Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8964, del 01-12-2020 (2020/10069)

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/17-AIA Villena.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8964

Data del DOGV
:   01-12-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/10069

CVE


Data del document
:   17-11-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 17 de novembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/17-AIA Villena. [2020/10069]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 121/17-AIA Villena.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 121/17-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació de recursos de la secció A, «LAS CARLICAS», número 867  
Promotor: Yesos Las Carlicas, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2016/2/03  
Localització: parcel·la 32 del polígon 8, terme municipal de Villena (Alacant)  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la sol·licitud d'ampliació, d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, per a una explotació de recursos de la secció A.  
2n. Característiques principals del projecte segons la documentació aportada.  
Es tracta d'una explotació a cel obert per a l'extracció d'algeps del triàsic superior, fàcies Keuper, en el terme municipal de Villena (Alacant).  
La pedrera Las Carlicas RCA 867 existent va obtindre, el 3 d'octubre de 2002, la Declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, relativa a l'expedient 609/99-AIA. Aquesta resolució especificava que l'explotació i restauració de la pedrera s'havien de desenvolupar en un termini no superior a 10 anys. En conseqüència, l'explotació va ser autoritzada per un període de 10 anys, mitjançant la Resolució de la Direcció General d'Indústria de 24 d'octubre de 2003.  
L'òrgan substantiu va traslladar a l'òrgan ambiental la sol·licitud de pròrroga del promotor. L'òrgan ambiental, mitjançant resolució complementària de la Declaració d'impacte ambiental de 7 de març de 2016, va considerar acceptable l'establiment d'un termini improrrogable per a finalitzar els treballs d'explotació i restauració de 4 anys i 6 mesos des de la notificació d'aquesta resolució, termini que venç el 5 de novembre de 2020.  
La pedrera Las Carlicas té autoritzada una superfície d'extracció de 75.000 m². Els vèrtexs que delimiten el perímetre autoritzat tenen les coordenades següents (ETRS89, Fus 30):  
  
Punt X Y Punt X Y  
1 682234.73 4281101.92 7 682486.73 4280615.92  
2 682280.73 4281098.92 8 682441.73 4280580.92  
3 682273.73 4281002.92 9 682264.73 4280627.92  
4 682356.73 4280960.92 10 682230.73 4280746.92  
5 682343.73 4280929.92 11 682184.73 4280957.92  
6 682347.73 4280864.92 12 682180.73 4280957.92  
  
  
L'explotació aprovada plantejava bancs d'explotació de 12 m d'altura entre la cota 540 m i la plaça de la pedrera, situada a 515 metres sobre el nivell del mar (msnm). Per a la restauració geomorfològica es proposava el desdoblament dels bancs d'explotació i deixar bancs de 4 m d'altura.  
L'increment en la demanda del material que s'extrau de la mina va portar a la persona titular a sol·licitar l'ampliació de l'explotació abans que acabar el termini d'explotació autoritzat.  
  
Proposta inicial.  
L'ampliació sol·licitada inicialment proposa l'extensió de l'explotació cap al nord, que afecta la totalitat de la superfície de les parcel·les 32, 24, 25 del polígon 8 del municipi de Villena, i cap al sud fins al bord sud de la parcel·la 32 en la seua meitat est. Encara que les parcel·les cadastrals tenen una superfície de 15,15 ha, l'explotació sol·licitada abastava 13,8 ha.  
L'explotació sol·licitada es desenvoluparia durant un total de 15 anys, amb un estat final definit per 4 bancs amb altura mitjana de 7 m, situats entre la cota màxima, a 533 m, i la plaça de pedrera, a 505 m.  
  
Proposta final avaluada:  
A requeriment de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, es modifica la proposta presentada: es restringeix l'àmbit d'explotació, tant pel nord com pel sud, i varien altres paràmetres d'explotació i restauració de l'ampliació sol·licitada.  
Les coordenades que defineixen el perímetre total de l'ampliació sol·licitada en la documentació remesa el 17 de febrer de 2020, referides al fus 30 i en el sistema de referència ETRS89, són les que es mostren a continuació:  
  
Punt X Y Punt X Y  
1 682.368 4.280.996 13 682.346 4.280.449  
2 682.343 4.280.928 14 682.327 4.280.474  
3 682.339 4.280.895 15 682.294 4.280.532  
4 682.348 4.280.866 16 682.280 4.280.564  
5 682.421 4.280.735 17 682.261 4.280.616  
6 682.493 4.280.604 18 682.236 4.280.698  
7 682.508 4.280.564 19 682.225 4.280.716  
8 682.546 4.280.465 20 682.179 4.280.846  
9 682.440 4.280.417 21 682.174 4.280.921  
10 682.411 4.280.423 22 682.174 4.280.941  
11 682.365 4.280.421 23 682.177 4.280.956  
12 682.359 4.280.428 24 682.210 4.281.055  
  
  
L'explotació queda limitada a part de la parcel·la 32, i suposa una superfície de 11,83 ha.  
S'estableix una franja de seguretat de 5 m d'amplària des del límit de la parcel·la amb la Cañada Real d'Almansa fins al Collado de Salinas per l'est. Així mateix, a l'oest del perímetre es manté una distància de seguretat de 10 m respecte de la carretera. Així, la superfície real d'afecció serà d'11,54 ha.  
El producte a obtindre són algeps triturats, amb granulometries entre 0,400-0,500 mm.  
El volum de reserva de mineral per a l'ampliació de la pedrera s'estima en 1.078.362 m³, equivalent a 2.156.726 t.  
S'estima un aprofitament del mineral pràcticament del 100 %, per la qual cosa a penes se'n genera estèril, i, en aquest cas, s'utilitzaria en les labors de restauració.  
La producció anual bruta d'algeps vendibles s'estima en 75.000 m³/any, és a dir, 150.000 t/any. Amb aquest ritme d'explotació la vida útil de la pedrera s'estima en 15 anys.  
Les labors d'explotació principals són:  
1. Labors preparatòries: desbrossament de la coberta vegetal, retirada i apilament de la terra vegetal per a l'ús d'aquesta en les labors de restauració. Construcció d'un camí.  
2. Arrancada i càrrega: fragmentació de la roca per a la càrrega i transport d'aquesta. L'arrancada es du a terme amb voladures controlades, seqüenciades amb detonadors no elèctrics. Es realitzen bancs de 10-14 m.  
3. Tractament: el material volat es tracta en una planta mòbil de trituració i es classifica per a la càrrega en camions banyera per al transport d'aquest.  
El titular de l'activitat proposa establir de manera immediata una pantalla vegetal acústica en la zona nord de l'explotació, per a aïllar-la de l'entorn. S'hi implantaran pins blancs, d'almenys 150/175 cm d'altura, en contenidor, amb un marc de plantació rectangular, de 4x5 o 5x5 m. Se'n proposa un total de 44 exemplars per a constituir la pantalla.  
Els treballs d'explotació-restauració previstos en la pedrera Las Carlicas, projectats en 5 fases, consisteixen bàsicament en les actuacions següents:  
- Avanç simultani en direcció nord-sud i en sentit descendent dels 2 bancs d'explotació de 13 i 14 m d'altura.  
- Desdoblegat lateral dels bancs d'explotació fins a formar el perfil final de restauració.  
- Restauració dels bancs finals de restauració (sistema banc-berma) en els laterals de l'explotació.  
- Revegetació de la plaça de pedrera.  
  
Fase Temps (anys) Superfície (m²) Cotes de bancs de restauració (msnm)  
Explotació - restauració Fase 1 1 5.199'61 514/516  
 Fase 2 2 11.296'87 514/516, 523  
 Fase 3 4 23.594'28 516, 523, 530  
 Fase 4 7 25.258'61 516, 523, 530, 536  
Restauració Fase 5 0'5 52.966'91 509 (plaça pedrera)  
Total Aprox. 15 anys 118.316'28    
  
  
  
Les fases assenyalades corresponen al croquis de l'explotació següent.  
En l'explotació està previst utilitzar la maquinària següent:  
- Una perforadora hidràulica sobre cadenes.  
- Dues pales retroexcavadores sobre cadenes.  
- Dues pales de càrrega frontal sobre rodes, per a la càrrega de camions.  
- Planta trituradora mòbil (Metso Nordeberg LT 1213). Capacitat mitjana de 300 t/h  
- 5 camions banyera de 3 eixos, de 25 t de càrrega, amb sistema de tancament mitjançant lona.  
Tota la maquinària funciona amb gasoil, i s'hi estima un consum anual de 120.000 l de gasoil.  
Així mateix, s'estima un consum de 15.000 kg d'explosiu a l'any.  
La mà d'obra que participa directament en l'explotació inclou 7 persones en règim laboral de 40 hores setmanals, en un torn diari de 8 hores:  
- Un enginyer de mines.  
- Un operador de perforadora.  
- Un capatàs encarregat de planta.  
- Dos palistes de retroexcavadora.  
- Dos palistes d'excavadora frontal.  
Dins del perímetre delimitat es troben les instal·lacions següents:  
  
- Nau taller. Nau d'obra, utilitzada tant per a eines i maquinària per a realitzar xicotetes reparacions, com per a emmagatzemar útils de la pedrera.  
- Caseta d'obra condicionada per al personal i apartada dels fronts d'explotació.  
- Caseta sanitària. Del manteniment d'aquesta s'encarrega l'empresa subministradora.  
3r. Pla de restauració integral.  
El pla de restauració integral proposa l'execució conjunta de les labors d'explotació'restauració, abraça un total de 15 anys i es divideix el projecte en 5 fases de treball, d'acord amb el que ja s'ha indicat. A més, es preveu un període de manteniment de 24 mesos per a desenvolupar totes les cures posteriors que asseguren l'èxit de la vegetació implantada.  
La morfologia de restauració final proposada suposa una plaça de pedrera de cota 509 msnm, amb eixida d'aigües cap al nord-oest i 4 bancs d'altura 7 m, amb amplària mínima de berma 5 m i inclinació de talús individual 30°. El pendent general resultant és de 22º.  
Les bermes tindran una lleugera contrapendent de l'1-2 %, per a retindre l'aigua d'escolament.  
\* Restauració hidrològica.  
No hi ha conques vessants d'aportació exterior d'aigües. En relació amb les aigües de la conca interior, es dissenya una xarxa de drenatge a través de cunetes a peu de talús en cada una de les bermes i baixants, que desguassaran en la plaça de pedrera per a la infiltració i aprofitament d'aquestes aigües per les plantes de restauració. No obstant això, es dotarà la plaça de pedrera d'un mínim pendent cap al nord per a evitar possibles embassades.  
\* Constitució d'horitzó fèrtil.  
Es proposa aprofitar l'escassa capa d'esquivadora de la zona no explotada, que suposa 9.748 m³ de terra vegetal, per a les labors de restauració. Aquest volum no és suficient per a restaurar tota la superfície afectada, i es necessita un volum total de 44.616 m³. Per això, s'utilitzaran 34.868 m³ del material obtingut en l'explotació per a completar la restauració.  
No es considera necessari millorar les terres d'esquivadora amb esmenes orgàniques per a assegurar la formació d'una cobertura vegetal gipsícola similar a la de l'entorn. No obstant això, serà convenient millorar el material addicional procedent de trituració, perquè aquest material difereix molt de l'esquivadora. Es considera adequada una esmena orgànica de l'ordre de 10.000 Kg/ha. La capa d'esquivadora i la terra addicional conformada d'aquesta manera s'estendran amb una grossària total de 0,40 m sobre la superfície resultant de la restauració geomorfològica.  
\* Revegetació.  
En l'elecció d'espècies per a la revegetació es tenen en consideració les que estan més ben adaptades al clima i al sòl, i amb una ecologia afí a l'entorn. La selecció inclou espècies de port herbaci i arbustiu. Es distingeix entre zones planes (bermes i plaça de pedrera) i talussos.  
- Zones planes: es prioritza l'ús d'espècies gipsícoles amb la finalitat de restablir l'hàbitat que hi havia abans de l'explotació.  
- Talussos: es prioritza l'ús d'espècies amb més capacitat de retenció de sòl per a minimitzar la pèrdua de sòl.  
  
Espècies en zones planes Espècies en talussos  
Espècie Ud/ha % Planta Espècie Ud/ha % Planta  
Gypsophila sthruthium 440 40 Atriplex halimus 320 20  
Teucrium libanitis 220 20 Ephedra fragilis 320 20  
Fumana thymifolia 110 10 Lygeum spartum 320 20  
Helianthemum squamatum 110 10 Gypsophila sthruthium 160 10  
Herniaria fruticosa 55 5 Limonium supinum 160 10  
Launaea fragilis 55 5 Salsola oppositifolia 160 10  
Ononis tridentata 55 5 Teucrium libanitis 160 10  
Thymus vulgaris 55 5   
Densitat total: 1.100 100 Densitat total: 1.600 100  
  
  
Les labors de manteniment de les plantacions inclouran regs de manteniment, reposició de falles, birbes manuals d'espècies invasores- Aquestes labors abastaran un període de 2 anys després de l'acabament de la revegetació.  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 27 de setembre de 2017, amb la remissió, pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, de la documentació tècnica en format digital, així com el resultat del tràmit d'informació pública i l'informe de patrimoni necessari per al procediment d'avaluació ambiental.  
El 14 de novembre de 2018, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet un informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge en què indica que s'informa d'aquest al promotor per a la seua contestació.  
Com a continuació del seu escrit anterior, el 26 de febrer de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet la documentació aportada pel titular per a donar contestació a l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
El 25 d'abril de 2019 es trasllada la documentació aportada al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i s'hi sol·licita un informe nou.  
El 10 de maig de 2019 es remet al Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant la comunicació de les actuacions dutes a terme, i se sol·licita informació sobre la situació de l'explotació activa.  
En data 20 de juny de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet un informe sobre l'estat de l'explotació.  
D'altra banda, el 3 d'octubre de 2019 es detecta que el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal no disposava del Pla de restauració integral per a informar en atenció al Decret 82/2005, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana. En conseqüència, s'informa del document a aquest servei, i s'hi adjunta l'ofici del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant de 27 de setembre de 2017.  
Així mateix, el 7 d'octubre de 2019 es consulta al Servei de Vida Silvestre en relació amb les afeccions relacionades amb les competències d'aquest servei i l'existència d'un informe previ, en el context d'un altre procediment, en el mateix àmbit de l'actuació sol·licitada.  
  
El 4 de novembre de 2019, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet un informe sobre el Pla de restauració integral de l'ampliació de l'explotació Las Carlicas.  
Analitzada tota la documentació disponible, el 7 de novembre de 2019 es remet al Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant un ofici en el qual es requereix la modificació del projecte, que es reduïsca l'àmbit d'explotació i s'hi realitzen altres adaptacions. Així mateix, es comunica la realització d'una consulta addicional al Servei de Vida Silvestre. En la mateixa data, s'informa del requeriment al promotor de l'activitat.  
El 21 de novembre de 2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet el Certificat de compatibilitat urbanística aportat per l'empresa.  
El 19 de desembre de 2019, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet un escrit del Sr. Bernabé Carrascosa Escutia en què sol·licita que s'inicie la restauració del terreny afectat i l'adopció de mesures per a evitar molèsties al veïnat.  
Finalment, el 17 de febrer de 2020 es rep, remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, la documentació tècnica refosa aportada pel titular.  
En la mateixa data es rep, mitjançant comunicació interna, un informe del Servei de Vida Silvestre relatiu a l'ampliació de l'explotació sol·licitada.  
  
Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8025, de 24 d'abril de 2017.  
  
El cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, en data 21 de setembre de 2017, certifica que durant el termini concedit es van presentar 4 al·legacions:  
- 2 al·legacions del Sr. Bernabé Carrascosa Escutia.  
- Al·legacions del Sr. Antonio Andreu Espinosa, en representació del Sr. José Pérez Albert i el Sr. Manuel Jiménez Toledo.  
En essència, les al·legacions al·ludeixen a l'historial que hi ha de l'explotació Las Carlicas i a les queixes i denúncies que pesen sobre aquesta, relatives a molèsties a la població per sorolls i pols. També subratllen la incoherència de concedir una ampliació sobre el mateix territori per a una explotació sobre la qual ja s'ha dictat una resolució que determina un termini improrrogable per a l'acabament i restauració d'aquesta.  
En l'expedient administratiu consta també un informe de contestació de l'entitat promotora a les al·legacions presentades. L'entitat, bàsicament, argumenta que la sol·licitud d'ampliació que tramita no correspon a una ampliació de termini per a l'expedient previ, sinó a un expedient nou, en el qual se sol·licita ampliació de superfície d'extracció.  
  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afeccions detectades.  
a) Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (17.05.2017)  
L'informe al·ludeix a un entorn totalment antropitzat, marcat per l'explotació dels algeps. En la zona nord es localitzen les restes d'antigues instal·lacions dedicades a l'extracció i transformació dels algeps, conjunt compost per dos forns, fora del límit de les parcel·les de l'explotació, encara que molt pròximes.  
Es considera que no hi ha afecció al patrimoni etnològic, però que, a causa de la proximitat als forns d'algeps, qualsevol variació respecte a la memòria informada favorablement l'1 de febrer de 2017 exigiria com a mesura correctora l'estudi independent de les construccions. En tot cas, resulta necessari un entorn de protecció de 10 m a partir de les construccions.  
L'informe assenyala que, el març de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant consulta i aporta el projecte d'explotació, el pla de restauració integral, l'estudi d'impacte ambiental i l'estudi d'integració paisatgística. S'informa favorablement a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i reitera la vigència i exigència de la mesura cautelar d'establir un perímetre de 10 m de protecció al voltant dels forns.  
b) Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (22.10.2019).  
  
L'informe descriu exhaustivament l'explotació i restauració proposades.  
En relació amb la restauració proposada, no es realitzen observacions tècniques, excepte la indicació que per a la restauració amb espècies gipsícoles pròpies de l'entorn de l'explotació resulta contraproduent afegir esmena orgànica a la capa d'esquivadora.  
L'informe és desfavorable i indica deficiències en determinats aspectes del pressupost. S'hi destaca, en concret, l'exigència d'incloure en la cartografia, i traslladar al pressupost, el moviment de terres generat pel desdoblament dels talussos per a establir la geomorfologia final de restauració.  
c) Informes del Servei de Vida Silvestre. En la tramitació es consideren dos informes d'aquest servei.  
c.1. El primer informe, de 31 de juliol de 2015, correspon a una consulta referida al mateix tipus d'activitat i en el mateix emplaçament, encara que en el context d'un altre expedient.  
El Servei de Vida Silvestre assenyala que la vegetació de la zona és una representació de bona qualitat de l'hàbitat prioritari «vegetació gipsícola ibèrica», codi 1520\*, declarat hàbitat protegit en el Decret 70/2009, amb l'excepció d'una xicoteta franja pròxima a la via pecuària.  
  
No és previsible un impacte directe sobre Ferula loscosii, encara que seria necessària informació sobre el risc de deposició de partícules sobre l'entorn pròxim.  
En relació amb l'ocell Himantopus himantopus, haurà de concretar-se la situació de les colònies i la previsió de l'impacte sonor i de transmissió de vibracions causades per l'activitat.  
Respecte a la llacuna del Cabezo Redondo i la microreserva Cabecicos de Villena, a priori no s'hi preveu una afecció directa intensa. S'hi suggereix un seguiment de l'afectació perifèrica fins a la distància a la qual se situen les zones protegides esmentades.  
Finalment, respecte a la restauració, se suggereix combinar l'addició de terres del mateix substrat, la revegetació d'aquestes i la col·locació de paraments per a evitar-ne l'erosió.  
En l'elecció de les espècies a implantar s'aconsella combinar espècies arbòries i arbustives, incloent en aquest últim cas les espècies dominants locals, que corresponen a endemismes usualment no cultivats ni produïts per vivers forestals, com Gypsophila struthium, Helianthemum squamatum, Herniaria fruticosa, Teucrium libanitis i Limonium supinum, que haurien d'obtindre's a partir de llavors obtingudes en els voltants. S'hi afig que, atesa la falta de coneixements actuals sobre la germinació i cultiu d'aquestes espècies, els promotors hauran de concertar amb antelació suficient amb centres d'investigació, ONG de conservació de flora o empreses especialitzades, la recollida de llavor i producció de plantes, així com el seguiment de la implantació d'aquestes.  
  
Les limitacions d'origen genètic també s'aplicaran a les espècies arbòries. L'única espècie local que pot créixer en aquest tipus de terreny és Pinus halepensis.  
La restauració haurà de tindre un seguiment durant un temps suficient (almenys, 5 anys).  
c.2. El segon informe, de 17 de febrer de 2020, se sol·licita dins d'aquest procediment d'avaluació ambiental.  
El Servei de Vida Silvestre manté, bàsicament, les consideracions del seu informe previ.  
En relació amb les espècies de flora i fauna protegides detectades en la quadrícula UTM 1x1 km, s'ha comprovat que l'ocell H. himantopus no nia en la quadrícula indicada. En el cas de Ferula loscosii, la població se situa a uns 550 m de l'explotació, cap al sud-est.  
Respecte a la microreserva de flora (MRF) «Cabecicos de Villena», l'extensió d'aquesta es va ampliar a 19,59 ha per l'Ordre 16/2018 de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de manera que es va reduir considerablement la distància entre aquesta reserva i l'explotació.  
Encara que es necessita una informació més precisa sobre l'efecte de la deposició de pols de l'activitat sobre la població d'F. loscosii, atesa la distància que hi ha, es pot preveure que sí que hi haurà deposició els dies de vent fort del nord-oest.  
Es recomana que l'ampliació a concedir, almenys en la zona sud de la pedrera, siga inferior a la sol·licitada.  
d) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (24.10.2016)  
En relació amb l'ampliació de la pedrera d'algeps Las Carlicas, s'informa, entre altres consideracions de caràcter general, que:  
- A l'entorn de l'actuació no es localitza cap llit.  
- La demanda de recursos hídrics generada per l'activitat s'estima en 4.040 m³/any per a reg de pistes i reg de superfície revegetada, que s'obtindran mitjançant subministrament amb camions cisterna. Es recorda que el subministrament d'aigua ha de realitzar-se des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
S'informa favorablement l'ampliació de la pedrera d'algeps Las Carlicas, sense perjudici de les determinacions que, a conseqüència d'estudis més detallats, s'hi puguen establir.  
e) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (1.08.2018)  
  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge analitza la documentació aportada i conclou que el contingut de l'estudi d'integració paisatgística aportat no és suficient per a valorar la incidència de l'actuació en el paisatge, per la qual cosa haurà de completar-se en els termes següents:  
a) Haurà d'aportar-se el pla de participació pública necessari per a la valoració del paisatge, així com la justificació del desenvolupament i els resultats d'aquest.  
b) Haurà de completar-se l'anàlisi visual realitzada, considerant altres punts d'observació des dels quals sembla ser visible l'explotació. Així mateix, s'hauran d'incloure fotomuntatges des de tots els punts d'observació per a mostrar les diverses fases d'explotació-restauració.  
  
Traslladada, en abril de 2019, al Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, la documentació aportada pel promotor, però a data de l'emissió d'aquesta resolució no s'ha rebut cap informe del servei esmentat.  
f) Informe sobre l'estat d'execució del Pla de restauració de la pedrera Las Carlicas.  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet un informe en el qual s'indica que, després de la visita a l'explotació el 26 de novembre de 2018, s'aprecia que els treballs es desenvolupen conforme al que es preveu en el Pla de labors i que l'explotació es troba pròxima al límit del perímetre autoritzat.  
Els treballs executats són concordes amb la Declaració d'impacte ambiental i el Pla de restauració, i no s'han depassat els límits per a la restauració correcta de l'espai afectat per l'activitat minera.  
  
Seria adequat començar la restauració dels talussos laterals de l'explotació en les zones més allunyades del front d'explotació, de manera que no quedaren per a l'últim moment treballs que es poden dur a terme anticipadament, no sols en la faceta morfològica d'aquests, sinó incloent-hi també els treballs d'estabilització del terreny, implantació de sòl vegetal i desenvolupament de les espècies proposades en el Pla de restauració.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Emplaçament del projecte i àmbit d'explotació  
La proposta d'explotació minera i l'ampliació d'aquesta es desenvoluparà en la parcel·la 32 del polígon 8 de Villena, encara que inicialment se sol·licita també afecció a les parcel·les 24 i 25 del mateix polígon.  
Segons s'indica en el Pla general municipal d'ordenació urbana de Villena, aquestes parcel·les s'estenen sobre terrenys classificats, majoritàriament, com a sòl no urbanitzable comú, i en una part, com a sòl no urbanitzable de protecció especial de muntanyes. No obstant això, l'ampliació sol·licitada es localitza exclusivament sobre sòl no urbanitzable comú.  
En l'expedient consta el certificat de compatibilitat urbanística, de 23 de gener de 2017, signat pel secretari accidental de l'Ajuntament amb el vistiplau de l'alcalde, en el qual s'indica que, amb subjecció als informes oportuns, l'activitat sol·licitada podria ser compatible amb el planejament en l'SNU comú.  
Contrastada la ubicació proposada per a l'activitat amb la informació subministrada pel visor cartogràfic de la Generalitat, s'hi observa que:  
- L'explotació afecta l'hàbitat 173015 (escala 1.50.000).  
- L'explotació s'emplaça en terreny forestal.  
- Les parcel·les sobre les quals se situa el projecte confronten amb la Cañada Real d'Almansa al Collado de Salinas, via pecuària partionada i amollonada, amb amplària de 75 m.  
- L'espai protegit més pròxim al límit de l'activitat és la microreserva de flora «Cabecicos de Villena», situat a uns 550 m de distància en línia recta.  
- La ubicació proposada confronta per l'oest amb zona sotmesa a perillositat geomorfològica deguda a tàlvegs i barrancs de fons pla, segons el PATRICOVA vigent.  
- L'actuació està separada del complex de valorització i eliminació de residus domèstics de Villena només per la carretera d'accés que comparteixen les dues activitats. El complex, amb autorització ambiental integrada 554/AAI/CV i en funcionament, disposa de planta de tractament de residus urbans i abocador de rebutjos.  
El projecte proposat estableix distàncies de seguretat respecte de la canyada i la carretera que confronten amb l'explotació, de manera que es garanteix que no resultaran afectades. En aquest sentit, s'ha d'indicar que, malgrat el que s'ha indicat en l'informe sobre l'estat d'execució de la restauració remés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant, s'ha detectat que l'explotació existent ha afectat parcialment la Cañada Real d'Almansa al Collado de Salinas, almenys en la zona nord d'aquesta (vegeu fotografia 1). A més, el talús que hi ha al costat de la via pecuària és excessivament vertical (vegeu fotografia 2), la qual cosa suposa que, en el desdoblegat de bancs per a aconseguir la topografia final de restauració, l'afecció a la via serà encara més gran.  
  
Fotografia 1: Afecció a via pecuària. (Elaboració pròpia a partir d'ortofoto ICV)  
  
Fotografia 2: Talús est al costat de via pecuària. (Perspectiva nord-sud presa de Google Earth)  
  
  
L'explotació que hi ha té antecedents de queixes i denúncies dels habitants d'habitatges pròxims per molèsties de sorolls, pols, etc. En la fase d'informació pública de la tramitació aquestes queixes es materialitzen en 4 al·legacions. Posteriorment, durant el procediment d'avaluació, s'ha rebut una nova al·legació d'un interessat que reitera els trastorns que genera l'activitat.  
Per això, s'ha considerat necessari extremar la cura de mesures preventives i correctores per a evitar molèsties a la població, i s'hi ha exigit tant la reducció de l'àmbit d'explotació com la modificació de l'explotació.  
D'altra banda, en la Resolució del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, de 7 de març de 2016, complementària de la Declaració d'impacte ambiental de l'explotació minera Carlicas (expedient 609/99-AIA), s'indica que el termini per a acabar els treballs d'explotació i restauració ha de ser de 4 anys i 6 mesos des de la notificació de la resolució. L'objecte d'aquesta limitació era evitar prolongar indefinidament l'afecció sobre el medi i salvaguardar les condicions d'assossec de la població.  
En la revisió de la documentació aportada inicialment es va constatar que l'ampliació proposada no es limitava a un àmbit més gran d'afecció superficial, tant al nord (parcel·les 24, 25 i parcel·la 32) com al sud (parcel·la 32), sinó que també suposava aprofundir l'excavació 10 m, i es proposava una cota final de 505 msnm per a la plaça de pedrera i, per tant, més volum de material aprofitable en la zona ja autoritzada, i la prolongació en el temps d'afecció sobre aquesta i les molèsties sobre la població.  
D'altra banda, en relació amb l'àmbit territorial de l'explotació i la protecció dels antics forns d'algeps situats al nord de l'explotació, la redacció de l'EIA aportat originalment era anterior a la prospecció arqueològica (novembre de 2016) i a l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, per la qual cosa no incorporava les consideracions d'aquest. Resultava necessari conéixer la ubicació dels forns per a garantir que no es veurien afectats pel projecte.  
En l'àmbit sud, el perímetre d'explotació proposat realitzava una corba molt pronunciada que donava lloc a una morfologia de difícil integració en l'entorn. Des de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental es considerava més adequat eliminar aquesta corba i reduir l'àmbit d'explotació pel sud, amb la qual cosa es minimitzaria l'afecció directa a l'hàbitat 1520\* i l'afecció indirecta a la microreserva de flora «Cabecicos de Villena» en incrementar la distància a les labors d'explotació-restauració.  
En definitiva, es va requerir al promotor que aportara nous projectes i que hi incorporara la memòria de prospecció arqueològica i modificara l'àmbit i morfologia de l'explotació-restauració en 2 sentits:  
- d'una banda, restringint l'àmbit d'afecció pel nord, però excloent les parcel·les cadastrals 24 i 25, i pel sud, eliminant els vèrtexs situats més al sud, de manera que la morfologia de restauració resultara més suau i es reduïra l'afecció a superfície d'hàbitat 1520\*  
  
- d'altra banda, es va indicar que la cota de plaça de pedrera no podia baixar de 509 msnm, cota de les parcel·les situades al nord que finalment no s'exploten, amb la finalitat de possibilitar l'ampliació de l'explotació però minimitzant el temps d'afecció en la zona nord.  
Finalment, en data 17 de febrer de 2020, es rep nova documentació refosa en la qual l'àmbit d'explotació es redueix parcialment al nord, i en els termes sol·licitats, al sud.  
Encara que en la definició del perímetre final d'explotació no s'esmenta la zona d'exclusió de 10 m respecte dels forns d'algeps i l'edifici annex, molt pròxims al vèrtex 1 del perímetre proposat, es comprova que la franja de separació de 5 m respecte de la via pecuària que hi confronta supera els 10 m esmentats de distància mínima respecte del conjunt arqueològic.  
D'altra banda, coincidint en el temps amb la recepció de la documentació modificada en els termes descrits, es rep el segon informe del Servei de Vida Silvestre, que, en coherència amb la modificació requerida des de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, considera convenient reduir l'àmbit d'extracció pel sud per a reduir l'afecció sobre l'hàbitat protegit 1520\* i sobre l'espècie F. loscosii.  
  
2n. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
a) Cronologia d'explotació-restauració  
A la primera documentació proposada pel titular, des de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, es va objectar que la cronologia d'explotació-restauració havia d'incorporar més fases en la zona nord, de manera que la restauració d'aquesta zona es demorara el mínim en el temps.  
La documentació aportada recentment afig 2 fases en la zona nord respecte a les que es proposaven inicialment, però prolonga fins a 7 anys la durada de les 3 primeres fases i manté un total de 15 anys per al desenvolupament total de les labors d'explotació-restauració.  
No obstant això, la viabilitat de l'ampliació queda supeditada, entre altres aspectes, a la minimització de les molèsties sobre els habitatges de l'entorn pròxim (en coherència amb la resolució complementària de març de 2016 de l'explotació actual). Per a fer-ho, és necessari:  
- que la cronologia de les fases d'explotació-restauració de l'ampliació sol·licitada incloga la prohibició de continuar l'avanç cap al sud fins que es produïsca la restauració total de les fases 1 i 2, corresponents als bancs laterals fins a aproximadament el perfil transversal 0+375 dels plànols aportats.  
- que la restauració de les fases 1, 2 i 3 incloga la revegetació de la plaça de pedrera, en el cas de la fase 1, íntegrament, i en el cas de les fases 2 i 3, posposant per a la fase 5 únicament l'espai imprescindible de la plaça de pedrera necessari per a la circulació de camions i la zona d'espera.  
D'altra banda, d'acord amb les indicacions del Servei de Vida Silvestre, la fase de manteniment, amb totes les operacions que inclou, ha de prolongar-se, almenys, 5 anys després de l'acabament de la fase 5, i ha d'abastar no sols el manteniment de la plaça de pedrera, sinó tot l'àmbit d'explotació.  
b) Restauració. La restauració proposada es conté en el Pla de restauració integral  
En relació amb el PRI, s'ha d'indicar que, el 21 d'octubre de 2019, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal va informar desfavorablement la versió anterior del document. Les objeccions es referien a l'exigència d'incloure en el pressupost del PRI el moviment de terres necessari per a la restauració geomorfològica de l'explotació després d'acabar l'activitat extractiva. Tot això, amb la finalitat de determinar adequadament la fiança de restauració que ha de constituir l'entitat explotadora.  
  
