.  
Sección 2: Condiciones de los espacios de aparcamiento  
Art. 5.6.13. Categorías diferenciales dentro del uso pormenorizado de los espacios de aparcamiento.  
En el uso pormenorizado de espacios de aparcamiento se distinguen las siguientes categorías:  
a) Garaje: Espacio (techado o no) interior a la parcela privada que satisface las necesidades de aparcamiento del uso predominante en la misma. Será un uso complementario y puede incluirse dentro del uso predominante, cumpliendo las condiciones que en este capítulo se establecen. En el garaje no podrán aparcar vehículos ajenos al uso del cual es complementario, justificándose siempre en la solicitud de licencia su dimensión y capacidad máxima según las necesidades y condiciones de cada uso, correspondiendo aí ayuntamiento valorar la adecuación entre ambas.  
b) Aparcamiento público techado: edificación destinada a la estancia temporal de vehículos independientemente de cualquier otro uso simultáneo en la parcela.  
c) Aparcamiento público abierto: cuando los vehículos se estacionan en un espacio sin techar, con las mismas características en cuanto a relación con otros usos que la categoría anterior. No se consideró incluida la parte de parte de la vía pública con aparcamiento, regulada por lo establecido en el art. 5.6.12. ni los espacios abiertos a las vías destinados a paradas de autobús, taxis, etc.  
Art. 5.6.14. Condiciones de instalación  
Solamente podrán disponerse aparcamientos públicos previa autorización del ayuntamiento, condicionada por un estudio de las condiciones ambientales y circulatorias, de déficit a paliar, y por el hecho de que no se desnaturalice el uso de la superficie bajo la que construya, si es subterráneo, ya sea espacio público o zona verde. Se exigirá compromiso de reponer la situación previa en superficie en el caso de que se encuentre consolidada, dar simultáneamente a tal superficie el destino urbano que las normas fijen en el caso de que aún no lo tuviera, y reparar las pérdidas que la actuación pudiera causar.  
Art. 5.6.15. Condiciones de los accesos  
1. No se situarán en puntos de concentración peatonal, como cruces, paradas de transporte público, etc.  
2. Todo aparcamiento público dispondrá de un área de acceso con piso horizontal y ancho y fondo mínimos de tres (3) y cinco (5) metros respectivamente, donde no se desarrollará ninguna actividad. El ancho de los accesos variará universalmente al ancho de la calle, permitiéndose siempre un radio de giro que evite maniobras. Los aparcamientos mayores de dos mil (2000) metros cuadrados deberán diferenciar entre salida y entrada de vehículos, en los mayores de quinientos (500) metros cuadrados habrá un acceso de peatones separado del vehículo, aun cuando sea mediante acera en distinto nivel.  
3. Los garajes de superficie inferior a quinientos (500) metros cuadrados y sin servicio al público (solo para ocupantes del edificio) podrán utilizar como acceso el portal del inmueble.  
4. Las rampas tendrán una pendiente máxima de dieciséis por ciento (16%) en tramos rectos, o del doce por ciento (12%) en tramos curvos, medida en la línea de máxima pendiente. El radio de giro no será inferior a seis (6) metros; el ancho mínimo será de tres (3) metros por cada sentido.  
5. En los garajes de superficie inferior a quinientos (500) metros cuadrados, las rampas podrán tener una pendiente máxima del veinte por ciento (20%) en tramos rectos, o del dieciséis por ciento (16%) en tramos curvos, con un ancho mínimo de tres (3) metros utilizable en ambos sentidos.  
Art. 5.6.16. Plaza de aparcamiento  
1. Plaza de aparcamiento es una porción de suelo plano con las siguientes dimensiones en metros:  
a) Vehículos de dos ruedas: 2,5 x 1,5  
b) Turismos ligeros: 4,5 x 2,2  
c) Turismos grandes: 5,0 x 2,5  
d) Industriales ligeros: 5,7 x 2,5  
e) Industriales grandes: 9,0 x 3,0  
2. La superficie mínima obligatoria de garaje en metros cuadrados resultará de multiplicar por veinticinco (25) el número de plazas que se dispongan, incluyendo así las áreas de acceso y maniobra.  
3. Todo aparcamiento público dispondrá de plazas para automóviles grandes al menos en un quince por ciento (15%) de su capacidad.  
4. No será plaza de aparcamiento ningún espacio que carezca de fácil acceso y maniobra.  
Art. 5.6.17. Altura libre de piso a techo  
1. La altura libre de piso a techo no será inferior a doscientos treinta (230) centímetros en los aparcamientos públicos o garajes con acceso de público (caso de estacionamiento vinculados a usos terciarios), pudiendo disminuirse hasta doscientos diez (210) centímetros en puntos concretos (tuberías, vigas, etc.) siempre que no interfieran en los pasillos de circulación.  
2. En los garajes no será inferior a doscientos (200) centímetros, medidos en cualquier punto.  
Art. 5.6.18. Relación con otros usos instalados en la misma parcela  
1. Los recintos de aparcamientos públicos deberán estar aislados del resto de la edificación o fincas colindantes por muros y forjados resistentes al fuego y con aislamiento acústico, sin huecos directos de comunicación con patios o locales destinados a otros USOS.  
2. El garaje podrá, sin embargo, comunicarse con la escalera, ascensor, cuarto de caldera, sala de máquinas, cuartos trasteros u otros servicios autorizados del inmueble, cuando estos tengan otro acceso y dispongan de un vestíbulo adecuado de aislamiento con puertas blindadas de cierre automático, resistentes a la temperatura y estancias al humo. Se exceptúan los situados debajo de salas de espectáculos, los cuales estarán totalmente aislados, no permitiendo ninguna comunicación interior con el resto de inmueble, y cualquier hueco de éste deberá estar a una distancia al menos de cuatro (4) metros de otro edificio o de los linderos con las fincas colindantes. Nunca las escaleras situadas por encima del portal tendrán continuidad con las de acceso al garaje- aparcamiento.  
Art. 5.6.19. Servicios Higiénicos  
En los aparcamientos públicos existirán aseos diferenciados por sexo con un lavabo y un retrete por cada quinientos (500) metros cuadrados o fracción.  
Sección 3: Condiciones de los talleres e instalaciones de servicios a los vehículos  
Art. 5.6.20. Condiciones de aplicación  
Tanto las estaciones de abastecimiento de combustible como los talleres de servicio al automóvil cumplirán las condiciones normativas del uso industrial (capítulo 3 del presente título). En el caso de las gasolineras cumplirán todas las disposiciones vigentes respecto a su instalación y funcionamiento.  
Título 6: CONDICIONES GENERALES DE PROTECCION  
Capítulo 1: Protección de la red de transportes e infraestructuras  
Capítulo 2: Protección de las costas y cauces públicos  
Capítulo 3: Protección del medio ambiente  
Capítulo 4: Protección del patrimonio histórico- artístico y cultural  
Capítulo 1: Protección de la red de transportes e infraestructuras  
Art. 6.1.1. Autopistas, carreteras, caminos y líneas férreas  
1. En las actuaciones que se proyectan fuera del suelo urbano, delimitado en las normas subsidiarias, sobre terrenos lindantes con carreteras, caminos y líneas férreas, existentes o propuestas, deberán tenerse en cuenta con carácter prevalen las disposiciones contenidas en la Ley de Ordenación de los Transportes Terrestres, y en concreto las siguientes distancias mínimas establecidas en la legislación vigente a ambos lados de cada vía:  
 Zona de Zona de Línea de Zona de  
 dominio público servidumbre edificación afección  
Tipo de vía (1) (1) (1) (1)  
   
Autopistas,  
autovías y  
vías rápidas 8,00 25,00 50,00 100,00  
Carreteras  
de la Red  
del Estado 3,00 8,00 25,00 50,00  
Otras carreteras  
y caminos prote-  
gidos 3,00 8,00 18,00 30,00  
Ferrocarril 3,00 3,00 3,00 20,00  
(1) Distancias en m., desde la arista exterior de la explanación, para las carreteras y autopistas. Para el ferrocarril esta distancia se contará desde la línea inferior de los taludes del terraplén, desde la superior de los desmontes y desde el borde exterior de las cunetas. A falta de ésta, se contarán desde el borde una línea trazada a dos (2) m. del carril exterior de la vía.  
(2). Distancia en m. desde la arista exterior de la calzada.  
Ambas distancias medidas en horizontal y perpendicularmente a la vía.  
2. Tendrán carácter prioritario las disposiciones contenidas en la Ley de Carreteras de la Comunidad Valenciana Ley 6/1991 de 27 de marzo (DOGV 05.04.91).  
3. Los preceptos del Reglamento General de Carreteras en todo lo que no se oponga a la Ley 6/1991, de la Generalitat Valenciana, se aplicarán con carácter subsidiario.  
4. La línea de cerramiento constituye el límite de la propiedad privada en relación con la vía de comunicación. Desde dicha línea hasta la calzada o explanación, los terrenos son de dominio público y expropiación forzosa.  
5. Desde la línea de edificación hasta la calzada se determina una zona en la que queda prohibida la construcción de nuevos edificios, quedando fuera de ordenación los ya existentes de acuerdo con las regulaciones del artículo 60 de la LS. Esta zona puede ser eventualmente expropiable por el organismo correspondiente.  
6. En los cruces de carreteras, deberá mantenerse una zona libre de toda edificación, cuyo círculo inscrito, con centro en la intersección de los ejes, tenga un radio mínimo de cincuenta (50) m.  
7. La red viaria interior propia de urbanizaciones o áreas habitadas podrá tener los necesarios enlaces con las vías públicas existentes o propuestas. Cuando estas vías públicas sean carreteras o caminos, la distancia entre dos enlaces, consecutivos a una misma carretera o camino público, no será menor de la siguiente:  
Carreteras nacionales: 500 m.  
Carreteras provinciales: 300 m.  
Otras carreteras: 80 m.  
8. Queda prohibido expresamente la incorporación de las carreteras de cualquier tipo al sistema viario propio de las urbanizaciones. En tal sentido, todas las parcelas con lindero a las carreteras tendrán su vía secundaria de acceso independiente de aquella, no permitiéndose dar acceso a estas parcelas directamente desde las carreteras.  
9. En ningún caso podrán autorizarse edificaciones que invadan, o afecten de algún modo, a las vías públicas o caminos existentes, a las nuevas vías previstas en estas normas subsidiarias o a las zonas de protección establecidas en el mismo.  
Art. 6.1.2. Vías pecuarias  
1. Las vías pecuarias son los bienes de dominio público destinados principalmente al tránsito de ganados. No son susceptibles de prescripción ni de enajenación, ni podrá alegarse para su aprobación el tiempo que hayan sido objeto.  
2. Las vías pecuarias estarán adscritas al organismo Unidad Forestal de la Conselleria de Agricultura, para el cumplimiento de sus fines y los efectos de la Ley 22/74 de 27 de junio, de Vías Pecuarias, conservando su calificación jurídica originaria y sin que se transfiera su propiedad.  
3. Las vías pecuarias se denominarán de la forma y tendrán las dimensiones que se establecen a continuación:  
Cañadas: hasta setenta y cinco (75) m. de anchura.  
Cordeles: hasta treinta y cinco y medio (35,5)m. de anchura.  
Veredas:. Hasta veinte (20) m. de anchura.  
4. Los abrevaderos, descansaderos y majadas, tendrán la superficie y las coladas la anchura que se determine en su clasificación.  
5. Las vías pecuarias cuya clasificación haya sido aprobada con anterioridad a la promulgación de la Ley 22/74 de 27 de junio, mantendrán las anchuras con las que fueron clasificadas.  
6. El ayuntamiento constituirá un fondo documental de vías pecuarias, en que constará la relación de todas las Cañadas, cordeles, veredas, descansaderos, abrevaderos, majadas y coladas que tengan el carácter, de acuerdo con sus antecedentes, o que se considere oportuno atribuírselo mediante el correspondiente expediente administrativo. Una copia de este fondo se remitirá al organismo Unidad Forestal, de la Conselleria de Agricultura.  
7. Las vías pecuarias son susceptibles de aprovechamiento y ocupación temporal cuya duración estará en correspondencia con los fines que lo motiven o justifiquen, de acuerdo con el pliego de condiciones generales del organismo Unidad Forestal de la Conselleria de Agricultura y con sujeción al expediente administrativo que se regula en el capítulo V del Real Decreto R-876/78, de 3 de noviembre.  
8. Las concesiones tendrán carácter temporal y se referirán a instalaciones de tuberías, desagües, acequias de riego, tendidos de líneas eléctricas o telefónicas, defensas hidrológicas, acondicionamiento o afincado de terreno para accesos y utilización de terrenos, obra o instalación que no perjudique al normal tránsito y utilización de los servicios inherentes a la vía pecuaria.  
9. Sin perjuicio de la competencia específica que el ordenamiento jurídico atribuye al organismo Unidad Forestal de la Conselleria de Agricultura en esta materia, el ayuntamiento ejercerá su función de policía en orden a la conservación y cumplimiento de los fines previstos para estos bienes.  
10. La concesión de licencias en vías pecuarias requerirá la previa autorización del Organismo Unidad Forestal de la Conselleria de Agricultura en esta materia, el ayuntamiento ejercerá su función de policía en orden a la conservación y cumplimiento de los fines previstos para estos bienes.  
11. Cuando el ayuntamiento considere innecesaria una vía pecuaria, y su aprovechamiento resultare necesario para el desarrollo urbano, solicitará su adquisición, la que se concederá en la forma que establezca el Consejo de Ministros a propuesta de los Ministerios de Agricultura y Obras Públicas y Urbanismo, o el ente administrativo que en el momento de iniciarse el expediente tuviera tal competencia.  
Art. 6.1.3. Infraestructuras eléctricas  
1. Constituyen las infraestructuras eléctricas aquellas que son parte integrante de los tendidos e instalaciones para el suministro y la distribución de este tipo de energía a zonas industriales, residenciales, etc., ubicadas en el término municipal o fuera del mismo.  
2. Cuando las infraestructuras eléctricas discurran por áreas de suelo no urbanizable, se podrán autorizar intervenciones en los tendidos actuales, modificaciones y ampliaciones, conforme al artículo 86 de la vigente Ley del Suelo y 43.3. del mismo texto, de acuerdo con el procedimiento descrito en los artículos 42 y 44.2 del Reglamento de Gestión Urbanística.  
3. Cuando las infraestructuras eléctricas discurran por áreas de suelo no urbanizable de protección de los tipos señalados en las normas subsidiarias deberán ser conformes al planeamiento especial que se redacte para desarrollar las áreas de confluencia, a efectos de conservar, mejorar y proteger las constantes del suelo que justifican su clasificación en los marcos ecológicos, patrimonial, viario, agrícola productor, etc.  
4. En cuanto a las obras de infraestructura eléctricas se estará al Reglamento de Líneas Eléctricas de 28 de noviembre de 1986 y demás disposiciones sectoriales de aplicación, con lo cual y en virtud del mismo se determinarán los parámetros normativos en materia de distancias y otros.  
5. No obstante lo anterior, podrá denegarse la licencia municipal de obras de infraestructuras eléctricas si se concula lo dispuesto en el artículo 85.3 de la Ley del Suelo que entiende a cerca de las características de las edificaciones en medios no urbanos, teniendo en cuenta la obligación de cumplir el 73 que limita los tipos de construcciones en áreas de interés patrimonial, paisajístico, etc.  
Art. 6.1.4. Infraestructura hidráulico- sanitaria y otras enterradas  
1. Constituyen las infraestructuras hidráulico- sanitarias y otras enterradas las que discurren (o pueden hacerlo) por el subsuelo del término municipal, a través de las cuales se realiza el suministro o servicio de áreas metropolitanas externas al ámbito territorial de estas normas y diversos -asentamientos internos y externos, siendo el suelo de afección los terrenos removidos para su implantación y una banda de diez (10) metros de ancho mínimo a cada lado del eje de los tendidos o superior caso que lo exijan las disposiciones sectoriales de aplicación.  
2. Serán de los tipos característicos en cada caso, pudiéndose nombrar, sin ánimo exhaustivo, las siguientes:  
- Redes de abastecimiento de agua a poblaciones  
- Redes de saneamiento, depuración y vertido  
- Redes de distribución de gas natural  
- Tendidos telefónicos  
- Tendidos eléctricos enterrados  
3. Toda actuación urbanística que se pretenda realizar en los terrenos incluidos en la banda de veinte (20) metros acotada según el primer párrafo de este artículo, deberá solicitar la autorización pertinente al ayuntamiento y al ente u organismo titular de la instalación.  
Art. 6.1.5 Gaseoductos  
1. Zona de ocupación permanente: De dos (2) metros de ancho a cada lado del eje de la conducción. En ella se prohibe realizar trabajos de profundidad superior a cincuenta (50) cm., Plantar árboles o arbustos, así como cualquier tipo de construcción, ya sea temporal o permanente.  
2. Zona de ocupación temporal: De diferente ancho, según sea la sección tipo de pista de trabajo. Se explanará y acondicionará para paso de máquinas y vehículos, se cortarán árboles y no se podrá cultivar mientras duren los trabajos, posteriormente se volverá a dejar como estaba inicialmente.  
Capítulo 2: Protección de las costas y cauces públicos  
Art. 6.2.1 Cauces barrancos y acequias  
1. El ámbito de aplicación de las normas del presente artículo se considerará mínimo, debiéndose redactar un plan especial de recuperación de cauces, barrancos y acequias relacionado con la Ley de Aguas y para la Regulación de Avenidas, con objeto de ordenar el uso y aprovechamiento público de los acuíferos, alcanzando territorios de otros municipios cuando los cauces provengan aguas arriba de afluentes no localizados en el presente término municipal.  
2. Hasta la puesta en vigor de la figura de ordenación mencionada en el apartado anterior se acotarán bandas de protección, en las cuales se restringirán las intervenciones en suelo no urbanizable, de acuerdo con la siguiente tabla:  
- Cauces: 20 metros a cada lado  
- Barrancos: 20 metros a cada lado  
- Acequias: 5 metros a cada lado  
(Contados a partir del límite de los predios colindantes, trazando en ellos líneas paralelas a los márgenes naturales de cauces, barrancos y acequias).  
3. En las bandas de protección de cauces, barrancos y acequias se considerarán inedificables a todos los efectos, con la sola excepción de aquellas intervenciones sin vuelo de transformación para mejorar el rendimiento de los predios colindantes.  
4. Con objeto de proteger las aguas superficiales y subterráneas de contaminaciones por vertido de residuos de cualquier tipo, en los párrafos siguientes del presente artículo se determinan los niveles de tratamiento previo y procedimientos constructivos de redes y elementos auxiliares.  
6. En los suelos urbanos y urbanizables se prohibe terminantemente todo tipo de vertido residual a cielo abierto, debiéndose llevar a cabo a través de la red general de saneamiento con la depuración imprescindible para eliminar los componentes inorgánicos y sólidos de cualquier composición perjudicial, así como materias  
contaminantes. Ello comportará la exigencia de construir estaciones depuradoras de probada eficacia, bien entendido que la puesta en servicio y el correcto funcionamiento de dichas instalaciones administrativas pertinentes o su caducidad, clausurándose las actividades cuyos titulares incumplan esta norma.  
7. En cuanto a la eficacia de los sistemas depuradores, se estará al informe municipal que se recabe al respecto, exigiéndose al administrado que construya el idóneo en terrenos de su propiedad, por su exclusiva cuenta, y agua arriba de la red general (antes empalme) hasta la puesta en marcha de los elementos públicos de tratamientos de aguas residuales y vertidos controlados de saneamiento integral conforme a las determinaciones de estas normas subsidiarias y de los planes sectoriales que afecten al municipio. Nunca podrá el afluente contener sustancias capaces de provocar perjuicios a los entubados, ni materias flotantes, sediméntales o precipitables que al mezclarse con otros residuos alteren el correcto funcionamiento de las redes de alcantarillado por reacciones químicas u otros efectos.  
8. En suelo no urbanizable se observarán las siguientes prescripciones:  
a) Cuando el afluente no vierta directamente a un colector tendrá que construirse un sistema de depurado aprobado por el Ministerio de Obras Públicas y Urbanismo.  
b) Sólo se autorizará el empleo de fosas sépticas familiares para la evacuación de aguas (y ello en expedientes individualizados que se instruyan al efecto) cuando (simultáneamente) se observen características topográficas excepcionalmente adversas y la unidad productora de residuos no se ubique en parcela colindante al sistema general de saneamiento. En tal supuesto las normas para la construcción de fosas sépticas exigidas serán las de la Orden de 23 de abril de 1969.  
9. En todo tipo de suelo se observará lo siguiente para evitar efectos contaminantes por vertido de aguas residuales:  
a) Los materiales en suspensión no excederán, en peso, de 30 mg. por litro.  
b) El Ph del efluente estará comprendido entre 5,5 y 8,5 exigiéndose que cuando sea necesario neutralizar las aguas se proceda por medio de cal.  
c) Se prohiben terminantemente los vertidos de compuestos cíclicos hidroxilados y sus derivados halógenos, así como los de sustancias que favorezcan la producción de cloros y su estancamiento.  
d) La temperatura de los efluentes residuales nunca será superior a 30 grados C. exigiéndose a las unidades productoras la refrigeración de los vertidos que superen este límite, bajo apercibimiento del cierre de la actividad y la imposición de multas que serán proporcionales al perjuicio causado.  
Art. 6.2.2 Costas  
1. En materia de protección de costas se estará a lo dispuesto en la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas.  
2. Sin perjuicio de la inmediata ejecutoriedad de las normas contenidas en estas normas subsidiarias, se consideró necesario que las administraciones públicas promuevan coordinadamente y de acuerdo a sus respectivas competencias, planes de protección especial, cuyos principales objetivos serían ordenar los usos y aprovechamientos de la playa y espacios limítrofes para conservar y regenerar el medio natural. Asimismo es importante que se redacte un instrumento de planificación, al amparo de la legalidad vigente, que ordene la distribución de actividades de temporada en los espacios públicos de la playa, cuyo promotor sería el ayuntamiento, para mejor llevar a cabo los trabajos de competencia municipal que la Ley de Costas le confía como gestor responsable de la ordenación de actividades generadas por los movimientos sociales en dicho espacio.  
3. En concreto, deberán redactarse:  
a) Planes especiales de protección, recuperación y defensa de la costa.  
b) Plan especial de ordenación para instalaciones y usos de la playa autorizados en temporada.  
4. Hasta la puesta en vigor de las figuras de planeamiento mencionadas en el apartado anterior, serán de aplicación además de la normativa sectorial correspondiente las condiciones particulares del suelo no urbanizable de protección especial, señaladas en el título 10 de las presentes normas.  
Capítulo 3: Protección del medio ambiente  
Art. 6.3.1. Contaminación atmosférica  
1. Las presentes normas serán de aplicación sin perjuicio de lo establecido en la Ley de Protección del Ambiente Atmosférico 38/72, de 22 de diciembre, y en el Decreto 833/75, de 6 de febrero, así como en el Decreto 1302/86, de 28 de junio, sobre evaluación de impacto ambiental y actividades sometidas a él.  
2. Se entiende por contaminación «atmosférica la presencia en el aire de materias o formas de energía que impliquen riesgo, daño o molestia grave para las personas y bienes de cualquier naturaleza.  
3. Cuando por imperativo de la defensa o del alto Interés nacional, el gobierno acuerdo la localización de una industria o actividad potencialmente contaminadora, la decisión será vinculante para las corporaciones y organismos que deban otorgar las licencias y autorizaciones correspondiente, sin perjuicio de sus competencias en ámbitos diferentes al regulado por la Ley de Protección del Ambiente Atmosférico.  
4. El alcalde, en los supuestos de infracción a lo dispuesto en la Ley de Protección del Ambiente Atmosférico y disposiciones que la desarrollen, ejercerá las potestades correctiva y sancionadora que le atribuye dicho texto legal.  
5. Es competencia de la corporación local, en cuento a la defensa contra la contaminación atmosférica:  
a) Velar por el cumplimiento de las disposiciones legales sobre la materia.  
b) Adaptar las ordenanzas municipales a la legislación vigente.  
c) Otorgar licencia de instalación, apertura, modificación o traslado de establecimientos o actividades industriales.  
6. Cualquier persona, natural o jurídica, pública o privada, podrá dirigirse por escrito motivado al Ayuntamiento, solicitando razonablemente la tramitación de expediente para la declaración, si procede, de zona atmosférica contaminante. A dicha solicitud se incorporará el informe de los servicios municipales contra la contaminación atmosférica, si los hubiera, así como el acuerdo al respecto del ayuntamiento pleno. Cumplido cuanto antecede, se remitirá el expediente al organismo competente.  
7. La concesión de licencia municipal de apertura de industria potencialmente contaminadora, estará supeditada al resultado de los informes a que se refiere el artículo 56 del Decreto 833/75, de 6 de febrero.  
Art. 6.3.2 Protección de aguas para abastecimiento público y privado.  
1. La instalación de nuevas actividades insalubres o nocivas que por su emplazamiento o vertido de aguas residuales supongan un riesgo de contaminación o alteración de la potabilidad de aguas destinadas al abastecimiento público o privado, no podrán autorizarse si no se han cumplido las condiciones señaladas en el Reglamento de Policía de Aguas y sus Cauces.  
2. Las perforaciones para captación de aguas subterráneas no podrán iniciarse sin licencia municipal, además de las correspondientes autorizaciones de los organismos competentes. en caso de que dichas captaciones sean positivas, no podrán hacer uso del caudal sin la debida autorización municipal.  
3. Las condiciones de depuración y los límites de toxicidad se regulan según el Reglamento de Actividades Molestas, Nocivas, Insalubres o Peligrosas (artículo 18).  
4. En cualquier caso, se estará a lo dispuesto en la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas (BOE nº 189, de 8 de agosto de 1985).  
Art. 6.3.3. Protección de aguas en relación con los vertidos industriales.  
1. Las explotaciones mineras o cualesquiera otras calificadas como nocivas (industrias de papel, celulosa azucarera, curtidos, colas, alumínicas potásicas, talleres, fabricas de gas, productos secundarios de la industria de coque o de petróleo, de sosa, textiles y anexas, etc.), deberán estar dotadas de dispositivos de depuración mecánicos, químicos o físico- químicos para eliminar de sus aguas residuales los elementos nocivos que puedan ser perjudiciales para las industrias situadas aguas abajo o en la proximidad del lugar en que se efectúe el vertido, o para la riqueza piscícola, pecuaria, agrícola o forestal.  
2. Las industrias de detergentes se acogerán a lo establecido en los decretos de la Presidencia del Gobierno de 18 de enero y 25 de noviembre de 1968 y Orden de 24 de febrero de 1969 del Ministerio de Industria.  
3. Cuando el efluente que proceda de estaciones depuradoras sea utilizado para riesgo, se ceñía a lo dispuesto en la circular de la Comisión Central de Saneamiento, Boletín Oficial del Estado de 10 de mayo de 1968.  
Art. 6.3.4. Estaciones depuradoras, fosas sépticas y vertidos al mar.  
1. Las condiciones técnicas mínimas exigibles al proyecto y ejecución de las instalaciones depuradoras de aguas residuales, así como as instalaciones de vertido al mar de dichas aguas o de los efluentes procedentes de las instalaciones depuradoras están reglamentadas por la resolución de 23 de abril de 1969; «Normas provisionales, para el proyecto de ejecución de las instalaciones depuradoras y de vertido de aguas residuales al mar de las costas españolas» y «Normas tecnológicas de la edificación NTE--ISD/1974». «Instalaciones de salubridad: depuración y vertido», aprobadas por Orden del Ministerio de la Vivienda de 9 de enero de 1974.  
2. Cuando el efluente que proceda de la estación depuradora sea utilizado para riego, se ceñirá a lo dispuesto en la circular de la Comisión Central de Saneamiento, BOE de 10 de mayo de 1968.  
Art. 6.3.5. Industrias peligrosas, nocivas e insalubres.  
1. Las industrias fabriles que deben ser consideradas como peligrosas, insalubres o nocivas, de acuerdo con las calificaciones establecidas en la Ley 3/89 de la Generalitat Valenciana sólo podrán emplazarse como regla general a una distancia superior a dos mil (2.000)m. a contar desde el núcleo más próximo de población agrupada (artículo 4 del mismo reglamento).  
2. En relación con las actividades molestas, aparte de lo dispuesto en relación con el emplazamiento, habrá de tenerse en cuenta para la concesión de Licencias y en todo caso para su funcionamiento, que las chimeneas, vehículos y demás actividades que puedan producir humos, polvo deberán dotarse inexcusablemente de los elementos correctores necesarios para evitar molestias al vecindario.  
Art. 6.3.6. Protección del equilibrio ecológico y del paisaje  
1. La corporación local y demás organismos competentes denegarán todo plan, proyecto o actividad que puede ocasionar la destrucción, grave deterioro o desfiguración del paisaje o ambientación dentro del entorno natural.  
2. Toda actuación que, por su actividad o sus dimensiones, puedan alterar el equilibrio ecológico, el paisaje, o que introduzca cambios importantes en la geomorgología, tal como las obras necesarias para las grandes infraestructuras a cielo abierto, grandes industrias, talas de arbolado, sacas de arena, turba o similares, etc., precisará un estudio y declaración de impacto, previo a la concesión de la licencia municipal, según Decreto 1303/86 de 28 de junio, y conforme a la Ley 2/89 de la Generalitat Valenciana.  
3. Cuando la actividad de que se trate requiera, para su instalación, la autorización prevista en el artículo 85.1.2. de la Ley de Régimen de Suelo y Ordenación Urbana, el citado estudio de impacto se incorporará al expediente para su conocimiento por la comisión territorial de Urbanismo.  
4. La autorización de canteras y de explotaciones a ciclo abierto requerirá la presentación previa del estudio de impacto ambiental.  
5. Las actividades acotadas en este artículo que cesen en sus explotaciones se verán obligadas a restituir el paisaje natural, suprimiendo taludes y terraplenes de pendiente superior al cuarenta y cinco por ciento (45%) reponiendo la capa vegetal y la flora, cerrando huecos y perforaciones de más de dos (2)m. de profundidad.  
6. Los basureros y estercoleros serán de vertido controlado y se situarán en lugares poco visibles, y en donde los vientos no puedan llevar humos o malos olores a núcleos habitados de forma permanente o a vías de circulación rodada. Deberán, siempre que sea posible, rodearse de pantallas de arbolado.  
7. Los basureros o estercoleros se localizarán a una distancia mínima de dos mil (2.000) metros del edificio habitable más próximo.  
8. Todos aquellos lugares en los que se deposite con carácter provisional o permanente, objetos de desuso, productos agresivos para el ambiente o las personas que por su propia naturaleza no puedan depositarse en locales cerrados o en lugares habitados, deberán ser ocultados a la vista mediante el tratamiento que se considere adecuado. La ubicación de tales depósitos deberá realizarse en lugares poco concurridos por personas o vehículos en tránsito o al margen de las zonas tradicionales de recreo y sus áreas de influencia.  
Capítulo 4: Protección del patrimonio histórico- artístico y cultura  
Sección 1: Patrimonio arquitectónico y urbanístico  
Art. 6.4.1. Ambito y actuación  
1. La presente reglamentación afectará específicamente a aquellos edificios o conjuntos de edificios, así como conjuntos urbanos de interés, que se encuentren incluidos en el listad de bienes de interés cultural susceptible de conformar el catálogo de patrimonio H- A de Cullera, según documentación (fichas) de que dispone el ayuntamiento.  
Art. 6.4.2 Niveles de protección  
Se establecen los siguientes:  
1. Nivel I : Protección integral  
Incluye edificios específicamente singulares con interés destacado y con la característica de no ser reproducibles.  
Este nivel protege la totalidad del elemento.  
2. Nivel II: Protección general  
Incluye edificios singulares por sus características especiales respecto a la representividad histórica, situación en la trama urbana, cualidades arquitectónicas, o relación con el entorno.  
Este nivel protege el elemento en su conjunto, permitiendo actuaciones sobre él, que no alteren aquellas características por las que ha merecido la protección.  
3. Nivel III: Protección parcial  
Incluye edificios con Interés ambiental y que poseen elementos destacados en su composición susceptibles de proteger. La protección afecta a elementos arquitectónicos singulares y a su conexión coherente con el edificio a que pertenecen.  
Los elementos más frecuentes son las fachada representativa (F), zaguán (Z), escaleras (E) y tipología (T).  
4. Nivel IV: Protección ambiental  
Incluye a aquellos edificios o conjunto de edificios que constituyen un ambiente representativo vinculado directamente a la historia del municipio.  
Protege el carácter de conjunto y actúa como elemento integrador de nuevas actuaciones.  
5 Nivel V: Protección documental  
Incluye aquellos edificios que poseen cierto interés arquitectónico, con situación aislada, dispersa o en contextos no adecuados.  
Este nivel protege la conservación documental del edificio, al objeto de su inclusión en el archivo histórico municipal.  
Art. 6.4.3. Definición de actuaciones  
1. Conservación. Incluye obras normales de reaparición, mantenimiento o conservación de los edificios, necesarias para satisfacer la obligación de los propietarios de mantenerlos en condiciones de uso, salubridad y ornato (art. 181 y 182 LS, art. 10 y 11 RD).  
Estas obras no afectarán las características básicas, tanto estructurales, compositivas o distributivas, de la edificación.  
2. Consolidación. Incluye obras destinadas al mantenimiento y refuerzo de elementos estructurales.  
La consolidación debe procurar el mantenimiento de la forma de trabajo original de los elementos estructurales aún cuando se requiera sus sustitución o complementación por otros actuales, correctamente integrables.  
3. Restauración. Incluye, además de las obras de los tipos anteriores, las tendentes a reproducir las condiciones originales del edificio o parte del mismo, compatibilizando las distintas actuaciones históricas que sobre él se hayan realizado y suprimiendo los elementos perturbadores (añadidos sin valor) que impidan su correcta lectura.  
4. Rehabilitación. Incluye, además de las obras de los tipos anteriores que requieran sus partes significativas, las tendentes a la adecuación y mejora del edificio para usos actuales que le sean compatibles.  
Deberá garantizarse el mantenimiento del esquema tipológico característico del edificio (tanto estructural como distributivo) de su definición volumétrica (alineaciones exteriores y cubierta), de sus fachadas representativas y de sus detalles ornamentales.  
Así pues, permitidas redistribuciones interiores, apertura de comunicaciones verticales, modificación de huecos interiores, etc., justificables por adecuación de usos y compatibles con las condiciones protectoras antes expresadas.  
5 Reestructuración. Incluye todo tipo de obras que no suponga merma de los elementos catalogados protegidos específicamente, siempre y cuando garanticen la integración coherente y la satisfacción de las servidumbres tipológicas que estos puedan imponer.  
Así por ejemplo, la protección de fachadas permite la demolición y reedificación generalizada del interior, siempre que se mantenga la correspondencia de huecos con espacios interiores, el engarce de forjados y que le es propio al menos en la primera crujía y la envolvente de cubiertas que corresponda originalmente al edificio (aún cuando fueran sustituidas en la operación).  
6. Renovación. Conjunto de actuaciones tendentes a sustituir el edificio completo por otro de nueva planta.  
Art. 6.4.4. Cuadro general de actuación  
1. Cada nivel de protección implica unos grados de intervención permisibles que se resumen en el cuadro siguiente:  
Actuaciones permitidas según niveles de protección  
1. Conservación 1. Conservación 1. Conservación 1. Conservación  
2. Consolidación 2. Consolidación 2. Consolidación 2. Consolidación  
3. Restauración 3. Restauración 3. Restauración 3. Restauración  
 4. Rehabilitación 4. Rehabilitación 4. Rehabilitación  
 6. Renovación 6. Renovación  
2. Las actuaciones de reestructuración o renovación sobre elementos o edificios protegidos, exigen la presentación junto a la solicitud de licencia de derribo, del proyecto de conservación documental correspondiente, con el contenido y demás características que establezca el ayuntamiento.  