En aquest sentit, atés que les modificacions introduïdes sobre l'explotació i restauració en la proposta finalment presentada a requeriment de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental suposen una reducció de l'àmbit d'explotació i una millora de la restauració de l'activitat, no s'ha considerat necessari un nou informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, ja que la nova versió del document inclou els moviments de terra en el pressupost del PRI, la qual cosa serà tinguda en compte per a la determinació de les fiances per l'òrgan competent.  
  
b.1. Alteració de la topografia  
L'impacte sobre la geomorfologia es produeix amb l'extracció de material que modifica el relleu original del terreny.  
Després de les modificacions requerides pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, l'última documentació remesa recula l'explotació excloent-ne parcialment la zona nord, més pròxima als habitatges, i la zona sud, reduint l'afecció a l'hàbitat 1520\*. En aquesta zona s'elimina la corba pronunciada proposada inicialment, de manera que es millora la integració de la topografia final amb l'entorn.  
En tot cas, el límit proposat suposa una ampliació cap al nord respecte de la superfície autoritzada en l'explotació existent, tal com s'aprecia en el croquis de la part expositiva.  
D'altra banda, en limitar la cota d'excavació, i quedar la plaça de pedrera a 509 msnm, la morfologia final és menys agressiva.  
b.2. Pèrdua de sòl  
S'estableix un pendent màxim de 30° en els talussos de restauració, amb bancs de 7 m d'altura i bermes de 5 m d'amplària.  
Com a mesures preventives contra l'erosió, es proposa una xarxa de drenatge que inclou:  
- cunetes en cada berma a peu de talús, excavades en el terreny natural, encara que amb el fons i les parets emmacades.  
- baixants de talús per a canalitzar l'aigua a plaça de pedrera, amb pendent mínim cap al nord-est de l'explotació, per a donar eixida d'aigües en cas que la infiltració no hi resulte suficient.  
A més, els talussos es revegetaran amb espècies herbàcies i arbustives.  
No obstant el que s'ha dit anteriorment, el Pla de restauració de l'ampliació proposada dissenya una morfologia final que proposa el desdoblament de cada un dels bancs d'explotació (de 14 metres) en dos bancs de 7 metres, en contrast amb l'explotació actual, que preveia el desdoblament dels bancs d'explotació (de 12 metres) en tres bancs de 4 metres.  
L'increment de la longitud del talús, considerant que els algeps són materials que presenten una erosionabilitat elevada, afavoreix la pèrdua de sòl per erosió hídrica respecte del Pla de restauració de l'explotació autoritzada actualment. Per tant, es requereix l'aplicació de mesures protectores del sòl per a minimitzar la pèrdua de sòl per erosió hídrica i, en definitiva, garantir l'estabilitat del sòl i l'èxit de la revegetació.  
b.3. Vegetació  
L'explotació minera comporta l'eliminació de la vegetació existent. El Pla de restauració integral proposa la revegetació de l'àmbit d'afecció dirigida a la recuperació de l'hàbitat gipsícola, combinant espècies de port herbaci i arbustiu seleccionades segons criteris d'adaptació al medi, rusticitat i integració en el paisatge.  
No es planteja la introducció d'espècies de port arbori més enllà dels exemplars de pi blanc inclosos en la pantalla vegetal.  
En la proposta final presentada per a la constitució de la capa d'horitzó fèrtil, el promotor limita l'addició d'esmenes orgàniques a 10 t/ha i exclou d'aquesta esmena la capa d'esquivadora. Aquesta proposta, d'acord amb l'Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, afavoreix la revegetació amb espècies gipsícoles.  
S'hi inclou la reposició de falles produïdes durant 2 anys, amb una tolerància del 10 %.  
En relació amb l'obtenció del material vegetal necessari per a la revegetació destinada a la recuperació de l'hàbitat gipsícola, el promotor ha de seguir les recomanacions del Servei de Vida Silvestre per a augmentar les possibilitats d'èxit d'aquest tipus de revegetació.  
En qualsevol cas, amb la finalitat de garantir l'èxit de la revegetació, es prolongarà el programa de vigilància ambiental, que abastarà 5 anys després de l'acabament de les labors de restauració.  
Finalment, respecte a la prevenció d'incendis forestals, la documentació considera el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es duen a terme en terreny forestal o en els voltants d'aquest (Decret 7/2004, de 23 de gener).  
c) Afecció a l'atmosfera:  
c.1) Sorolls i vibracions  
L'activitat genera soroll i vibracions durant l'extracció de material, que es generen principalment en les labors de voladures i en el tractament en la planta mòbil per a aconseguir la granulometria desitjada.  
D'altra banda, la documentació assenyala que l'activitat comporta un trànsit diari mitjà de 5 camions en direcció al port d'Alacant per al trasllat del mineral.  
Ja s'ha esmentat l'existència de diversos habitatges pròxims a l'explotació i els antecedents de queixes relatives a l'explotació en vigor. La concessió d'una ampliació, fins i tot amb el front avançant cap al sud (allunyant-se dels habitatges), exigeix la introducció de mesures preventives i correctores per a minimitzar el soroll i les vibracions.  
La documentació inclou un informe acústic elaborat per Marsan, entitat de control i inspecció certificada per ENAC, el 19 de maig de 2016. Es conclou que no se superen els límits legals vigents. No obstant això, l'informe correspon a una inspecció en situació de funcionament de la maquinària, sense considerar que l'extracció del mineral es realitza mitjançant voladures. Encara que els explosius no són d'ús continu, impliquen nivells sonors i vibracions molt importants que han d'analitzar-se.  
S'hi esmenten les mesures següents per a la reducció del soroll:  
- Reducció de la velocitat de circulació.  
- Les voladures es realitzen amb sistema d'iniciació no elèctric, seqüenciant al màxim la voladura, la qual cosa redueix considerablement el nivell de soroll.  
- El recalcat es realitza amb detritus humitejat, així es redueix l'impacte sonor de la voladura.  
- Tota la connexió en superfície és enterrada davall d'una capa de terra per a minimitzar el soroll dels connectadors de superfície en explotar.  
- Manteniment preventiu de la maquinària emprada. S'hi indica expressament que el manteniment dels camions s'haurà de fer en tallers externs a l'explotació.  
- Ús de silenciadors en els tubs d'escapament dels vehicles.  
- L'horari laboral de l'activitat es desenvolupa en 1 torn de 8 hores en horari diürn.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores solapades.  
- Reducció de l'altura de caiguda dels materials.  
- Totes les instal·lacions que conformen la planta de tractament estan carenades.  
D'altra banda, segons la documentació, en la pedrera «Las Carlicas» es realitzen controls de vibracions i ona aèria en cada voladura, mitjançant un sismògraf homologat. Els resultats es presenten al Servei de Mines d'Alacant per a la valoració d'aquests, i es tracta de valors que, fins hui, es troben dins del que s'estableix en la Norma UNE 22-381-93.  
  
A més de les mesures preventives en funcionament, el promotor proposa la implantació immediata d'una pantalla vegetal preventiva contra el soroll que, al seu torn, reduirà la propagació de pols. D'acord amb la documentació aportada, aquesta pantalla es limita a la cantonada nord-est del perímetre sol·licitat. L'espècie seleccionada és el pi blanc, i s'hi implantaran exemplars d'almenys 150/175 cm d'altura, en contenidor.  
Sobre aquest tema, s'ha d'indicar que la majoria dels estudis duts a terme sobre pantalles vegetals acústiques coincideixen en l'escassa capacitat que tenen d'amortiment del soroll davant de la de les pantalles rígides. En tot cas, la inclusió d'unes fileres d'arbres, en ocultar a la vista la font de soroll, sí que proporciona una sensació més gran de confort en la població. No obstant això, perquè la pantalla vegetal exercisca un efecte amortidor eficaç del soroll, s'ha de dissenyar amb unes característiques molt precises.  
La bibliografia relativa a pantalles acústiques vegetals coincideix en el fet que les faixes amb vegetals s'han d'establir amb la màxima densitat possible, combinant espècies de port elevat amb altres de menys altura, aquestes últimes, principalment, en primera línia, de manera que afavoreixen la interrupció de l'ona sonora en diversos estrats d'altura.  
A més, la plantació a portell proporciona millors resultats, i s'ha de prioritzar l'ús d'espècies ramificades des de la base.  
D'altra banda, l'amortiment s'amplia combinant la franja vegetal amb un dic, l'eficàcia del qual augmenta de manera apreciable si es revegeta, encara que s'ha d'evitar l'ús d'espècies arbòries en la part alta del dic, on és preferible plantar matolls.  
En aquest sentit, el més adequat és limitar l'extensió superficial de l'explotació cap al nord i, per tant, mantindre l'estat actual dels terrenys en el seu límit nord, així com ajustar els projectes perquè es mantinga la possibilitat de drenatge de les aigües pel nord-oest. En conseqüència, el més eficient és l'adopció de mesures preventives davant de mesures correctores, sense perjudici que s'implante una barrera vegetal en el límit nord. Aquesta barrera hauria de combinar l'espècie proposada pel promotor (Pinus halepensis), plantada a portell, amb un estrat arbustiu per a augmentar la massa vegetal a diverses altures.  
S'hauran d'adoptar les mesures següents per a minimitzar l'impacte de les voladures:  
1r) Avisar, amb dos dies d'antelació de la data i hora aproximada de la voladura a l'Ajuntament de Villena, al complex de valorització i eliminació de residus i a les persones interessades en el procediment.  
  
2n) Per a distàncies inferiors o iguals a 150 metres d'estructures a protegir (habitatges i centre de tractament de residus) se seqüenciarà la càrrega d'explosiu per barrinada, amb la finalitat de reduir al màxim els sorolls i vibracions, i en tot cas, es compliran els límits establits en la legislació sectorial vigent.  
D'altra banda, es considera essencial per a mantindre les condicions d'assossec de la població establir un horari restringit per a dur a terme les voladures. Aquestes activitats hauran de restringir-se a la franja horària compresa en el rang següent: de dilluns a divendres, excepte festius, des de les 8.00 h fins a les 14.00 h i des de les 16.00 h fins a les 18.00 h.  
Es considera que, amb la limitació de l'extensió superficial cap al nord, complementada amb la instal·lació de la pantalla vegetal modificada en els termes assenyalats en l'apartat anterior, s'haurien de complir els límits sonors màxims establits per la legislació vigent. La limitació horària en millorarà el resultat. No obstant això, amb la finalitat de constatar l'eficiència de les mesures adoptades, s'hauran de dur a terme controls periòdics.  
D'altra banda, per a verificar la minimització de molèsties a la població per sorolls i vibracions, cal distingir les diverses accions de l'activitat extractiva en funció de les característiques de l'impacte potencial sobre la població.  
- Així, a l'efecte de determinar el compliment dels nivells de vibracions mesurats in situ, es distingirà entre vibracions estacionàries i vibracions transitòries, segons el que s'estableix en l'RD 1367/2007, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació càustica, objectius de qualitat i emissions acústiques.  
Les vibracions s'avaluaran conforme als procediments establits en l'annex IV d'aquest RD, i hauran de complir els paràmetres següents:  
  
1) En relació amb les vibracions estacionàries, que inclouran les labors diàries i habituals de l'activitat (totes, excepte les voladures), cap dels valors de l'índex mesurat in situ podrà superar el valor corresponent a l'ús residencial de l'edifici, és a dir, l'índex de vibració Law 75.  
  
2) Vibracions transitòries, voladures: el nivell establit en l'apartat 1 podrà superar-se per al conjunt de voladures efectuades en 6 mesos, d'acord amb el procediment següent:  
2.1) Les voladures s'han de dur a terme segons les prescripcions ja indicades.  
2.2) Cap voladura podrà superar els 5 dB en relació amb el nivell límit de l'apartat 1, és a dir, per a ús residencial, l'índex de vibració Law 80.  
2.3) El conjunt de superacions de les voladures del semestre haurà de ser, en tot cas, inferior a 9 dB. A aquest efecte, cada voladura l'excés de la qual siga inferior a 3 dB s'haurà de comptabilitzar com 1 dB, i la voladura l'excés de la qual estiga entre els 3-5 dB s'haurà de comptabilitzar com 3 dB.  
- Per a determinar el compliment dels nivells sonors es distingirà entre els nivells sonors generats per les activitats habituals i les voladures:  
1) Les activitats habituals (totes, excepte voladures) hauran de complir, en tot cas, els nivells sonors de l'ambient exterior establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) (horari diürn)  
Residencial 55  
Industrial (complex de valorització i eliminació de residus) 70  
  
2) D'acord amb la disposició addicional primera de la Llei 7/2002 esmentada, tenint en compte la durada i freqüència de les voladures, es permet, de manera excepcional i exclusiva per a l'interval de la voladura, un nivell màxim de recepció extern incrementat en 45 dB en relació amb el que s'estableix en la taula 1 de l'annex II.  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) (horari diürn)  
Residencial 100  
Industrial (complex de valorització i eliminació de residus) 120  
  
  
Per dur a terme els controls periòdics de soroll i vibracions s'han de plantejar punts de control suficients per a abastar els punts d'afecció més pròxims de l'entorn de l'activitat. Els mesuraments s'hauran de realitzar in situ, prenent, almenys, els punts de control següents:  
- 3 punts de les proximitats de la pedrera situats al nord-est, nord i nord-oest, corresponents a edificis amb ús residencial;  
- 1 punt corresponent a l'exterior del complex de valorització i eliminació de residus.  
En cas de superar-se els llindars establits, hauran d'adoptar-se mesures correctores addicionals.  
c.2) Emissió de partícules:  
L'activitat extractiva genera un increment important de partícules sòlides en suspensió, així com gasos de combustió procedents del funcionament de la maquinària i el trànsit de vehicles. En aquest sentit, la mineria no energètica està recollida en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener.  
La documentació tècnica estima una producció mitjana de 150.000 t/any. Segons aquesta capacitat productiva i l'emplaçament de l'explotació, l'activitat es troba classificada en el grup C d'aquest catàleg, en concret amb el codi 04 06 16 02. En conseqüència, el titular està obligat a realitzar la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
La granulometria del material produït (0,4-0,5 mm) exigeix extremar les mesures per a evitar la propagació de partícules en suspensió, tant cap al nord, on es troben els habitatges, com cap al sud, on es troba la microreserva de Cabecicos de Villena. També ha de minimitzar-se la deposició sobre la flora immediata, en concret la corresponent a l'hàbitat 1520\*, i en particular, sobre l'espècie protegida F. loscosii.  
  
S'esmenten les mesures següents per a la prevenció de la producció de pols:  
- Reg regular de vials i plaça de pedrera amb camió cisterna. La freqüència dels regs s'haurà d'adaptar a les condicions climatològiques, així com a les característiques del sòl.  
- Reducció de la velocitat de circulació.  
- La instal·lació de trituració mòbil està carenada i dotada de sistemes de polvorització d'aigua, a fi d'evitar l'eixida de pols en suspensió a l'atmosfera.  
- Apilaments a recer del vent.  
- Transport del material en camions amb sistema de tancament mitjançant lona en la caixa.  
- S'hauran d'evitar els vessaments de material durant la càrrega de camions.  
- En relació amb les voladures: la perforació per a la realització de barrinades haurà d'incloure sistemes de captació de pols o sistemes d'injecció d'aigua. S'haurà d'evitar, en la mesura que siga possible, realitzar voladures els dies de vent, i per a fer-ho s'hauran de consultar els comunicats meteorològics. Durant la voladura s'haurà d'humitejar la part superior del banc, on se situen les barrinades, així com la superfície sobre la qual caurà la voladura.  
Aquestes mesures ja es desenvolupen actualment, i segons l'Informe de qualitat de l'aire que inclou la documentació aportada, elaborat per Marsan, entitat acreditada per ENAC, el juny de 2016 l'explotació compleix amb els nivells establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre. No obstant això, aquest decret està derogat, per la qual cosa no es garanteix el compliment de la normativa posterior.  
Les mesures preventives i correctores proposades per a evitar l'emissió de partícules (en particular, l'establiment de la pantalla vegetal modificada en els termes indicats en l'apartat anterior) es consideren correctes, encara que es necessita el seguiment de l'emissió de partícules en suspensió per a contrastar-ne l'eficàcia.  
En consideració a la població de les proximitats, els estudis de deposició de partícules han d'incloure tots els punts relacionats per al control de sorolls i vibracions.  
D'altra banda, per a atendre les consideracions del Servei de Vida Silvestre, també s'haurà de potenciar el mesurament de deposició de partícules cap al sud. No obstant això, atés que l'extensió de l'activitat cap al sud es produeix en la fase 4, no es considera necessari realitzar mesuraments en aquesta zona d'afecció fins a l'inici de la fase 4 esmentada. Així, a més dels punts proposats per a control de sorolls i vibracions durant tota la vida de l'explotació, per al control de partícules sedimentades, en el moment en què s'inicie la quarta fase s'hauran d'incorporar 3 punts addicionals de mesurament, situats a 100, 250 i 500 m de distància del límit d'explotació.  
d) Contaminació de sòls i aigües. Manteniment de maquinària  
La possible contaminació de sòls i aigües es deu, d'una banda, a l'arrossegament ocasional de sediments per l'aigua d'escolament, que augmentaria la terbolesa de les aigües, i per una altra, a abocaments eventuals de fluids procedents de vehicles i maquinària.  
Quant a l'arrossegament de sediments, es considera adequat el disseny de correcció hidrològica de l'àrea afectada.  
En relació amb la contaminació per abocaments eventuals de fluids, la documentació esmenta l'existència d'una nau amb eines i maquinària per a la realització de xicotetes reparacions en l'explotació. Sobre aquest tema, es considera que el manteniment rutinari de la maquinària s'ha de dur a terme en tallers autoritzats i que la realització de reparacions en la mateixa explotació requereix que s'habilite, dins del perímetre de l'activitat, una àrea impermeabilitzada per a evitar la infiltració de fluids contaminants al subsòl.  
El mesurament i la interpretació dels resultats es durà a terme per una OCA.  
e) Consum d'aigua  
La demanda d'aigua per al desenvolupament de l'activitat correspon principalment a les mesures preventives contra la pols i el reg de la vegetació de restauració. Segons la informació transmesa a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es requereixen 4.040 m³/any, que se subministraran amb camions cisterna.  
Amb les prevencions assenyalades per la CHJ relatives a la procedència del recurs emparada en un dret d'ús legal, no es considera que es generaran efectes significatius sobre el recurs.  
f) Paisatge  
L'impacte visual de l'activitat es deu a l'eliminació de la vegetació en les zones a explotar, i l'alteració de la topografia, eliminant relleus i creant fronts d'explotació. L'ampliació proposada suposa impacte visual a més distància.  
En l'Informe d'agost de 2018, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge requeria completar l'anàlisi visual realitzada, considerant punts d'observació pròxims i punts elevats del territori.  
Amb posterioritat a aquest informe, s'ha restringit l'àrea d'afecció de l'explotació, tant pel nord com pel sud. A més, l'establiment de la pantalla vegetal proposada pel promotor, modificada en els termes assenyalats, redueix la visibilitat de l'explotació a distància, de manera que, encara que no se n'elimina l'impacte, es restringeix la conca visual afectada i s'atenua la magnitud de l'efecte.  
g) Gestió de residus  
El Pla de restauració integral titula la part IV com a «Pla de gestió de residus».  
Aquest pla destaca que l'explotació Las Carlicas no genera residus de tipus miner, perquè tot el material extret s'empra com a recurs mineral, no n'hi ha d'estèrils. S'hi indica, textualment, que «En cas que el mineral no siga transportat immediatament a la destinació, aquest haurà de ser depositat en monticles en la plataforma de treball corresponent, a l'espera del trasllat d'aquest, sense que, en cap cas, supose un apilament de durada més llarga d'un any.» S'hi afig que, «ja que aquest apilament no correspon a residu miner, no és necessària la redacció d'un pla de gestió de residus».  
3r. Programa de vigilància ambiental  
L'Estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu Programa de vigilància ambiental. S'hi indica que totes les incidències s'hauran de recollir en un informe anual.  
El programa de vigilància ambiental preveu, entre altres controls:  
  
- Anual:  
- Reposició de falles i aclarides durant les labors de restauració i en la fase de manteniment.  
- Vigilància de la presència de nius en la zona d'afecció.  
- Replanteig del perímetre d'actuació: zones explotades, restaurades-  
- Control dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades.  
- Semestral:  
- Si se sol·licita, es durà a terme un control de la immissió de partícules de pols en l'ambient. Aquest control es durà a terme per una OCA.  
- Si se sol·licita, es duran a terme mesuraments de soroll i l'elaboració posterior de mapes de soroll per al control sonor de l'activitat. Aquest control es durà a terme per una OCA.  
- Inspecció visual dels processos erosius i inestabilitats en les zones explotades.  
- Neteja i sanejament de les rases de drenatge, amb la finalitat de controlar els processos erosius i de rebliment.  
- Quadrimestral: control de l'avanç dels fronts d'explotació per a evitar intrusions fora de l'àrea extractiva.  
- Mensual:  
- Seguiment de les labors de restauració i de l'estat fitosanitari dels individus introduïts.  
- Remoció dels apilaments de terra vegetal.  
- Estabilització i compactació de les pistes de trànsit més freqüentades.  
- Setmanal: reg periòdic de les pistes de transport i dels apilaments (mínim, 3 vegades/setmana).  
- Diari:  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport.  
- Reducció de la velocitat de circulació, de manera que s'hi eviten els encreuaments de pistes.  
- Els camions hauran de transportar el material obligatòriament amb una lona de protecció.  
- Control dels nivells de soroll durant l'activitat.  
- Mesuraments dels nivells de soroll i vibracions durant les voladures.  
- Vigilància de la circulació de maquinària fora de les zones no aptes.  
Es considera que el programa de vigilància ambiental proposat s'ha de completar incorporant-hi, almenys, els controls periòdics següents:  
  
- Control del vent: cada vegada que es realitze una voladura.  
- Control trimestral de la pols depositada, amb captadors de pols, en l'àmbit de 550 m cap al sud (límit amb l'MRF «Cabecicos de Villena») i 500 m cap al nord.  
- El control de la revegetació s'haurà de realitzar en coordinació amb l'organisme especialitzat contractat per a la producció de les plantes.  
- A més, s'haurà de modificar la periodicitat indicada en el PVA proposat, de manera que el control dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades es duga a terme cada sis mesos.  
D'altra banda, el Programa de vigilància ambiental s'ha de prolongar, excepte en els controls relatius a operacions pròpies de l'activitat extractiva, durant 5 anys després de l'acabament de l'explotació.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 2.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiu sotmetre l'activitat al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 7.1.a de la llei esmentada.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això, en ús de les facultats que tinc atribuïdes legalment, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Considerar acceptable, a l'efecte únicament ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el Projecte d'ampliació d'explotació de recursos de la secció A, Las Carlicas, número 867, promogut per Yesos Las Carlicas, SL, que se situa en la parcel·la 32 del polígon 8 del terme municipal de Villena (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'ha establit en l'Estudi d'impacte ambiental, el Projecte d'explotació, el PRI i l'altra documentació rebuda en data 17 de febrer de 2020, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon d'aquesta resolució, que seran de compliment obligat.  
  
Segon  
1. L'àmbit de l'explotació serà el definit pels vèrtexs següents en coordenades UTM ETRS89 (fus 30), i s'hi hauran d'incorporar, a més, les reculades de 5 m respecte de la via pecuària, per l'est, i de 10 m respecte de la carretera, per l'oest.  
  
Punt X Y Punt X Y  
3 682339 4280895 15 682294 4280532  
4 682348 4280866 16 682280 4280564  
5 682421 4280735 17 682261 4280616  
6 682493 4280604 18 682236 4280698  
7 682508 4280564 19 682225 4280716  
8 682546 4280465 20 682179 4280846  
9 682440 4280417 21 682174 4280921  
10 682411 4280423 22 682174 4280941  
11 682365 4280421 23 682177 4280956  
12 682359 4280428 24- 682198 4281020  
13 682346 4280449 P3 682274 4281003  
14 682327 4280474 3 682339 4280895  
  
  
El punt P3 coincideix amb el punt P3 de l'explotació ja autoritzada.  
  
S'exclou de l'àmbit d'explotació el tram nord comprés entre els vèrtexs 23-24-1-2-3, que es quedarà en el seu estat actual i mantindrà l'eixida d'aigües de l'explotació pel nord-oest, entre el punt 23 i el nou punt 24?, a cota 509 msnm. La zona exclosa s'haurà de revegetar per a constituir la barrera vegetal.  
En l'annex I d'aquesta resolució es reflecteix l'àmbit definitiu de l'ampliació sobre el croquis de l'explotació.  
En els documents tècnics de l'explotació s'hauran de modificar les fases 1 i 2 amb la finalitat d'ajustar-se al nou límit d'explotació.   
2. Cronologia d'explotació-restauració  
- L'ampliació del perímetre de l'actual explotació cap al sud (parcialment, fase 3 i fase 4) quedarà supeditada, en tot cas, a la restauració total de les fases 1 i 2, corresponents als bancs laterals, fins a, aproximadament, el perfil transversal 0+375 dels plànols aportats, així com a la restauració de la totalitat de la plaça de pedrera de la fase 1 i de la fase 2, i s'exceptuarà, en aquest últim cas, l'espai imprescindible per a la circulació de camions i maquinària i la zona d'espera.  
  
- Així mateix, la fase de restauració 3 haurà d'incloure la revegetació de la superfície de la plaça de pedrera que no siga imprescindible per a la circulació de camions i la resta de maquinària, per a la zona d'espera i la planta de tractament.  
- Per tant, únicament haurà de quedar posposada a la fase 5 la restauració de la superfície de plaça de pedrera de les fases 2 i 3 reservada per a la circulació de camions i la resta de maquinària, zona d'espera i planta de tractament, i la superfície corresponent a la totalitat de la fase 4.  
El manteniment es prolongarà durant 5 anys després de l'acabament de totes les labors de restauració de la fase 5.  
3. El pla de restauració de la superfície afectada haurà d'incloure, tant en la memòria com en el pressupost, en el capítol de preparació del terreny previ a la revegetació, la instal·lació de malles antierosió en la superfície dels talussos, per a evitar, o almenys minimitzar, la pèrdua de sòl per erosió hídrica i l'aparició de morfologies erosives, així com per a garantir l'èxit de la revegetació.  
4. En el termini màxim de 3 mesos des de la notificació d'aquesta resolució, el promotor haurà d'instal·lar una pantalla vegetal protectora en la zona nord de l'explotació, entre els vèrtexs 23 i 3, d'acord amb la delimitació establida en el punt 1 anterior.  
La pantalla vegetal complementarà la vegetació que hi ha actualment i estarà conformada per pins blancs en 2 línies a portell, i intercalarà, entre els peus arboris, exemplars arbustius, amb la finalitat de mantindre una densitat mínima de fullatge en diversos estrats d'altura.  
  
5. La planta de tractament mòbil s'haurà de traslladar progressivament a la zona sud de l'explotació, dins de la plaça de pedrera, però sempre s'haurà de mantindre a una distància inferior a 80 m del front sud d'explotació. Així mateix, els apilaments de material triturat s'hauran de traslladar progressivament al sud de l'explotació.  
6. En el termini de 3 mesos des de la notificació d'aquesta resolució, el promotor haurà de concretar amb algun organisme públic o privat especialitzat la recollida de llavor per a les labors de restauració i la producció de les plantes, així com el seguiment de la implantació d'aquestes.  
7. Règim de realització de voladures  
1r. Les voladures quedaran restringides a la franja horària compresa en el rang següent: de dilluns a divendres, excepte festius, des de les 8.00 h fins a les 14.00 h i des de les 16.00 h fins a les 18.00 h.  
2n. S'haurà d'avisar, amb dos dies d'antelació de la data i hora aproximada de la voladura, a l'Ajuntament de Villena, al gestor del complex de valorització i eliminació de residus i a les persones interessades personades en el procediment.  
3r. Per a distàncies 150 m d'estructures a protegir (habitatges i centre de tractament de residus) s'haurà de seqüenciar la càrrega d'explosiu per barrinada, amb la finalitat de reduir al màxim els sorolls i vibracions, però s'hauran de complir, en tot cas, els límits establits en la legislació sectorial vigent, d'acord amb el que s'ha indicat en els punts següents.  
8. Control de sorolls i vibracions  
- Les vibracions s'avaluaran conforme als procediments establits en l'annex IV de l'RD 1367/2007, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques, i hauran de complir els paràmetres següents:  
a) En relació amb les vibracions estacionàries, que inclouran les labors diàries i habituals de l'activitat (totes, excepte les voladures), cap dels valors de l'índex mesurat in situ podrà superar el valor corresponent a l'ús residencial de l'edifici, és a dir, l'índex de vibració Law 75.  
  
b) Vibracions transitòries, voladures: el nivell establit en l'apartat a s'haurà d'ajustar, per al conjunt de voladures efectuades en 6 mesos, al procediment següent:  
b.1) Les voladures s'hauran d'efectuar, en tot cas, segons el règim de voladures del condicionant anterior.  
b.2) Cap voladura podrà superar els 5dB en relació amb el nivell límit de l'apartat a, és a dir, per a ús residencial, índex de vibració Law 80  
b.3) El conjunt de superacions de les voladures del semestre haurà de ser, en tot cas, inferior a 9 dB. A aquest efecte, cada voladura l'excés de la qual siga inferior a 3dB s'haurà de comptabilitzar com 1dB, i la voladura l'excés de la qual estiga entre els 3-5 dB s'haurà de comptabilitzar com 3 dB.  
- Per a determinar el compliment dels nivells sonors es distingirà entre els nivells sonors generats per les activitats habituals i les voladures:  
a) Les activitats habituals (totes, excepte voladures) hauran de complir, en tot cas, els nivells sonors de l'ambient exterior establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) (horari diürn)  
Residencial 55  
Industrial (complex de valorització i eliminació de residus) 70  
  
  
b) D'acord amb la disposició addicional primera de la Llei 7/2002 esmentada, tenint en compte la durada i freqüència de les voladures, es permet, de manera excepcional i exclusiva per a l'interval de la voladura, un nivell màxim de recepció extern incrementat en 45 dB en relació amb el que s'estableix en la taula 1 de l'annex II.  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) (horari diürn)  
Residencial 100  
Industrial (complex de valorització i eliminació de residus) 120  
  
  
Els mesuraments s'hauran de dur a terme in situ, prenent, almenys, els punts de control següents:  
- 3 punts de les proximitats de la pedrera situats al nord-est, nord i nord-oest, corresponents a edificis amb ús residencial;  
- 1 punt corresponent a l'exterior del complex de valorització i eliminació de residus.  
Els punts de mesurament proposats corresponen a les següents coordenades aproximades (sistema de referència UTM ETRS89, fus 30):  
  
  
Punt Coord. X Coord. Y  
A1 682370 4281013  
A2 682300 4281153  
A3 681856 4281035  
A4 682280 4280540  
  
  
En l'annex II es mostra la disposició dels punts de mostreig proposats sobre l'ortofotografia de la zona extreta del visor cartogràfic de l'ICV.  
A aquests mesuraments podran acudir un representant de l'empresa, un tècnic de l'òrgan substantiu, un tècnic de l'Ajuntament de Villena i les persones interessades personades en el procediment. A aquest efecte, s'haurà de notificar amb 2 dies d'antelació a la realització d'aquests.  
El mesurament i la interpretació dels resultats els duran a terme organismes de certificació acreditats, que s'hauran d'ajustar al que es preveu en el Decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll i vibracions, referent a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques. En cas de superar en els punts de control els nivells màxims indicats, s'hauran adoptaran les mesures correctores pertinents.  
Els informes resultants de les auditories acústiques, de vibracions i mesuraments de partícules, s'hauran d'incorporar al programa de vigilància ambiental.  
9. El Programa de vigilància ambiental proposat s'haurà de completar incorporant-hi, almenys, els controls periòdics següents:  
9.1. Control de sorolls i vibracions. Es realitzaran auditories conforme al que s'estableix en el condicionant 8: durant tota la vida útil de l'activitat, cada 6 mesos per a les activitats habituals i cada vegada que es duga a terme una voladura.  
9.2. Control de partícules: trimestralment es mesuraran les partícules depositades.  
Els punts de mesurament proposats corresponen a les següents coordenades aproximades (sistema de referència UTM ETRS89, fus 30):  
  