Las actuaciones de renovación sobre elementos o edificios con protección ambiental, o integrados en conjuntos con este nivel de protección, exigen la presentación junto a la solicitud de licencia de obra de nueva planta, del estudio de integración ambiental, documento que se incluirá como anexo al del proyecto de edificación, con el contenido y demás características que establezca el ayuntamiento.  
Sección 2: Patrimonio arqueológico  
Art. 6.4.5. Disposición general  
1. Todo movimiento de tierras requerirá la inspección de los técnicos municipales que ordenarán la paralización de las obras en caso de manifestarse restos arqueológicos o paleontológicos, hasta que los servicios especializados de la Conselleria de Cultura determinen las medidas oportunas a adoptar.  
Art. 6.4.6 Niveles de protección  
1. Los yacimientos arqueológicos detectados o las zonas que técnicamente permitan suponer su existencia, se protegerán de posibles movimientos de tierras, mediante capitulación según su importancia como sigue:  
- Area de Protección Arqueológica.  
Supondrá que esté ámbito está sujeto a la no realización en el mismo de otras actividades, más que las propias de la investigación y las que tiendan a una mejor conservación o contemplación de los restos hallados. Las actividades que se desarrollen en estas áreas estarán supervisadas por los servicios Municipales competentes.  
- Area de Observación Arqueológica.  
Supondrá que cualquier movimiento de tierra, que pudiera plantearse, deberá ser previamente inspeccionado por los servicios técnicos municipales que, tras la realización de las indagaciones pertinentes, estimarán informe acerca de la compatibilidad de la obras a realizar con la preservación de los restos arqueológicos o paleontológicos que pudieran existir en el lugar.  
Si la emisión del informe hace necesaria la realización de excavaciones arqueológicas, el propietario o interesado deberá facilitar el acceso a los Servicios Técnicos competentes durante el tiempo necesario. Durante el período quedará en suspenso el plazo regulado en el artículo 9 del Reglamento de Servicios de las Corporaciones Locales.  
Art. 6.4.7. Areas de protección  
1. Para las siguientes localizadas por referencias puntuales, se acotará trazando un círculo de ciento cincuenta (150) metros de radio con centro en el lugar de ubicación.  
2. Para las piezas con presencia física sobre los terrenos de ubicación, por cuya importancia histórico- cultural deben protegerse los ámbitos visuales y perspectivas, se acotará de acuerdo con la geometría grafiada en los planos de ordenación de las normas subsidiarias, o en su defecto, la que determine el ayuntamiento.  
Art. 6.4.8 Usos y limitaciones  
1. Las intervenciones en el entorno de piezas de interés histórico- cultural definido en el artículo anterior requerirán, de acuerdo con la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español, previamente a la concesión de la licencia municipal correspondiente, la autorización de la Conselleria de Cultura u organismo competente de la Generalitat Valenciana, a tenor de las competencias en, materia de protección de bienes culturales asumidas por trasferencias de la administración central.  
2. Con independencia de las limitaciones que pudieran imponerse para las actuaciones en las áreas de protección definidas en el art. 6.4.7. como consecuencia del procedimiento descrito en el párrafo anterior, deberán observarse las condiciones establecidas en el Catálogo de Protección del Patrimonio Histórico- Artístico y Cultural, referentes a las áreas de protección de los elementos incluidos en el mismo.  
Art. 6.4.9. Obligatoriedad de notificar hallazgos  
Cualquier persona viene obligada a informar a la autoridad competente del hallazgo de restos arqueológicos o paleontológicos incurriendo, en caso contrario, en las sanciones administrativas o penales previstas en derecho.  
Título 7: REGIMEN GENERAL DE LAS CLASES DE SUELO  
Capítulo 1: Régimen general de suelo urbano  
Capítulo 2: Régimen general del suelo no urbanizable  
Capítulo 1: Régimen general de suelo urbano  
Sección 1: Determinaciones generales  
Art. 7.1.1. Definición y delimitación  
1. Las normas subsidiarias clasifican como suelo urbano los terrenos consolidados por la edificación o que cuentan con los servicios urbanísticos básicos de conformidad con lo dispuesto en el art. 78 LS. Dicha clasificación se realiza de acuerdo con los objetivos y criterios de la ordenación del territorio municipal y de las estrategias de ordenación y gestión que se justifican en la memoria de las normas.  
2. La delimitación del suelo urbano del término municipal de Cullera aparece recogida en el plano de estructura general y orgánica del territorio y más detalladamente en los planos de ordenación respecto a cada uno de los ámbitos especiales del término municipal.  
Art. 7.1.2. División del suelo urbano en áreas de ordenanza  
1. Las normas subsidiarias dividen el suelo urbano del término municipal de Cullera a efectos de su regulación normativa detallada en áreas de ordenanza. Las condiciones particulares junto con las generales contenidas en el resto de estas normas urbanísticas y en general en este capítulo, norman el uso del suelo, las características de edificación y los requisitos de gestión y desarrollo en cada una de las áreas de ordenanza que conforman el título octavo de estas normas.  
2. En función del grado de definición normativa de los requisitos impuestos respecto al desarrollo interior de instrumentos de gestión y planeamiento, las normas subsidiarias distinguen dos clases de áreas de ordenanza en las normas subsidiarias de Cullera:  
a) Area de ordenanza consolidada, en el que las normas establecen parámetros normativos completos que permiten la actuación urbanística y edificatoria directa sin necesidad de regulaciones complementarias ni desarrollo de instrumento de planeamiento o gestión posteriores.  
b) Area de ordenanza especial, en la que el plan fija condiciones de ordenación diferenciadas (por el mayor detalle sea gráfico o numérico de sus determinaciones, o por la incorporación aunque solo requiere el desarrollo de figuras de planeamiento o de gestión previa a la actuación edificatoria.  
3. A los efectos de la localización de las distintas áreas de ordenanza en cada uno de los ámbitos de suelo urbano existentes en el término municipal de Cullera y permitir una fácil identificación especial así como la adecuado correspondencia con los planos de ordenación, estas normas subsidiarias distinguen cuatro clases de áreas de ordenanza, codificada cada categoría con una letra diferente:  
a) Areas de ordenanza en el casco de Cullera identificadas con la letra C.  
b) Areas de ordenanza en la playa identificadas con la letra P.  
c) Areas de ordenanza en la montaña identificadas con la letra M.  
d) Areas de ordenanza en el ámbito rural identificadas con la letra R.  
Art. 7.1.3. Relación de las áreas de ordenanza en suelo urbano El listado completo de las áreas de ordenanzas en suelo urbano de Cullera es la siguiente:  
C - 1 Casco antiguo  
C - 2 Ensanche  
C - 3 Ladera norte  
P - 1 Casco urbano de Sant Antonio  
P 2 Ensanche norte de San Antonio  
P 3 Ensanche sur de San Antonio  
P 4 Racó 1  
P - 5 Racó 2  
P - 6 Racó 3  
P - 7 Dosel sur  
P - 8 Playa del Dosel  
P - 9 Marenyet de la Torre  
P - 10 Marenyet de l'Illa  
P - 11 Marenyet Estany  
P - 12 Dorado  
P - 13 Núcleo del faro  
M - 1 Monte de San Antonio  
M - 2 El Pedregal  
M - 3 Cullera Park  
M - 4 Cap Blanc  
M - 5 Faro del Mediterráneo  
M - 6 Cap de Faro  
M - 7 Jaume I  
R - 1 Mareny de San Lorenzo  
R - 2 Poblado de Brosquil  
I - 1 Almacenes y servicios  
Art. 7.1.4. Interpretación de los documentos  
Además de lo dispuesto con carácter general en los Títulos precedentes de estas normas, los criterios de interpretación de la documentación relativa a suelo urbano son los siguientes:  
a) Por lo que respecta a la ubicación y ámbito territorial las áreas de ordenanza, tienen validez los planos de ordenación y gestión frente a los documentos escritos.  
b) En cuanto a las condiciones de ordenación y aprovechamiento tiene validez lo dispuesto en el título 8 y las secciones 2,3,4 y 5 del presente título  
c) En cuanto a las condiciones de planeamiento, ejecución y gestión tiene validez lo dispuesto en el presente capítulo con carácter general y el título 8 con carácter particular.  
d) Las ordenanzas del título 8 se complementan con los títulos 3,4,5 y 6 de las presentes normas urbanísticas.  
e) Por último, la interpretación y valoración de lo dispuesto en la normativa ha de realizarse desde la legislación vigente en relación con los criterios y objetivos de la ordenación del territorio y la descripción de la ordenación y gestión de las normas expuestas en la memoria, y no sólo ser contemplado puntual y sectorialmente excepto cuando aquélla así lo requiera.  
Art. 7.1.5 Estructuración normativa dé las áreas de ordenanza en suelo urbano  
1. Cada área de ordenanza conforma un capítulo del Título 8 en el que se establecen condiciones de regulación estructuradas de la siguiente manera:  
a) Delimitación, en donde se refiere la situación del área.  
b) Condiciones Planimétrica y de Volumen, en donde se establecen las condiciones respecto de la parcela y su ocupación y las relativas al volumen en el que se concreta el aprovechamiento edificatorio y la altura.  
c) Condiciones de uso, regulando y asignando usos pormenorizados según el régimen general que se establece en el título 5 (predominantes, complementarios, compatibles y prohibidos).  
d) Condiciones estéticas y compositivas, se indican las condiciones específicas que (además de las establecidas en el título 3) debe guardar la edificación en el área de ordenanza.  
2. En algunas áreas de ordenanza, se establece además una división en subáreas a fin de definir cualquiera de los aspectos anteriores con mayor precisión.  
Sección 2: Requisitos de gestión y desarrollo  
Art. 7.1.6. Función legitimadora del planeamiento  
1. La ejecución de estas normas subsidiarias en suelo urbano se podrá realizar directamente desde las disposiciones del mismo toda vez que éste contiene los requisitos señalados en el art. 12 LS, con las únicas excepciones que se establecen en las condiciones particulares de cada área de ordenanza, referidas a la previa realización de estudios de detalle, proyectos de urbanización y operaciones de reparcelación y compensación, según los casos, para la equitativa distribución de las cargas y beneficios del planeamiento.  
2. No obstante lo anterior, y de conformidad con lo dispuesto en la legislación vigente, podrán elaborarse y tramitarse planes especiales con las finalidades establecida en los art. 17 y 23 LS. Excepto las actuaciones expresamente previstas en estas normas subsidiarias, los planes especiales aludidos no podrán modificar la estructura del mismo, acreditándose lo anterior con un estudio justificativo en el que se demostrará su necesidad y conveniencia, su coherencia con las normas subsidiarias y la incidencia sobre el mismo.  
3. Del mismo modo, para completar, o en su caso, adaptar las determinaciones de las normas sobre suelo urbano, podrán redactarse estudios de detalle con alguna de las finalidades previstas en el art. 14 LS. Estarán sujetos a las limitaciones del citado artículo y no podrán en ningún caso reducir la anchura de los viales o las superficies destinadas a espacios libres o equipamientos, ni aumentar edificabilidades brutas o netas.  
Art. 7.1.7 Orden de prioridad  
1. La ejecución de los planes y proyectos se llevará a cabo de conformidad con la prelación que establezca el ayuntamiento, de conformidad con el interés público.  
2. En el caso de planes especiales, la documentación incluirá el plan de etapas que regulará el desarrollo de las obras de urbanización y edificación según un orden de prioridades y una previsión temporal adecuado al programa de Actuación de estas normas subsidiarias y a las finalidades de cada uno de ellos.  
3. El plan de etapas de los planes especiales determinará el plazo máximo de ejecución de las obras de urbanización de los diferentes polígonos y el orden de ejecución entre ellos.  
4. Los planes especiales no podrán prever un plazo superior a cinco años para la completa realización de la urbanización, si bien por motivos justificados derivados de la importancia de las actuaciones de los medios disponibles, y previo acuerdo municipal, este plazo podrá ser ampliado.  
5. El incumplimiento del plan de etapas del plan especial podrá dar lugar, de conformidad con la legislación vigente y según las circunstancias que concurran en cada caso, al cambio de sistema de actuación, a la ejecución de las subasta de los terrenos y/o la expropiación por la administración actuante según el interés urbanístico apreciado, todo ello sin perjuicio de la ejecución de las garantías económicas que se hubiesen constituido.  
Art. 7.1.8 Delimitación de unidades de ejecución  
1. El planeamiento que desarrolle el suelo urbano de las normas subsudiarias contendrá la delimitación de:  
a) Unidades de ejecución continuas o discontinuas.  
b) Actuaciones aisladas en suelo urbano.  
2. En ningún caso podrán delimitarse unidades de ejecución inmediatos a terrenos de cesión obligatoria y gratuita sin incluir en los referidos polígonos y unidades la parte correspondiente de los indicados terrenos.  
3. La delimitación de unidades de ejecución no contempladas en las presentes normas subsidiarias se realizará siempre que sea necesaria la distribución de cargas y beneficios derivados de lo regulado en este título.  
Art. 7.1.9. Sistemas de actuación  
Los planes que desarrollen suelo urbano determinarán el sistema de actuación para la previsión de las actuaciones de las normas subsidiarias según:  
a) Compensación y/o cooperación, en polígonos y unidades de ejecución o en su caso expropiación de acuerdo con el interés público.  
b) Expropiación, en actuaciones aisladas.  
Art. 7.1.10 Condiciones particulares  
Son las establecidas en cada área de ordenanza y reguladas en el título 8 de estas normas.  
Sección 3: Requisitos para la ejecución material  
Art. 7.1.11. Requisitos de urbanización  
1. La ejecución de todos o cualesquiera de los tipos obras de urbanización que se realicen en suelo urbano y que son necesarias para llevar a cabo las previsiones de estas normas se realizarán a través de los correspondientes proyectos técnicos.  
2. Las obras de urbanización de los planes especiales y estudios de detalle que desarrollen las determinaciones de suelo urbano se realizarán a través de un proyecto de urbanización único que coordine las obras necesarias a llevar a cabo prioritaria y temporalmente en las unidades de ejecución en que se haya previsto la ejecución del mismo.  
3. Las obras de urbanización necesarias para llevar a cabo las previsiones de las normas en los sistemas generales del suelo urbano se llevarán a cabo a través de los proyectos de urbanización del área de ordenanza en que se ubiquen especialmente o bien a través de un proyecto referido a la totalidad de su ámbito.  
Art. 7.1.12. Requisitos de edificación  
Cualquier obra de edificación en suelo urbano deberá contar con Proyecto redactado por técnico competente, siendo de aplicación lo dispuesto con carácter general en el título 2 de estas normas.  
Sección 4: Derechos, obligaciones y cargas.  
Art. 7.1.13. Facultades y derechos de los propietarios de suelo urbano.  
1. Los propietarios de los terrenos incluidos en el suelo urbano podrán ejercer las facultades relativas al uso del suelo y a su edificación con arreglo al contenido normal de su derecho de propiedad, establecido en función de las determinaciones comunes de estas normas subsidiarias y de las particulares del área de ordenanza correspondiente, sin perjuicio del efectivo cumplimiento de las obligaciones y cargas que le afecten con arreglo a las disposiciones de la legislación urbanística.  
2. En ejercicio de tales facultades, los propietarios de los terrenos en suelo urbano tendrán derecho al aprovechamiento urbanístico que las normas asigne a tales terrenos según el área de ordenanza en que se encuentren situados y una vez cumplidas las obligaciones y cargas correspondientes.  
3. Los propietarios de suelo urbano en cuyos terrenos no puedan concretarse aprovechamientos lucrativos por determinaciones de las normas o de sus figuras de desarrollo, serán compensados con el valor urbanístico que en función del aprovechamiento no materializado les corresponda.  
4. En todo caso, los propietarios de suelo urbano tendrán derecho al equitativo reparto de beneficios y cargas del planeamiento, mediante los procedimientos distributivos que la Ley del Suelo establece.  
Art. 7.1.14. Deberes y cargas de los propietarios del suelo urbano.  
1. Los propietarios de terrenos incluidos en el suelo urbano estarán obligados, en los términos fijados por las normas subsidiarias, a ceder gratuitamente al Ayuntamiento los terrenos destinados a viales, y dotaciones públicas incluidas en la unidad de ejecución en que se encuentren sus terrenos.  
2. Tales propietarios deberán, igualmente:  
a) Mantener los terrenos y plantaciones en las debidas condiciones de seguridad, salubridad y ornato, y permitir su uso público, cuando las determinaciones de estas normas subsidiarias así lo establezcan.   
b) Costear la urbanización en los términos señalados por los art. 59 y siguientes del RG y conservarla cuando así lo imponga el planeamiento aplicable.  
c) Edificar los solares dentro de los plazos que al efecto fijen las normas o, en su defecto, en los plazos señalados por el capítulo I del título IV de la Ley del Suelo.  
3. El reparto equitativo de las obligaciones y cargas que se derivan de la aplicación de estas normas se efectuará, en su caso, en las unidades de ejecución que se delimiten a través de los procedimientos reparcelatorios o de compensación establecidos por la Ley del Suelo y en lo que resulte de aplicación, por estas normas.  
Art. 7.1.15. Edificación en los terrenos sin condición de solar no incluidos en unidades de ejecución.  
1. Para la edificación en terrenos que no tengan la condición de solar y no incluidos en unidades de ejecución, será preciso, como garantía de la realización de las obras de urbanización:  
a) Que en la solicitud de licencia el particular interesado o la administración actuante se comprometa expresamente a la edificación y urbanización simultánea.  
b) Que se presente fianza, en cualquiera de las formas admitidas por la legislación local, en cuantía suficiente para garantizar la ejecución de las obras de urbanización que correspondan.  
c) Que en el escrito de solicitud se comprometa a no utilizar la construcción hasta tanto no esté concluida la obra de urbanización y a imponer esta condición en las transmisiones de uso o dominio de toda o parte de la edificación.  
2. El compromiso de urbanizar alcanzará a las obras que afecten al frente de fachada del terreno sobre el que se pretende construir y a todas las infraestructuras necesarias para que puedan presentarse los servicios públicos necesarios, tales como abastecimiento de agua, saneamiento, alumbrado público, y pavimentación de aceras y calzadas, hasta los enlaces generales.  
Art. 7.1.16. Edificación de terrenos incluidos en unidades de ejecución.  
1. Los propietarios de los terrenos incluidos en polígonos o unidades de actuación, podrán solicitar licencia de edificación antes de tener la condición de solar si concurren los siguientes requisitos.  
a) Que hubiese ganado firmeza en vía administrativa la aprobación del proyecto de reparcelación o de compensación si fuesen necesarios para la distribución de beneficios y cargas de estas normas.  
b) Que la administración considere previsible que a la terminación de la edificación, la parcela de que se trate contará con los servicios necesarios para tener la condición de solar.  
c) Que en el escrito de solicitud de licencia se comprometa a lo dispuesto en el art. anterior.  
2. No se permitirá la ocupación de los edificios hasta que no esté acabada la urbanización que los afecte y estén en condiciones de funcionamiento las redes de agua, energía eléctrica y alcantarillado.  
Art. 7.1.17. Efectos del incumplimiento del deber de urbanización simultánea a la edificación  
El incumplimiento del deber de urbanización simultánea a la edificación, relativo a los art. 7.1.15 y 7.1.16., comportará la caducidad de la licencia, sin derecho a indemnización, impidiéndose el uso de lo edificado sin perjuicio del derecho de los terceros adquirientes al resarcimiento de los daños y perjuicios que se les hubiesen causado. Comportará la pérdida de la fianza que se hubiera depositado.  
Art. 7.1.18. Cesiones obligatorias y gratuitas  
Las cesiones obligatorias y gratuitas en suelo urbano se harán en favor del municipio y consistirán en la total superficie de los terrenos destinados a dotaciones públicas, de la unidad de ejecución correspondiente, según las localizaciones o emplazamientos señalados en las normas.  
Art. 7.1.19. Costes de urbanización  
Los propietarios de suelo urbano afectados por una actuación urbanística están obligados a sufragar los costes de urbanización establecidos en los art. 59 a 62 RG.  
Art. 7.1.20. Conservación de la urbanización  
Los propietarios de los terrenos comprendidos en el polígono o unidad de ejecución quedan obligados a conservar las obras de urbanización y el mantenimiento de las dotaciones e instalaciones de los servicios públicos durante un plazo no superior a 10 años desde la recepción definitiva de las mismas por la administración, de conformidad con lo dispuesto en los art. 67 y 68 RG. En los casos que así se prevea por las normas, se deberá constituir entidades de conservación.  
Art. 7.1.21. Conservación de la edificación  
La obligación de la conservación de los edificios en las debidas condiciones de ornato seguridad y salubridad así como la declaración del estado ruinoso de la misma se regula en el capítulo 4 del título 1 de las presentes normas.  
Capítulo 2: Régimen general del suelo no urbanizable  
Art. 7.2.1. Definición y delimitación  
1. Las normas subsidiarias clasifican como suelo no urbanizable los terrenos que por sus condiciones naturales, sus características ambientales o paisajísticas, su valor productivo agropecuario, su localización dentro del municipio a razones semejantes deben ser mantenidos al margen del proceso de urbanización. Dicha clasificación se realiza según lo dispuesto en la legislación vigente, de acuerdo a los objetivos y criterios de la ordenación del territorio municipal expuestos en la Memoria.  
2. La delimitación del suelo no urbanizable en el término municipal aparece recogida en el plano de estructura general y orgánica del territorio y en el de su clasificación del suelo de las presentes normas subsidiarias.  
Art. 7.2.2. Condición única  
1. El régimen general del suelo no urbanizable se recoge en el título 9 junto con las condiciones particulares de las diversas categorías.  
2. Asimismo, las determinaciones de carácter general contenidas en los títulos precedentes tienen el carácter de complementarias en el ámbito de suelo no urbanizable, prevaleciendo, en caso de conflicto, lo que establezca para cada categoría el título 9.  
3. Excepcionalmente, y cuando se pretenda la recuperación de patrimonio arquitectónico existente, no serán de aplicación las condiciones limitativas de edificación en este tipo de suelo  
Título 8: CONDICIONES PARTICULARES DE LAS AREAS DE SUELO URBANO  
Capítulo 1: c-1 casco antiguo  
Capítulo 2: C-2 ensanche  
Capítulo 3: C-3 ladera monte  
Capítulo 4: P-1 casco urbano de San Antonio  
Capítulo 5: P-2 ensanche norte de San Antonio  
Capítulo 6: P-3 ensanche sur de San Antonio  
Capítulo 7: P-4 racó 1  
Capítulo 8: P-5 racó 2  
Capítulo 9: P-6 racó 3  
Capítulo 10: P-7 dosel sur  
Capítulo 11: P-8 playa del Dosel  
Capítulo 12: P-9 Marenyet de la Torre  
Capítulo 13: P-10 Marenyet de l'Illa  
Capítulo 14: P-11 Marenyet Estany  
Capítulo 15: P-12 Dorado  
Capítulo 16: P-13 Núcleo del Faro  
Capítulo 17: M-1 Monte de San Antonio  
Capítulo 18: M-2 El Pedregal  
Capítulo 19: M-3 Cullera Park  
Capítulo 20: M-4 Cap Blanc  
Capítulo 21: M-5 Faro del Mediterráneo  
Capítulo 22: M-6 Cap de Faro  
Capítulo 23: M-7 Jaime I  
Capítulo 24: R-1 Mareny de San Lorenzo  
Capítulo 25: R-2 Poblado del Brosquil  
Capítulo 26 ZI: Zona industrial  
Capítulo 1: C-1 casco antiguo  
Art. 8.1.1. Delimitación  
1. El área del suelo urbano denominada Casco Antiguo se corresponde con el casco urbano de Cullera delimitado fundamentalmente por la calle Valencia, calle del Mar, río Xuquer y zona del Ensanche.  
2. La delimitación precisa del área de ordenanza C-1 aparece en los planos de zonificación, abarcando toda la zona denominada como Casco Antiguo en el Plan Especial de Reforma Interior del casco urbano de Cullera, aprobado definitivamente en fecha 9 de abril de 1986, además de una ampliación del suelo urbano al norte de la misma.  
3. Dentro de este arca de ordenanza se distingue la subzona C-1.1 que comprende el núcleo histórico de «La Vila» y cuya delimitación aparece igualmente en los planos de zonificación. Las calles Paseo Doctor Alemany y Rambla de San Isidro que constituyen límite de esta subzona, se regularán en ambos paramentos de fachada por las condiciones normativas generales del Area C-I.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.1.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable, entendida como la superficie de terreno comprendida dentro de las alineaciones oficiales, tendrá una superficie no inferior a sesenta (60) metros cuadrados y una longitud mínima de fachada a vía pública de tres cincuenta (3,50) metros.  
2. No será de aplicación la condición anterior cuando la parcela no tenga posibilidades de ampliación al encontrarse limitada por edificios construidos, o cuando la parcela proceda del derribo de una edificación existente.  
Art. 8.1.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se adosará obligatoriamente a las medianeras coincidiendo la fachada con el linde frontal de parcela al alineado a vía pública.  
2. Se prohiben los patios abiertos a fachada.  
3. La parcela será edificable en toda su profundidad salvo en las manzanas en donde gráficamente se señalan en los planos las alineaciones interiores.  
4. En la presente área de ordenanza, excepto en la subzona C-1.1, será obligatorio la disposición de un chaflán en todos los encuentros de alineaciones que formen ángulos menores o iguales a 105º. El chaflán será perpendicular a la bisectriz del ángulo formado por las alineaciones y tendrá una longitud mínima de dos cincuenta (2,50) metros, salvo que en los planos de alineaciones se señale expresamente otra magnitud.  
Art. 8.1.4. Condiciones de ocupación  
1. La edificación podrá ocupar en planta baja la totalidad de la superficie neta de la parcela.  
2. Las alineaciones interiores que se señalan gráficamente en determinadas manzanas, afectan únicamente a las plantas altas de la edificación.  
3. En patios de manzana en los que los planos señalen la posibilidad de edificar en planta baja, la altura máxima del plano superior del forjado de techo no podrá exceder de 5.10 metros sobre la cota de referencia, excepto cuando esta planta baja se destine a local de aparcamientos de uso público o para residentes, en cuyo caso podrá alcanzarse una altura máxima de 8 metros, pudiéndose realizar dentro de este volumen los forjados necesarios, con sujeción a la limitación de mínima altura libre de planta (2,20 metros ) que establece las normas subsidiarias para el destino señalado.  
El cuerpo edificable así conformado deberá separarse de las alineaciones de fachada posteriores de la edificación principal un mínimo de 4 metros a lo largo de los cuales la altura del plano superior del forjado de techo de la planta baja no podrá exceder de 5,10 metros sobre la cota de referencia.  
4. Este volumen adicional con destino a aparcamientos sólo se admitirá en patios de manzana, cerrados en todo su perímetro, en los que pueda inscribirse un círculo de diámetro no menor a 30 metros entre las alineaciones de fachada posteriores señaladas por las normas subsidiarias  
5. Por encima del forjado de techo de las plantas bajas en patios de manzana tan sólo se admitirán los siguientes elementos:  
a) Los faldones de las cubiertas planas.  
b) Los elementos de separación entre terrados con una altura máxima de 2,20 metros. Estos elementos sólo podrán ser macizos hasta los 90 cm. de altura a partir de los cuales tendrán un tratamiento diáfano (verjas, setos, etc.).  
c) Las barandillas de protección.  
d) Una capa de tierra de hasta 40 cm. de espesor cuando se previese un tratamiento ajardinado.  
e) Las chimeneas de ventilación o de evacuación de humos, calefacción y acondicionamiento de aire con las alturas que en orden a su correcto funcionamiento determinen la reglamentación específica vigente o en su defecto las normas de buena práctica de la construcción.  
Art. 8.1.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima en número de plantas (incluida la planta baja) se determina gráficamente en los planos correspondientes, para cada una de las fachadas que configuran las manzanas edificables del área de ordenanza.  
2. La correspondencia entre el número de plantas y la altura máxima a cornisa de la edificación, es la siguiente:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantas: 6,50 m.  
3 plantas: 9,25 m.  
Más de tres plantas: se aumentará 3,00 m por cada planta.  
3. La altura mínima obligatoria será de una planta menos respecto de la máxima permitida.  
4. Sobre la altura máxima permitida podrá elevarse una planta de ático siempre que se retire un mínimo de tres (3) metros respecto de la alineación oficial de calle o espacio libre público, y su altura no supere los tres (3) metros.  
Art. 8.1.6. Edificabilidad  
No se establece índice de edificabilidad máximo siendo éste el que resulte de la aplicación de las demás condiciones normativas.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.1.7. Uso predominante  
El de vivienda unifamiliar o colectiva.  
Art. 8.1.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles lo que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en todos sus usos pormenorizados, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de Ordenación.  
c) Terciario, en todos sus usos pormenorizados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta Sección.  
4. Se prohiben las viviendas interiores, es decir, las que carezcan de piezas habituales recayentes a la vía pública.  
Art. 8.1.9. Aparcamientos  
1. Se exige reserva obligatoria de aparcamiento en este área, salvo en parcelas de superficie menor a ciento cincuenta (150) metros cuadrados, y en las que además no se puede inscribir un rectángulo de ocho (8) metros por quince (15) metros cuyo lado mayor coincida con la fachada.  
2. La condición anterior no será de aplicación en aquellos edificios en los que el número de viviendas previstas sea igual o inferior a tres (3).  
3. La reserva será de una (1) plaza por vivienda o 100 m2 de fracción, a razón de veinte (20) m2 por plaza.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.1.10. Voladizos y marquesinas  
1. El vuelo máximo autorizado en función de la calle, es el siguiente:  
Calles menores de 4 m.: Prohibido  
Calles menores de 7 m.: 0,30 m.  
Calles menores de 10 m.: 0,50 m.  
Calles menores de 14 m.: 0,70 m.  
Calles menores de 18 m.: 0,90 m.  
Calles menores de 25 m.: 1,00 m.  
Calles de ancho igual o mayor de 25 m.: 1,20 m.  
2. Estos vuelos podrán cerrarse totalmente con paredes de fábrica en una longitud menor o igual al cincuenta por ciento (50%) de la longitud, de la fachada, quedando el resto como balcón, excepto cuando la fachada tenga menos de seis (6) metros de longitud, en cuyo caso el voladizo podrá destinarse todo él a mirador. En la subzona C-1.1 se prohibe el vuelo cerrado en forma de mirador, debiendo componerse los parámetros que limiten frontalmente estos voladizos, con elementos calados de cerrajería o similar.  
3. Además de los anterior, los voladizos (cerrados o abiertos deberán cumplir las siguientes condiciones:  
a) Se separan las medianeras una distancia igual al vuelo, y como mínimo sesenta (60) centímetros.  
b) La altura libre de cualquier voladizo será como mínimo de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera.  
c) El vuelo siempre será inferior en veinte (20) centímetros a la anchura de la acera.  
4. Las marquesinas podrán construirse siempre que estén, como mínimo, a, dos cincuenta (2,50)m. sobre la rasante, con un saliente máximo igual a la décima parte del ancho de la calle siempre y cuando estén retiradas sesenta (60) cm. del voladizo de la acera respectiva.  
Art. 8.1.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
En la presente área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación exigida para la concesión de licencia, justificación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.1.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa acusados en fachada, debiendo ocultarse de las vistas exteriores por medio de celosías u otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajos de escalera, los cuartos de máquinas de ascensores y en general todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edificio, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
3. En la subzona C-1.1 se cumplirán además las siguientes condiciones:  
a) Las cubiertas serán inclinadas y de teja árabe o similar, al menos en los tres (3) primeros metros de profundidad expresamente el empleo de fibrocemento, plástico y otros materiales discordantes con el entorno.  
b) Las fachadas dispondrán de elementos de remate (cornisa o alero) y líneas fijas de composición (zócalos, forjados intermedios, etc.) en continuidad e integración con las edificaciones contiguas y del entorno inmediato, especialmente las catalogadas. Los huecos serán de proporción vertical excepto los de la última planta que podrán ser cuadrados.  
c) En el uso de los materiales se justificará una adecuación de los mismos, en color, textura y otras características, a las edificaciones del entorno, quedando en todo caso prohibidos para su uso en exteriores el ladrillo visto, los aplacados cerámicos, la baldosa de terrazo y las carpinterías de aluminio en color claro.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.1.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela sólo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, y cumplir los requisitos de gestión, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.1.14. Requisitos de gestión  
En esta área de ordenanza no es necesaria la implementación de ningún instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, sin perjuicio de que, tanto el ayuntamiento, como, los particulares, puedan delimitar unidades de ejecución, bien, para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas, bien, como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior. Excepto en las unidades de ejecución CA - 1 y CA - 2, que precisarán de la previa aprobación de instrumento de gestión y proyecto de urbanización.  
Capítulo 2: C-2 ensanche  
Art. 8.2.1. Delimitación  
La delimitación precisa del área de ordenanza C-2 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la zona denominada polígono- Ensanche- zona de la Bega, en la modificación del Plan parcial de Reforma Interior, aprobado, definitivamente el 10 de Junio de 1.985.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.2.2. Condiciones de parcelación  
1. Se consideró parcela mínima edificable la superficie total abarcada por cada uno de los bloques exentos definidos en los planos de alineaciones dentro de la ordenación de cada manzana.  
2. El proyecto de edificación deberá contemplan la totalidad del bloque en altura y podrán ejecutarse en fases, que estarán suficientemente definidas dentro del proyecto de edificación unitario.  
3. Las parcelas edificables solo en planta baja situadas entre los bloques, podrán construirse de forma independiente, o conjunta con el bloque en altura colindante.  
Art. 8.2.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se ajustará a la ordenación de volúmenes que se señalan para esta área de ordenanza en los planos de alineaciones, permitiéndose a partir de las mismas los voladizos en las condiciones que se especifican en el art. 8.2.10.  
2. Las alineaciones grafiadas en los planos deben entenderse como envolvente exterior máxima del volumen de la edificación, no admitiéndose patios abiertos a fachada y retranqueos de cualquier tipo.  
3. En el caso de que se formulen estudios de detalle en este ámbito, al objeto de procurar otra disposición de volúmenes distinta a la establecida en las presentes normas subsidiarias, además de cumplir con lo dispuesto en los artículos 65 y 66 del RP, se observarán las siguientes condiciones:  
a) Los bloques de edificación se separarán de los ejes de las calles una distancia igual al menos a la mitad de su altura.  
b) La separación mínima entre bloques paralelos será igual a la media aritmética de la altura de aquellos, y nunca inferior a quince (15) metros.  
c) Para bloques perpendiculares o en línea, la separación mínima será la mitad de la expresada en la condición anterior.  
Art. 8.2.4. Condiciones de ocupación  
La edificación podrá ocupar en planta baja la totalidad de la superficie neta de parcela, salvo que en los planos de ordenación se señale expresamente otra condición.  
Art. 8.2.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima en número de plantas (incluida la planta baja) se determina gráficamente en los planos correspondientes, para cada uno de los volúmenes que configuran las manzanas edificables del área de ordenanza.  
2. La correspondencia entre el número de plantas y la altura máxima a cornisa de la edificación, es la siguiente:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantas: 6,50 m.  
3 plantas: 9,25 m.  
Más de tres plantas: se aumentará 3,00 m. por cada planta.  
3. La altura mínima obligatoria será de una planta menos respecto de la mínima permitida.  
Art. 8.2.6. Edificabilidad  
No se establece índice de edificabilidad máximo siendo éste el que resulte de la aplicación de las demás condiciones normativas.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.2.7. Uso predominante  
El de vivienda plurifamiliar (colectiva).  
Art. 8.2.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria y hospedaje.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en todos sus usos pormenorizados, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciario, en todos sus usos pormenorizados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta Sección.  
4. Se prohibe el uso de vivienda en la planta baja de la edificación, excepto la de servicio de portería.  
Art. 8.2.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamientos, a razón de veinte (20) m2 por plaza, en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulte mayor).  
c) Restaurantes y salas de reunión: una (1) plaza para cada veinticinco (25) metros cuadrados de edificación.  
d) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.2.10. Voladizos  
1. El vuelo máximo autorizado es del ocho por ciento (8%) de la anchura de la calle, de la distancia entre bloques o fachada anterior o posterior que enfrente, en su caso, sin sobrepasar dos (2) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
3. El treinta por ciento (30%) de la superficie de voladizo permitida podrá cerrarse en forma de mirador, quedando el resto abierto al menos en su parámetro frontal paralelo a la fachada.  
4. Los cuerpos volados (cerrados o abiertos) podrán agruparse o separarse por fachadas del edificio, permitiéndose su localización en cualquier parte de la fachada.  
Art. 8.2.11. Justificación técnica de adecuación el entorno  
En la presente área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación exigida para la concesión de licencia, justificación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.2.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa acusados en fachada, debiendo ocultarse de las vistas exteriores por medio de celosías u otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajos de escalera, los cuartos de máquinas de ascensores, y en general, todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edificio, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.2.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, y los requisitos de gestión, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (Plan Especial o Estudio de Detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.2.14. Requisitos de gestión  
Este área de ordenanza se define como una unidad de ejecución, que se ejecutará por el sistema de compensación, siendo necesario para la obtención de licencia de obras la previa aprobación del proyecto de compensación y de proyecto de urbanización. Para la obtención del derecho a la edificación, deberá acreditarse la conexión de los servicios urbanísticos de la parcela edificada con los sistemas interiores de la unidad de ejecución y con los generales.  
Capítulo 3: C-3 ladera monte  
Art. 8.3.1 Delimitación  
1. U delimitación precisa del área de ordenanza C-3 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la zona denominada Ladera Monte en el Plan Especial de Reforma Interior del casco urbano de Cullera, aprobado definitivamente en fecha 9 de abril de 1968, además de una ampliación del suelo urbano al norte de la misma.  
Sección 1: Condiciones Planimétricas y de Volumen  
Art. 8.3.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable, entendida como la superficie de terreno comprendida dentro de las alineaciones oficiales, tendrá una superficie no inferior a cuarenta (40) metros cuadrados y una longitud mínima de fachada a vía pública de tres cincuenta (3,50) metros.  
2. No será de aplicación la condición anterior cuando la parcela no tenga posibilidades de ampliación al encontrarse limitada por edificios construidos, o cuando la parcela proceda del derribo de una edificación existente.  
Art. 8.3.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se adosará obligatoriamente a las medianeras coincidiendo la fachada con el linde frontal de parcela alineado a vía pública.  
2. Se prohiben los patios abiertos a fachada.  
3. La parcela será edificable en toda su profundidad salvo en las manzanas en donde gráficamente se señalan en los planos las alineaciones interiores.  
Art. 8.3.4. Condiciones de ocupación  
1. La edificación podrá ocupar en planta baja la totalidad de la superficie neta de parcela.  
2. Las alineaciones interiores que se señalan gráficamente en determinadas manzanas, afectan únicamente a las plantas altas de la edificación.  
Art. 8.3.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima en número de plantas (incluida la planta baja) es de tres (3), salvo en aquellas manzanas en las que se señale expresamente en los, planos una altura inferior.  
2. La correspondencia entre el número de plantas y la altura máxima a cornisa de la edificación, es la siguiente:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantas: 6,50 m,  
3 plantas: 9,25 m.  
Art. 8.3.6 Edificabilidad  
No se establece índice de edificabilidad máximo siendo éste el que resulte de la aplicación de las demás condiciones normativas.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.3.7. Uso predominante  
El de vivienda unifamiliar.  
Art. 8.3.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Vivienda colectiva, con un máximo de cuatro (4) viviendas por parcela.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en todos sus usos pormenorizados.  
c) Industria, en las categorías de talleres, producción artesanal y oficios artísticos y siempre que se cumplan las normas generales de compatibilidad con usos residenciales.  
d) Terciario, en los usos pormenorizados de comercio, oficinas y reuniones, y con una limitación de superficie construida de hasta trescientos (300) metros cuadrados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general par el uso global residencial (título 5, capítulo l).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.3.9. Aparcamientos  
Se exige reserva obligatoria de aparcamiento en esta área de ordenanza, en los términos que establece el artículo 8.1.9. de estas normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.3.10. Voladizos  
1. El vuelo máximo autorizado en función del ancho de la calle, en el siguiente:  
Calles menores de 4 m.: Prohibido.  
Calles menores de 7 m.: 0,30 m.  
Calles de ancho igual o mayor de 7 m.: 0,50m.  
2. Se prohibe el voladizo cerrado en forma de mirador. Los parámetros que limiten frontal y lateralmente los voladizos, deberán ser- calados (de cerrajería o similar).  
3. Los voladizos se separarán de las medianeras un mínimo de sesenta (60) centímetros.  
4. La altura libre de cualquier voladizo será como mínimo de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera.  
5. El vuelo siempre será inferior en veinte (20) centímetros a la anchura de la acera.  
Art. 8.3.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
En la presente área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación exigida para la concesión de licencia, justificación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.3.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa en fachada, debiendo ocultarse de las vistas exteriores por medio de celosías y otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajos de escalera, los cuartos de máquinas de ascensores, y en general, todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edificio, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
3. Las cubiertas serán inclinadas y de teja árabe o similar, al menos en los tres (3) primeros metros de profundidad a contar desde la alineación de fachada, prohibiéndose expresamente el empleo de fibrocemento, plástico y otros materiales discordantes con el entorno.  
4. Las fachadas dispondrán de elementos de remate (cornisa o alero) y líneas fijas de composición (zócalos, forjados intermedios, etc.) en continuidad e integración con las edificaciones contiguas y del entorno inmediato, especialmente las catalogadas. Los huecos serán de proporción vertical excepto los de la última planta que podrán ser cuadrados.  
5. En el uso de los materiales se justificará un adecuación de los mismos, en color, textura y otras características, a las edificaciones del entorno, quedando en todo caso prohibidos para su uso en exteriores el ladrillo visto, los aplacados cerámicos, la baldosa de terrazo y las carpinterías de aluminio en color claro.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.3.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por estas normas, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, y de los requisitos de gestión, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.3.14. Requisitos de Gestión  
En esta área de ordenanza no es necesario la implementación de ningún instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior.  
Capítulo 4: P-1 casco antiguo San Antonio  
Art. 8.4.1. Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza P-1 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la zona denominada Casco Antiguo en el plan parcial de ordenación del polígono San Antonio, aprobado definitivamente en fecha 9 de abril de 1968.  
2. Dentro de este área de ordenanza se distingue la subzona P-1.1, cuya delimitación aparece igualmente en los planos de zonificación.  
3. A la subzona P-1.1 le serán de aplicación las mismas condiciones particulares que se establecen en el capítulo 5 del presente título para el área de ordenanza C-2 ensanche norte de San Antonio, con las especialidades que en la misma se establecen.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.4.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable, entendida como la superficie de terreno comprendida dentro de las alineaciones oficiales, tendrá una superficie no inferior a cien (100) metros cuadrados y una longitud mínima de fachada a vía pública de seis (6) metros.  
2. No será de aplicación la condición anterior cuando la parcela no tenga posibilidades de ampliación al encontrarse limitada por edificios construidos, o cuando la parcela proceda del derribo de una edificación existente.  
Art. 8.4.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se adosará obligatoriamente a las medianeras coincidiendo la fachada con el linde frontal de parcela alineado a vía pública.  
2. Se permiten los patios abiertos a fachada, siempre que no queden medianeras al descubierto.  
3. La profundidad máxima edificable se fija en quince (15) metros.  
Art. 8.4.4. Condiciones de ocupación  
1. La edificación podrá ocupar en planta baja la totalidad de la superficie neta de la parcela, salvo que en los planos de ordenación se señale expresamente otra condición.  
Art. 8.4.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima en número de plantas (incluida la planta baja) se determina gráficamente en los planos correspondientes, para cada una de las fachadas que configuran las manzanas edificables del área de ordenanza.  
2. La correspondencia entre el número de plantas y la altura máxima a cornisa de la edificación, es la siguiente:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantas: 6,50 m.  
3 plantas: 9,25 m.  
Más de tres plantas: se aumentará 3,00 m. por cada planta.  
3. La altura mínima obligatoria será de una planta menos respecto de la máxima permitida.  
4. Sobre la altura máxima permitida podrá elevarse una planta de ático siempre que se retire un mínimo de tres (3) metros respecto de la alineación oficial de calle o espacio libre público y su altura no supere los tres (3) metros.  
Art. 8.4.6. Edificabilidad  
No se establece índice de edificabilidad máximo siendo éste el que resulte de la aplicación de las demás condiciones normativas.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.4.7. Uso predominante  
El de vivienda unifamiliar o colectiva.  
Art. 8.4.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en iodos sus usos pormenorizados, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciario, en todos sus usos pormenorizados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general par el uso global residencial (título 5, capítulo l).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
4. Se prohibe el uso de vivienda en la planta baja de la edificación, excepto la del servicio de portería.  
5. Se prohiben las viviendas interiores, es decir, las que carezcan de piezas habitables recayentes a vía pública.  
Art. 8.4.9. Aparcamientos  
Se establece una reserva mínima para aparcamiento en el interior de la parcela de una plaza por vivienda o 100 m2 edificados, a razón de 20 m. por plaza, con disponibilidad suficiente para realizar las maniobras de entrada y salida a la misma.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.4.10. Voladizos  
1. El vuelo máximo autorizado en función del ancho de la calle, es el siguiente:  
Calles menores de 4 m.: Prohibido  
Calles menores de 7 m.: 0,40 m.  
Calles menores de 10 m.: 0,60 m.  
Calles menores de 14 m.: 0,80 m.  
Calles menores de 18 m.: 1,00 m.  
Calles menores de 25 m.: 1,20 m.  
Calles de ancho igual o mayor de 25 m.: 1,50 m.  
2. Estos vuelos podrán cerrarse totalmente con paredes de fábrica en una longitud menor o igual al cincuenta por ciento (50%) de la longitud de la fachada, quedando el resto como balcón, excepto cuando la fachada tenga menos de seis (6) metros de longitud, en cuyo caso el voladizo podrá destinarse todo él a mirador.  
3. Con independencia de lo anterior, los voladizos (cerrados o abiertos) deberán cumplir las siguientes condiciones:  
a) Se separarán las medianeras una distancia igual al vuelo, y como mínimo sesenta (60) centímetros.  
b) La altura libre de cualquier voladizo será como mínimo de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera.  
c) El vuelo siempre será inferior en veinte (20) centímetros a la anchura de la acera.  
Art. 8.4.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
En la presenta área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación exigida para la concesión de licencia, justificación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.4.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa acusados en fachada, debiendo ocultarse de las vistas exteriores por medio de celosías u otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajos de escalera, los cuartos de máquinas de ascensores, y en general, todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edificio, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.4.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas Normas, y de los requisitos de gestión, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística, y sin perjuicio de la gestión del suelo.  
Art. 8.4.14. Requisitos de gestión  
En esta área de ordenanza no es necesario la implementación de ningún instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria, con excepción de los ámbitos en los que expresamente se delimitan en los planos las correspondientes unidades de ejecución, todo ello sin perjuicio de las actuaciones que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan promover bien para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivadas de estas normas, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior. En las citadas unidades de ejecución, denominadas SAC- 1 y SAC- 2, se precisará de la previa aprobación de instrumento de gestión y proyecto de urbanización. La SAC-1 se ejecutará por el sistema de cooperación.  
Todo espacio comprendido entre alineaciones exteriores de parcela, que no tenga definido uso diferente del de vía pública, tiene la consideración de dominio público.  
Capítulo 5: P-2 ensanche norte de San Antonio  
Art. 8.5.1. Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza P-2 aparace grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la zona denominada Ensanche (subpoligono C) en el plan parcial de ordenación del polígono San Antonio, aprobado definitivamente en fecha 9 de abril de 1968.  
2. Esta ordenanza regula también a la subzona P-1.1  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.5.2 Condiciones de parcelación  
1. Se consideró parcela mínima edificable la superficie total abarcada por cada uno de los bloques exentos definidos en los planos de alineación dentro de la ordenación de cada manzana.  
2. El proyecto de edificación deberá contemplar la totalidad del bloque en altura y ejecutarse en una única fase.  
3. Las parcelas edificables solo en planta baja situadas entre los bloques, podrán construirse de forma independiente, o conjunta con el bloque en altura colindante.  
Art. 8.5.3 Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se ajustará a la ordenación de volúmenes que se señalan para esta área de ordenanza en los planos de alineaciones, permitiéndose a partir de las mismas los voladizos en las condiciones que se especifican en el art. 8.5.10.  
2. Las alineaciones grafiadas en los planos deben entenderse como envolvente exterior máxima del volumen de la edificación, admitiéndose patios abiertos a fachada y retranqueos de cualquier tipo.  
3. En el caso de que se formulen estudios de detalle en este ámbito, al objeto de procurar otra disposición de volúmenes distinta a la establecida en las presentes normas, además de cumplir con lo dispuesto en los artículos 65 y 66 del RP, se observarán las siguientes condiciones:  
a) Los bloques de edificación se separarán de los ejes de las calles una distancia igual al menos de la. mitad de, su altura.  
b) La separación mínima entre bloques paralelos será igual a la media aritmética de la altura de aquellos, y nunca inferior a quince (15) metros.  
c) Para bloques perpendiculares o en línea, la separación mínima será la mitad de la expresada en la condición anterior.  
Art. 8.5.4 Condiciones de ocupación  
1. La edificación podrá ocupar en planta baja la totalidad de la superficie neta de parcela, salvo que en los planos de ordenación se señale expresamente otra condición. En el P-1.1 la ocupación máxima de la parcela por la subzona P-1.1 edificación será de cuarenta por ciento (40%).  
Art. 8.5.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima en número de plantas (incluida la planta baja) se determina gráficamente en los planos correspondientes, para cada uno de los volúmenes que configuran las manzanas edificables del área de ordenanza.  
2. La correspondencia entre el número de plantas y la altura máxima a cornisa de la edificación, es la siguiente:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantas: 6,50 m.  
3 plantas: 9,25 m.  
Más de tres plantas: Se aumentará 3,00 m. por cada planta.  
3. La altura mínima obligatoria será de una planta menos respecto de la máxima permitida.  
Art. 8.5.6. Edificabilidad  
No se establece índice de edificabilidad máximo siendo éste el que resulte de la aplicación de las demás condiciones normativas, excepto de la subzona P-1.1 cuya edificabilidad máxima será de uno coma tres metros cuadrados por metros cuadrado de parcela bruta.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.5.7. Uso predominante  
El de vivienda plurifamiliar (colectiva)  
Art. 8.5.8 Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas, o privadas) en todos sus usos pormenorizados, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciario, en todos sus usos pormenorizados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1)  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
4. Se prohibe el uso de vivienda en la planta baja de la edificación, excepto la de servicio para la portería.  
Art. 8.5.9. Aparcamientos  
Se establece una reserva mínima para aparcamiento en el interior de la parcela de una plaza por vivienda o 100 m2. edificados, a razón de 20m. por plaza, con disponibilidad suficiente para realizar las maniobras de entrada y salida a la misma.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.5.10. Voladizos  
1. El vuelo máximo autorizado es del seis por ciento (6%) de la anchura de la calle, o de la distancia entre bloques en su caso, sin sobrepasar dos (2) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
3. El treinta por ciento (30%) de la superficie de voladizo permitida podrá cerrarse en forma de mirador, quedando el resto abierto al menos en su parámetro frontal paralelo a la fachada.  
4. Los cuerpos volados (cerrados o abiertos) podrán agruparse o separarse por fachadas del edificio, permitiéndose su localización en cualquier parte de la fachada.  
Art. 8.5.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
En la presente área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación exigida para la concesión de licencia, justificación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.5.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa acusados a fechada, debiendo ocultarse de las vistas exteriores por medio de celosías u otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajos de escalera, los cuartos de maquinas de ascensores, y en general, todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edificio, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.5.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas Normas, sin perjuicio de los requisitos de gestión y de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalles) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.5.14. Requisitos de gestión  
En esta área de ordenanza no es necesario la implementación de ningún instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito sin perjuicio de que, tanto, el ayuntamiento, como, los particulares puedan delimitar unidades de ejecución, bien, para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivadas de estas normas, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo 8.4.14 para unidad de ejecución SAC- 1, regulada en este capítulo por remisión.  
Capítulo 6: P-3 ensanche sur de San Antonio  
Art. 8.6.1. Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza P-3 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la zona denominada Ensanche (subpolígono A) en el plan parcial de ordenación del polígono San Antonio, aprobado definitivamente en fecha 9 de abril de 1968 y posterior ED S. Antonio- Bega aprobado definitivamente en fecha 9 de diciembre de 1977.  
2. Dentro de este área de ordenanza se distinguen las subzonas P-3.1 y P-3.2, cuyas delimitaciones aparece igualmente en los pianos de zonificación.  
3. A la subzona P-3.1 le serán de aplicación las mismas condiciones particulares que se establecen en el capítulo 1 del presente título para el área de ordenanza C-1 Casco Antiguo.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.6.2. Condiciones de parcelación  
1. Se consideró parcela mínima edificable la superficie total abarcada por cada uno de los bloques exentos definidos en los planos de alineaciones dentro de la ordenación de cada manzana.  
2. El proyecto de edificación deberá contemplar la totalidad del bloque en altura y ejecutarse en una única fase.  
3. Las parcelas edificables solo en planta baja situadas entre los bloques, podrán construirse de forma independiente, o conjunta con lo bloque en altura colindante.  
4. Cuando no sea posible la aplicación de las condiciones anteriores por encontrarse el bloque en altura parcialmente edificado, regirán las siguientes para la determinación de la parcela mínima edificable:  
a) Superficie no inferior a trescientos (300) metros cuadrados.  
b) Longitud mínima de fachada; siete (7) metros.  
5. en la subzona P-3.2 las condiciones de parcela mínima edificable son las expresadas en el párrafo número 1 anterior.  
Art. 8.6.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se ajustará a la ordenación de volúmenes que se señalan para esta área de ordenanza en los planos de alineaciones, permitiéndose a partir de las mismas los voladizos en las condiciones que se especifican en el art. 8.6.10.  
2. Las alineaciones grafiadas en los planos deben entenderse como envolvente exterior máxima del volumen de la edificación, admitiéndose patios abiertos a fachada y retranqueos de cualquier tipo.  
3. En el caso de que se formulen estudios de detalle en esta ámbito, al objeto de procurar otra disposición de volúmenes distinta a la establecida en estas normas subsidiarias, además de cumplir con lo dispuesto en los artículos 65 y 66 del RP, se observarán las siguientes condiciones:  
a) Los bloques de edificación se separarán de los ejes de las calles una distancia igual al menos a la mitad de su altura.  
b) La separación mínima entre bloques paralelos será igual a la media aritmética de la altura de aquéllos, y nunca inferior a quince (15) metros.  
c) Para bloques perpendiculares o en línea, la separación mínima será la mitad de la expresada en la condición anterior.  
d) El aprovechamiento no podrá superar el definido por las determinaciones de estas normas y de sus planos.  
Art. 8.6.4. Condiciones de ocupación  
1. La edificación podrá ocupar en planta baja la totalidad de la superficie neta de parcela, salvo que en los planos de ordenación se señale expresamente otra condición.  
2. En la subzona P-3.2 para evitar el efecto pantalla se establece una ocupación máxima en línea paralela a la costa de veinticinco por ciento (25%) de la longitud total del frente de parcela.  
Art. 8.6.5 Altura de la edificación  
1. La altura máxima en número de plantas (incluida la planta baja) se determina gráficamente en los planos correspondientes, para cada uno de los volúmenes que configuran las manzanas edificables del área de ordenanza.  
2. La correspondencia entre el número de plantas y la altura máxima a cornisa de la edificación, es la siguiente:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantas: 6,50 m.  
3 plantas: 9,25 m.  
Más de tres plantas: Se aumentará 3,00 m. por cada planta.  
3. La altura mínima obligatoria será de una planta menos respecto de la máxima permitida.  
4. En la subzona P-3.2 la altura máxima permitida se determinará en el Estudio de Detalle, y no sobrepasara las 22 plantas, incluida la baja.  
Art. 8.6.6. Edificabilidad  
No se establece índice de edificabilidad máximo siendo éste el que resulte de la aplicación de las demás condiciones normativas, excepto en la subzona P-3.2 cuya edificabilidad total máxima será de 26.846 m2.  
Sección 2: Condiciones de Uso  
Art. 8.6.7 Uso predominante  
Residencial en vivienda plurifamiliar (colectiva)  
Art. 8.6.8. Régimen de Usos Compatibles y Complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria y hospedaje.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en todos sus usos pormenorizados, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciario, en todos sus usos pormenorizados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
4. Se prohibe el uso de vivienda en la planta baja de la edificación, excepto la vivienda de servicio de portería.  
Art. 8.6.9. Aparcamientos  
Se establece una reserva mínima para aparcamiento en el interior de la parcela de una plaza por vivienda o cada 100 m2 edificados, a razón de 20 m2 por plaza, con disponibilidad suficiente para realizar las maniobras de entrada y salida a la misma.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.6.10. Voladizos  
1. El vuelo máximo autorizado es de seis por ciento (6%) de la anchura de la calle, o de la distancia entre bloques en su caso, sin sobrepasar uno cincuenta (1,50) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
3. El treinta por ciento (30%) de la superficie de voladizo permitida podrá cerrarse en forma de mirador quedando el resto abierto al menos en su paramento frontal paralelo a la fachada.  
4. Los cuerpos volados (cerrados o abiertos) podrán agruparse o separarse por fachadas del edificio, permitiéndose su localización en cualquier parte de la fachada.  
Art. 8.6.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
En la presente área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación exigida para la concesión de licencia, justificación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.6.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa causados en fachada, debiendo ocultarse de las vistas exteriores por medio de celosías u otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajos de escalera, los cuartos de máquinas de ascensores, y en general, todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edifico, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.6.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
1. En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas y de los requisitos de gestión, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que sedarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
2. Queda exceptuada del párrafo anterior la subárea de Ordenanza P-3.2. En ella, y previa a cualquier actuación urbanística o edificatoria, deberá aprobarse un estudio de detalle en el que, en el marco de la ley y de estas normas, se configure una ordenación con las siguientes características:  
a) La edificabilidad computable a esta subárea (26.846 m2) será agrupada en dos edificios gemelos ubicados en las parcelas norte y sur de la subzona P-3.2. Estos edificios quedarán configurados como dos torres cuya dimensión máxima medida en el eje paralelo a la línea de la costa será de 26,50 metros, pudiendo disponerse parte de la edificabilidad en planta baja y primera con anchura superior a la citada a fin de configurar plataforma base.  
b) El estudio de detalle ordenará la composición y materiales de fachada, remates, cornisas, cubiertas, cerramientos y cualquier otro elemento visible desde la vía pública o espacio público, de modo que se garantice una perfecta y completa simetría en la ejecución de las dos torres.  
c) La altura máxima de la cornisa principal de ambas torres no podrá superar la edificación en pantalla recayente al lado norte de esta subzona, con un máximo de 16 plantas incluida la baja. Por encima de esta cornisa principal, que deberá quedar nítidamente reflejada en el Estudio de Detalle, podrá ordenarse un remate de la edificación con un máximo de 6 plantas, claramente diferenciadas del cuerpo principal de 16 plantas.  
d) La ordenación del estudio de detalle, además de respetar la ordenación del viario oeste definido en el plano «C» de las presentes normas subsidiarias, contendrá una calificación con destino a jardín público, con uso compatible de servicio publico en una superficie máxima de un 10% de superficie y viario perimetral en el que podrán disponerse aparcamientos en batería. La superficie máxima de las parcelas privadas en la subzona P-3.2 será de 12.600 m2.  
Art. 8.6.14 Requisitos de la gestión  
1. Este área de ordenanza se divide en cuatro unidades de ejecución P-3, SAS- 1, SAS- 2, SAS- 3 y SAS- 4.  
2. En la unidad de ejecución P-3, previo al otorgamiento de licencias es necesario aprobar un proyecto de urbanización que defina la obra urbanizadora pendiente de ejecución, y la imposición de cuotas de urbanización para su financiación.  
3. En las unidades de ejecución SAS- 1, SAS- 2 y SAS- 3, se precisará la previa aprobación de instrumento de gestión y proyecto de urbanización.  
4. La unidad de ejecución SAS- 4, se ejecutará por el sistema de compensación.  
Capítulo 7: P- 4 racó 1  
Art. 8.7.1 Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza P-4 aparece grafiada en los planos de zonificacíón, abarcando toda la superficie correspondiente al polígono 1 del plan parcial de la zona del Racó aprobado en fecha 18 de diciembre de 1969.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.7.2. Condiciones de parcelación  
1. Se consideró unidad urbanística mínima de intervención cada una de las manzanas limitadas por vías o espacios libres públicos, definidas en los planos de ordenación.  
2. Se consideró parcela mínima edificable la parcela catastral resultante de la parcelación previa de los terrenos y las posibles subdivisiones de aquélla siempre que la superficie no sea inferior a trescientos (300) metros cuadrados.  
3. Las condiciones que se establecen en los artículos siguientes de esta sección se entienden referidas a la unidad urbanística mínima de intervención (manzana), por lo que la actuación sobre cualquier parcela no edificada a la entrada en vigor de las presentes normas subsidiarias deberá someterse a las limitaciones impuestas por la edificación consolidada, de forma que en su conjunto la manzana cumpla todas las condiciones normativas del presente capítulo.  
Art. 8.7.3 Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. Las separaciones de los edificios a los lindes medianeros serán mayor o igual a la mitad de la altura del bloque.  
2. Las separaciones de los edificios a ejes de calle serán mayor o igual a la mitad de la altura del bloque quedando éste retranqueado de la alineación oficial cuatro (4) metros como mínimo.  
3. Las separaciones al linde de una zona verde de uso público, centro cívico o paseo marítimo será como mínimo de cuatro (4) metros.  
4. La distancia entre bloques dentro de una misma manzana será como mínimo igual a la media aritmética de las alturas de dichos bloques cuando se dispongan paralelos entre sí. La distancia entre bloques perpendiculares o en línea será como mínimo igual a la mitad de la media aritmética de sus respectivas alturas.  
5. Las condiciones referidas en los párrafos precedentes del presente artículo no son de aplicación, si el bloque se construye conforme a lo grafiado en los planos de ordenación o con otra configuración, siempre que no sobrepase la delimitación dibujada para cada bloque.   
Art. 8.7.4. Condiciones de ocupación  
1. La edificación no podrá ocupar en planta más del veinticinco por ciento (25%) de la superficie neta de la parcela edificable. el resto de la parcela se destinará a zonas verdes e instalaciones deportivas de uso privado.  
2. De la superficie libre de parcela resultante de la edificación se destinará al menos un sesenta y cinco por ciento (65%) a zonas verdes y el resto, a instalaciones deportivas al aire libre y aparcamientos.  
Art. 8.7.5. Altura de la edificación  
La altura máxima en nro. de planta (incluida la baja) es la que se determina gráficamente en los planos correspondientes. Para el caso de sustitución de edificios existentes se habrá de formar un estudio de detalle y las alturas máximas permitidas serán de doce (12) plantas y treinta y seis (36) metros a cornisa.  
Art. 8.7.6. Edificabilidad  
1. El volumen máximo edificable es de cinco cuarenta y cinco (5,45) metros cúbicos por metro cuadrado de parcela neta.  
2. No computan a efectos de volumen las plantas bajas sobre pilares sin cerrar en su contorno.  
Sección 2: Condiciones de Uso  
Art. 8.7.7. Uso predominante  
El de vivienda plurifamiliar (colectiva) con tipología de edificación abierta.  
Art. 8.7.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria y hospedaje.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en todos sus usos pormenorizados, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas, en los planos de ordenación.  
c) Terciario, en todos sus usos pormenorizados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
4. Se prohibe el uso de vivienda en la planta baja de la edificación, excepto la del servicio de portería.  
Art. 8.7.9. Aparcamientos  
1. Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento, a razón de veinte (20) m2 por plaza, en función del uso al que se destine la parcela, y con disponibilidad suficiente para realizar las maniobras de entrada y salida a la misma:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda, en el interior de la parcela.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulte mayor).  
c) Restaurantes y salas de reunión: una (1) plaza por cada veinticinco (25) metros cuadrados de edificación.  
d) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas Urbanísticas.  
2. Exclusivamente para este uso, podrá construirse un semisótano, ocupando, para ello, la superficie necesaria de la parcela. La altura del mismo no superará un metro en el punto más desfavorable.  
Sección 3: condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.7.10 Voladizos  
1. El vuelo máximo autorizado es del ocho por ciento (8%) de la anchura de la calle, o de la distancia entre bloques en su caso, sin sobrepasar dos (2) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
3. El treinta por ciento (30%) de la superficie del voladizo permitida podrá cerrarse en forma de mirador, quedando el resto abierto al menos en su parámetro frontal paralelo a la fachada.  
4. Los cuerpos volados (cerrados o abiertos) podrán agruparse o separarse por fachadas del edificio, permitiéndose su localización en cualquier parte de la fachada.  
Art. 8.7.11 Justificación técnica de adecuación al entorno  
En la presente área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación exigida para la concesión de licencia, justificación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.7.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa acusados en fachada, debiendo ocultarse de las vistas exteriores por medio de celosías u otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajos de escalera, los cuartos de máquinas de ascensores, y en general, todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edificio, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
3. La edificación será de tipo abierto con prohibición absoluta de patios interiores.  
4. No se consentirá ningún elemento constructivo opaco adosada a las medianeras y sobre las mismas solamente podrá construirse una tapia o murete de cerramiento que no sobrepase un (1) metro de altura, permitiéndose sobre esta altura setos vivos o cierres metálicos, de madera, etc., esencialmente decorativos, con una altura máxima de dos (2) metros contados desde el suelo.  
5. No obstante lo anterior, se permite la cubrición con materiales ligeros de los espacios reservados para el aparcamiento adosados a los lindes medianeros de la parcela, en toda su longitud y con una profundidad máxima de cuatro cincuenta (4,50) metros, excepto en los lindes de fachada en los que la longitud se limitará al cincuenta por ciento (50%) de la misma.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.7.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.7.14. Requisitos de gestión  
En esta área de ordenanza no es necesaria la implementación de ningún instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de actuación bien para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior.  
Capítulo 8: P-5 racó 2  
Art. 8.8.1. Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza P-5 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la superficie correspondiente al plan parcial del polígono núm. 2 del Racó, aprobado en fecha 15 de enero de 1975 concidionada a la presentación de documentación complementaria, que obtuvo su aprobación definitiva por la CTU en su sesión de 26 de abril de 1988.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.8.2. Condiciones de parcelación  
1. Se consideró parcela mínima edificable la superficie total abarcada por cada uno de los bloques exentos definidos en los planos de alineaciones dentro de la ordenación de cada manzana.  
2. El proyecto de edificación deberá contemplar la totalidad del bloque en altura y ejecutarse en una única fase.  
3. Las parcelas edificables solo en planta baja situadas entre los bloques, podrán construirse de forma independiente, o conjunta con el bloque en altura colindante.  
Art. 8.8.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se ajustará a la ordenación de volúmenes que se señalan para esta área de ordenanza en los planos de alineaciones, permitiéndose a partir de las normas los voladizos en las condiciones que se especifican en el art. 8.8.10.  
2. Las alineaciones grafiadas en los planos deben entenderse como envolvente exterior máxima del volumen de la edificación, admitiéndose patios abiertos a fachada y retranqueos de cualquier tipo.  
3. En el caso de que se formulen estudios de detalle en este ámbito, al objeto de procurar otra disposición de volúmenes distinta a la establecida en las normas subsidiarias, además de cumplir con lo dispuesto en los artículos 65 y 66 del RP, se observarán las siguientes condiciones:  
a) Las separaciones de los edificios a los lindes medianeros serán mayor o igual a la mitad de la altura del bloque.  
b) Las separaciones de los edificios a ejes de calle serán mayor o igual a la mitad de la altura del bloque, quedando éste retranqueo de la alineación oficial cuatro (4)metros como mínimo.  
c) Las separaciones al linde de una zona verde de uso público, centro cívico o paseo marítimo será como mínimo de cuatro (4) metros.  
d) La distancia entre bloques dentro de una misma manzana será como mínimo igual a la media aritmética de las alturas de dichos bloques cuando se dispongan paralelos entre sí. La distancia entre bloques perpendiculares o en línea será como mínimo igual a la mitad de la media aritmética de sus respectivas alturas.  
Art. 8.8.4. Condiciones de ocupación  
1. La edificación no podrá ocupar en planta más del veinticinco por ciento (25%) de la superficie neta de la parcela edificable. El resto de la parcela se destinará a zonas verdes e instalaciones deportivas de uso privado.  
2. De la superficie libre de parcela resultante de la edificación se destinará al menos un sesenta y cinco por ciento (65%) a zonas verdes y el resto, a instalaciones deportivas al aire libre y aparcamiento.  
Art. 8.8.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima en número de plantas (incluida) la planta baja) se determina gráficamente en los planos correspondientes, para cada uno de los volúmenes que configuran las manzanas edificables del área de ordenanza.  
2. La correspondencia entre el número de plantas y la altura máxima a cornisa de la edificación, es la siguiente:  
1 planta: 3,50 m.  
2 plantas: 6,50 m.  
3 plantas: 9,25 m.  
Más de tres plantas: Se aumentará 3,00 m por cada planta.  
3. La altura mínima obligatoria será de una planta menos respecto de la mínima permitida.  
Art. 8.8.6. Edificabilidad  
1. El volumen máximo edificable es de cinco cuarenta (5,40) metros cúbicos por metro cuadrado de parcela neta.  
2. No se computa a efectos de volumen las plantas bajas sobre pilares sin cerrar en su contorno.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.8.7. Uso predominante  
El de vivienda plurifamiliar (colectiva) con tipología de edificación abierta.  
Art. 8.8.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria y hospedaje.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en todos sus usos pormenorizados, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de Ordenación.  
c) Terciario, en todos sus usos pormenorizados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso. global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
4. Se prohibe el uso de vivienda en la planta baja de la edificación, excepto la de servicio de portería.  
Art. 8.8.9. Aparcamientos  
1. Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de veinte (20) m2 por plaza en función del uso al que se destine la parcela, con disponibilidad suficiente para realizar las maniobras de entrada y salida de la misma:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda, en el interior de la parcela.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que sea mayor).  
c) Restaurantes y salas de reunión: una (1) plaza por cada veinticinco (25) metros cuadrados de edificación.  
d) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
2. Exclusivamente para este uso podrá construirse un semisótano ocupando, para ello, la superficie necesaria de parcela. La altura del mismo no superará un metro en el punto más desfavorable.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.8.10. Voladizos  
1. El vuelo máximo autorizado es del diez por ciento (10%) de la anchura de la calle, o de la distancia entre bloques en su caso, sin sobrepasar dos (2) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
3. El treinta por ciento (30%) de la superficie de voladizo permitida podrá cerrarse en forma de mirador, quedando el resto abierto al menos en su parámetro frontal paralelo a la fachada.  
4. Los cuerpos volados (cerrados o abiertos) podrán agruparse o separarse por fachadas del edificio, permitiéndose su localización en cualquier parte de la fachada.  
Art. 8.8.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
En la presente área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.8.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa acusados en fachada debiendo ocultarse de las vistas exteriores por medio de celosías u otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajos de escalera, los cuartos de máquinas de ascensores, y en general, todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edifico, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
3. La edificación será de tipo abierto con prohibición absoluta de patios interiores.  
4. No se consentirá ningún elemento constructivo opaco adosado a las medianeras y sobre las mismas solamente podrá construirse una tapia o murete de cerramiento que no sobrepase un (1) metro de altura, permitiéndose sobre esta altura setos vivos y cierres metálicos, de madera, etc., esencialmente decorativos, con una altura máxima de dos (2) metros contados desde el suelo.  