Punt Coord. X Coord. I  
A1 682370 4281013  
A2 682300 4281153  
A3 681856 4281035  
P5 682530 4280350  
P6 682600 4280210  
P7 682745 4280010  
  
  
En els punts P5 a P7 es realitzaran mesuraments a partir de l'inici de la quarta fase.  
En l'annex II es mostra la disposició dels punts de mostreig proposats sobre l'ortofotografia de la zona extreta del visor cartogràfic de l'ICV.  
A aquests mesuraments podran acudir un representant de l'empresa, un tècnic de l'òrgan substantiu, un tècnic de l'Ajuntament de Villena i les persones interessades personades en el procediment. A aquest efecte, se n'haurà de notificar la realització amb 2 dies d'antelació.  
El mesurament i la interpretació dels resultats els duran a terme organismes de certificació acreditats, que s'hauran d'ajustar al que es preveu en la normativa vigent. En cas de superar en els punts de control els nivells màxims indicats, s'hauran d'adoptar les mesures correctores pertinents.  
El titular de l'activitat haurà de mantindre actualitzat un llibre de control dels mesuraments d'emissions a l'atmosfera, que estarà a la disposició de l'autoritat competent, i en el qual hauran de constar, de manera clara i concreta, els resultats dels mesuraments i les anàlisis de contaminants. El llibre de control ha de ser accessible per als tècnics de l'òrgan substantiu, l'Ajuntament de Villena i les persones interessades personades en el procediment.  
9.3. Altres controls periòdics a incloure en el PVA  
- Control del vent: cada vegada que es realitze una voladura.  
- El control de la revegetació s'haurà de dur a terme en coordinació amb l'organisme especialitzat contractat per a la producció de les plantes.  
- Control semestral dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades.  
El Programa de vigilància ambiental es prolongarà durant 5 anys després de l'acabament de l'explotació, excepte en els controls relatius a operacions pròpies de l'activitat extractiva.  
10. El manteniment rutinari de la maquinària s'haurà de realitzar en tallers autoritzats, i la documentació resultant s'haurà d'incorporar al registre del Programa de vigilància ambiental.  
Per a realitzar reparacions en l'explotació s'haurà d'habilitar, dins del perímetre de l'activitat, una àrea impermeabilitzada per a evitar la infiltració de fluids contaminants al subsòl.  
11. La classificació de l'activitat en el grup C, segons l'annex del Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'hi estableixen les disposicions bàsiques per a l'aplicació d'aquestes, obliga a la notificació prevista en l'article 13.3 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
12. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'haurà de comunicar a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que es puguen utilitzar els mitjans que, en defensa dels seus drets i interessos, consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà la que s'estableix en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/202013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 27 d'abril de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019)].»  
  
  
València, 17 de novembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019)].



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8964, del 01-12-2020 (2020/10069)

RESOLUCIÓN de 17 de noviembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 121/17-AIA Villena.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8964

Fecha DOGV
:   01-12-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/10069

CVE


Fecha del documento
:   17-11-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 17 de noviembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 121/17-AIA Villena. [2020/10069]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generaliat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 121/17-AIA Villena.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 121/17-AIA  
Título: Ampliación de Explotación de recursos de la sección A) «LAS CARLICAS» número 867  
Promotor: Yesos Las Carlicas, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante  
Ref. Órgano sustantivo: MIEXPA/2016/2/03  
Localización: Parcela 32 del polígono 8 Término municipal de Villena (Alicante)  
  
Descripción del proyecto  
1º Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de ampliación, de acuerdo con la Ley 22/1973, de 21 de julio, de Minas, para una Explotación de recursos de la sección A.  
2º Principales características del proyecto según la documentación aportada.  
Se trata de una explotación a cielo abierto para la extracción de yesos del Triásico Superior, facies Keuper, en el término municipal de Villena (Alicante).  
La cantera Las Carlicas RCA 867 existente obtuvo, el 3 de octubre de 2002, Declaración de Impacto Ambiental favorable condicionada, relativa al expediente 609/99-AIA. Dicha resolución especificaba que la explotación y restauración de la cantera se debían desarrollar en un plazo no superior a 10 años. En consecuencia, la explotación fue autorizada por un período de 10 años, mediante Resolución de la Dirección General de Industria el 24 de octubre de 2003.  
El órgano sustantivo dio traslado al órgano ambiental de la solicitud de prórroga del promotor. El órgano ambiental mediante resolución complementaria de la Declaración de Impacto Ambiental, de 7 de marzo de 2016, estimó aceptable el establecimiento de un plazo improrrogable para finalizar los trabajos de explotación y restauración de 4 años y 6 meses desde la notificación de dicha resolución, plazo que vence el 5 de noviembre de 2020.  
La cantera Las Carlicas tiene autorizada una superficie de extracción de 75.000 m². Los vértices que delimitan el perímetro autorizado tienen las siguientes coordenadas (ETRS89, Huso 30):  
  
Punto X Y Punto X Y  
1 682234.73 4281101.92 7 682486.73 4280615.92  
2 682280.73 4281098.92 8 682441.73 4280580.92  
3 682273.73 4281002.92 9 682264.73 4280627.92  
4 682356.73 4280960.92 10 682230.73 4280746.92  
5 682343.73 4280929.92 11 682184.73 4280957.92  
6 682347.73 4280864.92 12 682180.73 4280957.92  
  
  
La explotación aprobada planteaba bancos de explotación de 12 m de altura entre la cota 540 m y la plaza de la cantera situada a 515 metros sobre el nivel del mar (m.s.n.m.). Para la restauración geomorfológica se proponía el desdoblamiento de los bancos de explotación dejando bancos de 4 m de altura.  
El incremento en la demanda del material que se extrae de la mina, llevó al titular a solicitar la ampliación de la explotación antes de que finalizara el plazo de explotación autorizado.  
  
Propuesta inicial.  
La ampliación solicitada inicialmente propone la extensión de la explotación hacia el norte afectando la totalidad de la superficie de las parcelas 32, 24, 25 del polígono 8 del municipio de Villena y hacia el sur hasta el borde sur de la parcela 32 en su mitad este. Aunque las parcelas catastrales tienen una superficie de 15'15 ha, la explotación solicitada abarcaba 13'8 ha.  
La explotación solicitada se desarrollaría durante un total de 15 años, con un estado final definido por 4 bancos con altura media de 7 m, ubicados entre la cota máxima a 533 m y la plaza de cantera a 505 m.  
  
Propuesta final evaluada:  
A requerimiento de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, se modifica la propuesta presentada, restringiendo el ámbito de explotación, tanto por el norte como por el sur, y variando otros parámetros de explotación y restauración de la ampliación solicitada.  
Las coordenadas que definen el perímetro total de la ampliación solicitada en la documentación remitida el 17 de febrero de 2020, referidas al huso 30 y en el sistema de referencia ETRS89, son las que se muestran a continuación:  
  
Punto X Y Punto X Y  
1 682.368 4.280.996 13 682.346 4.280.449  
2 682.343 4.280.928 14 682.327 4.280.474  
3 682.339 4.280.895 15 682.294 4.280.532  
4 682.348 4.280.866 16 682.280 4.280.564  
5 682.421 4.280.735 17 682.261 4.280.616  
6 682.493 4.280.604 18 682.236 4.280.698  
7 682.508 4.280.564 19 682.225 4.280.716  
8 682.546 4.280.465 20 682.179 4.280.846  
9 682.440 4.280.417 21 682.174 4.280.921  
10 682.411 4.280.423 22 682.174 4.280.941  
11 682.365 4.280.421 23 682.177 4.280.956  
12 682.359 4.280.428 24 682.210 4.281.055  
  
  
La explotación queda limitada a parte de la parcela 32, y supone una superficie de 11'83 ha.  
Se establece una franja de seguridad de 5 m de anchura desde el límite de la parcela con la Cañada Real de Almansa al Collado de Salinas por el este. Asimismo, al Oeste del perímetro se mantiene una distancia de seguridad de 10 m respecto de la carretera. Así, la superficie real de afección será de 11'54 ha.  
El producto a obtener es yeso triturado, con granulometrías entre 0,400-0,500 mm.  
El volumen de reserva de mineral para la ampliación de la cantera se estima en 1.078.362 m³, equivalente a 2.156.726 t.  
Se estima un aprovechamiento del mineral prácticamente del 100 %, por lo que apenas se genera estéril, que, en su caso, se utilizaría en las labores de restauración.  
La producción anual bruta de yeso vendible se estima en 75.000 m³/año, es decir 150.000 t/año. Con ese ritmo de explotación, la vida útil de la cantera se estima en 15 años.  
Las principales labores de explotación son:  
1. Labores preparatorias: Desbroce de la cubierta vegetal, retirada y acopio de la tierra vegetal para su uso en las labores de restauración. Construcción de un camino.  
2. Arranque y carga: Fragmentación de la roca para su carga y transporte. El arranque se realiza con voladuras controladas secuenciadas con detonadores no eléctricos. Se realizan bancos de 10-14 m.  
3. Tratamiento: El material volado se trata en una planta móvil de trituración y se clasifica para su carga en camiones bañera para su transporte.  
El titular de la actividad propone establecer de forma inmediata una pantalla vegetal acústica en la zona norte de la explotación, para aislarla del entorno. Se implantarán pinos carrascos, de al menos 150/175 cm de altura, en contenedor, con un marco de plantación rectangular, de 4x5 ó 5x5 m. Se propone un total de 44 ejemplares para constituir la pantalla.  
Los trabajos de explotación-restauración previstos en la cantera Las Carlicas proyectados en 5 fases, consisten básicamente en las siguientes actuaciones:  
- Avance simultáneo en dirección Norte-Sur y en sentido descendente de los 2 bancos de explotación de 13 y 14 m de altura.  
- Desdoblado lateral de los bancos de explotación hasta formar el perfil final de restauración.  
- Restauración de los bancos finales de restauración (sistema banco-berma) en los laterales de la explotación.  
- Revegetación de la plaza de cantera.  
  
Fase Tiempo (años) Superficie (m²) Cotas de bancos de restauración (msnm)  
Explotación - Restauración Fase 1 1 5.199'61 514/516  
 Fase 2 2 11.296'87 514/516, 523  
 Fase 3 4 23.594'28 516, 523, 530  
 Fase 4 7 25.258'61 516, 523, 530, 536  
Restauración Fase 5 0'5 52.966'91 509 (plaza cantera)  
Total Aprox. 15 años 118.316'28   
  
  
  
Las fases señaladas corresponden al siguiente croquis de la explotación  
En la explotación está previsto utilizar la siguiente maquinaria:  
- Una perforadora hidráulica sobre cadenas.  
- Dos palas retroexcavadoras sobre cadenas.  
- Dos palas de carga frontal sobre ruedas, para la carga de camiones.  
- Planta trituradora móvil (Metso Nordeberg LT 1213). Capacidad media de 300 t/h  
- 5 camiones bañera de 3 ejes, de 25 t de carga, con sistema de cierre mediante lona.  
Toda la maquinaria funciona con gasóleo, estimándose un consumo anual de 120.000 l gasóleo.  
Asimismo, se estima un consumo de 15.000 kg de explosivo al año.  
La mano de obra que participa directamente en la explotación incluye 7 personas en régimen laboral de 40 horas semanales, en un turno diario de 8 horas:  
- Un Ingeniero de minas.  
- Un operador de perforadora.  
- Un capataz encargado de planta.  
- Dos palistas de retroexcavadora.  
- Dos palistas de excavadora frontal.  
Dentro del perímetro delimitado se encuentran las siguientes instalaciones:  
- Nave-Taller. Nave de obra, utilizada tanto para herramientas y maquinaria para realizar pequeñas reparaciones, como para almacenar útiles de la cantera.  
- Caseta de obra acondicionada para el personal y apartada de los frentes de explotación.  
- Caseta sanitaria. Su mantenimiento se realiza por la empresa suministradora.  
3º Plan de restauración integral.  
El plan de restauración integral propone la ejecución conjunta de las labores de explotación'restauración, abarcando un total de 15 años, dividiendo el proyecto en 5 Fases de trabajo, de acuerdo con lo ya indicado. Además, se prevé un periodo de mantenimiento de 24 meses para desarrollar todos los cuidados posteriores que aseguren el éxito de la vegetación implantada.  
La morfología de restauración final propuesta supone una plaza de cantera de cota 509 msnm, con salida de aguas hacia el noroeste y 4 bancos de altura 7 m, con anchura mínima de berma 5 m e inclinación de talud individual 30º. La pendiente general resultante es de 22º.  
Las bermas tendrán una ligera contrapendiente del 1-2 %, para retener el agua de escorrentía.  
\* Restauración hidrológica.  
No existen cuencas vertientes de aporte exterior de aguas. En relación con las aguas de la cuenca interior, se diseña una red de drenaje a través de cunetas a pie de talud en cada una de las bermas y bajantes que desaguarán en la plaza de cantera para su infiltración y aprovechamiento por las plantas de restauración. No obstante, se dotará la plaza de cantera de una mínima pendiente hacia el Norte para evitar posibles encharcamientos.  
\* Constitución de horizonte fértil.  
Se propone aprovechar la escasa capa de montera de la zona no explotada, que supone 9.748 m³ de tierra vegetal, para las labores de restauración. Dicho volumen no es suficiente para restaurar toda la superficie afectada, precisándose un volumen total de 44.616 m³. Por ello, se utilizarán 34.868 m³ del material obtenido en la explotación para completar la restauración.  
No se considera necesario mejorar las tierras de montera con enmiendas orgánicas para asegurar la formación de una cobertura vegetal gypsicola similar a la del entorno. Sin embargo, será conveniente mejorar el material adicional procedente de trituración, pues este material difiere mucho de la montera. Se considera adecuada una enmienda orgánica del orden de 10.000 Kg/ha. La capa de montera y la tierra adicional así conformada se extenderán con un espesor total de 0,40 m sobre la superficie resultante de la restauración geomorfológica.  
  
\* Revegetación.  
En la elección de especies para la revegetación se consideran aquellas mejor adaptadas al clima y al suelo, y con una ecología afín al entorno. La selección incluye especies de porte herbáceo y arbustivo. Se distingue entre zonas llanas (bermas y plaza de cantera) y taludes.  
- Zonas llanas: Se prioriza el uso de especies gipsícolas con el fin de restablecer el hábitat existente anterior a la explotación.  
- Taludes: Se prioriza el uso de especies con mayor capacidad de retención de suelo para minimizar la pérdida de suelo.  
  
Especies en zonas llanas Especies en taludes  
Especie Ud/ha % Planta Especie Ud/ha % Planta  
Gypsophila sthruthium 440 40 Atriplex halimus 320 20  
Teucrium libanitis 220 20 Ephedra fragilis 320 20  
Fumana thymifolia 110 10 Lygeum spartum 320 20  
Helianthemum squamatum 110 10 Gypsophila sthruthium 160 10  
Herniaria fruticosa 55 5 Limonium supinum 160 10  
Launaea fragilis 55 5 Salsola oppositifolia 160 10  
Ononis tridentata 55 5 Teucrium libanitis 160 10  
Thymus vulgaris 55 5   
Densidad total: 1.100 100 Densidad total: 1.600 100  
  
  
Las labores de mantenimiento de las plantaciones incluirán riegos de mantenimiento, reposición de marras, escardas manuales de especies invasoras,- Estas labores abarcarán un periodo de 2 años tras la finalización de la revegetación.  
  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 27 de septiembre de 2017, con la remisión, por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, de la documentación técnica en formato digital, así como el resultado del trámite de información pública e informe de patrimonio necesario para el procedimiento de evaluación ambiental.  
El 14 de noviembre de 2018, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, indicando que se da traslado del mismo al promotor para su contestación.  
Como continuación de su escrito anterior, el 26 de febrero de 2019, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite documentación aportada por el titular para dar contestación al informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
El 25 de abril de 2019 se traslada la documentación aportada al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje solicitando nuevo informe.  
El 10 de mayo de 2019 se remite al Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante comunicación de las actuaciones realizadas y se solicita información sobre la situación de la explotación activa.  
Con fecha 20 de junio de 2019 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite informe sobre el estado de la explotación.  
Por otra parte, el 3 de octubre de 2019 se detecta que el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal no disponía del Plan de Restauración Integral para informar en atención al Decreto 82/2005, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana. En consecuencia, se da traslado del documento a dicho Servicio, adjuntando el oficio del Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante de 27 de septiembre de 2017.  
Asimismo, el 7 de octubre de 2019 se consulta al Servicio de Vida Silvestre en relación con las afecciones relacionadas con las competencias de dicho Servicio y la existencia de un informe previo, en el contexto de otro procedimiento, en el mismo ámbito de la actuación solicitada.  
El 4 de noviembre de 2019 el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal remite informe sobre el Plan de Restauración Integral de la ampliación de la explotación Las Carlicas.  
Analizada toda la documentación disponible, el 7 de noviembre de 2019 se remite al Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante un oficio en el que se requiere la modificación del proyecto, reduciendo el ámbito de explotación y realizando otras adaptaciones. Asimismo, se comunica la realización de una consulta adicional al Servicio de Vida Silvestre. Con la misma fecha, se da traslado del requerimiento al promotor de la actividad.  
El 21 de noviembre de 2019, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite Certificado de Compatibilidad Urbanística aportado por la empresa.  
El 19 de diciembre de 2019, el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal remite escrito de D. Bernabé Carrascosa Escutia solicitando que se inicie la restauración del terreno afectado y la adopción de medidas para evitar molestias a los vecinos.  
Por último, el 17 de febrero de 2020 se recibe, remitida por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, la documentación técnica refundida aportada por el titular.  
Con la misma fecha se recibe, mediante comunicación interna, informe del Servicio de Vida Silvestre relativo a la ampliación de la explotación solicitada.  
  
Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, de la Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo, sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 8025, de 24 de abril de 2017.  
  
El jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, en fecha 21 de septiembre de 2017, certifica que durante el plazo concedido se presentaron 4 alegaciones:  
- 2 alegaciones de D. Bernabé Carrascosa Escutia.  
- Alegaciones de D. Antonio Andreu Espinosa en representación de D. José Pérez Albert y D. Manuel Jiménez Toledo.  
En esencia, las alegaciones aluden al historial de la explotación Las Carlicas existente, y a las quejas y denuncias que pesan sobre aquella, relativas a molestias a la población por ruidos y polvo. También subrayan la incoherencia de conceder una ampliación sobre el mismo territorio para una explotación sobre la que ya se ha dictado una resolución determinando un plazo improrrogable para su finalización y restauración.  
En el expediente administrativo consta también un informe de contestación de la entidad promotora a las alegaciones presentadas. La entidad básicamente argumenta que la solicitud de ampliación que tramita no corresponde a una ampliación de plazo para el expediente previo, sino a un expediente nuevo, en el cual se solicita ampliación de superficie de extracción.  
  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
En el expediente se han considerado tanto los informes remitidos por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, como los solicitados por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en atención a las posibles afecciones detectadas.  
a) Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (17.05.2017)  
El informe alude a un entorno totalmente antropizado, marcado por la explotación del yeso. En la zona norte se localizan los restos de antiguas instalaciones dedicadas a la extracción y transformación del yeso, conjunto compuesto por dos hornos, fuera del límite de las parcelas de la explotación aunque muy próximas.  
Se considera que no existe afección al patrimonio etnológico, pero que, debido a la proximidad a los hornos de yeso, cualquier variación respecto a la memoria informada favorablemente el 1 de febrero de 2017 exigiría como medida correctora el estudio independiente de las construcciones. En todo caso, resulta necesario un entorno de protección de 10 m a partir de las construcciones.  
El informe señala que en marzo de 2017, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante consulta aportando el proyecto de explotación, plan de restauración integral, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística. Se informa favorablemente a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, reiterando la vigencia y exigencia de la medida cautelar de establecer un perímetro de 10 m de protección alrededor de los hornos.  
b) Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal (22.10.2019).  
El informe describe exhaustivamente la explotación y restauración propuestas.  
En relación con la restauración propuesta, no se realizan observaciones técnicas, excepto la indicación de que para la restauración con especies gipsícolas propias del entorno de la explotación resulta contraproducente añadir enmienda orgánica a la capa de montera.  
El informe es desfavorable, indicando deficiencias en determinados aspectos del presupuesto. Se destaca en concreto la exigencia de incluir en la cartografía, y trasladar al presupuesto, el movimiento de tierras generado por el desdoblamiento de los taludes para establecer la geomorfología final de restauración.  
c) Informes del Servicio de Vida Silvestre. En la tramitación se consideran dos informes de este Servicio.  
c.1. El primer informe, de 31 de julio de 2015, corresponde a una consulta referida al mismo tipo de actividad y en el mismo emplazamiento, aunque en el contexto de otro expediente.  
El Servicio de Vida Silvestre señala que la vegetación de la zona es una representación de buena calidad del hábitat prioritario «vegetación gipsícola ibérica», código 1520\*, declarado hábitat protegido en el Decreto 70/2009, con la excepción de una pequeña franja próxima a la vía pecuaria.  
No es previsible un impacto directo sobre Ferula loscosii, aunque sería necesaria información sobre el riesgo de deposición de partículas sobre el entorno próximo.  
En relación con el ave Himantopus himantopus, deberá concretarse la situación de las colonias y la previsión del impacto sonoro y de transmisión de vibraciones causadas por la actividad.  
Respecto a la Laguna del Cabezo Redondo y la microrreserva Cabecicos de Villena, a priori no se prevé una afección directa intensa. Se sugiere un seguimiento de la afectación periférica hasta la distancia a la que se sitúan las zonas protegidas mencionadas.  
Por último, respecto a la restauración se sugiere combinar la adición de tierras del mismo sustrato, su revegetación, y la colocación de paramentos para evitar la erosión.  
En la elección de las especies a implantar, se aconseja combinar especies arbóreas y arbustivas, incluyendo en este último caso las especies dominantes locales, que corresponden a endemismos usualmente no cultivados ni producidos por viveros forestales como Gypsophila struthium, Helianthemum squamatum, Herniaria fruticosa, Teucrium libanitis y Limonium supinum, que deberían obtenerse a partir de semillas obtenidas en las inmediaciones. Se añade que, dada la falta de conocimientos actuales sobre la germinación y cultivo de estas especies, los promotores deberán concertar con antelación suficiente con centros de investigación, ONG de conservación de flora o empresas especializadas, la recogida de semilla y producción de plantas, así como el seguimiento de su implantación.  
Las limitaciones de origen genético también se aplicarán a las especies arbóreas. La única especie local que puede crecer en este tipo de terreno es Pinus halepensis.  
La restauración deberá tener un seguimiento durante tiempo suficiente (no menos de 5 años).  
c.2. El segundo informe, de 17 de febrero de 2020, se solicita dentro del presente procedimiento de evaluación ambiental.  
El Servicio de Vida Silvestre mantiene básicamente las consideraciones de su informe previo.  
En relación con las especies de flora y fauna protegidas detectadas en la cuadrícula UTM 1x1 km, se ha comprobado que el ave H. himantopus no anida en la cuadrícula indicada. En el caso de Ferula loscosii, la población se sitúa a unos 550 m de la explotación, hacia el sudeste.  
Respecto a la microrreserva de flora (MRF) «Cabecicos de Villena», su extensión se amplió a 19'59 ha por la Orden 16/2018 de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Emergencia Climática y Transición Ecológica, reduciendo considerablemente la distancia entre dicha reserva y la explotación.  
Aunque se precisaría una información más precisa sobre el efecto de la deposición de polvo de la actividad sobre la población de F. loscosii, dada la distancia existente, se puede prever que sí existirá deposición los días de viento fuerte del NW.  
Se recomienda que la ampliación a conceder, al menos en la zona sur de la cantera, sea inferior a la solicitada.  
d) Informe de Confederación Hidrográfica del Júcar (24.10.2016).  
  
En relación con la ampliación de la cantera de yesos Las Carlicas, se informa, entre otras consideraciones de carácter general, que:  
- En el entorno de la actuación no se localiza ningún cauce.  
- La demanda de recursos hídricos generada por la actividad se estima en 4.040 m³/año para riego de pistas y riego de superficie revegetada, que se obtendrán mediante suministro con camiones cisterna. Se recuerda que el suministro de agua debe realizarse desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas.  
Se informa favorablemente la ampliación de la cantera de yeso Las Carlicas, sin perjuicio de las determinaciones que como consecuencia de estudios más detallados se puedan establecer.  
e) Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (1.08.2018)  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje analiza la documentación aportada y concluye que el contenido del Estudio de Integración Paisajística aportado no es suficiente para valorar la incidencia de la actuación en el paisaje, por lo que deberá completarse en los términos siguientes:  
a) Deberá aportarse el plan de participación pública necesario para la valoración del paisaje, así como la justificación de su desarrollo y sus resultados.  
b) Deberá completarse el análisis visual realizado, considerando otros puntos de observación desde los que parece ser visible la explotación. Asimismo, se deberá incluir fotomontajes desde todos los puntos de observación mostrando las diferentes fases de explotación-restauración.  
Trasladada en abril de 2019 al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje documentación aportada por el promotor, a fecha de la emisión de la presente resolución, no se ha recibido informe del citado Servicio.  
f) Informe sobre el estado de ejecución del plan de restauración de la cantera Las Carlicas.  
El Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite informe en el que se indica que, tras visita a la explotación el 26 de noviembre de 2018, se aprecia que los trabajos se desarrollan conforme a lo previsto en el Plan de Labores y que la explotación se encuentra próxima al límite del perímetro autorizado.  
Los trabajos ejecutados son acordes con la Declaración de Impacto Ambiental y el Plan de Restauración, y no se han rebasado los límites para la correcta restauración del espacio afectado por la actividad minera.  
Sería adecuado comenzar la restauración de los taludes laterales de la explotación en las zonas más alejadas del frente de explotación, de modo que no queden para el último momento trabajos que se pueden realizar anticipadamente, no solo en su faceta morfológica, sino incluyendo también los trabajos de estabilización del terreno, implantación de suelo vegetal, y desarrollo de las especies propuestas en el Plan de Restauración.  
  
Consideraciones ambientales  
1º Emplazamiento del proyecto y ámbito de explotación.  
La propuesta de explotación minera y su ampliación se desarrollará en la parcela 32 del polígono 8 de Villena, aunque inicialmente se solicita también afección a las parcelas 24 y 25 del mismo polígono.  
Según se indica en el Plan General Municipal de Ordenación Urbana de Villena, dichas parcelas se extienden sobre terrenos clasificados, en su mayoría, como Suelo No Urbanizable Común, y en una parte como Suelo No Urbanizable de Protección Especial de Montes. Sin embargo, la ampliación solicitada se localiza exclusivamente sobre Suelo No Urbanizable Común.  
En el expediente consta certificado de compatibilidad urbanística, de 23 de enero de 2017, firmado por el secretario accidental del ayuntamiento con el visto bueno del alcalde, en el que se indica que, con sujeción a los informes oportunos, la actividad solicitada podría ser compatible con el planeamiento en el SNU común.   
Contrastada la ubicación propuesta para la actividad con la información suministrada por el visor cartográfico de la Generalitat, se observa que:  
- La explotación afecta al hábitat 173015 (escala 1:50.000).  
- La explotación se emplaza en terreno forestal.  
- Las parcelas sobre las que se ubica el proyecto lindan con la Cañada Real de Almansa al Collado de Salinas, vía pecuaria deslindada y amojonada, con anchura de 75 m.  
- El espacio protegido más próximo al límite de la actividad es la microrreserva de flora «Cabecicos de Villena», situado a unos 550 m de distancia en línea recta.  
- La ubicación propuesta linda por el oeste con zona sometida a peligrosidad geomorfológica debida a vaguadas y barrancos de fondo plano, según el vigente PATRICOVA.  
- La actuación está separada del complejo de valorización y eliminación de residuos domésticos de Villena solo por la carretera de acceso que comparten ambas actividades. El complejo, con autorización ambiental integrada 554/AAI/CV y en funcionamiento, cuenta con planta de tratamiento de residuos urbanos y vertedero de rechazos.  
El proyecto propuesto establece distancias de seguridad respecto de la cañada y la carretera que lindan con la explotación, garantizando que no resultarán afectadas. En este sentido debe indicarse que, a pesar de lo indicado en el informe sobre el estado de ejecución de la restauración remitido por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante, se ha detectado que la explotación existente ha afectado parcialmente la Cañada Real de Almansa al Collado de Salinas, al menos en su zona norte (véase fotografía 1). Además, el talud existente junto a la vía pecuaria es excesivamente vertical (véase fotografía 2), lo cual supone que, en el desdoblado de bancos para alcanzar la topografía final de restauración, la afección a la vía será todavía mayor.  
  
Fotografía 1: Afección a vía pecuaria. (Elaboración propia a partir de ortofoto ICV)  
  
Fotografía 2: Talud este junto a vía pecuaria. (Perspectiva Norte-Sur tomada de Google Earth)  
  
  
La explotación existente tiene antecedentes de quejas y denuncias de los habitantes de viviendas próximas por molestias de ruidos, polvo, etc. En la fase de información pública de la tramitación dichas quejas se materializan en 4 alegaciones. Posteriormente, durante el procedimiento de evaluación, se ha recibido una nueva alegación de un interesado reiterando los trastornos que genera la actividad.  
Por ello, se ha considerado necesario extremar el cuidado de medidas preventivas y correctoras para evitar molestias a la población, exigiendo tanto la reducción del ámbito de explotación como la modificación de la explotación.  
Por otra parte, en la resolución del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental de 7 de marzo de 2016, complementaria de la Declaración de Impacto Ambiental de la explotación minera Carlicas (expediente 609/99-AIA), se indica que el plazo para finalizar los trabajos de explotación y restauración será de 4 años y 6 meses desde la notificación de la resolución. El objeto de esta limitación era evitar prolongar indefinidamente la afección sobre el medio y salvaguardar las condiciones de sosiego de la población.  
En la revisión de la documentación aportada inicialmente, se constató que la ampliación propuesta no se limitaba a un mayor ámbito de afección superficial, tanto al norte (parcelas 24, 25 y parcela 32) como al sur (parcela 32), sino que también suponía profundizar la excavación 10 m, proponiendo una cota final de 505 msnm para la plaza de cantera y por tanto mayor volumen de material aprovechable en la zona ya autorizada, y la prolongación en el tiempo de afección sobre la misma y las molestias sobre la población.  
Por otra parte, en relación con el ámbito territorial de la explotación y la protección de los antiguos hornos de yeso ubicados al norte de la explotación, la redacción del EIA originalmente aportado era anterior a la prospección arqueológica (noviembre de 2016) y al informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, por lo que no incorporaba sus consideraciones. Resultaba preciso conocer la ubicación de los hornos para garantizar que no se verían afectados por el proyecto.  
En el ámbito sur, el perímetro de explotación propuesto realizaba una curva muy pronunciada dando lugar a una morfología de difícil integración en el entorno. Desde la Subdirección General de Evaluación Ambiental se consideraba más adecuado eliminar esta curva, y reducir el ámbito de explotación por el sur, con lo que se minimizaría la afección directa al hábitat 1520\* y la afección indirecta a la Microrreserva de flora «Cabecicos de Villena» al incrementar la distancia a las labores de explotación-restauración.  
En definitiva, se requirió al promotor que aportara nuevos proyectos, incorporando la memoria de prospección arqueológica y modificando el ámbito y morfología de explotación-restauración en 2 sentidos:  
- por una parte, restringiendo el ámbito de afección por el norte, excluyendo las parcelas catastrales 24 y 25, y por el sur, eliminando los vértices situados más al sur de forma que la morfología de restauración resultara más suave y se redujera la afección a superficie de hábitat 1520\*  
- por otra parte, se indicó que la cota de plaza de cantera no podía bajar de 509 msnm, cota de las parcelas situadas al norte que finalmente no se explotan, con el fin de posibilitar la ampliación de la explotación pero minimizando el tiempo de afección en la zona norte.  
Finalmente, con fecha 17 de febrero de 2020, se recibe nueva documentación refundida en la que el ámbito de explotación se reduce parcialmente al norte y en los términos solicitados al sur.  
Aunque en la definición del perímetro final de explotación no se menciona la zona de exclusión de 10 m respecto de los hornos de yeso y el edificio anejo, muy próximos al vértice 1 del perímetro propuesto, se comprueba que la franja de separación de 5 m respecto de la vía pecuaria colindante supera los citados 10 m de distancia mínima respecto del conjunto arqueológico.  
Por otra parte, coincidiendo en el tiempo con la recepción de la documentación modificada en los términos descritos, se recibe el segundo informe del Servicio de Vida Silvestre que, en coherencia con la modificación requerida desde la Subdirección General de Evaluación Ambiental, considera conveniente reducir el ámbito de extracción por el sur para reducir la afección sobre el hábitat protegido 1520\* y sobre la especie F. loscosii.  
2º Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar.  
a) Cronología de explotación-restauración  
A la primera documentación propuesta por el titular, desde la Subdirección General de Evaluación Ambiental se objetó que la cronología de explotación-restauración debía incorporar más fases en la zona norte de forma que la restauración de esta zona se demorara lo mínimo en el tiempo.  
La documentación aportada recientemente añade 2 fases en la zona norte respecto a las que se proponían inicialmente, pero prolonga hasta 7 años la duración de las 3 primeras fases y mantiene un total de 15 años para el desarrollo total de las labores explotación-restauración.  
No obstante, la viabilidad de la ampliación queda supeditada, entre otros aspectos, a la minimización de las molestias sobre las viviendas del entorno próximo (en coherencia con la resolución complementaria de marzo de 2016 de la explotación actual). Para ello es necesario:  
- que la cronología de las fases de explotación-restauración de la ampliación solicitada incluya la prohibición de continuar el avance hacia el sur hasta que se produzca la total restauración de las fases 1 y 2, correspondientes a los bancos laterales hasta aproximadamente el perfil transversal 0+375 de los planos aportados.  
- que la restauración de la fase 1, 2 y 3 incluya la revegetación de la plaza de cantera, en el caso de la fase 1 en su totalidad y en el caso de las fases 2 y 3 posponiendo para la fase 5 únicamente el espacio imprescindible de la plaza de cantera necesario para la circulación de camiones y la zona de espera.  
Por otra parte, de acuerdo con las indicaciones del Servicio de Vida Silvestre, la fase de mantenimiento, con todas las operaciones que incluye, debe prolongarse, al menos, 5 años tras la finalización de la fase 5, abarcando no solo el mantenimiento de la plaza de cantera, sino todo el ámbito de explotación.  
b) Restauración. La restauración propuesta se contiene en el Plan de Restauración Integral.  
En relación con el PRI, debe indicarse que, el 21 de octubre de 2019, el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal informó desfavorablemente la anterior versión del documento. Las objeciones se referían a la exigencia de incluir en el presupuesto del PRI el movimiento de tierras preciso para la restauración geomorfológica de la explotación tras finalizar la actividad extractiva. Todo ello con el fin de determinar adecuadamente la fianza de restauración que debe constituir la entidad explotadora.  
En este sentido, dado que las modificaciones introducidas sobre la explotación y restauración en la propuesta finalmente presentada a requerimiento de la Subdirección General de Evaluación Ambiental suponen una reducción del ámbito de explotación y una mejora de la restauración de la actividad, no se ha estimado necesario nuevo informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal ya que la nueva versión del documento incluye los movimientos de tierra en el presupuesto del PRI, lo que será tenido en cuenta para la determinación de las fianzas por el órgano competente.  
b.1. Alteración de la topografía.  
El impacto sobre la geomorfología se produce con la extracción de material que modifica el relieve original del terreno.  
Tras las modificaciones requeridas por el Servicio de Evaluación de impacto ambiental, la última documentación remitida retranquea la explotación excluyendo parcialmente la zona norte, más próxima a las viviendas, y la zona sur, reduciendo la afección al hábitat 1520\*. En esta zona se elimina la curva pronunciada propuesta inicialmente, mejorando la integración de la topografía final con el entorno.  
En todo caso, el límite propuesto supone una ampliación hacia el norte respecto de la superficie autorizada en la explotación existente, tal como se aprecia en el croquis de la parte expositiva.  
Por otra parte, al limitar la cota de excavación, quedando la plaza de cantera a 509 msnm, la morfología final es menos agresiva.  
b.2. Pérdida de suelo.  
Se establece una pendiente máxima de 30º en los taludes de restauración, con bancos de 7 m de altura y bermas de 5 m de anchura.  
Como medidas preventivas contra la erosión, se propone una red de drenaje que incluye:  
- cunetas en cada berma a pie de talud, excavadas en el terreno natural, aunque con el fondo y las paredes encachadas.  
- bajantes de talud para canalizar el agua a plaza de cantera, con pendiente mínima hacia el nordeste de la explotación, para dar salida de aguas en caso de que la infiltración no resulte suficiente.  
Además, los taludes se revegetarán con especies herbáceas y arbustivas.  
No obstante lo anterior, el plan de restauración de la ampliación propuesta diseña una morfología final que propone el desdoblamiento de cada uno de los bancos de explotación (de 14 metros) en dos bancos de 7 metros, frente a la explotación actual que preveía el desdoblamiento de los bancos de explotación (de 12 metros) en tres bancos de 4 metros.  
El incremento de la longitud del talud, considerando que los yesos son materiales que presentan una elevada erosionabilidad, favorece la pérdida de suelo por erosión hídrica respecto del plan de restauración de la explotación actualmente autorizada. Por tanto, se requiere la aplicación de medidas protectoras del suelo para minimizar la pérdida de suelo por erosión hídrica y en definitiva garantizar la estabilidad del suelo y el éxito de la revegetación.  
b.3. Vegetación.  
La explotación minera conlleva la eliminación de la vegetación existente. El plan de restauración integral propone la revegetación del ámbito de afección dirigida a la recuperación del hábitat gipsícola, combinando especies de porte herbáceo y arbustivo seleccionadas según criterios de adaptación al medio, rusticidad e integración en el paisaje.  
No se plantea la introducción de especies de porte arbóreo más allá de los ejemplares de pino carrasco incluidos en la pantalla vegetal.  
En la propuesta final presentada, para la constitución de la capa de horizonte fértil, el promotor limita la adición de enmiendas orgánicas a 10 t/ha y excluye de dicha enmienda la capa de montera. Esta propuesta, de acuerdo con el informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, favorece la revegetación con especies gipsícolas.  
Se incluye la reposición de marras producidas durante 2 años, con una tolerancia del 10 %.  
En relación con la obtención del material vegetal necesario para la revegetación destinada a la recuperación del hábitat gipsícola, el promotor debe seguir las recomendaciones del Servicio de Vida Silvestre para aumentar las posibilidades de éxito de este tipo de revegetación  
En cualquier caso, con el fin de garantizar el éxito de la revegetación, se prolongará el programa de vigilancia ambiental abarcando 5 años tras la finalización de las labores de restauración.  
Por último, respecto a la prevención de incendios forestales, la documentación considera el pliego General de Normas de Seguridad en Prevención de Incendios Forestales a observar en la ejecución de Obras y Trabajos que se realicen en Terreno Forestal o en sus inmediaciones (Decreto 7/2004, de 23 de enero).  
c) Afección a la atmósfera:  
c.1) Ruidos y vibraciones.  
La actividad genera ruido y vibraciones durante la extracción de material, que se generan principalmente en las labores de voladuras, y en el tratamiento en la planta móvil para alcanzar la granulometría deseada.  
Por otra parte, la documentación señala que la actividad conlleva un tránsito diario medio de 5 camiones en dirección al puerto de Alicante para el traslado del mineral.  
Ya se ha mencionado la existencia de diversas viviendas próximas a la explotación y los antecedentes de quejas relativas a la explotación en vigor. La concesión de una ampliación, incluso con el frente avanzando hacia el sur (alejándose de las viviendas), exige la introducción de medidas preventivas y correctoras para minimizar el ruido y las vibraciones.  
La documentación incluye un informe acústico elaborado por Marsan, entidad de control e inspección certificada por ENAC, el 19 de mayo de 2016. Se concluye que no se superan los límites legales vigentes. Sin embargo, el informe corresponde a inspección en situación de funcionamiento de la maquinaria, sin considerar que la extracción del mineral se realiza mediante voladuras. Aunque los explosivos no son de uso continuo, implican niveles sonoros y vibraciones muy importantes que deben analizarse.  
Se mencionan las siguientes medidas para la reducción del ruido:  
- Reducción de la velocidad de circulación.  
- Las voladuras se realizan con sistema de iniciación no eléctrico, secuenciando al máximo la voladura, lo que reduce considerablemente el nivel de ruido.  
- El retacado se realiza con detritus humedecido, reduciéndose así el impacto sonoro de la voladura.  
- Toda la conexión en superficie es enterrada bajo una capa de tierra, para minimizar el ruido de los conectadores de superficie al explotar.  
- Mantenimiento preventivo de la maquinaria empleada. Se indica expresamente que el mantenimiento de los camiones se realizará en talleres externos a la explotación.  
- Empleo de silenciadores en los tubos de escape de los vehículos.  
- El horario laboral de la actividad se desarrolla en 1 turno de 8 horas en horario diurno.  
- Reducción del número de actividades sonoras solapadas.  
- Reducción de la altura de caída de los materiales.  
- Todas las instalaciones que conforman la planta de tratamiento están carenadas.  
Por otra parte, según la documentación, en la cantera «Las Carlicas» se realizan controles de vibraciones y onda aérea en cada voladura, mediante un sismógrafo homologado. Los resultados se presentan al Servicio de Minas de Alicante para su valoración, tratándose de valores que, hasta la fecha, se encuentran dentro de lo establecido en la Norma UNE 22-381-93.  
Además de las medidas preventivas en funcionamiento, el promotor propone la implantación inmediata de una pantalla vegetal preventiva contra el ruido, que a su vez reducirá la propagación de polvo. De acuerdo con la documentación aportada, esta pantalla se limita a la esquina nordeste del perímetro solicitado. La especie seleccionada es el pino carrasco, implantando ejemplares de al menos 150/175 cm de altura, en contenedor.  
Al respecto, debe indicarse que la mayoría de los estudios realizados sobre pantallas vegetales acústicas coinciden en su escasa capacidad de amortiguación del ruido frente a la de las pantallas rígidas. En todo caso, la inclusión de unas hileras de árboles, al ocultar a la vista la fuente de ruido, sí proporciona una sensación de mayor confort en la población. Sin embargo, para que la pantalla vegetal ejerza un eficaz efecto amortiguador del ruido, debe diseñarse con unas características muy precisas.  
La bibliografía relativa a pantallas acústicas vegetales coincide en que las fajas con vegetales deben establecerse con la mayor densidad posible, combinando especies de elevado porte con otras de menor altura, estas últimas principalmente en primera línea, favoreciendo la interrupción de la onda sonora en diferentes estratos de altura.  
Además, la plantación al tresbolillo proporciona mejores resultados, y debe priorizarse el uso de especies ramificadas desde la base.  
Por otra parte, la amortiguación se amplía combinando la franja vegetal con un dique, cuya eficacia aumenta de forma apreciable si se revegeta, aunque debe evitarse el uso de especies arbóreas en la parte alta del dique, donde es preferible plantar matorrales.  
En este sentido lo más adecuado es limitar la extensión superficial de la explotación hacia el norte y por tanto mantener el estado actual de los terrenos en su límite norte, ajustando los proyectos para que permanezca la posibilidad de drenaje de las aguas por el noroeste. En consecuencia, lo más eficiente es la adopción de medidas preventivas frente a medidas correctoras, sin perjuicio de que se implante una barrera vegetal en el límite norte. Esta barrera debería combinar la especie propuesta por el promotor (Pinus halepensis), plantada al tresbolillo, con un estrato arbustivo para aumentar la masa vegetal a diferentes alturas.  
Se deberán adoptar las siguientes medidas para minimizar el impacto de las voladuras:  
1º) Avisar con dos días de antelación de la fecha y hora aproximada de la voladura al Ayuntamiento de Villena, al complejo de valorización y eliminación de residuos, y a los interesados personados en el procedimiento.  
2º) Para distancias inferiores o iguales a 150 metros de estructuras a proteger (viviendas y centro de tratamiento de residuos) se secuenciará la carga de explosivo por barreno, con el fin de reducir al máximo los ruidos y vibraciones, cumpliendo en todo caso los límites establecidos en la legislación sectorial vigente.  
Por otra parte, se considera esencial para mantener las condiciones de sosiego de la población establecer un horario restringido para la realización de las voladuras. Estas actividades deberán restringirse a la franja horaria comprendida en el siguiente rango: de lunes a viernes, excepto festivos, desde las 8.00h hasta las 14.00h y desde las 16.00h hasta las 18.00h.  
Se considera que, con la limitación de la extensión superficial hacia el norte, complementada con la instalación de la pantalla vegetal modificada en los términos señalados en el apartado anterior, se deberían de cumplir los límites sonoros máximos establecidos por la legislación vigente. La limitación horaria mejorará el resultado. No obstante, con el fin de constatar la eficiencia de las medidas adoptadas, deberán realizarse controles periódicos.  
Por otra parte, para verificar la minimización de molestias a la población por ruidos y vibraciones hay que distinguir las diferentes acciones de la actividad extractiva en función de las características del potencial impacto sobre la población.  
- Así, a efectos de determinar el cumplimiento de los niveles de vibraciones medidos in situ se distinguirá entre vibraciones estacionarias y vibraciones transitorias, según lo establecido en el RD 1367/2007, por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre del ruido, en lo referente a zonificación caustica, objetivos de calidad y emisiones acústicas.  
Las vibraciones se evaluarán conforme a los procedimientos establecidos en el anexo IV de dicho RD y cumplirán los siguientes parámetros:  
1) En relación con las vibraciones estacionarias, que incluirán las labores diarias y habituales de la actividad (todas excepto las voladuras), ninguno de los valores del índice medido in situ superará el valor correspondiente al uso residencial del edificio, es decir, Índice de vibración Law 75.  
2) Vibraciones transitorias, voladuras: El nivel establecido en el apartado 1) podrá superarse para el conjunto de voladuras efectuadas en 6 meses, de acuerdo con el procedimiento siguiente:  
2.1) Las voladuras se efectuarán según las prescripciones ya indicadas.  
2.2) Ninguna voladura superará los 5 dB en relación con el nivel límite del apartado 1), es decir, para uso residencial, Índice de vibración Law 80  
2.3) El conjunto de superaciones de las voladuras del semestre será, en todo caso, inferior a 9 dB. A estos efectos, cada voladura cuyo exceso sea inferior a 3 dB se contabilizará como 1 dB y aquella voladura cuyo exceso esté entre los 3-5 dB se contabilizará como 3 dB.  
  
- Para determinar el cumplimento de los niveles sonoros se distinguirá entre los niveles sonoros generados por las actividades habituales y las voladuras:  
1) Las actividades habituales (todas excepto voladuras) deberán cumplir, en todo caso, los niveles sonoros del ambiente exterior establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica.  
  
Uso dominante Nivel sonoro dB(A) (horario diurno)  
Residencial 55  
Industrial (complejo de valorización y eliminación de residuos) 70  
  
2) De acuerdo con la disposición adicional primera de la Ley 7/2002 citada, teniendo en cuenta la duración y frecuencia de las voladuras, se permite, excepcional y exclusivamente para el intervalo de la voladura, un nivel máximo de recepción externo incrementado en 45 dB en relación con lo establecido en la tabla 1 del anexo II,  
  
Uso dominante Nivel sonoro dB(A) (horario diurno)  
Residencial 100  
Industrial (complejo de valorización y eliminación de residuos) 120  
  
  
Para la realización de los controles periódicos de ruido y vibraciones deben plantearse puntos de control suficientes para abarcar los puntos de afección más próximos del entorno de la actividad. Las mediciones se realizarán in situ, tomando al menos, los siguientes puntos de control:  
- 3 puntos de las proximidades de la cantera situados al nordeste, norte y noroeste, correspondientes a edificios con uso residencial;  
- 1 punto correspondiente al exterior del complejo de valorización y eliminación de residuos.  
En caso de superarse los umbrales establecidos, deberán adoptarse medidas correctoras adicionales.  
c.2) Emisión de partículas:  
La actividad extractiva genera un importante incremento de partículas sólidas en suspensión, así como gases de combustión procedentes del funcionamiento de la maquinaria y el tránsito de vehículos. En este sentido, la minería no energética está contemplada en el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, actualizado por el Real decreto 100/2011, de 28 de enero.  
La documentación técnica estima una producción media de 150.000 t/año. Según esa capacidad productiva y el emplazamiento de la explotación, la actividad se encuentra clasificada en el grupo C de dicho catálogo, en concreto con el código 04 06 16 02. En consecuencia, el titular está obligado a realizar la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
La granulometría del material producido (0,4-0,5 mm) exige extremar las medidas para evitar la propagación de partículas en suspensión, tanto hacia el norte donde se encuentran las viviendas, como hacia el sur, donde se encuentra la microrreserva de Cabecicos de Villena. También debe minimizarse la deposición sobre la flora inmediata, en concreto la correspondiente al hábitat 1520\* y en particular sobre la especie protegida F. loscosii.  
Se mencionan las siguientes medidas para la prevención de la producción de polvo:  
- Riego regular de viales y plaza de cantera con camión cuba. La frecuencia de los riegos se adaptará a las condiciones climatológicas, así como a las características del suelo.  
- Reducción de la velocidad de circulación.  
- La instalación de trituración móvil está carenada y dotada de sistemas de pulverización de agua a fin de evitar la salida de polvo en suspensión a la atmósfera.  
- Acopios a resguardo del viento.  
- Transporte del material en camiones con sistema de cierre mediante lona en la caja.  
- Se evitarán los reboses de material durante la carga de camiones.  
  