5. No obstante lo anterior, se permite la cubrición con materiales ligeros de los espacios reservados para el aparcamiento adosados a los lindes medianeros de la parcela, en toda su longitud y con una profundidad máxima de cuatro cincuenta (4,50) metros, excepto en los lindes de fachada en los que la longitud se limitará al cincuenta por ciento (50%) de la misma.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.8.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, y de los requisitos de gestión, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en el vigente legislación urbanística.  
Art. 8.8.14 Requisitos de gestión  
1. Esta área de ordenanza se define como una Unidad de Ejecución que se ejecutará por el sistema de compensación. Habiendo sido aprobados el proyecto de urbanización y de compensación, no es necesario la implementación de ningún otro instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de actuación bien para el cumplimiento de las obligaciones y compromisos que, como resultado del desarrollo del plan parcial correspondientes a este ámbito, pudieran quedar pendientes en materia de cesión de espacios de uso público, de aprovechamiento urbanístico o de ejecución de obras de urbanización, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior.  
2. El ejercicio del derecho a la edificación, de conformidad con lo acordado entre la junta de compensación y el ayuntamiento, precisará de la completa finalización de la obra urbanizadora de esta unidad.  
Capítulo 9: P-6 racó 3  
Art. 8.9.1. Delimitación  
1. La delimitación precisa del Area de Ordenanza P-6 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la superficie correspondiente al polígono 3 del plan parcial de la zona del Racó aprobado en fecha 18 de diciembre de 1969.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.9.2. Condiciones de parcelación  
1. Se consideró unidad urbanística mínima de intervención cada una de las manzanas limitadas por vías o espacios libres públicos, definidas en los planos de ordenación.  
2. Se consideró parcela mínima edificable la parcela catastral resultante de la reparcelación previa de los terrenos y las posibles subdivisiones de aquélla siempre que la superficie no sea inferior a trescientos (300) metros cuadrados.  
3. Las condiciones que se establecen en los artículos siguientes de esta sección se entienden referidas a la unidad urbanística mínima de intervención (manzana), por lo que la actuación sobre cualquier parcela no edificada a la entrada en vigor de las presentes normas subsidiarias deberá someterse a las limitaciones impuestas por la edificación consolidada, de forma que en su conjunto la manzana cumpla todas las condiciones normativas del presente capítulo.  
Art. 8.9.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. Las separaciones de los edificios a los lindes medianeros serán mayor o igual a la mitad de la altura del bloque.  
2. Las separaciones de los edificios e ejes de calle serán mayor o igualo a la mitad de la altura del bloque quedando éste retranqueado de la alineación oficial cuatro (4) metros como mínimo.  
3. Las separaciones al linde de una zona verde de uso público, centro cívico o paseo marítimo será como mínimo de cuatro (4) metros.  
4. La distancia entre bloques dentro de una misma manzana será como mínimo igual a la media aritmética de las alturas de dichos bloques cuando se dispongan para ellos entre sí. La distancia entre bloques perpendiculares o en línea será como mínimo igual a la mitad de la media aritmética de sus respectivas alturas.  
5. Las condiciones referidas en los párrafos precedentes del presente artículo no son de aplicación si el bloque se construye conforme a lo grafiado en los planos de ordenación o con otra configuración siempre que no sobrepase la delimitación dibujada para cada bloque.  
Art. 8.9.4. Condiciones de ocupación  
1. La edificación no podrá ocupar en planta mas del veinticinco por ciento (25%) de la superficie neta de la parcela edificable. El resto de la parcela se destinará a zonas verdes e instalaciones deportivas de uso privado.  
2. De la superficie libre de parcela resultante de la edificacións se destinará al menos un sesenta y cinco por ciento (65%) a zonas verdes y el resto, a instalaciones deportivas al aire libre y aparcamientos.  
Art. 8.9.5. Altura de la edificación  
La altura máxima en el nro. de planta (incluida la baja) en la se determina gráficamente en los planos correspondientes. Para el caso de sustitución de edificios existentes se habrá de formular un estudio de detalle y las alturas máximas permitidas serán de doce (12) plantas y treinta y seis (36) metros a cornisa.  
Art. 8.9.6. Edificabilidad  
1. El volumen máximo edificable es de cinco veinte (5,20) metros cúbicos por metro cuadrado de parcela neta.  
2. No computan a efectos de volumen las plantas bajas sobre pilares sin cerrar en su contorno.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.9.7. Uso predominante  
El de vivienda plurifamiliar (colectiva) con tipología de edificación abierta.  
Art. 8.9.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria y hospedaje.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en todos sus usos pormenorizados, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de Ordenación.  
c) Terciario, en todos sus usos pormenorizados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (Título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta Sección.  
4. Se prohibe el uso de vivienda en la planta baja de la edificación, excepto para el servicio de portería.  
Art. 8.9.9. Aparcamientos  
1. Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de veinte (20) m2 plaza en función del uso al que se destine la parcela, con disponibilidad suficiente para realizar las maniobras de entrada y salida a la misma:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda, en el interior de la parcela.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulte mayor).  
c) Restaurantes y salas de reunión: una (1) plaza por cada veinticinco (25) metros cuadrados de edificación.  
d) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el Título 5 de las presentes normas Urbanísticas.  
2. Exclusivamente para este uso, podrá construirse un semisótano, ocupando, para ello, la superficie necesaria de la parcela. La altura en el punto más desfavorable no superará un metro en el punto más desfavorable.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.9.10. Voladizos  
1. El vuelo máximo autorizado es del ocho por ciento (8%) de la anchura de la calle, o de la distancia entre bloques en su caso, sin sobrepasar dos (2) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
3. El treinta por ciento (30%) de la superficie de voladizo permitida podrá cerrarse en forma de mirador, quedando el resto abierto al menos en su paramento frontal paralelo a la fachada.  
4. Los cuerpos volados (cerrados o abiertos) podrán agruparse o separarse por fachadas del edificio, permitiéndose su localización en cualquier parte de la fachada.  
Art. 8.9.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
En la presente área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.9.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa acusados en fachada, debiendo ocultarse de las vistas exteriores por medio de celosías u otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajas de escalera, los cuartos de máquinas de ascensores, y en general, todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edifico, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
3. La edificación será de tipo abierto con prohibición absoluta de patios interiores.  
4. No se consentirá ningún elemento constructivo opaco adosado alas medianeras y sobre las mismas solamente podrá construirse una tapia o murete de cerramiento que no sobrepase un (1) metro de altura, permitiéndose sobre esta altura setos vivos o cierres metálicos, de madera, etc., esencialmente decorativos, con una altura máxima de dos (2) metros contados desde el suelo.  
5. No obstante lo anterior, se permite la cubrición con materiales ligeros de los espacios reservados para el aparcamiento adosados a los lindes medianeros de la parcela, en toda su longitud y con una profundidad máxima de cuatro cincuenta (4,50) metros, excepto en los lindes de fachada en los que la longitud se limitará al cincuenta por ciento (50%) de la misma.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.9.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, y de los requisitos de gestión sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.9.14. Requisitos de gestión  
En esta área de ordenanza no es necesario la implementación de ningún instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, si perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior.  
Capítulo 10: P-7 Dosel Sur  
Art. 8.10.1. Delimitación  
1. La delimitación del área de ordenanza P-7 es la que aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la superficie correspondiente al plan parcial Dosel, aprobado definitivamente en fecha 25 de octubre de 1983.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.10.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable se fija en ochocientos (800) metros cuadrados de superficie.  
2. Para viviendas unifamiliares adosadas, la parcela mínima edificable (unidad urbanística mínima de intervención) se corresponderá con cada una de las manzanas definidas para este uso en los planos de ordenación.  
3. Para viviendas colectivas (Plurifamiliar) la parcela mínima edificable (unidad urbanística mínima de intervención) se corresponderá con cada bloque definido para este uso en los planos de ordenación.  
Art. 8.10.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se ajustará a las alineaciones establecidas en los planos de ordenación, considerando aquellas como envolvente exterior máximo de la edificación.  
2. Para las parcelas en las que no se fije expresamente en los planos las alineaciones de la edificación, ésta deberá retranquearse un mínimo de cinco (5) metros respecto de cualquier linde a vía o espacio libre público. En resto de lindes, la separación mínima será de tres (3) metros.  
3. Los voladizos, incluidos las marquesinas, alero y salientes de todo tipo, no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior, ni las alineaciones referidas en el párrafo primero del presente artículo.  
Art. 8.10.4. Condiciones de ocupación  
El porcentaje máximo de ocupación de la parcela por la edificación será, en función del uso al que se destine, el siguiente:  
a) Para viviendas unifamiliares adosadas: 70%  
b) Para vivienda colectiva (plúrifamiliar): 40%  
c) Para usos dotacionales (públicos o privados): 80%  
d) Para otros usos: 60%  
Art. 8.10.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima de la edificación se establece en tres (3) plantas y diez (10) metros a cornisa, para cualquier uso.  
Art. 8.10.6. Edificabilidad  
El coeficiente de edificabilidad máxima, medido en metros cuadrados construidos por metro cuadrado de parcela neta, en función del uso al que se destine la edificación, es el siguiente:  
a) Para viviendas unifamiliares adosadas y/o colectivas (plurifamiliares): 0,67 m2/m2  
b) Para usos dotacionales (públicos o privados): 1,00 m2/m2 c) Para otros usos: 0,67 m2/m2 Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.10.7. Usos predominantes Vivienda unifamiliar. El de vivienda colectiva (plurifamiliar), donde esté consolidado o se haya aprobado, con anterioridad a la vigencia de estas normas subsidiarias, un estudio de detalle.  
Art. 8.10.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de Ordenación.  
c) Terciario, en uso pormenorizado de hospedaje, comercio y salas de reunión.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.10.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulte mayor).  
c) Restaurantes y salas de reunión: una (1) plaza por cada veinticinco (25) metros cuadrados de edificación.  
d) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas.  
Art. 8.10.10. Condición única  
1. Todo proyecto de edificación deberá justificar adecuadamente la integración de su arquitectura en el entorno de referencia, y deberá procurar un tratamiento de buena calidad tanto en su expresión formal como en los materiales empleados.  
2. En el caso de edificaciones agrupadas formando un conjunto se mantendrán las líneas de cornisa, las proporciones y ritmos de los huecos, y el color de cubiertas y fachadas uniformes.  
3. Los cerramientos de parcelas privadas serán de elementos vegetales a partir de un (1) metro de altura.  
4. Los muros perimetrales de los frontones deberán ocultarse de las vistas mediante la disposición de pantallas de arbolado de hoja perenne y altura similar a la de los muros, situados a una distancia no mayor de siete (7).  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.10.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas, de modo que la intervención urbanística 6 edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.10.14. Requisitos de gestión  
En esta área de ordenanza se define como una unidad de ejecución que se ejecutará por el sistema de compensación. Habiendo sido aprobado el proyecto de compensación y el de urbanización, no es necesaria la implementación de ningún otro instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el cumplimiento de las obligaciones y compromisos que, como resultado del desarrollo del Plan Parcial correspondiente a este ámbito, pudiera quedar pendientes en materia de cesión de espacios de uso público, de aprovechamiento urbanístico o de ejecución de obras de urbanización, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior.  
Capítulo 11: P-8 Playa del Dosel  
Art. 8.11.1. Delimitación  
1. La derimitación del área de ordenanza P-8 aparece grafiada en los planos de zonificación.  
2. Dentro de este área de ordenanza se distingue la subzona P8.1 constituida por las actuales edificaciones destinadas a usos hoteleros (en edificación abierta), cuya delimitación aparece igualmente en los planos de zonificación.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.11.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable por cada vivienda unifamiliar aislada, se establece en ochocientos (800) metros cuadrados de superficie, y veinte (20) metros de frente mínimo a vía o espacio libre público.  
2. Para usos distintos al de vivienda, la parcela mínima edificable se fija en ochocientos (800) metros cuadrados, excepto en la subzona P-8.1 en la que la parcela mínima edificable será de mil (1000) metros cuadrados.  
3. No obstante lo anterior, se admiten superficies inferiores a la mínima establecida siempre que la parcela actual se encuentre edificada o no tenga posibilidades de agruparse con otra colindante.  
4. No se admiten subdivisiones que den como resultado parcelas inferiores a quinientos (500) metros cuadrados.  
Art. 8.11.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se retranqueará un mínimo de cinco (5) metros. De cualquier linde.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
Art. 8.11.4. Condiciones de ocupación  
El porcentaje máximo de ocupación de la parcela por la edificación será, en función del uso al que se destine, el siguiente,  
a) Para viviendas unifamiliares: 30%  
b) Para usos hoteleros: 60%  
c) Para usos dotacionales: 80%  
d) Para otros usos: 30%  
Art. 8.11.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7)metros a cornisa, para cualquier uso. U superficie máxima de la planta superior no podrá sobrepasar el cincuenta (50) por ciento de la inferior.  
2. En la subzona P-8.1 en la que se permite tres (3) plantas y diez (10) metros a cornisa para usos hoteleros.  
Art. 8.11.6. Edificabilidad  
El coeficiente de edificabilidad máxima, medido en metros cuadrados construidos por metro cuadrado de parcela neta, en función del uso al que se destine la edificación, es el siguiente:  
a) Para viviendas unifamiliares: 0,20 m2/m2  
b) Para usos hoteleros: 0,80 m2/m2  
c) Para usos dotacionales: 1,00 m2/m2  
Sección 2: Condiciones de uso.  
Art. 8.11.7. Uso predominante el de vivienda unifamiliar.  
Art. 8.11.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria y hospedaje.  
b) Dotaciones sean públicas o privadas en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciario, de uso pormenorizado de hospedaje.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no esten expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección, y en particular el uso de vivienda colectiva (plurifamiliar).  
Art. 8.11.9. Aparcamientos  
1. Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de 20 m2 por plaza, en función del uso al que se destine la parcela, y con disponibilidad suficiente para realizar las maniobras de entrad y salida a la misma:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda, en el interior de la parcela.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulta mayor).  
c) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
2. Exclusivamente para este uso, podrá construirse un semisótano, ocupando la totalidad de la superficie que ocupe la edificación.  
La altura del mismo no superará en metro en el punto más desfavorable, computando a efectos de altura máxima.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.11.10. Condición única  
1. Todo proyecto de edificación deberá justificar adecuadamente la integración de su arquitectura en el entorno de referencia, y deberá procurar un tratamiento de buena calidad tanto en su expresión formal como en los materiales empleados.  
2. Los cerramientos de parcelas privadas serán de elementos vegetales a partir de un (1) metro de altura.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.11.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
1. En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, y de los requisitos de gestión, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
2. No obstante lo anterior, por situarse la presente área de ordenanza dentro del ámbito del Parque Natural de la Albufera, deberá cumplir igualmente las determinaciones que, establecidas por el plan especial de protección del mencionado parque natural.  
Art. 8.11.12. Requisitos de gestión  
1. En esta área de ordenanza se definen dos unidades de ejecución: la D-1 y la D-2, que a su vez son susceptibles de división, sin necesidad para ello de modificar las normas subsidiarias, sino únicamente por el procedimiento de delimitación de polígonos que establece el texto refundido de la Ley del Suelo de 1976. Las unidades de ejecución resultantes de la división de las definidas por estas normas, no podrán superar una diferencia de aprovechamiento del quince (15) por ciento, entre ellas, dentro de la unidad original descrita.  
2. Para la obtención del derecho a edificar sobre los terrenos incluidos en la unidad de ejecución D-1, es necesaria la previa aprobación del instrumento de gestión y proyecto de urbanización, que abarcarán la totalidad de la unidad de ejecución D - 1, o de cada una de las resultantes.  
3. Para la obtención del derecho a edificar sobre los terrenos incluidos en la unidad de ejecución D-2, es necesaria la previa aprobación de un instrumento de gestión que garantice, al menos, la obtención de los viales y espacios libres por ejecutar, y de un proyecto de urbanización que defina la obra urbanizadora por ejecutar que abarcarán la totalidad de la unidad de ejecución D - 2,o de cada una de las resultantes.  
Capítulo 12: P-9 Marenyet de la Torre  
Art. 8.12.1. Delimitación  
1. La delimitación del área de ordenanza P-9 aparece grafiada en los planos de zonificación.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.12.2. Condiciones de parcelación  
1 La parcela mínima edificable, se establece en ochocientos (800) metros cuadrados de superficie, y quince (15) metros de frente mínimo a vía o espacio libre público.  
2. No obstante lo anterior, se admiten superficies inferiores a la mínima establecida siempre que la parcela actual se encuentre edificada o no tenga posibilidades de agruparse con otra colindante.  
3. No se admiten subdivisiones que den como resultado parcelas inferiores a ochocientos (800) metros cuadrados.  
Art. 8.12.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se retranqueará un mínimo de cinco (5) metros de cualquier linde  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
Art. 8.12.4. Condiciones de ocupación  
El porcentaje máximo de ocupación de la parcela por la edificación será, en función del uso al que se destine, el siguiente:  
a) Para viviendas unifamiliares: 30%  
b) Para usos dotacionales: 80%  
c) Para otros usos: 60%  
Art. 8.12.5. Altura de la edificación  
La altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa, para cualquier uso.  
Art. 8.12.6. Edificabilidad  
El coeficiente de edificabilidad máxima, medido en metros cuadrados construidos por metro cuadrado de parcela netaen función del uso al que se destine la edificación, es el siguiente:  
a) Para viviendas unifamiliares: 0,20 m2/m2  
b) Para usos dotacionales: 1,00 m2/m2  
c) Para otros usos: 0,50 m2/m2  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.12.7. Uso predominante  
El de vivienda unifamiliar.  
Art. 8.12.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta Sección, y en particular el uso de vivienda colectiva (plurifamiliar).  
Art. 8.12.9. Aparcamientos  
1. Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de veinte (20) m2 por plaza en función del uso al que se destine la parcela, con disponibilidad suficiente para realizar las maniobras de entrada y salida a la misma:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda, en el interior de la parcela.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulta mayor).  
c) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
2. Exclusivamente para este uso, podrá construirse un semisótano, ocupando la totalidad de la superficie ocupada por la edificación. U altura no superará un metro en el punto más desfavorable, computando a efectos de altura máxima.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.12.10. Condición única  
1. Todo proyecto de edificación deberá justificar adecuadamente la integración de su arquitectura en el entorno de referencia, y deberá procurar un tratamiento de buena calidad tanto en su expresión formal como en los materiales empleados.  
2. Los cerramientos de parcelas privadas serán de elementos vegetales a partir de un (1) metro de altura.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.12.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
1. En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por estas normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, y de los requisitos de gestión, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.12.12. Requisitos de gestión  
1. En esta área de ordenanza se definen dos unidades de ejecución la MT- 1 y la MT- 2, que a su vez son susceptibles de división, sin necesidad para ello de modificar las normas subsidiarias, sino únicamente por el procedimiento de delimitación de polígonos que establece el texto refundido de la Ley del Suelo de 1976. Las unidades de ejecución resultantes de la división de las definidas por estas normas, no podrán superar una diferencia de aprovechamiento del quince (15) por ciento entre ellas dentro de la Unidad original descrita.  
2. Para la obtención del derecho a edificar será necesaria la aprobación de un proyecto de urbanización y de un instrumento de gestión, en cada una de las unidades de ejecución definidas o resultantes.  
Capítulo 13: P-10 Marenyet de l'Illa  
Art. 8.13.1. Delimitación  
1. La delimitación del área de ordenanza P-10 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la superficie correspondiente al plan parcial Marenyet de l'Illa aprobado definitivamente el 7 de febrero de 1968.  
2. En este ámbito se distinguen las siguientes subzonas:  
a) P-10.1: Vivienda unifamiliar.  
b) P-10.2: Vivienda unifamiliar agrupada.  
c) P-10.3. Vivienda plurifamiliar (Colectiva) edificación abierta)  
d) P-10.4: Dotacional.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.13.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable para la subzona de vivienda unifamiliar aislada, se establece en cuatrocientos (400) metros cuadrados de superficie, y quince (15) metros de frente mínimo a vía o espacio libre público. En esta subzona se podrá construir hasta un máximo de dos (2) viviendas unifamiliares por parcela, siempre que se contemplen en un proyecto único y se construyan simultáneamente.  
2. La parcela mínima edificable para la subzona de vivienda unifamiliar agrupada, se establece en tres mil (3.000) metros cuadrados de superficie, y treinta (treinta) metros de frente mínimo a vía o espacio libre público.  
3. La parcela mínima edificable para la subzona de vivienda multifamiliar, se establece en siete mil (7.000) metros cuadrados de superficie.  
4. Para usos distintos al de vivienda, la parcela mínima edificable se fija en ochocientos (800) metros cuadrados.  
5. No obstante lo anterior, se admiten superficies inferiores a la mínima establecida siempre que la parcela actual se encuentre edificada o no tenga posibilidades de agruparse con otra colindante.  
6. No se admiten subdivisiones que den como resultado parcelas inferiores a cuatrocientos (400) metros cuadrados.  
Art. 8.13.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se retranqueará un mínimo de cinco (5) metros de cualquier linde a vía o espacio libre público. En el resto de lindes, la separación mínima será de tres (3) metros.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
Art. 8.13.4. Condiciones de ocupación  
El porcentaje máximo de ocupación de la parcela por la edificación será, en función del uso al que se destine, el siguiente:  
a) Para viviendas: 25%  
b) Para usos dotacionales: 30%  
c) Para otros usos: 30%  
Art. 8.13.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima de la edificación, en las subzonas P-10.1, P-10.2 y P-10.4, se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa. La cumbrera no rebasará nueve (9) metros.  
2. La altura máxima de la edificación, en la subzona P-10.3, se establece en ocho (8) plantas y veinticuatro (24) metros a cornisa.  
Art. 8.13.6. Edificabilidad  
El coeficiente de edificabilidad máxima, medido en metros cuadrados construidos por metro cuadrado de parcela neta, en función del uso al que se destine la edificación, es el siguiente:  
a) Para viviendas unifamiliares: 0,40 m2/m2  
b) Para viviendas plurifamiliares: 1,00 m2/m2  
c) Para usos dotacionales: 0,60 m2/m2  
d) Para otros usos: 0,40 m2/m2  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.13.7. Uso predominante  
1. En las subzonas P-10.1 y P-10.2 el de vivienda unifamiliar, no permitiéndose ningún otro salvo los complementarios.  
2. En la subzona P-10.3 el de vivienda plurifamiliar.  
3. En la subzona P-10.4 el uso predominante y exclusivo será el dotacional.  
Art. 8.13.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria y hospedaje.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección, y en particular el uso de vivienda colectiva (plurifamiliar).  
Art. 8.13.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento, a razón de veinte (20) metros cuadrados por plaza, en función del uso al que se destine la parcela, con disponibilidad suficiente para realizar las maniobras de entrada y salida:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda, dentro de la parcela.  
b) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.13.10. Condición única  
1. Todo proyecto de edificación deberá justificar adecuadamente la integración de su arquitectura en el entorno de referencia, y deberá procurar un tratamiento de buena calidad tanto en su expresión formal como en los materiales empleados.  
2. Los cerramientos de parcelas privadas podrán ser de mampostería hasta una altura de cero cincuenta (0,50) metros. El resto hasta un máximo de uno cincuenta (1,50) metros, será de setos vegetales o enrejado metálico o de madera, u otras soluciones similares.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.13.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias.  
1. En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.13.12. Requisitos de gestión  
1. Esta área de ordenanza se define como una unidad de ejecución. Siendo necesaria la implementación de un instrumento de gestión y proyecto de urbanización previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, al objeto de completar la cesión de espacios libres y completar la obra urbanizadora. Todo ello, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior.  
2. Además de lo estipulado en los artículos precedentes, los propietarios del suelo comprendido en la presente área de ordenanza quedan sujetos al cumplimiento de las obligaciones y compromisos que como resultado del desarrollo del plan parcial correspondiente a este ámbito, pudieran quedar pendientes en materia de cesión de espacios de uso público o de ejecución de obras de urbanización.  
Capítulo 14: P-11 Marenyet Estany  
Art. 8.14.1. Delimitación  
1. La delimitación del área de ordenanza P-11 aparece grafiada en los planos de zonificación.  
2. Dentro de este área de ordenanza se distinguen las subzonas P-11.1 y P-11.2, cuya delimitación precisa aparece igualmente en los planos de zonificación.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.14.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable por cada vivienda unifamiliar aislada (subzona P-11.1), se establece en ochocientos (800) metros cuadrados de superficie, y quince (15) metros de frente mínimo a vía o espacio libre público.  
2. Para la subzona P-11.2 (vivienda unifamiliar en línea), la parcela mínima edificable por vivienda se establece en ciento cincuenta (150) metros cuadrados de superficie y cinco (5) metros de fachada.  
3. Para usos distintos al de vivienda, la parcela mínima edificable se fija en ochocientos (800) metros cuadrados.  
4. No obstante lo anterior, se admiten superficies inferiores a la mínima establecida siempre que la parcela actual se encuentre edificada o no tenga posibilidades de agruparse con otra colindante.  
Art. 8.14.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se retranqueará un mínimo de cinco (5) metros de cualquier linde.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
3. En la subzona P-11.2 no se exigen retranqueos obligatorios respecto de las alineaciones de fachada grafiadas en los planos.  
Art. 8.14.4. Condiciones de ocupación  
El porcentaje máximo de ocupación de la parcela por la edificación será, en función del uso al que se destine, el siguiente:  
a) Para viviendas unifamiliares: 30%  
b) Para viviendas unifamiliares en línea (P-11.2): 100%  
e) Para usos dotacionales: 80%  
d) Para otros usos: 60%  
Art. 8.14.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa, para cualquier uso.  
Art. 8.14.6. Edificabilidad  
El coeficiente de edificabilidad máxima, medido en metros cuadrados construidos por metro cuadrado de parcela neta, en función del uso al que se destine la edificación, es el siguiente:  
a) Para viviendas unifamiliares: 0,20 m2/m2  
b) Para viviendas unifamiliares en línea P-11.2: 1,50 m2/m2  
c) Para usos dotacionales: 1,00 m2/m2  
d) Para otros usos: 0,50 m2/m2  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.14.7. Uso predominante  
El de vivienda unifamiliar.  
Art. 8.14.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de Ordenación.  
c) Terciario, en uso pormenorizado de hospedaje y comercio.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección, y en particular el uso de vivienda colectiva (plurifamiliar).  
Art. 8.14.9. Aparcamientos  
Se estará a lo establecido en el artículo 8.11.9, de estas normas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.14.10. Condición única  
1. Todo proyecto de edificación deberá justificar adecuadamente la integración de su arquitectura en el entorno de referencia, y deberá procurar un tratamiento de buena calidad tanto en su expresión formal como en los materiales empleados.  
2. Los cerramientos de parcelas privadas serán de elementos vegetales a partir de un (1) metro de altura.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.14.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
1. En la subzona P-1 1. 1 se requiere la redacción de un plan especial de Reforma Interior mediante el cual, respetando en lo posible las situaciones de hecho, se ordenará la subzona.  
2. En la subzona P-11.2, no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por estas normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, y de los requisitos de gestión este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.14.12. Requisitos de gestión  
1. En esta área de ordenanza se definen dos unidades de ejecución: la ME- 1 y la ME- 2.  
2. Para la obtención del derecho a edificar sobre los terrenos incluidos en la ME- 1, se precisará la aprobación del PERI más arriba citado, y de la aprobación del instrumento de gestión y proyecto de urbanización en los términos del PERI  
3. Para la obtención del derecho a edificar sobre los terrenos incluidos en la ME- 2, es necesaria la previa aprobación de un instrumento de gestión que garantice, al menos, la obtención de los viales y espacios libres por ejecutar, y de un proyecto de urbanización que defina la obra banizadora por ejecutar.  
Capítulo 15: P-12 dorado  
Art. 8.15.1. Delimitación  
1. La delimitación del área de ordenanza P-12 aparece grafiada en los planos de zonificación.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.15.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable por cada vivienda unifamiliar aislada, se establece en quinientos (500) metros cuadrados de superficie, y quince (15) metros de frente mínimo a vía o espacio libre público.  
2. Para usos distintos al de vivienda, la parcela mínima edificable se fija en ochocientos (800) metros cuadrados.  
3. No obstante lo anterior, se admiten superficies inferiores a la ,mínima establecida siempre que la parcela actual se encuentre edificada o no tenga posibilidades de agruparse con otra colindante.  
4. No se admiten subdivisiones que den como resultado parcelas inferiores a quinientos (500) metros cuadrados.  
Art. 8.15.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se retranqueará un mínimo de cinco (5) metros de cualquier linde a vía o espacio libre público. En el resto de lindes, la separación mínima será de tres (3) metros.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
Art. 8.15.4. Condiciones de ocupación  
El porcentaje máximo de ocupación de la parcela por la edificación será, en función del uso al que se destine, el siguiente:  
a) Para viviendas unifamiliares: 50%  
b) Para usos dotacionales: 80%  
c) Para otros usos: 60%  
Art. 8.15.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa, para cualquier uso.  
Art. 8.15.6. Edificabilidad  
El coeficiente de edificabilidad máxima, medido en metros cuadrados construidos por metro cuadrado de parcela neta, en función del uso al que se destine la edificación, es el siguiente:  
a) Para viviendas unifamiliares: 0,30 m2/m2  
b) Para usos dotacionales: 1,00 m2/m2  
c) Para otros usos: 0,50 m2/m2  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8,15.7. Uso predominante  
El de vivienda unifamiliar.  
Art. 8.15.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos Compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de Ordenación.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección, y en particular el uso de vivienda colectiva (plurifamiliar).  
Art. 8.15.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de 20 m2 por plaza, en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulte mayor).  
c) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el Título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.15.10. Condición única  
1. Todo proyecto de edificación deberá justificar adecuadamente la integración de su arquitectura en el entorno de referencia, y deberá procurar un tratamiento de buena calidad tanto en su expresión formal como en los materiales empleados.  
2. Los cerramientos de parcelas privadas serán de elementos vegetales a partir de un (1) metro de altura.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.15.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento dé las normas subsidiarias  
1. En este área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.15.12. Requisitos de gestión  
Esta área de ordenanza se define como una unidad de ejecución, siendo necesario para la obtención del derecho a edificar la aprobación de un proyecto de urbanización que defina la obra urbanizadora pendiente de ejecución y de un instrumento de gestión.  
Capítulo 16: P-13 núcleo del Faro  
Art. 8.16.1. Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza P-1 3 aparece grafiada en los planos de zonificación.  
2. En este ámbito se distinguen las siguientes subzonas:  
a) P-13.1: Vivienda unifamiliar aislada.   
b) P-13.2: Vivienda unifamiliar en línea.  
c) P-13.3: Edificación plurifamiliar (abierta)  
d) P-13.4: Edificación plurifamiliar (intensiva).  
e) P-13.5: Dotacional.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.16.2. Condiciones de parcelación  
1. En la subzona P-13.1, la parcela mínima edificable por vivienda es de cuatrocientos (400) metros cuadrados.  
2. En la subzona P-13.2, la parcela mínima edificable por vivienda es de ciento cincuenta (150) metros cuadrados.  
3. En la subzona P-13.3, la parcela mínima edificable es de quinientos (500) metros cuadrados.  
4. En la subzona P-13.4, la parcela mínima edificable es de ciento cincuenta (150) metros cuadrados.  
5. En la subzona P-13.5, no se establece parcela mínima edificable.  
Art. 8.16.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. En la subzona P-13.1, la edificación se separa como mínimo cinco (5) metros de cualquier linde a vía o espacio libre público. En el resto de lindes, la separación mínima será de tres (3) metros.  
2. En la subzona P-13.3 las edificaciones cumplirán las siguientes condiciones:  
a) La separación a lindes serán igual o mayor que la mitad de la altura de la edificación con un mínimo de tres (3) metros, excepto en los lindes recayentes a zonas verdes de uso público en los que la separación mínima será cuatro (4) metros.  
b) La separación entre edificios será igual o mayor que la media aritmética de sus altura.  
3. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en los párrafos anteriores.  
3. Las edificaciones auxiliares y las instalaciones deportivas deberán separarse de cualquier linde una distancia igual a la altura de la edificación y como mínimo la establecida en el apartado lo de este artículo.  
4. En las subzonas P-13.2, P-13.4 y P-13.5, no se exigen retranqueos de la edificación respecto de los linderos de parcela o de las alineaciones oficiales.  
Art. 8.16.4. Condiciones de ocupación.  
La ocupación máxima de parcela permitida en cada una de las subzonas en que se divide la presente área de ordenanza es la siguiente:  
a) En la P-13.1: 30%  
b) En la P-13.2: 100%  
c) En la P-13.3: 30%  
d) En la P-13.4: 100%  
e) En la P-13.5: 80%  
Art. 8.16.5. Altura de la edificación.  
1. Para las subzonas P-13.1, P-13.2 y P-13.5 la altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa.  
2. Para las subzonas P-13.3 y P-13.4, la altura máxima permitida es la señalada en los planos de ordenación.  
Art. 8.16.6. Edificabilidad  
La edificabilidad máxima permitida por metro cuadrado de parcela neta para cada una de las subzonas, es la siguiente:  
a) En la subzona P-13.1: 0,50 m2/m2  
b) En la subzona P-13.2: 1,50 m2/m2  
c) En la subzona P-13.3: 0,80 m2/m2  
d) En la subzona P-13.4: no se establece  
e) En la subzona P-13.5: no se establece  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.16.7. Uso predominante  
1. En las subzonas P-13.1 y P-13.2 el uso predominante y exclusivo será el de vivienda unifamiliar, no permitiéndose ningún otro salvo los complementarios.  
2. En las subzonas P-13.3 y P-13.4 el uso predominante será el de vivienda plurifamiliar (colectiva). Los usos compatibles permitidos son los que se establecen en el artículo siguiente.  
3. En la subzona P-13.5 el uso predominante y exclusivo será el dotacional.  
Art. 8.16.8. Régimen de usos compatibles y complementarios 1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de Ordenación.  
c) Terciario, en uso pormenorizado de hospedaje, comercio y salas de reunión.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.16.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de veinte (20) m2 por plaza, en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por cada habitación o una plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulta mayor)  
c) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.16.10. Voladizos  
1. Se admiten con carácter general hasta un vuelo máximo de tres (3) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
Art. 8.16.11. Otras condiciones  
1. No se permiten los tendederos de ropa acusados en fachada, ni en terrazas superiores debiendo evitarse su visualización exterior mediante celosías u otros elementos suficientes para esta finalidad. 2. En las subzonas P-13.1 y P-13.3, los lindes de las parcelas se cerrarán con muretes de mampostería de cero sesenta (0,60) metros de altura, permitiéndose sobre los mismos el vallado mediante enrejados de madera y metálicos o setos vegetales, hasta una altura de dos (2) metros desde el suelo.  
3. Los muros perimetrales de los frontones deberán ocultarse de las vistas mediante disposición de pantallas de arbolado de hoja perenne y altura similar a la de los muros, situadas a una distancia no superior a siete (7) metros respecto de aquellos.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.16.12. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
1. En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.16.13. Requisitos de gestión  
Esta área de ordenanza se ejecutará mediante actuaciones aisladas expropiando el suelo necesario para ello, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas subsidiarias, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto el artículo anterior.  
Capítulo 17: M-1 monte de San Antonio  
Art. 8.17.1. Delimitación  
La delimitación precisa del área de ordenanza M-1 aparece grafiada en los planos de zinificación.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.17.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable se fija en cuatrocientos metros cuadrados de superficie y quince (15) metros de frente mínimo a vía pública para viviendas unifamiliares aisladas.  
2. Para viviendas unifamiliares adosadas o agrupadas, la parcela mínima edificable (unidad urbanística mínima de intervención) se establece en seiscientos (600) metros cuadrados de superficie y veinticuatro (20) metros de frente mínimo a vía pública, pudiendo edificar una vivienda por cada 200 m2.  
3. Para usos distintos al de vivienda, la parcela mínima edificable se fija en ochocientos (800) metros cuadrados.  
Art. 8.17.3. Condiciones de disposición de la edifícación en la parcela  
1. La edificación se retranqueará. un mínimo de cinco (5) metros de cualquier linde a vía o espacio libre público. En el resto de lindes, la separación mínima será de tres (3) metros.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
3. Las edificaciones auxiliares y las instalaciones deportivas deberán separarse de cualquier linde una distancia igual a la altura de la edificación, y como mínimo la establecida en el apartado 1º de este artículo.  
Art. 8.17.4. Condiciones de ocupación  
El porcentaje máximo de ocupación en la planta se establece en el cincuenta por ciento (50%) de la superficie de parcela.  
Art. 8.17.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa, para cualquier uso, excepto para el hotelero.  
2. La edificación hotelera se permiten tres (3) plantas y once (11) metros de altura máxima a cornisa.  
3. La altura permitida se entenderá medida sobre cada una de las cotas naturales del terreno, sin influir por tanto las rasantes de las vías públicas.  
Art. 8.17.6. Edificabilidad  
1. La edificabilidad máxima par . a viviendas unifamiliares aisladas, es de cero cincuenta (0,50 m2/m2) metros cuadrados por metro cuadrado de superficie neta de parcela.  
2. La edificabilidad máxima para viviendas unifamiliares adosadas o agrupadas, es de cero cincuenta (0,50 m2/m2) metros cuadrados por metro cuadrado de superficie neta de parcela.  
3. La edificabilidad máxima para edificación hotelera es de cero setenta (0,70 m2/m2) metros cuadrados por metro cuadrado de superficie neta de parcela.  
4. Para usos no contemplados en los apartados precedentes, la edificabilidad máxima será de cero cincuenta (0,50 m2/m2) metros cuadrados por metro cuadrado de superficie neta de parcela.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.17.7. Uso predominante  
El de vivienda unifamiliar.  
Art. 8.17.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciario, en uso pormenorizado de hospedaje, comercio y salas de reunión.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección, y en particular el uso de vivienda colectiva (plurifamiliar).  
Art. 8.17.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de veinte (20) m2 por plaza, en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda, dentro de la parcela.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulte mayor).  
c) Restaurantes y salas de reunión: una (1) plaza por cada veinticinco (25) metros cuadrados de edificación. d) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.17.10. Condición única  
1. Todo proyecto de edificación deberá justificar adecuadamente la integración de su arquitectura en el entorno de referencia, y deberá procurar un tratamiento de buena calidad tanto en su expresión formal como en los materiales empleados.  
2. En el caso de edificaciones agrupadas formando un conjunto se mantendrán las líneas de cornisa, las proporciones y ritmos de los huecos y el color de cubiertas y fachadas uniformes.  
3. Los cerramientos de parcelas privadas serán de elementos vegetales a partir de un (1) metro de altura.  
4. Los muros perimetrales de los frontones deberán ocultarse de las vistas mediante la disposición de pantallas de arbolado de hoja perenne y altura similar a la de los muros, situadas a una distancia no mayor de siete (7) metros respecto de aquellos.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.17.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento. (Plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.17.12. Requisitos de gestión  
En esta área de ordenanza la gestión se realizará mediante actuaciones aisladas, expropiando el suelo necesario para ello, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior.  
Capítulo 18: M-2 el Pedregal  
Art. 8.18.1. Delimitación  
La delimitación precisa del área de ordenanza M-2 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la superficie correspondiente al plan parcial de ordenación El Pedregal, aprobado definitivamente en fecha 12 de julio de 1970.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.18.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable se fija en cuatrocientos (400) metros cuadrados de superficie y quince (15) metros de frente mínimo a vía pública para viviendas unifamiliares aisladas.  
2. Para viviendas unifamiliares pareadas, la parcela mínima edificable será de ochocientos (800) metros cuadrados de superficie y veinticuatro (24) metros de frente mínimo a vía pública, para cada conjunto de dos viviendas.  
3. Para usos distintos al de vivienda, la parcela mínima edificable se fija en ochocientos (800) metros cuadrados.  
Art. 8.18.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. la edificación se retranqueará un mínimo de cinco (5) metros de cualquier linde a vía o espacio libre público. En el resto de lindes, la separación mínima será de tres (3) metros.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
3. Las edificaciones auxiliares y las instalaciones deportivas deberán separarse de cualquier linde una distancia igual a la altura de la edificación, y como mínimo la establecida en el apartado 1º de este artículo.  
Art. 8.18.4. Condiciones de ocupación  
El porcentaje máximo de ocupación en planta se establece en el veinticinco por ciento (25%) de la superficie de parcela.  
Art. 8.18.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa, para cualquier uso.  
2. La altura permitida se entenderá medida sobre cada una de las cotas naturales del terreno, sin influir por tanto las rasantes de las vías públicas.  
Art. 8.18.6. Edificabilidad  
La edificabilidad máxima permitida es de cero setenta y cinco (0,75) metros cuadrados por metro cuadrado de parcela neta.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.18.7. Uso predominante  
El de vivienda unifamiliar aislada o pareada.  
Art. 8.18.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Es uso compatible, con las condiciones siguientes, el de dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
2. Son uso complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general par el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección, y en particular el uso de vivienda colectiva (plurifamiliar).  
Art. 8.18.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda, a razón de veinte (20) m2 por plaza.  
b) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.18.10. Composición y materiales  
1. La edificación será de composición libre de tonos claros con preferencia blancos en grandes masas, pudiendo destacarse en color los elementos de carpintería, hierro forjado, aleros y cualesquiera otros elementos decorativos.  
2. El tipo de edificación deberá estar adaptado al paisaje utilizando como elementos constructivos y decorativos fundamentales los siguientes: ladrillo, piedra, cal, teja árabe, madera y hierro forjado, prohibiéndose la imitación de materiales nobles.  
3. Se prohibe la instalación de anuncios y rótulos. No se permitirán cubiertas de teja plana o de fibrocemento, plástico y similares. Los fregaderos, tendederos, leñeras, depósitos de agua y cualquier elemento antiestético, se protegerá de las vistas directas desde los espacios de uso público.  
4. Los muros perimetrales de los frontones deberán ocultarse de las vistas mediante la disposición de pantallas de arbolado de hoja perenne y altura similar a los de los muros, situadas a una distancia no mayor de siete (7) metros respecto de aquellos.  
5. En el caso de viviendas pareadas, el proyecto de construcción deberá ser único para ambas y deberán ejecutarse simultáneamente.  
6. Las obras de reforma, ampliación, reconstrucción, etc., exigirán los mismos requisitos que las de nueva planta.  
Art. 8.18.11. Cerramientos de parcelas  
1. El vallado de parcelas entre sí podrá ser:  
a) A base de un zócalo que no excederá de un (1) metro de altura en su punto medio. Sobre dicho zócalo la separación entre lindes se realizará con celosías, enrejados metálicos o de madera; setos vegetales, etc., no excediendo la altura total del cerramiento de los dos (2) metros en el punto más elevado de la rasante, ni de los tres (3) metros en el punto de rasante más bajo.  
b) A base de setos vegetales sin limitación de altura.  
2. En los lindes recayentes a vías o espacios libres públicos se establece con cerramiento un murete de cero setenta y cinco (0,75) metros de altura media, a partir del cual podrá continuarse al vallado con elementos de hormigón o cerámicos formando celosías, enrejados metálicos o de madera, o setos vegetales, hasta los límites de altura expresados en el apartado a) del párrafo anterior.  
3. En el proyecto se dibujará y especificará el tipo de cierre y materiales a emplean  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.18.12. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
1. En la presente área de ordenanza se requiere la redacción de un plan especial de reforma interior mediante el cual, respetando en lo posible las determinaciones del plan parcial aprobado en este ámbito, se adapten las mismas a la realidad física actual, ya que ésta difiere sustancialmente con lo previsto en el mencionado plan.  
2. Las cesiones, obligaciones y cargas se corresponderán con las propias de los planes parciales.  
Art. 8.18.13. Requisitos de gestión  
1. En tanto no se apruebe definitivamente el PERI previsto en la presente área de ordenanza con los objetivos y finalidad establecidos en el artículo anterior, se prohibe cualquier actuación urbanística o edificatoria dentro de dicho ámbito.  
3. El plan especial establecerá los instrumentos de gestión necesarios y preverá los sistemas de actuación aplicables para ejecución de sus determinaciones y el adecuado reparto de beneficios y cargas del mismo.  
Capítulo 19: M-3 Cullera Park  
Art. 8.19.1. Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza M-4 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la superficie correspondiente al plan especial de ordenación Cullera Park, aprobado definitivamente en fecha 30 de octubre de 1978.  
2. En este ámbito se distinguen las siguientes subzonas:  
a) M-3.1: Vivienda unifamiliar.  
b) M-3.2: Vivienda unifamiliar agrupada.  
c) M-3.3: Dotacional.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.19.2. Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable se fija en ochocientos (800) metros cuadrados. En la subzona M-3.2 no se limita el número máximo de viviendas por parcela, siendo éste el que resulte de la edificabilidad permitida.  
2. En la subzona M-3.1 podrá construirse hasta un máximo de cuatro (4) viviendas unifamiliares, siempre que se contemplen en un proyecto único y se construya simultáneamente.  
3. La longitud mínima del frente de la parcela a vía pública será de doce (12) metros.  
4. En toda parcela se podrá inscribir un círculo de doce (12) metros de diámetro.  
5. Para usos distintos al de vivienda, la parcela mínima edificable se fija en ochocientos (800) metros cuadrados.  
Art. 8.19.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. Se establecen los siguientes retranqueos mínimos:  
a) Para la subzona M-3.1, la edificación se retirará un mínimo de cuatro (4) metros de cualquier linde a vía o espacio libre público. En el resto de lindes, el retranqueo será como mínimo de tres (3) metros.  
b) Para las subzonas M-3.2 y M-3.3, la separación a los límites de la parcela será la mitad de la altura hasta la cornisa del edificio, y como mínimo tres (3) metros.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
3. Las edificaciones auxiliares y las instalaciones deportivas deberán separarse de cualquier linde una distancia igual a la altura de la edificación y como mínimo la establecida en el apartado 1º de este artículo.  
Art. 8.19.4. Condiciones de ocupación  
El porcentaje máximo de ocupación en la planta se establece en el cincuenta por ciento (50%) de la superficie de parcela.  
Art. 8.19.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa, para cualquier uso.  
2. La altura permitida se entenderá medida sobre cada una de las cotas naturales del terreno, sin influir por tanto las rasantes de las vías públicas.  
Art. 8.19.6. Edificabilidad  
1. En la subzona M-3.1, la edificabibdad máxima es de cero treinta y cinco (0,35) metros cuadrados por metro cuadrado de parcela neta.  
2. En la subzona M-3.2, la edificabilidad máxima es de cero ochenta (0,80) metros cuadrados por metro cuadrado de parcela neta.  
3. En la subzona M-3.3, la edificabilidad máxima es de cero quince (0,15) metros cuadrados por metro cuadrado de parcela neta.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.19.7. Uso predominante  
1. En las subzonas M-3.1 y M-3.2 el uso predominante y exclusivo será el de vivienda unifamiliar, no permitiéndose ningún otro salvo los complementarios.  
2. En la subzona M-3.3 el uso predominante y exclusivo será el dotacional.  
Art. 8.19.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria y hospedaje.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.19.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda, a razón de 20 m2 por plaza.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por cada habitación o una plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulta mayor).  
c) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.19.10. Condición única  
1. Todo proyecto de edificación deberá justificar adecuadamente la integración de su arquitectura en el entorno de referencia, y deberá procurar un tratamiento de buena calidad tanto en su expresión formal como en los materiales empleados.  
2. En el caso de edificaciones agrupadas formando un conjunto se mantendrán las líneas de cornisa, las proporciones y ritmos de los huecos y el color de cubiertas y fachadas uniformes.  
3. Los cerramientos de las parcelas serán de ladrillo o mampostería hasta una altura de cero ochenta (0,80) metros y el resto hasta una altura de uno noventa (1,90) metros podrá ser de enrejados metálicos y de madera, o setos vegetales.  
4. Los muros perimetrales de los frontones deberán ocultarse de las vistas mediante la disposición de pantallas de arbolado de hoja perenne y altura similar a la de los muros, situadas a una distancia no mayor de siete (7) metros respecto de aquellos.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.19.11. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por estas normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.19.12. Requisitos de gestión  
1. En esta área de ordenanza no es necesario la implementación de ningún instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas subsidiarias, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior.  
2. Además de lo estipulado en los artículos precedentes, los propietarios del suelo comprendido en la presente área de ordenanza quedan sujetos al cumplimiento de las obligaciones y compromisos que, como resultado del desarrollo del plan correspondiente a este ámbito, pudieran quedar pendientes en materia de cesión de espacios de uso público o de aprovechamiento urbanístico, y de ejecución de obras de urbanización.  
Art. 8.19.13. Requisitos de legalización  
Aquellos edificios construidos a la entrada en vigor de estas normas subsidiarias, podrán legalizarse siempre que se hubieran ejecutado de conformidad con el planeamiento de desarrollo vigente en el momento de su ejecución.  
Capítulo 20: M-4 Cap Blanc  
Art. 8.20.1 Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza M-4 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la superficie correspondiente al plan parcial de ordenación Cap Blanc, aprobado definitivamente en fecha 30 de junio de 1981.  
2. En este ámbito se distinguen la siguientes subzonas:  
a) M-4.1: Vivienda unifamiliar.  
b) M-4.2: Edificación plurifamiliar (colectiva) edificación abierta.  
c) M-4.3: Dotacional.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen.  
Art. 8.20.2 Condiciones de parcelación  
1. En la subzona M-4.1, la parcela mínima edificable por vivienda es de quinientos (500) metros cuadrados. En esta subzona podrá construirse hasta un máximo de dos (2) viviendas por parcela integrados en un mismo edificio y ejecutándose la construcción de ambas simultáneamente.  
2. En la subzona M-4.2, la parcela mínima edificable es de mil (1000) metros cuadrados.  
3. En la subzona M-4.3, la parcela mínima edificable es de quinientos (500) metros cuadrados.  
4. El frente mínimo de parcela a vía pública será de quince (15) metros.  
Art. 8.20.3 Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La separación a lindes será igual o mayor que la mitad de la altura de la edificación con un mínimo de tres (3) metros, excepto en los lindes recayentes a zonas verdes de uso público en los que la separación mínima será de cuatro (4) metros.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
3. Las edificaciones auxiliares y las instalaciones deportivas deberán separarse de cualquier linde una distancia igual a la altura de la edificación y como mínimo la establecida en el apartado 1 de este artículo.  
4. La separación entre edificios será igual o mayor que la media aritmética de la altura.  
5. Cuando la cota media de la parcela (entendida esta como la media aritmética de las cotas de los vértices de su perímetro) se encuentre a más de uno cincuenta (1,50) metros por encima de la rasante del vial de acceso a la misma, se permitirá la construcción del garaje adosado a la alineación oficial de calle de la parcela. También se permitirá cuando la rasante del vial de acceso sea inferior (en cualquier magnitud) a la cota media de la parcela y resulte la pendiente del terreno en el tramo del retranqueo obligatorio de fachada, superior al doce por ciento (12%).  
Art. 8.20.4. Condiciones de ocupación  
No se establece límite a la ocupación de la parcela por la edificación.  
Art. 8.20.5 Altura de la edificación  
1. Para la subzona de vivienda unifamiliar, la altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa. La cumbrera máxima podrá llegar a los nueve (9) metros.  
2. Para la subzona M-4.2 (plurifamiliar), la altura máxima permitida es de cuatro (4) plantas y doce (12) metros a cornisa.  
3. La altura permitida se entenderá medida sobre cada una de las cotas naturales del terreno, sin influir por tanto las rasantes de las vías públicas.  
4. Además del número máximo de plantas establecido en los párrafos anteriores se permite una planta más siempre que su altura no supere los dos cincuenta (2,50) metros y se destine exclusivamente a aparcamiento.  
Art. 8.20.6 Edificabilidad  
La edificabilidad máxima permitida por metro cuadrado de parcela neta, para cada una de las subzonas en las que se divide la presente área de ordenanza, el siguiente:  
a) En la de viviendas unifamiliares: cero cuarenta (0,40) metros cuadrados por metro cuadrado.  
b) En la de edificación plurifamiliar: cero ochenta y cinco (0,85) metros cuadrados por metro cuadrado.  
c) En la dotacional: uno (1) metro cuadrado por metro cuadrado.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.20.7 Uso predominante  
1. En la subzona M-4.1 el uso predominante y exclusivo será el de vivienda unifamiliar, no permitiéndose ningún otro salvo los complementarios.  
2. En la subzona M-4.2, el uso predominante será el de vivienda plurifamiliar (colectiva), siempre que esté consolidado o se haya aprobado un estudio de detalle con anterioridad a la vigencia de estas normas subsidiarias, admitiéndose con el mismo carácter el uso de vivienda unifamiliar. Los usos compatibles permitidos son los que se establecen en el capítulo siguiente.  
3. En la subzona M-4.3 el uso predominante y exclusivo será el dotacional.  
Art. 8.20.8 Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a). Residencia comunitaria y hospedaje.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciarios, en uso pormenorizado hospedaje, comercio y salas de reunión.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido los establecidos con carácter general para uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.20.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de veinte (20) m2 por plaza, en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por cada habitación o una plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulta mayor).  
c) Restaurantes y salas de reunión: una (1) plaza por cada veinticinco (25) metros cuadrados de edificación.  
d) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.20.10. Voladizos  
1. Se admiten con carácter general hasta un vuelo máximo de tres (3) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
Art. 8.20.11. Otras condiciones  
1. No se permiten los tendederos de ropa acusados en fachada, ni en terrazas superiores debiendo evitarse su visualización exterior mediante celosías u otros elementos suficientes para esta finalidad.  
2. Los límites de las parcelas se cerrarán con muretes de mampostería de cero sesenta (0,60) metros de altura, permitiéndose sobre los mismos el vallado mediante enrejados de madera y metálicos o setos vegetales, hasta una altura de dos (2) metros desde el suelo.  
3. No se permiten plantas exentas libres de pilares para la regularización de forjados.  
4. Los muros perimetrales de los frontones deberán ocultarse de las vistas mediante disposición de pantallas de arbolado de hoja perenne y altura similar a la de los muros, situadas a una distancia no superior a siete (7) metros respecto de aquellos.  
5. Las cajas de escalera, las cámaras de máquinas de ascensores y en general todas las edificaciones y instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edificio, y se tratan con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo.  
Art. 8.20.12. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En esta área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de manera que la intervención urbanística o de edificación en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y la finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.20.13. Requisitos de gestión  
1. Esta área de ordenación se define como una unidad de ejecución. Antes de la actuación urbanística o de edificación en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, habrá de aprobarse un proyecto de obras complementarias a las de urbanización existente, que asegure una conexión correcta de los servicios interiores con los generales. Todo ello sin perjuicio que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo de este según lo previsto en el artículo anterior.  
2. Además de lo que establecen los artículos precedentes, los propietarios del suelo comprendido en esta área de ordenanza quedan sujetas al cumplimiento de las obligaciones que, como resultado del desarrollo del plan parcial correspondiente a este ámbito puedan quedar pendientes en materia de cesión de espacios de uso público o de aprovechamiento urbanístico, y de ejecución de obras de urbanización.  
Capítulo 21: M-5 Faro del Mediterráneo  
Art. 8.21.1. Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza M-5 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando parte del ámbito correspondiente al plan parcial Cooperativa Viviendas Faro del Mediterráneo, aprobado definitivamente en fecha 18 de diciembre de 1969 y su modificación, el 12 de marzo de 1976.  
2. En este ámbito se distinguen las siguientes subzonas:  
a) M-5.1: Vivienda unifamiliar.  
b) M-5.2: Edificación plurifamiliar (colectiva). Edificación abierta.  
c) M-5.3: Dotacional.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.21.2. Condiciones de parcelación  
1. En la subzona M-5.1, la parcela mínima edificable es de seiscientos (600) metros. cuadrados, no pudiendo construirse más de dos (2) viviendas en cada parcela, integradas en un mismo edificio y ejecutándose la construcción de ambas simultáneamente. No obstante se admiten parcelas con superficie inferior siempre que estas seanresultado de la adjudicación a los socios de la Cooperativa de Viviendas Faro del Mediterráneo con anterioridad a la aprobación inicial de las presentes normas subsidiarias.  
2. En la subzona M-5.2, la parcela mínima edificable es de ochocientos (800) metros cuadrados.  
En la subzona M-5.3, la parcela mínima edificable es de seiscientos (600) metros cuadrados.  
Art. 8.21.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela.  
1. La separación a lindes será igual o mayor que la mitad de la altura de la edificación con un mínimo de tres (3) metros, excepto en los lindes recayentes a zonas verdes de uso público en los que la separación mínima será de cuatro (4) metros.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo no podrán invadir las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
3. Las edificaciones auxiliares y las instalaciones deportivas deberán separarse de cualquier linde una distancia igual a la altura de la edificación, y como mínimo la establecida en el apartado 1º de este artículo.  
4. Cuando la cota media de la parcela (entendida esta como la media aritmética de las cotas de los vértices de su perímetro) se encuentre a más de uno cincuenta (1,50) metros por encima de la rasante del vial de acceso a la misma, se permitirá la construcción del garaje adosado a la alineación oficial de calle de la parcela. También se permitirá cuando la rasante del vial de acceso sea inferior (en cualquier magnitud) a la cota media de la parcela y resulte la pendiente del terreno en el tramo del retranqueo obligatorio de fachada, superior al doce por ciento (12%).  
5. La separación entre edificios será igual o mayor que la media aritmética de sus alturas.  
Art. 8.21.4. Condiciones de ocupación  
Para cada una de las subzonas de la presente área de ordenanza se establece el siguiente porcentaje de ocupación máxima de la parcela por la edificación:  
a) Viviendas unifamiliares: treinta y tres por ciento (33%)  
b) Edificación plurifamiliares: cuarenta por ciento (40%)  
d) Dotacional: setenta por ciento (70%)  
Art. 8.21.5. Altura de la edificación  
1. Para la subzona de vivienda unifamiliar, la altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa; la cumbrera no rebajará los nueve (9) metros.  
2. Para el resto de subzonas, la altura máxima permitida es de cuatro (4) plantas y doce cincuenta (12,50) metros a cornisa.  
3. Además del número máximo de plantas establecido en los párrafos anteriores se permite una planta más siempre que su altura no supere los tres (3) metros y se destine exclusivamente a aparcamientos.  
4. La altura permitida se entenderá medida sobre cada una de las cotas naturales del terreno, sin influir por tanto las rasantes de las vías públicas.  
Art. 8.21.6. Edificabilidad  
La edificabilidad máxima permitida por metro cuadrado de parcela neta, para cada una de la subzonas en las que se divide la presente área de ordenanza, es la siguiente:  
a) En la de viviendas unifamiliares: cero cincuenta (0,50) metros cuadrado.  
b) En la de edificación plurifamiliar: cero ochenta y cinco (0,85) metros cuadrados por metro cuadrado.  
c) En la dotacional: cero cincuenta (0,50) metros cuadrados por metro cuadrado.  
Sección 2: Condiciones de Uso  
Art. 8.21.7. Uso predominante  
1. En la subzona M-5.1, el uso predominante y exclusivo será el de vivienda unifafniliar, no permitiéndose ningún otro salvo los complementarios.  
2. En la subzona M-5.2, el uso predominante será el de vivienda plurifamiliar (colectiva), admitiéndose con el mismo carácter el uso de vivienda unifamiliar Los usos compatibles permitidos son los que se establecen en el artículo siguiente.  
3. En la subzona M-5.3, el uso predominante y exclusivo será el dotacional.  
Art. 8.21.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo et carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciarios, en uso pormenorizado de hospedaje, comercio y salas de reunión.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo l).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.21.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de veinte (20) m2 por plaza, en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulta mayor).  
c) Restaurantes y salas de reunión: una (1) plaza por cada veinticinco (25) metros cuadrados de edificación.  
d) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.21.10. Voladizos  
1. Se admiten con carácter general hasta un vuelo máximo de dos (2) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
Art. 8.21.11. Otras condiciones  
1. No se permiten los tendederos de ropa acusados en fachada, ni en terrazas superiores debiendo evitarse su visualización exterior mediante celosías u otros elementos suficientes para esta finalidad.  
2. Los lindes de las parcelas se cerrarán con muretes de mampostería de cero ochenta (0,80) metros de altura, permitiéndose sobre los mismos el vallado mediante enrejados de madera y metálicos o setos vegetales, hasta un altura total de dos (2) metros desde el suelo.  
3. Los muros perimetrales de los frontones deberán ocultarse de las vistas mediante disposición de pantallas de arbolado de hoja perenne y altura similar a la de los muros, situadas a una distancia no superior a siete (7) metros respecto de aquellos.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.21.12. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.21.13. Requisitos de gestión  
1. Este área de ordenanza se define como una unidad de ejecución. Previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, deberá aprobarse un proyecto de obras complementarias a las de urbanización existentes, que asegure la correcta conexión de los sistemas interiores con los generales, así como el instrumento de gestión adecuado para asegurar su ejecución. Todo ello, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución, bien para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo.  
Capítulo 22: M-6 Cap de Faro  
Art. 8.22.1. Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza M-6 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando toda la superficie correspondiente al plan parcial Cap de Faro, aprobado definitivamente el 21 de julio de 1970.  
2. En este ámbito se distinguen las siguientes subzonas:  
a) M-6.1: vivienda unifamiliar.  
b) M-6.2: edificación plurifamiliar (colectiva). Edificación abierta.  
c) M-6.3: dotacional.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.22.2. Condiciones de parcelación  
1. En la subzona M-6.1, la parcela mínima edificable es de seiscientos (600) metros cuadrados, no pudiendo construirse más de dos (2) viviendas en cada parcela, integradas en un mismo edificio y ejecutándose la construcción de ambas simultáneamente.  
2. En la subzona M-6.2, la parcela mínima edificable es de ochocientos (800) metros cuadrados.  
3. En la subzona M-6.3, la parcela mínima edificable es de seiscientos (600) metros cuadrados.  
Art. 8.22.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La edificación se separa de cualquiera de los lindes de la parcela una distancia igual a la mitad de su altura, y como mínimo cuatro (4) metros.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo, no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
3. Las edificaciones auxiliares y las instalaciones deportivas deberán separarse de cualquier linde una distancia igual a la altura de la edificación, y como mínimo la establecida en el apartado 1º de este artículo.  
4. La separación entre edificios será igual o mayor que la media aritmética de sus alturas.  
Art. 8.22.4. Condiciones de ocupación  
Para cada una de las subzonas de la presente área de ordenanza se establece el siguiente porcentaje de ocupación máxima de la parcela por la edificación:  
a) Viviendas unifamiliares: treinta y tres por ciento (33%)  
b) Edificación plurifamiliares: cuarenta por ciento (40%)  
d) Dotacional: setenta por ciento (70%)  
Art. 8.22.5. Altura de la edificación  
1. Para la subzona de vivienda unifamiliar, la altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa; la cumbrera no rebasará los nueve (9) metros.  
2. Para el resto de subzonas, la altura máxima permitida es de cuatro (4) plantas y doce cincuenta (12,50) metros a cornisa.  
3. La altura permitida se entenderá medida sobre cada una de las cotas naturales del terreno, sin influir por tanto las rasantes de las vías públicas.  
Art. 8.22.6. Edificabilidad  
La edificabilida máxima permitida por metro cuadrado de parcela neta, para cada una de la subzonas en las que se divide la presente área de ordenanza, es la siguiente:  
a) En la de viviendas unifamiliares: cero cincuenta (0,50) metros cuadrados por metro cuadrado.  
b) En la de edificación plurifamiliar: cero ochenta y cinco (0,85) metros cuadrados por metro cuadrado.  
c) En la dotacional: cero cincuenta (0,50) metros cuadrados por metro cuadrado.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.22.7. Uso predominante  
1. En la subzona M-6.1, el uso predominante y exclusivo será el de vivienda unifamiliar, no permitiéndose ningún otro salvo los complementarios  
2. En la subzona M-6.2, el uso predominante será el de vivienda plurifamiliar (colectiva), admitiéndose con el mismo carácter el uso de vivienda unifamiliar. Los usos compatibles permitidos son los que se establecen en el artículo siguiente.  
3. En la subzona M-6.3, el uso predominante y exclusivo será el dotacional.  
Art. 8.22.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciarios, en uso pormenorizado de hospedaje, comercio y salas de reunión.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo l).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.22.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de 20 m2 por plaza, en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulta mayor).  
c) Restaurantes y salas de reunión: una (1) plaza por cada veinticinco (25) metros cuadrados de edificación.  
d) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.22.10. Voladizos  
1. Se admiten con carácter general hasta un vuelo máximo de dos (2) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
Art. 8.22.11. Otras condiciones  
1. No se permiten los tendederos de ropa acusados en fachada, ni en terrazas superiores debiendo evitarse su visualización exterior mediante celosias u otros elementos suficientes para esta finalidad.  
2. Los lindes de las parcelas se cerrarán con muretes de mampostería de cero ochenta (0,80) metros de altura, permitiéndose sobre los mismos el vallado mediante enrejados de madera y metálicos o setos vegetales, hasta un altura total de dos (2) metros desde el suelo.  
3. Los muros perimetrales de los frontones deberán ocultarse de las vistas mediante disposición de pantallas de arbolado de hoja perenne y altura similar a la de los muros, situadas a una distancia no superior a siete (7) metros respecto de aquellos.  
4. Las cajos de escalera los cuartos de máquinas de ascensores, y en general todas edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edificio, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.22.12. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (Plan Especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.22.13. Requisitos de gestión  
Esta área de ordenanza se define como una unidad de ejecución, que se ejecutará por el sistema de cooperación. Previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito deberá aprobarse un proyecto de obras complementario de las de urbanización existente que asegure la conexión de los sistemas interiores con los generales, así como el instrumento de gestión que asegure su financiación. Todo ello, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el cumplimiento de las obligaciones y compromisos que, como resultado del desarrollo del plan parcial correspondiente a este ámbito, pudieran quedar pendientes en materia de cesión de espacios de uso público, de aprovechamiento urbanístico o de ejecución de obras de urbanización, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior.  
Capítulo 23: M-7 Jaime I  
Art. 8.23.1. Delimitación  
1. La delimitación precisa del área de ordenanza M-7 aparece grafiada en los planos de zonificación, abarcando parte del ámbito correspondiente al plan parcial Cooperativa Viviendas Jaime I, aprobado definitivamente en fecha 25 de septiembre de 1980 por resolución del MOPU.  
2. En este ámbito se distinguen las siguientes subzonas:  
a) M-7.1: Vivienda unifamiliar.  
b) M-7.2: Edificación plurifamiliar (colectiva). Edificación abierta.  
c) M-7.3: Dotacional.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
8.23.2. Condiciones de parcelación  
1. En la subzona M-7.1, la parcela mínima edificable es de seiscientos (600) metros cuadrados, no pudiendo construirse más de una (1) vivienda en cada parcela.  
2. En la subzona M-7.2, la parcela mínima edificable es de ochocientos (800) metros cuadrados.  
3. En la subzona M-8.3, la parcela mínima edificable es de seiscientos (600) metros cuadrados.  
Art. 8.23.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. La separación a lindes serán igual o mayor que la mitad de la altura de la edificación con un mínimo de tres (3) metros, excepto en los lindes recayentes a zonas verdes de uso público y calles en los que la separación mínima será de cinco (5) metros.  
2. Los voladizos, incluidos las marquesinas, aleros y salientes de todo tipo, no podrán invadir en más de cincuenta (50) centímetros las separaciones mínimas establecidas en el párrafo anterior.  
3. Las edificaciones auxiliares y las instalaciones deportivas deberán separarse de cualquier linde una distancia igual a la altura de la edificación, y como mínimo la establecida en el apartado 1º de este artículo.  
4. La separación entre edificios será igual o mayor que la media aritmética de sus alturas.  
Art. 8.23.4. Condiciones de ocupación  
Para cada una de las subzonas de la presente área de ordenanza se establece el siguiente porcentaje de ocupación máxima de la parcela por la edificación: a) Viviendas unifamiliares: treinta y tres por ciento (33%)b) Edificación plurifamiliares: cuarenta por ciento (40%)d) Dotacional: setenta por ciento (70%)  
Art. 8.23.5. Altura de la edificación  
1. Para la subzona de vivienda unifamiliar, la altura máxima de la edificación se establece en dos (2) plantas y siete (7) metros a cornisa; la cumbrera no rebasará los nueve (9) metros.  
2. Para el resto de subzonas, la altura máxima permitida es de tres (3) plantas y diez (10) metros a cornisa.  
3. La altura permitida se entenderá medida sobre cada una de las cotas naturales del terreno, sin influir por tanto las rasantes de las vías públicas.  
Art. 8.23.6. Edificabilidad  
La edificabilidad máxima permitida por metro cuadrado de parcela neta, para cada una de la subzonas en las que se divide la presente área de ordenanza, es la siguiente:  
a) En la de viviendas unifamiliares: cero veinticinco (0,25) metros cuadrados por metro cuadrado.  
b) En la de edificación plurifamiliar: cero ochenta y cinco (0,85) metros cuadrados por metro cuadrado.  
c) En la dotacional: cero cincuenta (0,50) metros cuadrados por metro cuadrado  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.23.7. Uso predominante  
1. En la subzona M-7.1, el uso predominante y exclusivo será el de vivienda unifamiliar, no permitiéndose ningún otro salvo los complementario.  
2. En la subzona M-7.2, el uso predominante será el de vivienda plurifamiliar (colectiva), admitiéndose con el mismo carácter el uso de vivienda unifamiliar. Los usos compatibles permitidos son los que se establecen en el artículo siguiente.  
3. En la subzona M-7.3, el uso predominante y exclusivo será el dotacional.  
Art. 8.23.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en usos pormenorizados de equipamientos comunitarios y espacios libres, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciarios, en uso pormenorizado de hospedaje, comercio y salas de reunión,  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.23.9. Aparcamientos  
Se establecen las siguientes reservas de aparcamiento a razón de 20 m2 por plaza en función del uso al que se destine la parcela:  
a) Residencial: una (1) plaza por vivienda.  
b) Hospedaje: una (1) plaza por habitación o una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación (el que resulta mayor).  
c) Restaurantes y salas de reunión: una (1) plaza por cada veinticinco (25) metros cuadrados de edificación.  
d) Otros usos: se ajustará a lo establecido con carácter general en el título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.23.10. Voladizos  
1. Se admiten con carácter general hasta un vuelo máximo de dos (2) metros.  
2. La altura libre de cualquier voladizo será de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera o espacio libre público.  
Art. 8.23.11. Otras condiciones  
1. No se permiten los tendederos de Topa acusados en fachada, ni en terrazas superiores debiendo evitarse su visualización exterior mediante celosías u otros elementos Suficientes para esta finalidad.  
2. Los lindes de las parcelas se cerrarán con muretes de mampostería de cero ochenta (0,80) metros de altura, permitiéndose sobre los mismos el vallado mediante enrejados de madera y metálicos o setos vegetales, hasta un altura total de dos (2) metros desde el suelo.  