- En relación con las voladuras: La perforación para la realización de barrenos incluirá sistemas de captación de polvo o sistemas de inyección de agua. Se evitará, en la medida de lo posible, realizar voladuras los días de viento, consultando para ello los partes meteorológicos. Durante la voladura se humedecerá la parte superior del banco, donde se ubican los barrenos, así como la superficie sobre la que caerá la voladura.  
Estas medidas ya se desarrollan actualmente, y según el informe de calidad del aire que incluye la documentación aportada, realizado por Marsan, entidad acreditada por ENAC, en junio de 2016, la explotación cumple con los niveles establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre. Sin embargo, dicho decreto está derogado, por lo que no se garantiza el cumplimiento de la normativa posterior.  
Las medidas preventivas y correctoras propuestas para evitar la emisión de partículas, en particular el establecimiento de la pantalla vegetal modificada en los términos indicados en el apartado anterior, se consideran correctas, aunque se precisa el seguimiento de la emisión de partículas en suspensión para contrastar su eficacia.  
En consideración a la población de las proximidades, los estudios de deposición de partículas deben incluir todos los puntos relacionados para el control de ruidos y vibraciones.  
Por otra parte, para atender las consideraciones del Servicio de Vida Silvestre, se potenciará también la medición de deposición de partículas hacia el sur. Sin embargo, dado que la extensión de la actividad hacia el sur se produce en la fase 4, no se considera preciso realizar mediciones en esa zona de afección hasta el inicio de la citada fase 4. Así, además de los puntos propuestos para control de ruidos y vibraciones durante toda la vida de la explotación, para el control de partículas sedimentadas, en el momento en que se inicie la cuarta fase, se incorporarán 3 puntos adicionales de medición, situados a 100, 250 y 500 m de distancia del límite de explotación.  
d) Contaminación de suelos y aguas. Mantenimiento de maquinaria  
La posible contaminación de suelos y aguas se debe, por una parte, al ocasional arrastre de sedimentos por el agua de escorrentía que aumentaría la turbidez de las aguas, y por otra, a vertidos eventuales de fluidos procedentes de vehículos y maquinaria.  
En cuanto al arrastre de sedimentos, se considera adecuado el diseño de corrección hidrológica del área afectada.  
En relación con la contaminación por vertidos eventuales de fluidos, la documentación menciona la existencia de una nave con herramientas y maquinaria para la realización de pequeñas reparaciones en la explotación. Al respecto, se considera que el mantenimiento rutinario de la maquinaria debe realizarse en talleres autorizados, y que la realización de reparaciones en la propia explotación requiere que se habilite dentro del perímetro de la actividad un área impermeabilizada para evitar la infiltración de fluidos contaminantes al subsuelo.  
La medición y la interpretación de los resultados se realizará por una OCA.  
e) Consumo de agua.  
La demanda de agua para el desarrollo de la actividad corresponde principalmente a las medidas preventivas contra el polvo y el riego de la vegetación de restauración. Según la información transmitida a la Confederación Hidrográfica del Júcar se requieren 4.040 m³/año, que se suministrarán con camiones cisterna.  
Con las prevenciones señaladas por la CHJ relativas a la procedencia del recurso amparada en un derecho de uso legal, no se considera que se vaya a generar efectos significativos sobre el recurso.  
f) Paisaje.  
El impacto visual de la actividad se debe a la eliminación de la vegetación en las zonas a explotar, y la alteración de la topografía, eliminando relieves y creando frentes de explotación. La ampliación propuesta supone impacto visual a mayor distancia.  
En su informe de agosto de 2018, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje requería completar el análisis visual realizado, considerando puntos de observación próximos y puntos elevados del territorio.  
Con posterioridad a este informe, se ha restringido el área de afección de la explotación tanto por el norte como por el sur. Además, el establecimiento de la pantalla vegetal propuesta por el promotor, modificada en los términos señalados, reduce la visibilidad de la explotación a distancia, de forma que, aunque no se elimina el impacto, se restringe la cuenca visual afectada, y se atenúa la magnitud del efecto.  
g) Gestión de residuos.  
El Plan de Restauración Integral titula su Parte IV «Plan de Gestión de Residuos».  
Dicho plan destaca que la explotación Las Carlicas no genera residuos de tipo minero, pues todo el material extraído se emplea como recurso mineral, no existiendo estériles. Se indica textualmente que «En caso de que el mineral no sea transportado inmediatamente a destino, este será depositado en montículos en la plataforma de trabajo correspondiente a la espera de su traslado, sin que, en ningún caso, suponga un acopio de duración mayor a un año.» Se añade que, «puesto que este acopio no corresponde a residuo minero, no es necesaria la redacción de un Plan de Gestión de residuos».  
3º Programa de vigilancia ambiental.  
El Estudio de Impacto Ambiental incluye el preceptivo Programa de Vigilancia Ambiental. Se indica que todas las incidencias se recogerán en un informe anual.  
El programa de vigilancia ambiental contempla, entre otros controles:  
- Anual:  
- Reposición de marras y aclareos durante las labores de restauración y en la fase de mantenimiento.  
- Vigilancia de la presencia de nidos en la zona de afección.  
- Replanteo del perímetro de actuación: zonas explotadas, restauradas-  
- Control de los procesos erosivos e inestabilidades en las zonas restauradas.  
- Semestral.  
- Si se solicita, se realizará control de la inmisión de partículas de polvo en el ambiente. Este control se realizará por una OCA.  
- Si se solicita, se realizarán mediciones de ruido y posterior elaboración de mapas de ruido para el control sonoro de la actividad. Este control se realizará por una OCA.  
- Inspección visual de los procesos erosivos e inestabilidades en las zonas explotadas.  
- Limpieza y saneo de las zanjas de drenaje con el fin de controlar los procesos erosivos y de colmatación.  
- Cuatrimestral: Control del avance de los frentes de explotación para evitar intrusiones fuera del área extractiva.  
- Mensual  
- Seguimiento de las labores de restauración y del estado fitosanitario de los individuos introducidos.  
- Remoción de los acopios de tierra vegetal.  
- Estabilización y compactación de las pistas de tránsito más frecuentadas  
- Semanal: Riego periódico de las pistas de transporte y de los acopios (mínimo 3 veces/semana).  
- Diario:  
- Planificación y control del tráfico de los vehículos de transporte.  
- Reducción de la velocidad de circulación, evitando los cruces de pistas.  
- Los camiones transportarán el material obligatoriamente con una lona de protección.  
- Control de los niveles de ruido durante la actividad.  
- Mediciones de los niveles de ruido y vibraciones durante las voladuras.  
- Vigilancia de la circulación de maquinaria fuera de las zonas no aptas.  
Se considera que el programa de vigilancia ambiental propuesto debe completarse incorporando al menos los siguientes controles periódicos:  
- Control del viento: Cada vez que se realice una voladura.  
- Control trimestral del polvo depositado, con captadores de polvo, en el ámbito de 550 m hacia el sur (límite con la MRF «Cabecicos de Villena») y 500 m hacia el norte.  
- El control de la revegetación deberá realizarse en coordinación con el organismo especializado contratado para la producción de las plantas.  
- Además, deberá modificarse la periodicidad indicada en el PVA propuesto, de modo que el control de los procesos erosivos e inestabilidades en las zonas restauradas se realice cada seis meses.  
Por otra parte, el Programa de Vigilancia Ambiental debe prolongarse, excepto en los controles relativos a operaciones propias de la actividad extractiva, durante 5 años tras la finalización de la explotación.  
  
Consideraciones Jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, Grupo 2.a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptivo someter la actividad al trámite de Evaluación de Impacto Ambiental Ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del Artículo 7.1.a) de la citada ley.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV 8614, de 16.08.2019).  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Ampliación de Explotación de recursos de la sección A) Las Carlicas número 867, promovido por Yesos Las Carlicas, SL, que se ubica en la parcela 32 del polígono 8 del término municipal de Villena (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto de explotación, el PRI y demás documentación recibida con fecha 17 de febrero de 2020, en todo aquello que no contradiga los condicionantes del punto Segundo de la presente resolución, que serán de obligado cumplimiento.  
  
Segundo  
1. El ámbito de la explotación será el definido por los siguientes vértices en coordenadas UTM ETRS89 (huso 30), incorporando además los retranqueos de 5 m respecto de la vía pecuaria por el este y de 10 m respecto de la carretera por el oeste.  
  
Punto X Y Punto X Y  
3 682339 4280895 15 682294 4280532  
4 682348 4280866 16 682280 4280564  
5 682421 4280735 17 682261 4280616  
6 682493 4280604 18 682236 4280698  
7 682508 4280564 19 682225 4280716   
8 682546 4280465 20 682179 4280846  
9 682440 4280417 21 682174 4280921  
10 682411 4280423 22 682174 4280941  
11 682365 4280421 23 682177 4280956  
12 682359 4280428 24- 682198 4281020  
13 682346 4280449 P3 682274 4281003  
14 682327 4280474 3 682339 4280895  
  
  
El punto P3 coincide con el punto P3 de la explotación ya autorizada.  
Se excluye del ámbito de explotación el tramo norte comprendido entre los vértices 23-24-1-2-3, que permanecerá en su estado actual, manteniendo la salida de aguas de la explotación por el noroeste, entre el punto 23 y el nuevo punto 24?, a cota 509 msnm. La zona excluida se revegetará para constituir la barrera vegetal.  
En el anexo I de la presente resolución se refleja el ámbito definitivo de la ampliación sobre el croquis de la explotación.  
En los documentos técnicos de la explotación se modificarán las fases 1 y 2 con el fin de ajustarse al nuevo límite de explotación.  
2. Cronología de explotación-restauración.  
- La ampliación del perímetro de la actual explotación hacia el sur (parcialmente fase 3 y fase 4) quedará supeditada, en todo caso, a la total restauración de las fases 1 y 2, correspondientes a los bancos laterales hasta aproximadamente el perfil transversal 0+375 de los planos aportados así como a la restauración de la totalidad de la plaza de cantera de la fase 1 y de la fase 2, exceptuando en este último caso el espacio imprescindible para la circulación de camiones y maquinaria y la zona de espera.  
- Asimismo, la fase de restauración 3 incluirá la revegetación de la superficie de la plaza de cantera que no sea imprescindible para la circulación de camiones y resto de maquinaria, para la zona de espera y planta de tratamiento.  
- Quedará, por tanto, pospuesto a la fase 5 únicamente la restauración de la superficie de plaza de cantera de las fases 2 y 3 reservada para la circulación de camiones y resto de maquinaria, zona de espera y planta de tratamiento y la superficie correspondiente a la totalidad de la fase 4.  
El mantenimiento se prolongará durante 5 años tras la finalización de todas las labores de restauración de la fase 5.  
3. El plan de restauración de la superficie afectada incluirá tanto en la memoria como en el presupuesto, en el capítulo de preparación del terreno previo a la revegetación. la instalación de mallas antierosión en la superficie de los taludes, para evitar, o al menos minimizar, la pérdida de suelo por erosión hídrica, la aparición de morfologías erosivas y garantizar el éxito de la revegetación.  
4. En el plazo máximo de 3 meses desde la notificación de la presente resolución, el promotor instalará una pantalla vegetal protectora en la zona norte de la explotación, entre los vértices 23 y 3, de acuerdo con la delimitación establecida en el punto 1 anterior.  
La pantalla vegetal complementará la vegetación existente actualmente y estará conformada por pinos carrascos en 2 líneas al tresbolillo, intercalando entre los pies arbóreos ejemplares arbustivos, con el fin de mantener una densidad mínima de follaje en diferentes estratos de altura.  
5. La planta de tratamiento móvil se trasladará progresivamente a la zona sur de la explotación, dentro de la plaza de cantera, manteniéndose siempre a una distancia inferior a 80 m del frente sur de explotación. Asimismo, los acopios de material triturado se irán trasladando progresivamente al sur de la explotación.  
6. En el plazo de 3 meses desde la notificación de la presente resolución, el promotor concertará con algún organismo público o privado especializado la recogida de semilla para las labores de restauración y la producción de las plantas, así como el seguimiento de su implantación.  
  
7. Régimen de realización de voladuras.  
1º) Las voladuras quedarán restringidas a la franja horaria comprendida en el siguiente rango: de lunes a viernes, excepto festivos, desde las 8.00h hasta las 14.00h y desde las 16.00h hasta las 18.00h.  
2º) Se avisará con dos días de antelación de la fecha y hora aproximada de la voladura al Ayuntamiento de Villena, al gestor del complejo de valorización y eliminación de residuos, y a los interesados personados en el procedimiento.  
3º) Para distancias 150 m de estructuras a proteger (viviendas y centro de tratamiento de residuos) se secuenciará la carga de explosivo por barreno, con el fin de reducir al máximo los ruidos y vibraciones, cumpliendo en todo caso los límites establecidos en la legislación sectorial vigente, de acuerdo con lo indicado en los puntos siguientes.  
  
8. Control de ruidos y vibraciones.  
- Las vibraciones se evaluarán conforme a los procedimientos establecidos en el anexo IV del RD 1367/2007, por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre del ruido, en lo referente a zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas, y cumplirán los siguientes parámetros:  
a) En relación con las vibraciones estacionarias, que incluirán las labores diarias y habituales de la actividad (todas excepto las voladuras), ninguno de los valores del índice medido in situ superará el valor correspondiente al uso residencial del edificio, es decir, Índice de vibración Law 75.  
b) Vibraciones transitorias, voladuras: El nivel establecido en el apartado a se ajustará para el conjunto de voladuras efectuadas en 6 meses, al siguiente procedimiento:  
b.1) Las voladuras se efectuarán, en todo caso, según el régimen de voladuras del condicionante anterior.  
b.2) Ninguna voladura superará los 5dB en relación con el nivel límite del apartado a, es decir, para uso residencial, Índice de vibración Law 80  
b.3) El conjunto de superaciones de las voladuras del semestre será, en todo caso, inferior a 9 dB. A estos efectos, cada voladura cuyo exceso sea inferior a 3dB se contabilizará como 1dB y aquella voladura cuyo exceso esté entre los 3-5 dB se contabilizará como 3 dB.  
- Para determinar el cumplimento de los niveles sonoros se distinguirá entre los niveles sonoros generados por las actividades habituales y las voladuras:  
a) Las actividades habituales (todas excepto voladuras) deberán cumplir, en todo caso, los niveles sonoros del ambiente exterior establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica.  
  
Uso dominante Nivel sonoro dB(A) (horario diurno)  
Residencial 55  
Industrial (complejo de valorización y eliminación de residuos) 70  
  
  
b) De acuerdo con la disposición adicional primera de la Ley 7/2002 citada, teniendo en cuenta la duración y frecuencia de las voladuras, se permite, excepcional y exclusivamente para el intervalo de la voladura, un nivel máximo de recepción externo incrementado en 45 dB en relación con lo establecido en la tabla 1 del anexo II,  
  
Uso dominante Nivel sonoro dB(A) (horario diurno)  
Residencial 100  
Industrial (complejo de valorización y eliminación de residuos) 120  
  
  
Las mediciones se realizarán in situ, tomando al menos, los siguientes puntos de control:  
- 3 puntos de las proximidades de la cantera situados al nordeste, norte y noroeste, correspondientes a edificios con uso residencial;  
- 1 punto correspondiente al exterior del complejo de valorización y eliminación de residuos.  
Los puntos de medición propuestos corresponden a las siguientes coordenadas aproximadas (sistema de referencia UTM ETRS89, huso 30):  
  
Punto Coord. X Coord. Y  
A1 682370 4281013  
A2 682300 4281153  
A3 681856 4281035  
A4 682280 4280540  
  
  
En el anexo II se muestra la disposición de los puntos de muestreo propuestos sobre ortofotografía de la zona extraída del visor cartográfico del ICV.  
A estas mediciones podrán acudir un representante de la empresa, un