3. Los muros perimetrales de los frontones deberán ocultarse de las vistas mediante disposición de pantallas de arbolado de hoja perenne y altura similar a la de los muros, situadas a una distancia no superior a siete (7) metros respecto de aquellos.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.23.12. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.23.13. Requisitos de gestión  
1. Esta área de ordenanza se define como una unidad de ejecución, que se ejecutará mediante el sistema de compensación. Previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, será necesaria la aprobación de proyecto de compensación, y de un proyecto de urbanización que recoja la obra urbanizadora ejecutada de conformidad con el plan parcial que ordenaba el sector, y proyecte la necesaria hasta la completa urbanización. Todo ello, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el cumplimiento de las obligaciones y compromisos que, como resultado del desarrollo del plan parcial correspondiente a este ámbito, pudieran quedar pendientes en materia de cesión de espacios de uso público, de aprovechamiento urbanístico o de ejecución de obras de urbanización, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior.  
Art. 8.23.14. Condiciones para la legalización de las edificaciones consolidadas  
Las edificaciones ya construidas en la fecha de aprobación de estas normas subsidiarias, podrán legalizarse siempre que su volumen se ajuste al plan parcial vigente en el momento de su construcción efectiva.  
Capítulo 24: R-1 Mareny de San Lorenzo  
Art. 8.24.1. Delimitación  
1. La delimitación del área de ordenanza R-1 aparece en los planos de zonificación, abarcando todo el suelo urbano del núcleo Mareny de San Lorenzo.  
2. En este ámbito se distinguen las siguientes subzonas:  
a) R-1.1: edificación intensiva.  
b) R-1.2: vivienda unifamiliar.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.24.2. Condiciones de parcelación  
1. En la subzona R-1.1, la parcela mínima edificable tendrá una superficie no inferior a sesenta (60) metros cuadrados y una longitud mínima de fachada a vía pública de tres cincuenta (3,50) metros.  
2. No será de aplicación la condición anterior cuando la parcela no tenga posibilidades de ampliación al encontrarse limitada por edificios construidos, o cuando la parcela proceda del derribo de una edificación existente.  
3. En la subzona R-1.2, la parcela mínima edificable es de seiscientos (600) metros cuadrados y quince (15) metros de fachada mínima a vía pública. La superficie mínima de parcela por cada vivienda es de trescientos (300) metros cuadrados.  
Art. 8.24.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. En la subzona P-1.1 la edificación cumplirá las siguientes condiciones:   
a) La edificación se adosará obligatoriamente a las medianeras coincidiendo la fachada con el linde frontal de parcela alineado a vía pública.  
b) Se prohiben los patios abiertos a fachada.  
c) La parcela será edificable en toda su profundidad salvo en las manzanas en donde gráficamente se señalan en los planos las alineaciones interiores.  
2. En la subzona R-1.2, la edificación se separará como mínimo cinco (5) metros de la alineación de calle o espacio libre público, y tres (3) metros en el resto de lindes.  
Art. 8.24.4. Condiciones de ocupación  
1. En la subzona R-1.1, la edificación podrá ocupar la totalidad de la superficie neta de parcela, salvo que se señalen expresamente alineaciones interiores de manzana.  
2. En la subzona R-1.2, la ocupación máxima de parcela por la edificación es del cuarenta por ciento (40%).  
Art. 8.24.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima permitida es de tres (3) plantas, incluida la planta baja.  
2. La correspondencia entre el número de plantas y la altura máxima a cornisa de la edificación, es la siguiente: 1 planta: 3,50 m., 2 plantas: 6,50 m., 3 plantas: 9,50 m.  
3. Sobre la altura máxima permitida podrá elevarse una planta de ático siempre que se retire un mínimo de tres (3) metros respecto de la alineación oficial de calle o espacio libre público, y su altura no supere los tres (3) metros.  
Art. 8.24.6. Edificabilidad  
1. Para la subzona R-1.1 no se establece índice de edificabilidad máximo siendo este el que resulte de la aplicación de las demás condiciones normativas.  
2. Para la subzona R-1.2 se establece un índice de edificabilidad de cero cincuenta (0,50) m2/m2 de parcela neta.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.24.7. Uso predominante  
1. En la subzona R-1.1, el uso predominante será el de vivienda plurifamiliar (colectiva), admitiéndose con el mismo carácter el uso de vivienda unifamiliar.  
2. En la subzona R-1.2, el uso predominante y exclusivo será el de vivienda unifamiliar (aislada o agrupada), no permitiéndose ningún otro salvo los complementarios.  
Art. 8.24.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en todos sus usos pormenorizados, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciario, en todos sus uso pormenorizados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo 1).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.24.9. Aparcamientos  
1. Se exige reserva obligatoria de aparcamiento en los términos y condiciones definidos en el artículo 8.1.9 de estas normas.  
2. En la subzona R-1.2 deberá preveerse en el interior de cada parcela una reserva de aparcamiento no inferior a una plaza por vivienda, a razón de 20 m2 por plaza.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.24.10. Voladizos  
1. En la subzona R-1.1 el vuelo máximo autorizado en función del ancho de la calle, es el siguiente:  
Calles menores de 4 m: prohibido  
Calles menores de 7 m: 0,30 m  
Calles menores de 10 m: 0,50 m  
Calles menores de 14 m: 0,70 m  
Calles de ancho igual o mayor de 14 m: 0,90 m  
2. Estos vuelos podrán cerrarse totalmente con paredes de fábrica en una longitud menor o igual al cincuenta por ciento (50%) de la longitud de la fachada, quedando el resto como balcón, excepto cuando la fachada tenga menos de seis (6) metros de longitud, en cuyo caso el voladizo solo podrá destinarse a balcón.  
3. Con independencia de lo anterior, en la subzona R-1.1 los voladizos (cerrados o abiertos) deberán cumplir las siguientes condiciones:  
a) Se separarán las medianeras una distancia igual al vuelo, y como mínimo sesenta (60) centímetros.  
b) La altura libre de cualquier voladizo será como mínimo de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera.  
c) El vuelo siempre será inferior en veinte (20) centímetros a la anchura de la acera.  
Art. 8.24.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
En la presente área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación exigida para la concesión de licencia, justificación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.24.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa acusados en fachada, debiendo ocultarse de las vistas exterior por medio de celosías u otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajas de escalera, los cuartos de máquinas de ascensores, y en general, todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edificio, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
3. En la subzona R-1.2, los lindes de las parcelas se cerrarán con muretes de mampostería de cero ochenta (0,80) metros de altura, permitiéndose sobre los mismos el vallado mediante enrejados de madera y metálicos o setos vegetales, hasta un altura total de dos (2) metros desde el suelo.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.24.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento Plan Especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.24.14. Requisitos de gestión  
1. En esta área de ordenanza se definen una unidad de ejecución la MSL-1, para la obtención del derecho a edificar en esta unidad, deberá aprobarse un proyecto de urbanización y un instrumento de gestión. En el resto del área de ordenanza, no es necesario la implementación de ningún instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior, y sin perjuicio de la ejecución mediante actuaciones aisladas expropiando el suelo necesario para ello.  
Capítulo 25: R-2 Poblado del Brosquil  
Art. 8.25.1. Delimitación  
1. La delimitación del área de ordenanza R-2 aparece en los planos de zonificación abarcando todo el suelo urbano del núcleo El Brosquil.  
2. En este ámbito se distinguen las siguientes subzonas:  
a) R-2.1: edificación intensiva.  
b) R-2.2: vivienda unifamiliar.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.25.2. Condiciones de parcelación  
1. En la subzona R-2.1, la parcela mínima edificable tendrá una superficie no inferior a sesenta (60) metros cuadrados y una longitud mínima de fachada a vía pública de tres cincuenta (3,50) metros.  
2. No será de aplicación la condición anterior cuando la parcela no tenga posibilidades de ampliación al encontrarse limitada por edificios construidos, o cuando la parcela proceda del derribo de una edificación existente.  
3. En la subzona R-2.2, la parcela mínima edificable es de seiscientos (600) metros cuadrados y quince (15) metros de fachada mínima a vía pública. La superficie mínima de parcela por cada vivienda es de trescientos (300) metros cuadrados.  
Art. 8.25.3. Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. En la subzona R-2.1 la edificación cumplirá las siguientes condiciones:  
a) La edificación se adosará obligatoriamente a las medianeras coincidiendo la fachada con el linde frontal de parcela alineado a vía pública.  
b) Se prohiben los patios abiertos a fachada. c) La parcela será edificable en toda su profundidad salvo en las manzanas en donde gráficamente se señalan en los planos las alineaciones interiores.  
2. En la subzona R-2.2, la edificación se separará como mínimo cinco (5) metros de la alineación de calle o espacio libre público, y tres (3) metros en el resto de lindes.  
Art. 8.25.4. Condiciones de ocupación  
1. En la subzona R-2.1, la edificación podrá ocupar la totalidad de la superficie neta de parcela, salvo que se señalen expresamente alineaciones interiores de manzana.  
2. En la subzona R-2.2, la ocupación máxima de parcela por la edificación es del cuarenta por ciento (40%).  
Art. 8.25.5. Altura de la edificación  
1. La altura máxima permitida es de dos (2) plantas, incluida la planta baja.  
2. La correspondencia entre el número de plantas y la altura máxima a cornisa de la edificación, es la siguiente: 1 planta: 3,50 m.; 2 plantas: 6,50 m.  
3. Sobre la altura máxima permitida podrá elevarse una planta de ático siempre que se retire un mínimo de tres (3) metros respecto de la alineación oficial de calle o espacio libre público, y su altura no supere los tres (3) metros.  
Art. 8.25.6. Edificabilidad  
1. Para la subzona R-2.1 no se establece índice de edificabilidad máximo siendo este el que resulte de la aplicación de las demás condiciones normativas.  
2. Para la subzona R-2.2 se establece un índice edificabilidad de cero cincuenta (0,50) m2/m2 de parcela neta.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.25.7. Uso predominante  
1. En la subzona R-2.1, el uso predominante será el de vivienda plurifamiliar (colectiva), admitiéndose con el mismo carácter el uso de vivienda unifamiliar.  
2. En la subzona R-2.2, el uso predominante y exclusivo será el de vivienda unifamiliar (aislada o agrupada), no permitiéndose ningún otro salvo los complementarios.  
Art. 8.25.8. Régimen de usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que a continuación y con las condiciones siguientes se señalan:  
a) Residencia comunitaria.  
b) Dotaciones (sean públicas o privadas) en todos sus usos pormenorizados, adquiriendo el carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
c) Terciario, en todos sus uso pormenorizados.  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela con uso principal predominante o compatible permitido, los establecidos con carácter general para el uso global residencial (título 5, capítulo l).  
3. Son usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no estén expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.25.9. Aparcamientos  
1. Se exige reserva obligatoria de aparcamiento en la subzona R2.1, en los términos y condiciones definidos en el artículo 8.1.9. de estas normas.  
2. En la subzona R-2.2 deberá preveerse en el interior de cada parcela una reserva de aparcamiento no inferior a una plaza por vivienda, a razón de 20 m2 por plaza.  
Sección 3: Condiciones estéticas y compositivas  
Art. 8.25.10. Voladizos  
1. En la subzona R-2.1 el vuelo máximo autorizado en función del ancho de la calle, es el siguiente:  
Calles menores de 4 m: prohibido  
Calles menores de 7 m: 0,30 m  
Calles menores de 10 m: 0,50 m  
Calles menores de 14 m: 0,70 m  
Calles de ancho igual o mayor de 14 m: 0,90 m  
2. Estos vuelos podrán cerrarse totalmente con paredes de fábrica en una longitud menor o igual al cincuenta por ciento (50%) de la longitud de la fachada, quedando el resto como balcón, excepto cuando la fachada tenga menos de seis (6) metros de longitud, en cuyo caso el voladizo solo podrá destinarse a balcón.  
3. Con independencia de lo anterior, en la subzona R-2.1 los voladizos (cerrados o abiertos) deberán cumplir las siguientes condiciones:  
a) Se separarán las medianeras una distancia igual al vuelo, y como mínimo sesenta (60) centímetros.  
b) La altura libre de cualquier voladizo será como mínimo de tres cincuenta (3,50) metros contados desde la rasante de la acera.  
c) El vuelo siempre será inferior en veinte (20) centímetros a la anchura de la acera.  
Art. 8.25.11. Justificación técnica de adecuación al entorno  
En la presente área de ordenanza se preservará la imagen ambiental y de la edificación de la zona, y todo proyecto técnico de obra incluirá en la documentación exigida para la concesión de licencia, justificación razonada de la idoneidad de su intervención en base al entorno consolidado, y especialmente de los elementos próximos que estén protegidos en el catálogo.  
Art. 8.25.12. Otras condiciones  
1. Se prohiben los tendederos de ropa acusados en fachada, debiendo ocultarse de las vistas exterior por medio de celosías u otros medios que resulten suficientes para esta finalidad.  
2. Las cajos de escalera, los cuartos de máquinas de ascensores, y en general, todas las edificaciones e instalaciones permitidas por encima de la altura de cornisa, deberán integrarse adecuadamente en la composición general de la cubierta del edificio, tratándose con la misma calidad de materiales que los empleados en la fachada.  
3. En la subzona R-2.2, los lindes de las parcelas se cerrarán con muretes de mampostería de cero ochenta (0,80) metros de altura, permitiéndose sobre los mismos el vallado mediante enrejados de madera y metálicos o setos vegetales, hasta un altura total de dos (2) metros desde el suelo.  
Sección 4: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.25.13. Desarrollo de las determinaciones de planeamiento de las normas subsidiarias  
En la presente área de ordenanza no es necesario el desarrollo de ningún planeamiento ni normativa complementaria a la fijada por las normas subsidiarias, de modo que la intervención urbanística o edificatoria en cualquier parcela solo requiere la licencia municipal sobre el cumplimiento de estas normas, sin perjuicio de que en este ámbito pueda aprobarse una figura de planeamiento (plan especial o estudio de detalle) que desarrolle la ordenación general con las limitaciones y finalidad previstas en la vigente legislación urbanística.  
Art. 8.25.14. Requisitos de gestión  
1. En esta área de ordenanza se definen dos unidades de ejecución la B-1 y la B-2, para la obtención del derecho a edificar en las mismas, será necesaria la previa aprobación de un proyecto de urbanización y de un instrumento de gestión. En el resto del área, no es necesario la implementación de ningún instrumento de gestión previo a la actuación urbanística o edificatoria en cualquiera de las parcelas comprendidas en su ámbito, sin perjuicio de que tanto el ayuntamiento como los particulares puedan delimitar unidades de ejecución bien para el para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de estas normas, bien como imperativo de ordenaciones de desarrollo del mismo según lo previsto en el artículo anterior, y sin perjuicio de la ejecución de actuaciones aisladas, expropiando el suelo necesario para ello.  
Capítulo 26: Z- I zona industrial  
Art. 8.26.1. Delimitación  
1. El área del suelo urbano denominada zona industrial se corresponde con las áreas consolidadas por la edificación en los ámbitos de almacenes y servicios del antiguo planeamiento, con dos sectores diferenciados en ambas márgenes del río Júcar.  
2. La delimitación precisa del área de ordenanza Z-I aparece en los planos de zonificación recogiéndose exactamente la propuesta municipal según documentación facilitada al efecto en cumplimiento y en desarrollo del acuerdo plenario de fecha 29 de octubre de 1991.  
3. Dentro de esta área de ordenanza en razón de la distinta tipología que ha venido implantándose, en cada una de ellas, se distinguen dos subáreas:  
Z- I.1: Zona intensiva industrial  
Z- I.2: Zona de industria normal  
Su identificación se verifica en los planos a escala 1:2.000.  
Sección 1: Condiciones planimétricas y de volumen  
Art. 8.26.2 Condiciones de parcelación  
1. La parcela mínima edificable tendrá una superficie no inferior a:  
Z- I.1: doscientos (200) metros cuadrados.  
Z- I.2: cuatrocientos (400) metros cuadrados.  
2. La longitud mínima de fachada será:  
Z- I.1: diez (10) metros.  
Z-1.2: quince (15) metros.  
3. En la subárea Z- I.1, no será de aplicación la condición señalada en el apartado 1 de este artículo cuando la parcela esté limitada por edificios construidos con anterioridad a la vigencia de estas normas subsidiarias, o sea procedente de un derribo de una edificación existente entre medianeras.  
Art. 8.26.3 Condiciones de disposición de la edificación en la parcela  
1. En la subárea Z-I.1 la edificación se adosará obligatoriamente a las medianeras, coincidiendo la fachada con el linde frontal de parcela alineada a vía pública.  
2. En la subárea Z-1.2 la edificación se separará tres (3) metros de las medianeras, salvo acuerdo mutuo entre colindantes, y cinco (5) metros de las alineaciones de fachada  
Art. 8.26.4 Condiciones de ocupación  
1. En la subárea Z-I.1 la edificación podrá ocupar la totalidad de la superficie neta de la parcela.  
2. En la subárea Z-1.2 la ocupación de la parcela neta no podrá exceder del ochenta (80) por ciento de su superficie  
Art. 8.26.5 Altura de la edificación  
1. La altura máxima a cornisa o a cumbrera de la edificación será la siguiente:  
Z- I.1: ocho (8) metros.  
Z- I.2: diez (10) metros.  
2. Por encima de la altura señalada en el apartado anterior sólo se admitirá, y exclusivamente en la subárea Z- I.2, la elevación de elementos técnicos que vengan justificados suficientemente en el proyecto de instalación correspondiente.  
Art. 8.26.6 Edificabilidad  
Se establece un índice de edificabilidad de ocho (8) metros cúbicos por metro cuadrado de parcela neta siempre que la altura libre interior de los cuerpos de edificio sea total, de suelo a cara inferior de cubierta, sin plantas o forjados intermedios. En caso contrario, se establece además un máximo aprovechamiento de dos (2) metros cuadrados de techo, por metros cuadrado de parcela neta.  
Sección 2: Condiciones de uso  
Art. 8.26.7 Uso predominante  
El industrial y de almacenes en cualquiera de sus categorías permitidas por su inocuidad y por medidas correctoras de sus molestias y/o insalubridad en la legislación específica aplicable (índice bajo del anexo II del Nomenciator de Actividades - Decreto 54/1990, de 26 de marzo- DOGV 20.01.90)  
Art. 8.26.8 Usos compatibles y complementarios  
1. Son usos compatibles los que se señalan a continuación:  
a) Dotaciones, con carácter de uso obligatorio en las parcelas así calificadas en los planos de ordenación.  
b) Terciario, en todos sus usos pormenorizados  
2. Son usos complementarios en cualquier parcela, con uso principal predominante o compatible permitido, los usos establecidos con carácter general para el uso global industrial (título 5, capítulo 1).  
3. Se prohibe el uso residencial, siendo además usos prohibidos en todo el ámbito de la presente área de ordenanza, todos aquellos que no están expresamente permitidos (bien como predominantes, compatibles o complementarios) en esta sección.  
Art. 8.26.9 Aparcamientos  
1. Se exige reserva obligatoria de aparcamiento en esta área, salvo en las parcelas inferiores a la mínima permitida, según el apartado 3 del artículo 8.26.2, en la subárea Z- I.1.  
2. La reserva será de una (1) plaza por cada cien (100) metros cuadrados de edificación o fracción, a razón de veinte (20) metros cuadrados por plaza.  
Sección 3: Condiciones de gestión y desarrollo  
Art. 8.26.10 Requisitos de gestión  
En esta área de ordenanza, aunque en estas normas sólo se ha delimitado una unidad de ejecución, I-1, tanto para el adecuado reparto de beneficios y cargas derivados de este planeamiento, como para la completa ejecución de la obra urbanizadora en todo su ámbito, el ayuntamiento previamente a cualquier autorización edificatoria, debe delimitar las unidades de ejecución necesarias y proceder con el mismo carácter previo a la aprobación del instrumento de gestión y proyecto de urbanización.  
Título 9: CONDICIONES PARTICULARES DE LAS CATEGORIAS DE SUELO NO URBANIZABLE  
Capítulo 1: Generalidades  
Capítulo 2: Del suelo no urbanizable común  
Capítulo 3: Del suelo no urbanizable de protección especial  
Capítulo 4: Determinaciones complementarias  
Capítulo 5: Ordenanzas de policía rural  
Capítulo 1: Generalidades  
Sección 1: Definición y ámbito  
Art. 9.1.1. Concepto  
1. Constituyen el suelo no urbanizable las áreas del término municipal por cuyas constantes agrícolas, ganaderas, forestales, paisajisticas, ecológicas 6 de otras índoles en relación con la estrategia territorial de las normas conviene excluirlas de las dinámicas urbanizadoras de los demás tipos de suelo.  
2. De acuerdo con lo prevenido en el artículo 80 de la vigente Ley del Suelo, se ha clasificado como suelo no urbanizable:  
a) El que no se consideró de los tipos Urbano ni Urbanizable  
b) Los terrenos que son merecedores de una especial protección en virtud de su excepcional valor agrícola, forestal o ganadero, de las posibilidades de explotación de sus recursos naturales, de sus valores paisajisticos, históricos o culturales o para la defensa de la fauna, la flora o el equilibrio ecológico.  
Art. 9.1.2. División Para reconocer el régimen aplicable dimanante de las normas Urbanísticas de las normas subsidiarias articuladas en función de sus características, el suelo no urbanizable se conceptúa como:  
1. Suelo no urbanizable común, en el cual se establecen las siguientes áreas diferenciales que constituyen 5 categorías:  
SNUC 1: Suelo de vocación agrícola  
SNUC 2: Campamentos de turismo.  
SNUC 3: Cementerio  
SNUC 4: Parque público  
SNUC 5: Instalaciones deportivas, recreativas y de servicios.  
2. Suelo no urbanizable de protección especial, en el cual se establecen las siguientes áreas diferenciales que constituyen 9 categorías:  
SNUPE 1: Suelo de protección integral.  
SNUPE 2: Suelo de protección ecológica,  
SNUPE 3: Suelo de protección agrícola.  
SNUPE 4: Areas de protección del patrimonio histórico- artístico y cultural.  
SNUPE 5: Cauces, barrancos y acequias.  
SNUPE 6: Carreteras.  
SNUPE 7: Caminos, veredas y vías agropecuarias.  
SNUPE 8: Líneas férreas.  
SNUPE 9: Costas.  
Art. 9.1.3. Ambito territorial  
Los ámbitos de los distintos tipos de suelo no urbanizable y áreas en las que se ha dividido se delimitan en los planos de ordenación, describiéndose los lugares geográficos que ocupan las diferentes categorías en los capítulos 2 y 3 del presente título.  
Sección 2: Requisitos para la intervención en el suelo no urbanizable.  
Art. 9.1.4. Concepto  
Serán requisitos para intervenir en suelo no urbanizable el cumplimiento de las determinaciones complementarias y subsidiarias a las de las normas y estas últimas.  
Art. 9.1.5. Requisitos de carácter general  
1. Además del previsto explícitamente en las normas subsidiarias, (Plan Especial del Parque Natural de la Albufera) para intervenir en suelo no urbanizable podrán redactarse planes especiales que articulen medidas de protección en su ámbito con las finalidades descritas en los artículos 18 al 22 de la Ley del Suelo relacionados con el 76,3 del Reglamento de Planeamiento y concurrentes. Dichos planes especiales no podrán superar los contenidos normativos de las normas subsidiarias en sus determinaciones cuánticas, si bien si reducir los aprovechamientos y restringir los usos permitidos y tolerados.  
2. Para observar lo dispuesto en el artículo 76,3 del Reglamento de Planeamiento tendrá que justificarse la constitución de unidades que recomienden intervenir mediante planes especiales en áreas de suelo no urbanizable previamente a su redacción. A estos efectos se consideró importante presentar las siguientes opciones:  
\* Plan especial de mejora del medio rural para sus aprovechamientos agrícolas y ganaderos.  
\* Plan especial de recuperación de paisajes deteriorados por efecto de agresiones controladas (canteras, obras públicas, etc,) y atenuación de impactos sobre perspectivas de interés en el entorno del patrimonio arquitectónico o histórico- cultural.  
\* Plan especial de protección del patrimonio arquitectónico.  
\* Plan especial de recuperación de cauces, barrancos y acequias.  
\* Plan especial de actuaciones en márgenes de carreteras y para la protección del viario.  
\* Plan especial de mantenimiento y recuperación de vías pecuarias y caminos agrícolas.  
\* Plan especial de protección, recuperación y defensa de la costa (coordinado con acciones de organismos supramunicipales)  
\* Planes especiales de infraestructuras y servicios.  
Sección 3: Régimen jurídico  
Art. 9.1.6. Ejercicio de la facultad de edifican  
Las intervenciones en suelo no urbanizable estarán limitadas por las determinaciones prevenidas en las normas y aquéllas que con carácter general como complementarias prescribe el artículo 86 de la Ley del Suelo y las normativas sectoriales de aplicación.  
Art. 9.1.7. Construcciones autorizadas  
1. En suelo no urbanizable:  
a) Deberán respetarse las incompatibilidades de usos señalados en las normas subsidiarias.  
b) No se podrán realizar otras construcciones que las destinadas a explotaciones agrícolas que guarden relación con la naturaleza y destino de las fincas y se ajusten, en su caso, a los planes o normas del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación (o del organismo autonómico que tenga atribuidas estas competencias) así como las construcciones e instalaciones vinculadas a la ejecución, entretenimiento y servicio de las obras públicas.  
c) Sin embargo, podrán autorizarse, siguiendo el procedimiento previsto en el artículo 44.2 del Reglamento de Gestión Urbanística, edificaciones e instalaciones de utilidad pública o interés social que hayan de emplazarse en el medio rural, así como edificios destinados a vivienda familiar en lugares donde no exista posibilidad de formación de núcleo de población y campamentos de turismo y residenciales. Obtenida, en su caso, la autorización solicitada al amparo de lo dispuesto en éste precepto concatenado en el artículo 43,3 de la vigente Ley del suelo, podrá otorgarse la licencia municipal correspondiente para llevar a cabo las obras si el proyecto es conforme a las ordenanzas en vigor y se solicita en un plazo no superior a seis (6) meses contados a partir de la fecha de concesión de la mencionada autorización.  
2. En suelo no urbinizable de protección especial:  
a) Además de las limitaciones impuestas por aplicación de las cláusulas anteriores que serán vigentes para todo tipo de suelo no urbanizable, en los terrenos que constituyen parte del suelo no urbanizable de protección especial no podrán autorizarse usos ni edificaciones que impliquen transformaciones de su destino 6 naturaleza o lesionen el valor específico que se pretende proteger  
Art. 9.1.8. Adaptación de las edificaciones al medio.  
En todo caso, las construcciones autorizadas en suelo no urbanizable habrán de adecuarse a su condición aislada conforme a las normas que las normas subsidiarias establecen, prohibiéndose de modo terminante las edificaciones características de zonas urbanas. En particular será exigido que sus elementos compositivos, así como los materiales empleados, colores, etc. se integren adecuadamente en el medio natural.  
Art. 9.1.9. Parcelaciones  
No podrán realizarse divisiones ni segregaciones en suelo no urbanizable que adolezcan de alguno de los siguientes defectos, reputándose ilegal a efectos urbanísticos toda parcelación efectuada en estos supuestos, de acuerdo con lo prevenido en el art. 94.2. LS:  
a) Dar como resultado la constitución de fincas cuyas superficies sean inferiores a las de las parcelas mínimas establecidas en las normas.  
b) Carecer algún predio resultante, de acceso por la red viaria o de caminos rurales.  
Art. 9.1.10. Núcleo de población  
En relación con el concepto vertido en el apartado 1 del art. 9.1.7., se define que puede formarse un núcleo de población cuando concurra alguna de las siguientes circunstancias, en cuyo caso y aduciendo a ello podrá denegarse la prosecución o el inicio del trámite administrativo para la concesión de licencia municipal.  
a) Disponer de vías de acceso rodado e interiores con señalización y condiciones urbanas.  
b) Disponer de servicios urbanos básicos con acometidas a parcelas colindantes.  
c) Disponer en el entorno de construcciones sociales, deportivas, recreativas o de ocio, entendiendo éste un ámbito próximo tal que pueda presumirse que se vincularán funcionalmente las edificaciones existentes y pretendidas.  
d) Si en un círculo de cien (100) metros de radio trazado con centro en el de la parcela sobre la cual se pretende construir existen edificadas, en trámite de autorización o con licencia vigente, tres o más viviendas de uso residencial permanente o temporal.  
Art. 9.1.11. Condiciones de edificación de la vivienda familiar  
Las edificaciones destinadas a vivienda familiar que puedan construirse en virtud de lo establecido en el artículo 9.1.7. deberán observar las siguientes condiciones:  
- Parcela mínima 10.000 m2.  
- Edificabilidad máxima: 0,05 m2/m2 de parcela.  
- Ocupación máxima: 5% de la superficie aportada.  
- Altura máxima: 2 plantas equivalentes a 7 metros de altura a cornisa.  
- Retranqueos mínimos: 6 metros a lindes de parcelas contiguas (salvo conformidad expresa del propietario colindante) y 10 metros al borde del camino.  
Art. 9.1.12. Condiciones de edificación para fines industriales de necesaria implantación en el medio rural y agropecuarios.  
Las instalaciones destinadas a fines industriales o agropecuarios que por su particular naturaleza deban situarse en el medio rural, deberán cumplir las condiciones de edificación siguientes:  
- Parcela mínima: 10.000 m2.  
- Edificabilidad máxima: 0,2 m2 de parcela.  
- Ocupación máxima: 20% de la superficie aportada.  
- Altura máxima: 2 plantas y 10 metros hasta el límite superior de la cumbrera (excepto silos, chimeneas, etc.) Retranqueos mínimos: 5 metros a cualquier linde de la parcela.  
Art. 9.1.13. Condiciones de edificación para las construcciones auxiliares de tareas agrícolas.  
1. Deberá justificarse la vinculación de la edificación a la explotación agrícola de la finca.  
2. Deberán cumplirse las siguientes condiciones  
- Parcela mínima: No se establece.  
Edificabilidad máxima: lo m2. para la instalación de motores de riego y 40 m2. para las edificaciones destinadas a guardar aperos de labranza.  
- Altura máxima: 1 planta y 4 metros a cornisa,  
Capítulo 2: Del suelo no urbanizable común  
Sección previa: Conceptos  
Art. 9.2.1. Definición  
El suelo no urbanizable común es aquel que, apartado de procesos urbanizadores, no requiere una protección especial que amplíe la cobertura del artículo 85 de la vigente Ley del Suelo concurrente con el 44 del Reglamento de Disciplina Urbanística en cuanto a las limitaciones establecidas para intervenciones ordenadas en este medio.  
Art. 9.2.2. Areas diferenciales en suelo no urbanizable común.  
Conforme al enunciado del art. 9.1.2. del presente título, en suelo no urbanizable común se han establecido las siguientes áreas diferenciales que son categorías de acuerdo con el mismo:  
SNUC 1: Suelo de vocación agrícola.  
SNUC 2 Campamentos de turismo.  
SNUC 3: Cementerio.  
SNUC 4: Parque público.  
SNUC 5: Instalaciones deportivas, recreativas y de servicios.  
Art. 9.2.3. Ambito  
El ámbito territorial del suelo no urbanizable común y de cada una de las categorías que lo constituyen queda determinado por las definiciones presentadas en las correspondientes secciones del presente capítulo y las delimitaciones geográficas que aparecen grafiadas en los planos de ordenación.  
Art. 9.2.4. Régimen jurídico  
Es lo establecido en la sección 3 del capítulo 1 del presente título, complementado a tenor de lo dispuesto en los artículos 85 y 86 de la Ley del Suelo, 44 del Reglamento de Gestión Urbanística y concurrente, así como, el establecido a partir de las normativas sectoriales que le afectan.  
Art. 9.2.5. Desarrollo  
Podrá llevarse a cabo mediante la puesta en valor de las exigencias y recomendaciones de las normas subsidiarias, redactando, en su caso, los planes especiales que se consideren oportunos a tenor de lo contemplado en el artículo 9.1.5. del presente título.  
Art. 9.2.6. Usos compatibles e incompatibles en el suelo no urbanizable común  
Sin perjuicio de lo reglado en sucesivos preceptos que se relacionan con el art. 9.1.7. y concurrentes de estas normas, serán usos del suelo no urbanizable común los siguientes:  
1. Compatibles:  
- Construcciones de apoyo para la explotación de recursos agrícolas.  
- Construcciones que guarden relación con la naturaleza y destino de las fincas, tales como industrias de manipulación de productos agrícolas y granjas de ganaderías en ámbitos específicos y con las limitaciones impuestas en las normas.  
- Construcciones e instalaciones vinculadas a la ejecución, entrenamiento, conservación y servicio de las obras públicas.  
- Edificaciones e instalaciones de utilidad pública o interés social que hayan de emplazarse en el medio rural.  
- Edificios aislados destinados a vivienda familiar.  
- Otros usos relacionados con el destino principal de las fincas, como residencias vinculadas al medio natural, etc.  
2. Incompatibles (con las salvedades descritas en el capítulo 4 del presente título):  
- Comercial.  
- Oficinas y despachos profesionales.  
- Industrias no agropecuarias, excepto en las categorías en donde expresamente se permitan con carácter aislado.  
- Cualquier otro cuyos impactos en el medio rural se consideren perjudiciales o irreversibles.  
3. Se reconocerá un régimen específico ( al amparo de lo dispuesto en las normas) para las edificaciones nombradas en el artículo 60 y siguientes de la vigente Ley del Suelo (en relación con el capítulo 4 del presente título: determinaciones complementarias). La regulación de dicho régimen será establecida mediante acuerdo corporativo.  
Sección 1: SNUC 1 Suelo no urbanizable de vocación agrícola.  
Art. 9.2.7. Definición  
1. Constituye el suelo de vocación agrícola todo aquél suelo no urbanizable común que, aún no considerándose susceptible de especial protección por carecer de elementos naturales relevantes, constituye el soporte natural de actividades agropecuarias y otras que precisan su ubicación en este medio, o resulte de especial conveniencia dicha ubicación.  
2. El ámbito de la categoría SNUC 1 aparece delimitado en el plano clasificación del suelo.  
Art. 9.2.8. Condiciones de uso  
1. El uso principal de esta categoría de suelo es el agrícola en toda la extensión del concepto, debiéndose favorecer las explotaciones de precios con especies autóctonas en relación con las aptitudes geoquímicas del suelo y las características climáticas de la zona.  
2. Para el régimen de usos compatibles e incompatibles se estará a lo dispuesto con carácter general para el suelo no urbanizable común.  
Art. 9.2.9. Condiciones de la edificación  
Serán de aplicación las establecidas en función del uso de la edificación en los capítulos 1 y 4 del presente título.  
Sección 2: SNUC 2 Campamentos de turismo  
Art. 9.2.10. Definición  
Constituye la categoría SNUC 2 el suelo ocupado actualmente por las instalaciones del camping Santa Marta, así como todo aquél suelo no urbanizable común el cual pueda considerarse soporte adecuado para el desarrollo de opciones alternativas de residencia estacional, que permitan satisfacer una demanda social caracterizada por su relación con el medio natural.  
Art. 9.2.11. Régimen jurídico  
Se distinguen las siguientes situaciones normativas en función de las diversas tipologías de los asentamientos que se presenten:  
a) Campamentos públicos de turismo, llamados campings, cuyos servicios pueden ser utilizados por cualquier persona mediante precio. Estas instalaciones se denominará campamentos de turismo de titularidad pública o privada según sea pública o privada la entidad titular de su explotación. Será de aplicación para este tipo de campamentos todo lo dispuesto en el Decreto 63/1986 de la Generalitat Valenciana.  
b) Campamentos juveniles, colonias de vacaciones y análogos reglados por el Decreto 2253/1974, de 20 de junio, así como los campamentos privados cuyo titular sea una entidad pública o privada legalmente constituida y sus instalaciones residenciales se destinen al uso único y exclusivo de los miembros que la componen, sin perjuicio que puedan ofrecer los servicios públicos de los equipamientos lúdicos o asistenciales a personas no residentes.  
Art. 9.2.12. Condiciones de uso  
1. Serán campamentos de turismo y residenciales las instalaciones en suelo no urbanizable debidamente delimitadas, dotadas y acondicionadas para su ocupación temporal, con capacidad para más de 10 personas que pretendan hacer vida al aire libre, con fines vacacionales, turísticos o residenciales utilizando como habitáculo albergues móviles: tiendas de campaña, caravanas y otros elementos similares fácilmente transportables.  
2. En los campamentos de turismo y residenciales sólo cabrán aquellas edificaciones que tengan por objeto satisfacer necesidades colectivas de los acampados, tales como: botiquín de primeros auxilios, restaurantes, supermercados, duchas, lavabos, etc. y los edificios o módulos de planta baja dedicados exclusivamente a dormitorios del personal de servicio, cuya superficie construida no exceda del 10% de la superficie total del campamento. En ningún caso se permitirán construcciones fijas destinadas a viviendas o alojamientos turísticos.  
Art. 9.2.13. Condiciones de la edificación  
Las condiciones de la edificación se acordarán conforme a las reglamentaciones sectoriales de aplicación en el marco del estricto cumplimiento de los siguientes parámetros:  
a) Superficie ocupada máxima de todas las edificaciones construidas con vuelo sobre rasante: 10% de la superficie total del recinto.  
b) Tipologías: aisladas y en consonancia con el marco natural del sentamiento, sin que puedan emplearse lenguajes arquitectónicos de composiciones injustificadas.  
c) Número máximo de plantas: una, de altura no superior a 3,50 metros contados desde la rasante más alta de acceso al recinto, sobre la cual no, podrán existir espacios habitables, si bien se tolerará el empleo de sistemas arquitectónicos elevados sobre dicha altura que compongan las edificaciones hasta un plano paralelo al horizontal situado a 7 metros desde la rasante.  
Idénticos límites serán exigidos para las construcciones abiertas.  
d) Superficie construida máxima: 0,1 m2/m2 de superficie aportada.  
e) Separación a lindes de predios colindantes y caminos (medida ésta última respecto al margen nominal que resulta de aplicar las normas dimanantes de las normas subsidiarias en cuanto a la estructura viaria y de caminos agrícolas) mínimo 5 metros.  
f) La superficie máxima ocupada por terrenos netos de acampada será el 70% de la total. El 30% restante estará ocupado por viales interiores, zonas verdes, zonas deportivas y servicios abiertos de uso común.  
g) Parcela mínima del recinto acotado conforme a reglamentaciones de aplicación: 20 hanegadas (equivalente a 16,620 m2).  
h) Sobre la definición de los límites: los campamentos estarán cercados en todo su perímetro utilizando para ello materiales por cuya disposición y color se integren armónicamente en el medio. Los límites de las parcelas de acampada no podrán fabricarse con aparejos de albañilería, reservando para ello marcas pintadas y/o formaciones vegetales.  
i) Dotación de aparcamientos: deberá preveerse en el exterior del recinto acotado un espacio debidamente señalizado para aparcamiento público, a razón de 2 m2, por plaza de acampada.  
Art. 9.2.14. Condiciones mínimas de la Infraestructura  
Se observará lo prevenido al respecto en el Decreto 63/1986, de 19 de mayo, del Consell de la Generalitat Valenciana, sobre ordenación de campamentos de turismo en la Comunidad Valenciana, y las siguientes disposiciones:  
- Suministro de agua: se garantizará una dotación de agua potable no inferior a 200 litros por parcela y día. Cuando el suministro no procede de una red general de abastecimiento, los depósitos o algibes tendrán la capacidad suficiente para atender las necesidades de consumo del campamento durante al menos dos días.  
- Suministro de electricidad: la capacidad total de suministro eléctrico no podrá ser inferior a 660 watios por parcela y día. Se garantizará un nivel de intensidad mínima de iluminación del recinto, acotado por el campamento no inferior a 4 lux.  
- Viales interiores: tendrán la anchura idónea para distribuir adecuadamente los vehículos con sus remolques, de forma que pueda discurrir por ellos una circulación fluida y cómoda. El firme será duro y contará con el correspondiente drenaje.  
- Sistemas de protección contra incendios: los campamentos dispondrán de instalaciones y sistemas de prevención y de incendios óptimos en función de las normativas de aplicación en vigor.  
- Tratamiento y la evacuación de aguas residua les: mientras no se tiendan los sistemas generales de alcantarillado, se instalará en cada campamento una estación depuradora propia cuyo funcionamiento garantice la producción de vertidos de aguas residuales inocuas o incluso susceptibles de aprovecharse para el riego de jardines, zonas verdes o predios rústicos. Cuando se construya y ponga en uso una red general próxima al asentamiento y de suficiente capacidad deberá conectarse la que hasta entonces fue autónoma, en un plazo no superior a seis meses contados a partir del requerimiento que para ello le haga el ayuntamiento al titular del campamento.  
Sección 3: SNUC 3. Cementerio  
Art. 9.2.15. Definición  
Constituye el suelo no urbanizable común de cementerio un conjunto de edificaciones por cuya condición de recinto sacralizado y uso, demanda para el mismo un régimen urbanístico singular en relación con las estrategias territoriales de las normas subsidiarias.  
Art. 9.2.16. Condiciones de uso  
Se establecen las siguientes:  
a) Funeraria  
b) Culto  
Art. 9.2.17. Condiciones de la edificación  
De las informaciones recabadas para la redacción de las normas subsidiarias no se deduce la necesidad de su ampliación, y en consecuencia solo podrán efectuarse intervenciones en el cementerio relacionadas con los trabajos de inhumación (y exhumación) de cadáveres, así como aquellas de mantenimiento y ornato que no afecten a la estructura del espacio arquitectónico envuelto por su perímetro.  
Sección 4: SNUC 4. Parque público  
Art. 9.2.18. Definición  
Constituyen esta categoría de suelo no urbanizable los terrenos situados en el monte de Cullera, delimitados con esta calificación en los planos de ordenación de las normas subsidiarias.  
Art. 9.2.19. Condiciones de uso  
1. En este ámbito solo se permiten actuaciones urbanísticas vinculadas al uso específico asignado, debiendo resultar compatibles en todo caso con los valores paisajísticos y ambientales de esta zona.  
2. Se potenciará la repoblación forestal mediante la plantación de especies autóctonas propias de la comarca.  
Art. 9.2.20. Condiciones de la edificación  
1. Los terrenos comprendidos dentro de esta categoría de suelo no urbanizable, por su propia condición, son inedificables a todos los efectos.  
2. No obstante lo anterior, para potenciar el adecuado disfrute y recreo de este espacio por parte de los ciudadanos, se autorizan edificaciones e instalaciones complementarias que se ajustarán a las condiciones establecidas para los parques suburbanos en el capítulo 5, del título 5 de las presentes normas urbanísticas.  
Sección 5: SNUC 5. Instalaciones deportivas, recreativas y de servicio  
Art. 9.2.21. Definición  
1. Corresponde esta categoría de suelo no urbanizable común a las dotaciones e instalaciones (de carácter público o privado) destinadas a usos deportivos o recreativos, existentes o previstas en las normas subsidiarias, que aparecen con esta calificación en los pianos de ordenación.  
2. Asimismo, se incluyen las instalaciones de servicios urbanos e infraestructura que por su naturaleza deban situarse en el medio rural, estén previstas o no en las normas subsidiarias.  
Art. 9.2.22. Condiciones de uso  
Según la clasificación que para el uso global dotacional se establece en el artículo 5.5.2. de las presentes normas urbanísticas, los usos permitidos en estos ámbitos se corresponden con los usos pormenorizados de equipamientos, servicios urbanos y servicios infraestructurales.  
Art. 9.2.23. Condiciones de la edificación  
1. Las edificaciones que se construyan en estos ámbitos, destinadas a equipamientos o servicios urbanos, se ajustarán a las siguientes condiciones:  
- Parcela mínima: 12 hanegadas (8,310 m2.)  
- Altura máxima: 3 plantas y 10 metros a cornisa.  
- Ocupación máxima: 40% de la superficie aportada.  
- Edificabilidad máxima: 0,4 m2/m2 de parcela.  
- Separación a lindes de predios colindantes y caminos: como mínimo la altura del paramento recayente o 5 metros.  
2. Para las construcciones e instalaciones destinadas a servicios infraestructurales, no se fijan condiciones particulares de edificación, debiendo adoptarse en todo caso las medidas necesarias conducentes a la reducción del posible impacto ambiental en el medio natural circundante.  
Capítulo 3: Del suelo no urbanizable de protección especial  
Sección previa: Conceptos  
Art. 9.3.1. Definición  
El suelo no urbanizable de protección especial es aquél que, apartado de procesos urbanizadores, requiere por sus excepcionales valores agrícolas, forestales, paisajísticos, ecológicos, históricos, y en virtud de imposiciones por aplicación de normativas, un tratamiento restrictivo conforme a lo dispuesto en el artículo 86.2 de la Ley en vigor sobre Régimen del Suelo y Ordenación Urbana y disposiciones concurrentes.  
Art. 9.3.2. Areas diferenciales de suelo no urbanizable de protección especial  
Conforme al enunciado del art. 9.1.2. del presente título en el suelo no urbanizable de protección especial se han establecido las siguientes áreas diferenciales que son categorías de acuerdo con el mismo:  
SNUPE 1: Suelo de protección integral.  
SNUPE 2: Suelo de protección ecológica.  
SNUPE 3: Suelo de protección agrícola.  
SNUPE 4: Areas de protección del patrimonio histórico- artístico y cultural.  
SNUPE 5: Cauces, barrancos y acequias.  
SNUPE 6: Carreteras.  
SNUPE 7: Caminos, veredas y vías agropecuarias.  
SNUPE 8: Líneas férreas.  
SNUPE 9: Costas.  
Art. 9.3.3. Ambito  
El ámbito territorial del suelo no urbanizable de protección especial y de cada una de las categorías que lo constituyen queda determinado por las definiciones presentadas en las correspondientes secciones del presente capítulo y las delimitaciones geográficas que se expresan gráficamente en los planos de ordenación.  
Art. 9.3.4. Régimen jurídico  
Es el establecido con carácter general para el suelo no urbanizable en el capítulo 1 del presente título, con las limitaciones que se deduzcan del articulado de este capítulo para cada una de las áreas diferenciales en que se divide el de protección especial.  
Art. 9.3.5. Desarrollo  
Se estará a lo previsto en el capítulo 1 (a tenor de su sección previa) del presente título y el régimen para cada una de las áreas diferenciales del suelo no urbanizable de protección especial establecido en este capítulo.  
Sección 1: Normativa general de regulación de usos y actividades en suelo no urbanizables de protección del Parque Natural de l'Albufera.  
Art. 9.3.6. Definición  
Son aquellos terrenos emplazados al norte del término municipal y que forman parte integrante del Parque Natural de l'Albufera.  
Art. 9.3.7. Protección de recursos hidrológicos.  
1. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua:  
a) La realización de obras o actividades en los cauces públicos y sus márgenes se someterán a los trámites y requisitos exigidos por el artículo 69 de la Ley de Aguas de 1985. Quedan prohibidas las obras, construcciones, plantaciones 6 actividades que puedan dificultar el curso de las aguas en los cauces de los canales, acequias y barrancos, así como en las zonas inundables delimitadas con arreglo a lo previsto en la legislación de aguas, cualquiera que sea el régimen de propiedad y la calificación de los terrenos  
b) Previamente a la concesión de autorización para las actividades de limpieza, moda, desbroce y dragado de canales, acequias, márgenes, deberá solicitarse informe favorable del consejo directivo del parque natural que podrá, a tal efecto, dictar las correspondientes normas y recomendaciones a que deberán ajustarse.  
2. Mareny de Sant Lloreng:  
a) Con carácter general, quedan estrictamente prohibidos aquellos usos y actividades que constituyan a alterar la calidad y cantidad de las aguas de los ecosistemas lagunares, así como aquellas obras e infraestructuras que alteren el flujo hídrico o supongan manifiestamente un manejo abusivo del mismo y de sus recursos naturales.  
b) Quedan prohibidas, las actividades náutico- deportivas no tradicionales. así como la pesca deportiva y la actividad cinegética.  
3. Protección de Ullals  
a) Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que supongan una alteración de la calidad y cantidad de las aguas de estos ecosistemas, así como todo tipo de obras e infraestructuras que alteren las condiciones ambientales de los mismos.  
b) Queda prohibido cualquier tipo de aprovechamiento de los recursos vivos contenidos en estos espacios, incluidos los de carácter deportivo o recreativo.  
4. Protección de aguas subterráneas:  
a) Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de las aguas residuales que puedan producir por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas profundas o superficiales.  
b) La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de viviendas solo podrá ser autorizada cuando se den las suficientes garantías de que no suponen riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.  
5. Vertidos:  
a) En aplicación del art. 89 de la Ley de Aguas de 1985 se prohibe el vertido directo o indirecto a los cauces, lagunas o acuíferos subterráneos, de aguas residuales cuya composición química o contaminación bacteriológica pueda alterar las aguas subterráneas.  
b) Asimismo, queda prohibido acumular residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir peligro de contaminación de las aguas o de degradación del entorno.  
6. Captaciones de agua:  
a) Quedan prohibidas las aperturas de nuevos pozos o captaciones de agua, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de uso público, siempre que se justifique ésta como la única forma de abastecimiento posible.  
Art. 9.3.8. Protección de la vegetación  
1. La tala y recolección de especies vegetales silvestres queda prohibida sin previa autorización por parte del Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera.  
2. Asimismo se prohibe la introducción y repoblación con especies no autóctonas en el ámbito del parque.  
Art. 9.3.9. Protección de la fauna  
1. Con carácter general se prohiben las actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de pollos, huevos, etc.  
2. Queda prohibida la introducción de especies animales no autóctonas en el ámbito del parque natural.  
3. La caza y captura de especies animales deberá respetar en todo caso la normativa establecida en los reales decretos 3181/1980, de 30 de diciembre, y 1497/1986, de 6 de junio, y el Decreto 97/1986, de 21 de julio, del Consell de la Generalitat por los que se protegen determinadas especies.  
Art. 9.3.10. Protección de los suelos  
1. Los movimientos de tierra estarán sujetos a previa licencia urbanística, para cuya tramitación será requisito el informe previo favorable del consejo directivo del parque, con excepción de las labores de preparación y acondicionamiento de suelos relacionados con la actividad agrícola, tales como nivelación del terreno, arado y tangueo, siempre que no supongan aportes de tierras de origen externo.  
2. En vertientes con pendientes superior al quince por ciento (15%) incluidas áreas dunares, se prohibe el aterrazamiento o aplanamiento del terreno y la destrucción de la vegetación existente para su transformación agrícola o cualquier otro uso. En estas áreas, se promoverá la repoblación forestal o regeneración paisajística con especies vegetales autóctonas  
Art. 9.3.11. Protección del paisaje.  
Se prohibe la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza fuera de las zonas urbanas, considerándose fuera de ordenación los elementos de publicidad actualmente existentes, que se hallen en contradicción con lo expuesto anteriormente.  
Art. 9.3.12. Regulación de actividades.  
1. La realización de obras de infraestructura deberá llevarse a cabo, teniendo en cuenta la necesidad de minimizar el impacto ambiental de las mismas. Asi, los proyectos de obra de nueva planta 6 instalación de infraestructuras deberán acompañarse del correspondiente estudio de impacto ambiental.  
2. Quedan prohibidas las actividades extractivas y mineras.  
3. Las actividades agrarias deberán someterse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación. El uso de productos fitosanitarios deberán ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes.  
4. Quedan prohibidas las instalaciones ganaderas en el ámbito del suelo no urbanizable integrado el Parque Natural de l'Albufera.  
5. Quedan prohibidas las instalaciones de piscifactorias en el ámbito del suelo no urbanizable integrado en el Parque Natural de l'Albufera.  
6. La actividad cinegética se ajustará a los períodos y condiciones establecida en la legislación específica, así como a las determinaciones del plan especial de l'Albufera.  
7. Quedan prohibidos los vertederos de cualquier tipo, tanto controlados como incontrolados.  
Sección 2. SNUPE 1 Suelo no urbanizable de protección integral  
Art. 9.3.13. Definición y localización  
Corresponde a esta categoría los espacios constituidos por la Bassa de Sant Llorenç y su marjal circundante, las formaciones dunares del área del Dosel y de los Ullals existentes. Corresponden a áreas que presentan notables valores ecológicos y paisajisticos, que por su fragilidad exige una regulación de usos pormemorizada para garantizar su conservación.  
Art. 9.3.14. Usos permitidos  
1. Son aquellos destinados a conseguir una conservación y mantenimiento de sus recursos naturales, por lo que estos espacios estarán destinados preferentemente hacia actividades científicas, de conservación e interpretación de la naturaleza.  
2. Trabajos de conservación y regeneración de ecosistemas, acciones tendentes a posibilitar actividades científicas y educativas.  
3. Infraestructuras de carácter blando (senderos, barreras, etc.) cuando su destino sea el apoyo a la ejecución de las actividades compatibles con las necesidades de protección de estos espacios.  
Art. 9.3.15. Usos prohibidos  
Son todos aquellos que comporten alteración y degradación del medio. Quedan específicamente prohibidos los siguientes usos:  
a) Las actividades cinegéticas y cualquier aprovechamiento de los recursos vivos.  
b) La tala, desbroce y recolección de la vegetación silvestre.  
c) Las captaciones de agua que puedan alterar las condiciones de los complejos húmedos.  
d) Las obras de desmontes, aterramientos y rellenos.  
e) La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de los recursos vivos, incluyendo cualquier tipo de instalaciones de primera transformación.  
f) Las construcciones residenciales en cualquiera de sus supuestos.  
g) El aprovechamiento agrícola y ganadero.  
h) Los establecimientos, infraestructuras y equipamientos de cualquier tipo, incluso desmontables, no relacionados directamente con los usos permitidos.  
i) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos.  
Sección 3: SNUPE 2 Suelo no urbanizable de protección ecológica  
Art. 9.3.16. Definición y localización  
Esta constituida por la marjal integrante en el Parque Natural de l'Albufera. Asimismo también se incluye el área del Cabeçol y Montaña del Oro. Corresponde a espacios de marcada uniformidad y alta singularidad paisajística.  
Art. 9.3.17. Usos permitidos  
1. Actuaciones tendentes a la recuperación, regeneración o restauración de los ecosistemas más representativos, como la maquia y bosque mediterráneo, en los espacios del área del Cabeçol y Montaña del Oro, con plantaciones de especies autóctonas.  
2. Serán autorizables las adecuaciones naturalistas y recreativas con equipamientos e infraestructuras para la potenciación de este tipo de actividades.  
3. En el área de marjal se permiten instalaciones y construcciones directamente relacionadas con el cultivo del arroz.  
4. Se consideran autorizadas las edificaciones e instalaciones existentes que se hallen directamente ligadas a la explotación del arrozal, como, secaderos, motores, almacenes, etc..  
Art. 9.3.18. Usos prohibidos  
1. En general, cualquier uso o actividad que comporte impacto visual, acústico, degradación medioambiental o disminución de la cubierta vegetal (actividades extractivas, industrias, vertederos, escombreras, etc.).  
2. Las actividades transformadoras del medio, cambio de usos de suelo, movimientos de tierras o cualquier actividad que pueda suponer una alteración de los valores ecológicos o paisajísticos.  
3. Las construcciones y edificaciones industriales, excepto las directamente relacionadas con las primeras manipulaciones del arroz.  
4. Las construcciones de viviendas aisladas de cualquier clase. Las viviendas actualmente existentes en el ámbito de la marjal, no vinculadas directamente con el cultivo del arroz, quedan calificadas como fuera de ordenación, aplicándoles el régimen establecido por los artículos 60 y 61 de la Ley del Suelo.  
Sección 4: SNUPE 3. Suelo no urbanizable de protección agrícola  
Art. 9.3.19. Definición y localización  
Comprende dos subáreas, A y B, según el nivel de protección establecido. La subárea A corresponde a los espacios de huerta, arbolada o no, que se extienden por el cordón litoral integrante en el Parque Natural de l'Albufera. La subárea B corresponde al resto del terreno agrario no conformado por el cultivo del arrozal, según queda delimitado en los planos correspondientes de las normas subsidiarias.  
Art. 9.3.20. Usos permitidos  
1. Con carácter general, se permiten todas aquellas actividades e instalaciones, estrechamente relacionadas con el aprovechamiento agrario de la huerta, de acuerdo con las disposiciones legales vigentes en esta materia.  
2. La instalación de cercados, siempre que se realice con materiales naturales, preferentemente setos vivos, a efectos de evitar el impacto generado por los vallados realizados con materiales constructivos.  
3. Las construcciones, instalaciones e infraestructuras estrechamente vinculadas a la explotación agraria de superficie inferior a cuarenta (40) metros cuadrados.  
4. En la subárea B, además de lo anterior se permite también el uso de vivienda unifamiliar aislada en parcelas no inferiores a 5.000 m2., así como la construcción de almacenes agrícolas. Las condiciones de edificación para estos usos son las establecidas en los artículos 9.1.11 y 9.1.12 respectivamente.  
Art. 9.3.21. Usos prohibidos  
1. Todas las construcciones de cualquier tipo, excepto las expresamente permitidas.  
2. Todo tipo de actividad industrial.  
3. La localización de vertederos, escombreras o depósito de cualquier tipo.  
4. Las instalaciones pecuarias y piscifactorias.  
5. El empleo de productos fitosanitarios no autorizados por la legislación específica.  
Sección 5: SNUPE 4. Areas de protección del patrimonio histórico- artístico y cultural  
Art. 9.3.22. Definición  
1. Son áreas de protección del patrimonio histórico- artístico y cultural las porciones de diferentes tipos de suelo y enclaves en los que se ha detectado la existencia de restos, indicios o formaciones del pasado, y los respectivos entornos, como yacimientos arqueológicos, lugares históricos o arquitecturas, que constituyen el patrimonio cultural insustituible merecedor por ello de una especial protección para evitar su deterioro, y legarlo a generaciones sucesivas como muestras de identidad cultural del transcurso de la Historia.  
2. La localización geográfica de las distintas piezas que dan origen a las áreas merecedoras de protección especial que se reseñan en virtud se su interés histórico- cultural, se definen en el Listado de Protección del Patrimonio Histórico- Artístico y Cultural que forma parte de la documentación de las normas subsidiarias, y cuyas determinaciones normativas son complementarias y subsidiarias de lo regulado con carácter general en las presentes normas urbanísticas.  
Art. 9.3.23. Condiciones de uso  
1. El régimen urbanístico aplicable a las áreas de protección histórico- culturales será el correspondiente a normativas instituidas para los diferentes tipos de suelo en las que se hayan insertas, limitándose las intervenciones del siguientes modo:  
- En los yacimientos arqueológicos sólo podrán llevarse a cabo excavaciones y prospecciones por personal idóneo debidamente autorizado por la Dirección General del Patrimonio Artístico de la Generalitat Valenciana.  
- En cuanto al entorno de las piezas incluidas en el listado que forman parte del suelo no urbanizable, se estará al cumplimiento de lo expuesto en los artículos 6.4.7. y 6.4.8. de las presentes normas.  
2. En todo caso, las limitaciones impuestas por aplicación de las normas subsidiarias en los ámbitos del suelo SNUPE 4 se complementarán mediante la puesta en valor de las legislaciones sectoriales como la Ley del Patrimonio Histórico Español y el Decreto de 22 de abril de 1949 sobre protección de los castillos españoles, vigente por la disposición adicional 2ª de dicho texto legal.  
Art. 9.3.24. Condiciones de la edificación  
1. Los yacimientos arqueológicos tendrán la condición de inedificables a todos los efectos.  
2. En cuanto a las condiciones de la edificación de las demás áreas SNUPE 4 y su entorno, se estará a lo prevenido al respecto en las determinaciones que afectan a proyectos para los diferentes tipos de suelo en los que se ubiquen, complementándose la tramitación administrativa a tenor de los dispuesto en el artículo anterior.  
Sección 6: SNUPE 5. Cauces, barrancos y acequias  
Art. 9.3.25. Definición   
1. Constituyen el suelo de protección especial que son cauces, barrancos y acequias, las áreas del no urbanizable por cuyo aprovechamiento público como conformadoras de redes de distribución de acuíferos exigen que se adopten medidas restrictivas de uso y edificación en el transcurso de sus trazados y márgenes, para favorecer el domino público y evitar su deterioro funcional. Será de aplicación en este tipo de suelo la Ley de Aguas y la Ley para la Regulación de Avenidas en lo no derogado por la primera.  
2. Sin perjuicio de lo establecido en otras normativas sectoria  
les, se acotarán bandas de protección, en las cuales se restrinjan las intervenciones en suelo no urbanizable, de acuerdo con la siguiente tabla:  
- Cauces: 20 metros a cada lado.  
- Barrancos: 20 metros a cada lado  
- Acequias: 5 metros a cada lado. (Contados a partir del límite de los predios colindantes, trazando en ellos líneas paralelas a los márgenes naturales de cauces, barrancos y acequias).  
Art. 9.3.26. Condiciones de uso  
1. En las bandas de protección antes descritas podrán desenvolverse los usos característicos de suelo no urbanizables adyacentes, prohibiéndose las obras de fábrica y cerramientos que impidan el acceso desde los caminos a los cauces y barrancos o interrumpan el libre discurso de las aguas que circula por ellos de forma natural y en avenidas.  
2. En cuanto a las condiciones de vertido se estará a lo dispuesto en los capítulos 2 y 3 del título 6 de las presentes normas.  
Art. 9.3.27. Condiciones de edificación  
Las bandas de protección de cauces, barrancos y acequias se considerarán inedificables a todos los efectos, con la sola excepción de aquéllas intervenciones sin vuelo de transformación para mejorar el rendimiento de los predios colindantes.  
Sección 7: SNUPE 6. Carreteras  
Art. 9.3.28. Definición  
Constituyen áreas de protección especial SNUPE 6 los terrenos de suelo no urbanizable ocupados u ocupables en función de previsiones sectoriales, por vías de dominio y uso público para la circulación de vehículos, y aquéllos que por su situación respecto a éstas en sus márgenes les afecta la Ley de Carreteras y reglamento para su desarrollo.  
Art. 9.3.29. Ambito de aplicación  
Esta normativa será de aplicación en las áreas de suelo no urbanizable que ocuparán los trazados de las vías de tráfico que se grafían en los planos de estructura general y orgánica del territorio, y sus áreas limítrofes afectadas.  
Art. 9.3.30. Régimen urbanístico  
Las áreas de suelo no urbanizable de protección especial SNUPE 6 quedan sujetas a las limitaciones de la propiedad en lo referente a usos del suelo y edificación en los terrenos afectados por la Ley de Carreteras y el reglamento, que corresponden a las zonas de domino público, servidumbre, afección y edificación  
Sección 8: SNUPE 7. Caminos, veredas y vías agropecuarias  
Art. 9.3.31. Definición  
1. Constituyen los caminos, veredas y vías agropecuarias en suelo no urbanizable la estructura viaria rural municipal que por su condición pública conviene proteger especialmente para garantizar la persistencia y mejora del aprovechamiento colectivo y sus características funcionales.  
2. A los efectos prevenidos en el párrafo anterior, se restringe el uso de los terrenos ocupados por la estructura viaria rural municipal, prohibiéndose toda ocupación permanente o duradera que interrumpa el tráfico normal de vehículos y entorpezca la observancia de las condiciones de uso regladas en esta sección.  
Art. 9.3.32. Régimen jurídico  
El régimen jurídico de la estructura viaria rural municipal descrita en las normas será el actualmente vigente, sólo complementado a efectos de limitar las intervenciones en sus márgenes para proteger las características funcionales por normativas impuestas en el mismo.  
Art. 9.3.33. Vías pecuarias  
1. Especial tratamiento y consideración tendrán las vías pecuarias instituidas en virtud de las normas sectoriales correspondientes, leyes y reglamentos de vías pecuarias y concurrentes disposiciones en materia de tráfico de vehículos y ganado.  
2. El recorrido, superficie y demás características de las vías pecuarias figura en el proyecto de clasificación correspondiente cuyo contenido normativo se atenderá en todo cuanto alcance su carácter subsidiario de planificación sectorial.  
3. En aquellos tramos de las mismas afectados por situaciones topográficas, paso por zonas urbanas, alteraciones por el transcurso del tiempo en cauces fluviales o situraciones de derecho previstas en el artículo 2º del Reglamento de Vías Pecuarias, su anchura quedará fijada al practicarse el deslinde.  
Art. 9.3.34. Clasificación de los caminos que componen la estructura viaria rural municipal  
1. La estructura viaria rural municipal comprende los caminos que se señalan en los planos de estructura general y orgánica del territorio, clasificados en categorías según las intensidades de tráfico que soportan, relaciones mutuas en el sistema funcional del ámbito de las normas, y externas con los de otros territorios:  
a) Caminos de 1ª categoría (ancho nominal: 8,0 metros).  
b) Caminos de 2ª categoría (ancho nominal: 7,0 metros).  
c) Caminos de 3ª categoría (ancho nominal: 6,0 metros).  
Serán los restantes, tanto municipales como de titularidad privada, que den acceso a tres o más propiedades, y los no catastrados sobre los que pesen servidumbres de paso constituidas.  
2. Esta estructura se complementa con lo reglado en la materia de vías pecuarias (conforme a lo dispuesto en el artículo anterior) prevaleciendo el régimen jurídico correspondiente a las mismas y las limitaciones de intervención en suelos afectados por normativas sectoriales de aplicación sobre las normas subsidiarias relativas a caminos rurales que son vías pecuarias  
Art. 9.3.35. Parámetros geométricos y limitaciones  
1. Se define como traza la sucesión del ancho variable de calzada existente que será nominal hasta su adecuación a las dimensiones impuestas en las normas.  
2. Se define como margen la zona de protección a cada lado de la traza, delimitado por líneas paralelas a cinco (5) metros de distancia de la línea exterior de la traza del lado correspondiente.  
3. En los cruces y bifurcaciones se ampliará la zona de protección en chaflán definido por el segmento MN que se construya del siguiente modo: desde el punto de intersección de los ejes se medirá sobre los mismos cantidades iguales en metros al doble de la distancia de aquéllos al límite de margen de los tramos adyacentes, obteniendo los puntos A y B; a continuación se trazarán desde éstos perpendiculares a las líneas exteriores de margen, cortándolas respectivamente en los puntos M y N cuya unión constituirá el chaflán.  
4. Los accesos a predios particulares desde caminos en pendiente pronunciada (mayor del diez por ciento) se situarán como mínimo a veinte (20) metros de distancia de cruces y bifuraciones, medida en la línea de traza colindante a partir del eje del camino. Idéntica limitación se impone como distancia mínima de los accesos a curvas sin visibilidad, y cambios de rasante, las cuales se acotarán mediando informe municipal que se recabe al respecto, en su caso.  
5. Los caminos sin salida finalizarán en una rotonda que permita el giro, cuanto menos, de un vehículo de bomberos dotado de bomba de extinción.  
Art. 9.3.36. Condiciones de uso  
1. Serán usos preferentes de la estructura viaria rural municipal los derivados de su empleo natural como sistema de comunicaciones para el tránsito de maquinaria y vehículos agrícolas, así como pecuario en los caminos bivalentes.  
2. Serán usos secundarios los compatibles con los anteriores para el tránsito de vehículos particulares y de otros tipos.  
3. La administración pública competente impondrá las limitaciones que a tenor de la legalidad vigente considere oportunas para la ordenación del tráfico que circula por la estructura viaria rural municipal.  
Art. 9.3.37. Condiciones de la edificación  
En terrenos colindantes a los caminos, según su categoría en correlación con la tabla clasificatoria del art. 9.3.34. del presente capítulo, se determinan las siguientes limitaciones edificatorias:  
a) Forma de medir:  
- Se construirá el eje por sucesión de puntos medios en la normal de los límites de los trazados actuales.  
- Se medirán las trazas contando la mitad de las dimensiones nominales a cada lado del eje actual del camino.  
- Se medirán los límites de margen, que acotan las zonas de protección, a cada lado de las correspondientes líneas exteriores de las trazas.  
- Se medirán las distancias mínimas a los cerramientos y obras sin vuelo sobre rasante (C) desde el eje actual del camino.  
- Se medirán las distancias mínimas a las edificaciones con vuelo sobre rasante (E) desde el eje actual del camino.  
b) Tipología de las obras y normas:  
- En la zona de protección sólo podrán efectuarse vallados y obras sin vuelo sobre rasante para mejorar el rendimiento agrícola de los predios, y, acequias.  
- La anchura mínima de las trazas, zonas de protección y las distancias mínimas a los cerramientos y las edificaciones (C y E) serán acotadas según las categorías de los caminos de acuerdo con las siguientes tablas:  
Caminos de 1ª Categoría:  
a) Traza nominal: 8,0 metros.  
b) Límite de margen: 5,0 metros.  
c) Distancia C: 6,0 metros.  
d) Distancia E: 9,0 metros.  
Caminos de 2ª categoría:  
a) Traza nominal: 7,0 metros.  
b) Límite de margen: 5,0 metros.  
c) Distancia C: 5,0 metros.  
d) Distancia E: 8,5 metros.  
Caminos de 3ª categoría:  
a) Traza nominal: 6,0 metros.  
b) Límite de margen: 5,0 metros.  
c) Distancia C: 4,0 metros.  
d) Distancia E: 8,0 metros.  
Sección 9: SNUPE 8. Líneas férreas  
Art. 9.3.38. Definición  
Constituyen las áreas SNUPE 8 los terrenos clasificados como suelo no urbanizable ocupados o susceptibles de serlo, por vías e instalaciones de dominio y uso público soportes de infraestructuras para la circulación de material móvil ferroviario y el servicio y la explotación del mismo.  
2. El ámbito geográfico de la presente normativa se relacionará con las definiciones de la legislación sectorial aplicable y en cualquier caso definiendo una banda de veinte (20) metros de ancho mínimo a cada lado de las vías exteriores en todos los puntos de su trazado.  
Art. 9.3.39. Condiciones de uso  
En este ámbito sólo se permitirán los usos característicos de las instalaciones ferroviarias y servicios lineales compatibles y/o complementarios, como tendidos de redes eléctricas, telefónicas, telegráficas, etc.  
Art. 9.3.40. Condiciones de la edificación  
En consecuencia, únicamente se podrán construir en este ámbito vías, instalaciones de apoyo, garitas, edificaciones auxiliares, artilugios de servicio, y soportes para los tendidos de redes compatibles y/o complementarias.  
Sección 10: SNUPE 9. Costas  
Art. 9.3.41. Definición  
1. Son áreas de SNUPE 9 las que de acuerdo con la estrategia territorial de las normas se consideró que requieren un tratamiento restrictivo conforme a lo prescrito en el artículo 86.2 de la vigente Ley del Suelo, debido a sus excepcionales valores paisajísticos, ecológicos y lúdicos, así como en virtud de imperativos por disposición de normativas sectoriales en materia de costas.  
2. La localización geográfica de las áreas SNUPE 9 figura en los planos de clasificación del suelo de las normas subsidiarias.  
Art. 9.3.42. Régimen jurídico  
1. En áreas de SNUPE 9 es de aplicación la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas, y disposiciones concordantes.  
2. Como consecuencia de lo anterior, habida cuenta que (por mecanismos instrumentales que define la Ley de Costas) en el territorio del suelo SNUPE 9 se ha deslindado la zona de dominio público litoral, y en estos terrenos sólo pueden otorgarse licencias municipales para intervenciones con autorización 6 concesión, según el artículo 2.2 del Reglamento de Disciplina Urbanística, se consideró relevante distinguir dos supuestos:  
a) Areas SNUPE 9 incluidas en suelo de dominio público litoral: serán las situadas al este del límite de zona marítimo- terrestre, según los deslindes aprobados por las administraciones competentes.  
b) Areas SNUPE 9 no incluidas en suelo de dominio público litoral; serán, las limitadas al oeste de la línea de zona marítimo- terrestre.  
Art. 9.3.43. Condiciones de la edificación  
1. Las áreas de SNUPE 9 son inedificables.  
2. Se declaran fuera de ordenación las edificaciones erigidas en este tipo de suelo.  
3. En cuanto a las instalaciones de temporada, se estará a lo dispuesto en el artículo 9.3.44 de la presente sección.  
Art. 9.3.44. Condiciones de uso y de gestión  
Uso de la zona marítimo- terrestre de la playa:  
1. Se ratifica, con carácter general, el principio de uso público de las áreas SNUPE 9, conforme a las determinaciones de las normas.  
2. Serán zonas libres las de SNUPE 9 que, formando parte o no de la zona marítimo- terrestre se destinen al uso libre por los particulares, sin alterar su condición de naturales, prohibiéndose todo tipo de obras e instalaciones en las mismas.  
3. Serán zonas para instalaciones de temporada las susceptibles de ser ocupadas por medios e instalaciones que por su carácter eventual se retiren (al menos) una vez al año.  
4. El uso de la zonas para instalaciones de temporada estará condicionado a la obtención de los permisos o autorizaciones que proceda otorgar al ayuntamiento, el cual determinará las superficies máximas de ocupación correspondientes a cada servicio.  
5. Se prohibe terminantemente acotar recintos de suelo público mediante acordonamientos o vallas de cualquier especie, salvo que su existencia sea impuesta o permitida expresamente al otorgar, en su caso, la correspondiente autorización.  
Zonificación:  
6. La zonificación de SNUPE 9, relacionada con el uso y aprovechamiento público de la playa, será la siguiente:  
a) Una franja longitudinal de cinco (5) metros de anchura, inmediata a la orilla, que deberá reservarse total y permanentemente libre como zona de paso y baños.  
b) Desde la orilla, tierra adentro, hasta treinta y cinco (35) metros será zona prioritaria de reposo, en la cual sólo podrán instalarse toldos y asientos (sombrillas, tumbonas, hamacas, etc.), así como embarcaciones deportivas en los recintos autorizados.  
c) A partir de la zona de reposo, esto es, a treinta y cinco (35) metros de la orilla, podrán ubicarse las instalaciones de temporada, siendo las áreas sobrantes para juegos de playa, esparcimiento y solaz público.  
Policía y vigilancia de playa:  
7. Corresponde al ayuntamiento la policía y vigilancia de la playa para su mejor uso y disfrute público, en los términos previstos en la Ley de Costas para lo cual podrá promulgar ordenanzas y disposiciones de servicios difundiéndolas mediante bandos.  
Instalaciones de temporada:  
8. Las instalaciones de temporada que se autoricen lo serán a precario, sin perjuicio de terceros, conservándose el uso y dominio público allí donde alcance.  
9. Dichas instalaciones se destinarán exclusivamente a prestar servicios habituales y propios de la actividad normal que se desarrolla en las playas durante la jornada de baños.  
10. Se desmontarán antes del 31 de cada octubre, debiendo dejar los terrenos que ocupan en su estado primitivo a cuyo efecto podrá el ayuntamiento exigir a los promotores el depósito de una cantidad suficiente para pagar, por su cuenta, los gastos que ocasione levantar las mismas al vencimiento del plazo concedido.  
11. Se prohibe todo tipo de obra de fábrica para la fijación al terreno.  
12. Las instalaciones se montarán con materiales indeformables a corto plazo, y debidamente resistentes, prescribiéndose el empleo de los que se presenten o mantengan deteriorados o indecorosos a juicio del ayuntamiento.  
13. Los umbráculos y sombrajos se situarán, como mínimo, a dos cincuenta (2,50) metros de altura, y se fabricarán con materiales labrados y trabajados, prohibiéndose los de desecho.  
14. Los kioscos de bebidas se destinarán única y exclusivamente al servicio de helados, refrescos y similares, debiendo hacerlo en envolturas y vasos de un sólo uso, por lo cual no precisarán instalaciones de abastecimiento de agua ni redes de saneamiento. Se prohibe terminantemente la disposición de inodoros, urinarios, y cualquier tipo de aparato que requiera la evacuación de aguas residuales en vertidos proscritos por estas normas.  
15. Los merenderos que produzcan aguas residuales las verterán a depósitos estancos de almacenamiento, vaciándolos periódicamente a las redes de alcantarillado municipal. Se prohibe de modo absoluto las fosas sépticas, los sistemas de infiltración en el terreno, y por supuesto, el vertido directo.  
16. Las casetas- vestuarios serán de materiales impermeabilizados y lavables, se dispondrán interior y exteriormente de forma decorosa, y contarán, al menos, con dos perchas, un espejo y un taburete.  
Limpieza:  
17. Cada titular de los servicios de temporada tendrá a su cargo la limpieza de la zona que le señale el ayuntamiento.  
18. Se prohibe el almacenamiento exterior de todo tipo de envases, cajos, cubos, etc. que deterioren el aspecto externo del espacio público.  
19. No se podrán verter escombros, residuos, ni materias de desecho al mar o a cualquier otra zona de SNUPE 9 debiéndose depositar en los recipientes adecuados dispuestos al efecto.  
Seguridad:  
20. La playa contará con los medios públicos de salvamento y socorrismo adecuados al grado de utilización en cada momento. Independientemente, los titulares de las instalaciones de temporada dispondrán de estos medios proporcionalmente a la magnitud y características del servicio que prestan, y como mínimo un botiquín de primeros auxilios.  
21. Se autorizará el emplazamiento de embarcaciones debidamente matriculadas en las zonas habilitadas al efecto y sólo en ellas.  
22. Las embarcaciones (excepción hecha de las de salvamento, patines de pedales, y botes de remos, las cuales no molestarán a los bañistas y extremarán sus usuarios las precauciones para evitar accidentes) no podrán circular fuera de los canales de fondeo, varado y lanzamiento, a menos de doscientos cincuenta (250) metros de la orilla. Dichos canales estarán balizados de acuerdo con las normas de la Dirección General de la Marina Mercante y Comandancia Militar Marina.  
Publicidad y venta ambulante:  
23. Con carácter general, no se permitirá ningún tipo de publicidad en la playa, salvo los casos debidamente autorizados por los organismos públicos competentes.  
24. También con carácter general y salvo casos excepcionales debidamente autorizados, se prohibe la venta ambulante en todo el SNUPE 9.  
Delimitación de usos en las diferentes zonas:,  
25. La distancia mínima entre dos instalaciones de Temporada será de cincuenta (50) metros.  
26. Los toldos, sombrillas, tumbonas, hamacas, etc. se dispondrán en líneas paralelas dejando entre sí pasos libres de, al menos, tres (3) metros de anchura.  
27. La circulación y el aparcamiento de vehículos particulares, así como de los de reparto y abastecimiento de las instalaciones sólo podrá efectuarse por los viales previstos al efecto, prohibiéndose todo tipo de intrusismo en las zonas de playa, excepción hecha de los de limpieza y ambulancias.  
Capítulo 4: Determinaciones complementarias  
Sección 1: Edificaciones emplazadas en suelo no urbanizable antes de la entrada en vigor de estas normas subsidiarias  
Art. 9.4.1. Legalizables por ser conformes al planeamiento  
1. Podrán acogerse al régimen instituido seguidamente todas las edificaciones emplazadas en áreas de suelo no urbanizable del término municipal por cuyas condiciones de uso y edificación sean conformes el planeamiento y disposiciones concurrentes de aplicación.  
2. Para legalizar este tipo de edificaciones se exigirá el correspondiente proyecto de legalización, redactado por técnico competente o documentación complementaria de acuerdo a las normas subsidiarias, y la observancia y satisfacción de obligaciones y cargas dimanantes del mismo según las determinaciones de aplicación para las diferentes áreas del suelo no urbanizable.  
3. El procedimiento administrativo será el mismo que para la concesión de licencias.  
4. La legalización de edificaciones construidas sin licencia o incumpliéndola no será eximente (aunque si puede considerarse circunstancia atenuante) de la sanción que corresponda en consecuencia del expediente instruido al efecto en base al Reglamento de Disciplina y disposiciones concurrentes.  
5. De acuerdo con las manifestaciones legales en materia disciplinaria, nunca podrá subrogarse la legalización de obras ejecutadas sin las autorizaciones oportunas por la mera satisfacción de las sanciones impuestas, persistiendo la obligación de solicitar las oportunas legalizaciones.  
Art. 9.4.2. Legalizables por procedimiento extraordinario  
1. Serán edificaciones legalizables por procedimiento extraordinario las emplazadas en áreas del suelo no urbanizable cuyo uso sea conforme a la tabla de compatibles y las condiciones de las mismas superen los topes normativos de estas normas subsidiarias a su entrada en vigor, según lo dispuesto a continuación.  
2. Sólo podrán acogerse a este régimen las edificaciones en cuyo expediente de legalización por procedimiento extraordinario se acredite que al satisfacer el canon previsto en la cláusula siguiente podrán arbitrarse medidas correctoras suficientes para obviar el impacto negativo que supondría mantenerlas fuera de ordenación, por lo cual será instruido mediando un pronunciamiento de la corporación municipal al respecto.  
3. Para la legalización de este tipo de edificaciones se procederá del siguiente modo:  
a) Definiendo el volumen total de la figura envolvente: VT  
b) Calculando el volumen que formando parte del anterior se ajuste a las normas: VN.  
c) La diferencia (UT- VN) es el volumen extraordinario cuyo uso puede ser objeto de concesión.  
d) El expediente se resolverá en dos planos.  
Uno: de acuerdo con el apartado anterior en cuanto al volumen legalizable por ser conforme el planeamiento.  
Dos: por concesión de uso del espacio limitado para la protección del interés público, sujeto también a las determinaciones previstas en el apartado anterior, y gravado por un canon anual equivalente a C veces la tasa municipal de licencia de la obra completa sin exenciones, siendo C = 10 x (VT- VN)/VT. Exceptuando las edificaciones catalogadas por su Interés patrimonial a cuyos titulares se les podrá dispensar de satisfacer este canon.  
Sección 2: Edificaciones e instalaciones de utilidad pública o interés social  
Art. 9.4.3. Marco de referencia  
Las edificaciones e instalaciones promovidas en áreas de suelo no urbanizable en virtud de su presunta condición de utilidad pública o interés social, serán las que pueden acogerse al régimen urbanístico del artículo 85 de la Ley del Suelo en concordancia con cláusula 3. del art. 9.1.7. y concatenadas del presente título.  
Art. 9.4.4. Tipologías  
1. Instalaciones y edificaciones promovidas por organismos públicos en ámbitos de su competencia:  
- Mejoras de las infraestructuras viarias (reparaciones, variantes de trazados, líneas férreas, puentes, túneles, etc.).  
- Mejoras de las infraestructuras de servicios.  
- Edificaciones de titularidad pública, para equipamientos de patronos, mancomunidades y entes públicos.  
2. Instalaciones y edificaciones promovidas por empresas de servicios:.  
- Infraestructuras Eléctricas.  
- Infraestructuras Hidráulico- Sanitarias.  
- infraestructuras Telefónicas  
- Otras infraestructuras.  
3. Instalaciones y edificaciones promovidas por particulares para la prestación de servicios y desarrollo de actividades de utilidad pública o interés social:  
- Industrias agropecuarias de necesaria implantación en el medio rural.  
- Salas de reunión.  
- Equipamientos.  
- Otras relacionadas con la naturaleza y destino de las fincas sitas en suelo no urbanizable.  
4. Instalaciones y edificaciones que por su particular naturaleza deben situarse en el medio rural. Condiciones de la edificación de utilidad pública o interés social.  
1. Cumplirán las siguientes normas:  
a) Parcela mínima: 12 hanegadas (equivalente a 8.310 m2»)  
b) Edificación aislada.  
c) De hasta un máximo de dos (2) plantas en cualquiera de sus cortes verticales.  
d) Elevación máxima sobre la rasante del camino de acceso: diez (10) metros contados hasta el límite superior de la cumbrera o plano de coronación.  
e) Separación a lindes de predios colindantes, acequias y caminos (medida ésta última respecto al margen nominal que resulte de aplicar las normas dimanantes de estas normas subsidiarias en cuanto a la estructura viaria y de caminos agrícolas) como mínimo igual a la altura del paramento recayente o cinco (5) metros.  
f) Superficie ocupada máxima: 10% de la superficie aportada.  
g) Superficie construida máxima: 0,1 m2/m2 de parcela.  
h) La superficie construida máxima destinada a servicios auxiliares será de un diez por ciento (10%) de la total.  
2. Estarán sujetos a las siguientes obligaciones:  
a) Solicitar las preceptivas licencias municipales, en tiempo y forma.  
b) Satisfacer las tasas que correspondan.  
c) Tener resuelto el acceso vial.  
d) Tener resuelto el servicio proporcional de abastecimiento de agua, y en idéntica medida el suministro de energía eléctrica, así como garantizada la eliminación de residuos sin producir impactos negativos en el medio de implantación y la total ausencia de riesgo contaminable o degradante del mismo.  
e) Inscribir el Registro de la Propiedad la indivisibilidad de las parcelas ocupadas.  
Art. 9.4.5. Procedimiento de gestión  
1. Podrán autorizarse las edificaciones e instalaciones de utilidad pública o interés social que hayan de emplazarse en el medio rural por aplicación de lo previsto en esta sección siguiendo el procedimiento prescrito en el art. 44.2 RG conforme a las normas que establecen estas normas subsidiarias.  
2. Para cumplimiento del epígrafe 2, del mencionado procedimiento, se requerirá del interesado que acredite las circunstancias según las cuales supone que su promoción puede acogerse al Régimen descrito en esta sección.  
3. El ayuntamiento, a la vista de la documentación presentada, estudiará la solicitud, pronunciándose al respecto mediante la declaración, en su caso, de utilidad pública o interés social que (en su esfera de competencias) merecen las edificaciones o instalaciones promovidas al amparo de lo dispuesto en esta sección. Satisfechos estos requisitos, informará la petición, elevando el expediente a la Comisión Territorial de Urbanismo recabando la resolución que proceda, contando el administrado con un plazo de seis (6) meses, a partir de la autorización, para solicitar la oportuna licencia municipal de obras, vencido el cual se considerará caducada sin que recaiga derecho adquirido alguno por el sólo hecho de haber iniciado el trámite.  
Capítulo 5: Ordenanzas de policía rural  
El Ayuntamiento de Cullera dispone desde hace muchos años de una ordenanza de policía rural cuya aplicación ha permitido a la corporación resolver muchas, cuestiones que se suscitan en el medio rural de su término.  
Aunque muchos de los supuestos y circunstancias que se contemplan en la ordenanza están hoy totalmente desfasados e incluso el total contenido de su articulado no corresponde a materia propiamente urbanística, por expresa voluntad de la corporación municipal, se recoge en el presente capítulo el texto vigente hasta hoy de la ordenanza de policía rural.  
Sección 1: De los caminos.  
Art. 9.5.1. Los puentes y sifones al través de los caminos rurales, deberán tener la misma longitud que la latitud de estos, y la elevación y latitud o luz adecuadas al objeto de la obra.  
Art. 9.5.2. Las sendas o entradas de los campos arrozales tendrán uno cincuenta (1,50) metros de latitud en su parte superior, y las de huertas y secanos un (1) metro también en su parte superior.  
Art. 9.5.3. Al través de las sendas no se permitirá portillo o cortadura alguna aunque sea como objeto de regar o escorrer los campos contiguos, para cuyas operaciones, sin perjuicio del libre paso, se construirán los oportunos puentes por los interesados en el riego o escurrimiento.  
Art. 9.5.4. Los márgenes medieros o divisorios de los campos, deberán tener la latitud de cero cincuenta (0,50) centímetros en su superficie y de cero setenta (0,70) centímetros en su base.  
Art. 9.5.5. Nadie podrá escotar o recortar un margen o senda sin previa conformidad de los condueños, aun cuando sea con hoz, arada u otro instrumento ni a pretexto de segar broza.  
Art. 9.5.6. Se prohibe colocar estercoleros, piedras, pajas, troncos de árboles, ramaje o cualquier otro obstáculo en los caminos de éste término, aunque sea provisionalmente y por corto tiempo.  
Art. 9.5.7. No podrá recogerse polvo de los caminos a pretexto de hacer estiércol o cualquier otro.  
Art. 9.5.8. Se prohibe hacer broza o segarla en los taludes o laderas de los caminos, sin la correspondiente autorización municipal, y en las regueras o atarjeas de los campos, sin la de los propietarios o arrendatarios.  
Art. 9.5.9. Ningún vecino, arrendatario o propietario, dejará caes las aguas en los caminos de este término, o pasar por encima de las sendas bien sea voluntaria o involuntariamente, sin que le baste para eximirse de responsabilidad, manifestar que fue un rompimiento de cajero, o filtración al tiempo de riega, o poca elevación de- los márgenes de las acequias, o regueras, o ser o haber sido excesivo el remazo, o no haberse hecho bien la monda, o cualquier otra causa.  
Art. 9.5.10. Cuando se practique la monda o limpia de las regueras o atarjeas, o cualquier otro brazo de riego por los propietarios o arrendatarios u otros que deban hacerlo, colocarán el fango o sedimento que extraigan, de modo que siempre quede enteramente libre y expedido el paso por los caminos y sendas para que no haya el más pequeño obstáculo en su anchura y extensión.  
Art. 9.5.11. Cuando por cualquiera de los interesados se solicite la reposición de un margen mediero o divisorio con arreglo a las medidas consignadas en los art. 9.5.2. y 9.5.4. se efectuará a costa de los dueños de los campos colindantes.  
Art. 9.5.12. Los arrendatarios o cultivadores de los campos lindantes con las sendas, las tendrán en buen estado y las conservarán de modo que no se interrumpa nunca el paso libre y expedito, aunque sea un pretexto de estar regando. Caso de monda dejarán explanada la parte superior de las sendas después de colocado el fango.  
Sección 2: De los canales de riego artificial y escorrentías de secano.  
Art. 9.5.13. Los canales de riego de los campos de secano deberán tener en su fondo la latitud de uno cincuenta (1,50) metros y el talud conveniente según la calidad del terreno, cuando sirvan para el riego artificial y escorrentía simultánea o alternativamente.  
Art. 9.5.14. Para que todos los campos secanos disfruten con facilidad del riego artificial y escorrentía, los dueños o poseedores permitirán la continuación de los canales por el punto más adecuado en su propiedad, previa indemnización del terreno que se emplee a dicho efecto.  
Art. 9.5.15. Nadie podrá establecer noria, regador de tahona ni otro aparato de riego artificial en canal o escorretía de Interés de tercero y cuyo movimiento pueda lesionar el margen o cajero de su no pertenencia, o embarazar el libre curso de las aguas.  
Art. 9.5.16. La monda y limpia de los canales de secano, se efectuará en las épocas convenientes que designe el Ayuntamiento para cada partida, previo anuncio y a costa de los dueños fronterizos, si éstos se aprovechan de dichos canales y en caso contrario a costa de todos los que tengan el aprovechamiento.  
Art. 9.5.17. La construcción de nuevos puentes de entrada reconocida sobre canales y escorrentías de secano, será de cuenta de los dueños de los campos objeto de riego o escorrentía, a no ser que el puente sea para establecimiento de nueva entrada en cuyo caso la construcción será del exclusivo cargo del dueño del campo que haya de servirse de la entrada.  
Sección 3: De los campos y arbolados  
Art. 9.5.18. Se prohibe la entrada de gallinas, u otras aves domésticas en los campos sembrados, regados o llovidos y si es en estado de rastrojo debe obtenerse permiso de los propietarios o arrendatarios.  
Art. 9.5.19. Se prohibe a toda persona atravesar por los campos sembrados y sin sembrar a pie o a caballo, hacer senderos a pretexto de recreo o descanso.  
Art. 9.5.20. Se entiende igual prohibición para los cazadores, que lo ejecuten con perros o sin ellos.  
Art. 9.5.21. Tampoco se permite entrar o sacar hierbas de los campos ni sembrados, ni cortar ni arrancar manojos de espigas en verde o entero, habas, guisantes, alubias y demás legumbres, sea por mera diversión o aprovechamiento.  
Art. 9.5.22. Se prohibe también que las espigueaderas entren en los campos antes que esté levantado el fruto, y aún en este caso, lo harán de sol a sol, con permiso por escrito del propietario o arrendatario, sin que se le permita en ningún caso ir detrás de los carros o caballerías que conducen las mieses.  
Art. 9.5.23. Serán considerados como reos de hurto y puestos en su virtud a disposición de la autoridad judicial competente, los que a pretexto de recoger la espiga la corten de la misma planta con tijeras u otros instrumentos y extraigan los haces para machacarlos y utilizarse del grano.  
Art. 9.5.24. Se prohibe la plantación de árboles o arbustos de todas clases bajo ninguna forma a menor distancia de tres (3) metros de las propiedades ajenas, de particulares o del común de vecinos.  
Art. 9.5.25. Se prohibe colocar cuerdas, cordones, sogas y otra atadura en los árboles, campos, márgenes y sendas, sin permiso por escrito de los propietarios o arrendatarios, para sujetar animales, tender ropa u otro objeto cualquiera.  
Art. 9.5.26. El ramaje de los árboles plantados en las inmediaciones de las propiedades ajenas, de particulares o del común de vecinos, se cortará para que siempre pueda pasar desahogadamente una caballería o vehículo con carga mayor o de paja.  
Art. 9.5.27. Se prohibe tirar piedras a los árboles, cortar ramas, subirse a ellos o perjudicarles de cualquier modo.  
Art. 9.5.28. Igualmente queda prohibido disparar escopetas ni otra arma de fuego con dirección a los árboles.  
Sección 4: De los montones de leña , paja, estiércol y otros efectos  
Art. 9.5.29. Los pajares rústicos, montones de estiércol, leña, piedras y otros efectos, no podrán establecerse en ningún caso ni para poco ni mucho tiempo, a menor distancia de dos (2) metros de los caminos, sendas, márgenes, cajeros de canales y acequias y azarbes y de doscientos (200) metros del núcleo urbano; sin autorización expresa del Alcalde.  
Sección 5: De las caballerías y carruajes  
Art. 9.5.30. Las caballerías y demás animales menores de trabajo o recría, no podrán ser conducidos por las sendas o motas las partidas arrozales durante el tiempo de esta cosecha, y por las sendas de las huertas y secanos en todo el tiempo sin llevar el correspondiente bozal o freno.  
Art. 9.5.31. Ningún animal podrá atarse ni permanecer a menor distancia de dos (2) metros de los caminos, sendas, motas, márgenes y campos ajenos, ni ser apacentado suelto o atado en los canales de riego, escorrentías y sus cajeros.  
Art. 9.5.32. Cuando uno o más vehículos o carruajes se encuentren en cualquiera de los caminos de este término en dirección opuesta, los que lleven la derecha hacia la población, pasarán sin perder tiempo, debiendo el que lleve la izquierda esperar, dejando paso franco. Entiéndase la misma prevención cuando sean caballerías cargadas o descargadas o cualquier otra causa de animales.  
Art. 9.5.33. Se prohibe llevar las caballerías por los caminos de este término a escape, a galope y trote tendido, ni hacer apuestas para probar sus cualidades.  
Sección 6: De los ganados  
Art. 9.5.34. Los ganaderos no podrán entrar ni permanecer en el término municipal de esta villa, sino en la forma que establezcan las disposiciones gubernativas que al efecto se dicten por la alcaldía y con licencia por escrito de los dueños de los campos donde se apacenten y de los dueños de los campos lindantes con las sendas o entradas de su tránsito.  
Sección 7: De la caza y pesca  
Art. 9.5.35. La caza y pesca solo podrán hacerse en tiempos y formas que prescriben las leyes.  
Art. 9.5.36. No se permite por regla general, cazar hasta la distancia de trescientos (300) metros, a contar desde las últimas casas del núcleo urbano, para evitar los peligros de personas y cosas.  
Art. 9.5.37. No se podrá cazar con la red llamada filat en ningún tiempo del año, haya o no frutos pendientes en los árboles, sin permiso del dueño de estos otorgado por escrito, visado por la alcaldía.  
Art. 9.5.38. No se cazará con perro en las huertas y secanos ni aún en tiempo de caza en que podrán emplearse los perros solamente en las partidas arrozales después de levantadas las cosechas.  
Art. 9.5.39. Nadie podrá pescar fuera de los límites de su propiedad sin tener el permiso competente.  
Art. 9.5.40. Se prohibe pescar de noche sin permiso de la alcaldía.  
Art. 9.5.41. En el Estany y en el río Xúquer no se establecerá pesquera alguna sin autorización escrita de la alcaldía y a menos distancia unas de otras de veinte (20) metros en la pesca de acebo vivo, a excepción de las pesqueras de los machones del puente en que podrán establecerse una pesquera por cada machón.  
Art. 9.5.42. Se prohibe abrir bolsas en los cajones de los azarbes y campos contiguos a pretexto de asegurar la pesca llamada de la buderada.  
Art. 9.5.43. No se abrirán portillos en los cajeros de los azarbes ni se colocarán en ellos ni en otros cajeros ninguna clase de red o artificios para pescar.  
Art. 9.5.44. Los barquichuelos o barquillos de pescadores no se acercarán a las pesqueras a menor distancia de la preceptuada en el art. 9.5.41.  
Art. 9.5.45. Los pescadores de barquillo podrán fijar sus pedrales para el establecimiento de pesqueras en el punto que les acomode, con arreglo al artículo anterior, pero perderán dicho punto, entendiéndose como renunciado si dejan transcurrir tres (3) días consecutivos sin emplearlo o usarlo personalmente por causa de enfermedad u ocupación en trabajos de su propiedad; y no mediando estas causas bastará a tal efecto el transcurso de veinticuatro (24) horas.  
Sección 8: Del tiro de palomos y otras aves  
Art. 9.5.46. Se prohibe establecer el tiro de palomos u otras aves sin permiso por escrito de la autoridad municipal, a la cual le queda reservada la facultad de fijar las condiciones que estime conveniente, para conseguir el orden y afianzar la seguridad de las personas y cosas y señalar el punto donde debe establecerse; sin perjuicio del reglamento que deba redactarse para que sirva de régimen y gobierno a todos los que concurran al tiro y muy particularmente al dueño de los animales, o al que haga sus veces.  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS  
Primera  
Las obras amparadas por licencia municipal que a la entrada en vigor de estas normas subsidiarias estuvieren en curso de ejecución o paralizadas, podrán terminarse de conformidad con el proyecto técnico en su día autorizado y otras condiciones de la licencia, durante el plazo de quince (15) meses contados desde la entrada en vigor de estas normas subsidiarias.  
Segunda  
Las industrias que a la entrada en vigor de estas normas subsidiarias resulten emplazadas en zona no adecuado, y no sea posible su legalización conforme a lo establecido en el capítulo 4 del título 10 de las presentes normas, serán toleradas por el plazo de (10) años en su emplazamiento actual, pudiendo realizarse obras de mantenimiento, reparación y modernización, pero en ningún caso de aumento de volumen.  
Tercera  
No se considerarán en situación de fuera de ordenación aquellas edificaciones existentes que, a la entrada en vigor de estas normas subsidiarias, no cumplan las condiciones planimétricas o de volumen establecidas en las presentes normas urbanísticas, siempre que hayan sido realizadas amparadas en la preceptiva licencia municipal y no se encuentren afectadas por el viario o los espacios libres públicos, en los términos legales establecidos.  
Cuarta  
Además de las obligaciones y cargas establecidas es estas Normas para la gestión de cada unidad de ejecución o polígono, los propietarios del suelo ordenado por planes parciales aprobados con anterioridad a estas normas. quedan sujetos al cumplimiento de las obligaciones y compromisos, que como desarrollo del plan parcial correspondiente a cada ámbito de ordenanza o convenios urbanísticos, pudieran quedar pendientes en materia de cesión de espacios de uso público o de aprovechamiento urbanístico, de ejecución de obras de urbanización, de conservación de las mismas y de constitución de entidades urbanísticas colaboradoras.  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
Primera  
El ayuntamiento queda facultado para regular mediante normativa complementaria específica todos aquellos aspectos insuficientemente tratados.  
Segunda  
El Ayuntamiento, mediante ordenanza municipal, podrá cambiar el destino público concreto de las reservas de suelo dotacional previsto en estas normas, salvo las que están destinadas a viarios, espacios libres y zonas verdes y las que estén específicamente reservadas para la implantación de servicios propios de administraciones supramunicipales. El nuevo destino que se disponga para los terrenos será de servicio público municipal  
Tercera  
El ayuntamiento queda facultado para que, en aquellas zonas donde existan (en este momento) edificaciones consolidadas que no aparecen reflejadas en la base cartográfica que ha servido para elaborar este documento, mediante estudio de detalle reajuste las alineaciones en lo que sea preciso para adaptarlas, en su caso, a la realidad consolidada o a los parámetros más racionales que vengan impuestos por ésta.  
Cuarta  
En el área del término municipal incluido en el Parque Natural de l'Albufera prevalecerán, en cualquier caso las determinaciones establecidas en su plan especial de protección.  
DISPOSICION DEROGATORIA  
Quedan derogados cuantos instrumentos de ordenación, normas u ordenanzas de ámbito municipal se opongan a lo establecido en las presentes normas urbanísticas.  
ANEXO A LAS NORMAS URBANISTICAS  
Fichas de características de las unidades de ejecución y áreas de desarrollo  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-1  
Denominación Casco antiguo de San Antonio  
U.E. SAC-1  
 1 Superficie total 14.250 m2  
 2 Superficie equipamiento 1.750 m2  
 3 Superficie libre 8.045 m2  
 4 Superficie cesión (2 + 3) 9.795 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 4.455 m2  
 6 Superficie techo 18.525 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 1,3 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido en el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinará por el ayuntamiento.  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-1  
Denominación Casco antiguo de San Antonio  
U.E. SAC-2  
 1 Superficie total 800 m2  
 2 Superficie equipamiento  
 3 Superficie libre 660 m2  
 4 Superficie cesión (2 + 3) 660 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 140 m2  
 6 Superficie techo 1.400 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 1,75 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido en el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinará por el ayuntamiento.  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-3  
Denominación Ensanche sur San Antonio  
U.E. SAS-1  
 1 Superficie total 2.474 m2  
 2 Superficie equipamiento  
 3 Superficie libre 1.268 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) 1.268 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 1.206 m2  
 6 Superficie techo 6.030 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 2,43 m2/ m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido en el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinará por el ayuntamiento.  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-3  
Denominación Ensanche sur San Antonio  
U.E. SAS-4  
 1 Superficie total 31.155 m2  
 2 Superficie equipamiento 2.000 m2  
 3 Superficie libre 16.490 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) 18.490 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 12.510 m2  
 6 Superficie techo 26.846 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1)  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido en el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación será el de compensación.  
5. Se redactará estudio detalle.  
6. La superficie de cesión incluye además de la zona verde y las viales de la subzona P-3.2 una cesión complementaria y gratuita para el Ayuntamiento según se grafía en los planos.  
7. La tolerancia de medición consignada en la nota 2 no será de aplicación a la superficie de techo, que es fija a todos los efectos.  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-8  
Denominación Playa Dosel  
U.E. D-1 (discontinua)  
 1 Superficie total 59.341 m2  
 2 Superficie equipamiento 2.785 m2  
 3 Superficie libre 25.064 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) 27.849 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 31.492 m2  
 6 Superficie techo 6.298 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 0,11 m2  
Nota  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido en el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en. la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinará por el ayuntamiento.  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-8  
Denominación Playa Dosel  
U.E. D-2 (discontinua)  
 1 Superficie total 67.659 m2  
 2 Superficie equipamiento  
 3 Superficie libre 10.900 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) 10.900 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 56.759 m2  
 6 Superficie techo 11.358 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 0,17 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido en el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinará por el ayuntamiento.  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-9  
Denominación Marenyet de la Torre  
U.E. MT-1 (discontinua)  
 1 Superficie total 18.200 m2  
 2 Superficie equipamiento  
 3 Superficie libre 4.545 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) 5.545 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 13.655 m2  
 6 Superficie techo 2.732 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 0,15 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido en el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinara Por el ayuntamiento.  
[1] (3860 + 685)  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-9  
Denominación Marenyet de la Torre  
U.E. MT-2 (consolidado)  
 1 Superficie total 76.500 m2  
 2 Superficie equipamiento  
 3 Superficie libre 21.810 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) 21.810 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 54.690 m2  
 6 Superficie techo 10.940 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 0,14 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido en el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinara por el ayuntamiento.  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-9  
Denominación Marenyet de l'Illa  
U.E. MT-2 (consolidado)  
 1 Superficie total 45.900 m2  
 2 Superficie equipamiento  
 3 Superficie libre [1] 18.730 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) 18.730 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 27.170 m2  
 6 Superficie techo 14.740 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 0,32 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido en el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinará por el ayuntamiento.  
[1] (2100 + 16630)  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-11/Subárea P-11.1  
Denominación Marenyet Estany  
U.E. ME-1 (planeamiento de desarrollo)  
 1 Superficie total 106.100 m2  
 2 Superficie equipamiento (\*5) m2  
 3 Superficie libre (\*5) m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) (\*5) m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 55.485 m2  
 6 Superficie techo 11.671 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 0,11 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido con el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta será de 0,20 m2/m2.  
4. Se redactará un PERI a ejecutar por el sistema que determine el ayuntamiento.  
5. Las zonas verdes y equipamientos se ajustarán a los estándares del anexo al Reglamento de Planeamiento.  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-11/Subárea P-11.2  
Denominación Mareny Estany  
U.E. ME-2 (consolidado)  
 1 Superficie total 76.000 m2  
 2 Superficie equipamiento 1.230 m2  
 3 Superficie libre [1] 46.892 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) 48.122 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 27.878 m2  
 6 Superficie techo 41.812 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 0,55 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido con el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinará por el ayuntamiento.  
[1] (8560 + 38332).  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza P-12  
Denominación Dorado  
U.E. DD-1  
 1 Superficie total 28.400 m2  
 2 Superficie equipamiento  
 3 Superficie libre 14.750 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3)  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 24.650 m2  
 6 Superficie techo 4.470 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 0,16 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido con el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinará por el ayuntamiento.  
5. De las parcelas hoy ocupadas existe una superficie de 11.000 m2 afectada por la servidumbre M.T.  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza R-1  
Denominación Marenyet de San Lorenzo  
U.E. MSL-1  
 1 Superficie total 15.700 m2  
 2 Superficie equipamiento  
 3 Superficie libre [1] 10.050 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) 10.050 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 5.650 m2  
 6 Superficie techo 7.580 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 0,48 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido con el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha. -  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinará por el ayuntamiento.  
[1] (5250 + 4800).  
Unidad de ejecución  
Ambito de ordenanza R-2  
Denominación Brosquil  
U.E. B-1  
 1 Superficie total 20.910 m2  
 2 Superficie equipamiento 270 m2  
 3 Superficie libre [1] 10.957 m2  
 4 Superficie Cesión (2 + 3) 11.227 m2  
 5 Superficie ocupada (1 ? 4) 9.683 m2  
 6 Superficie techo 4.840 m2  
 7 Aprovechamiento (6/1) 0,23 m2/m2  
Nota:  
1. Se podrá modificar la delimitación contenida en estas normas subsidiarias de conformidad con lo establecido con el art. 118 de la Ley del Suelo, sin que sea precisa la modificación de aquellas.  
2. Se admitirá un margen de error de medición de hasta un 5% sobre las mediciones consignadas en la ficha.  
3. La edificabilidad por parcela neta es según ordenanza correspondiente.  
4. El sistema de actuación se determinará por el ayuntamiento.  
[1] (2900 + 8057)



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML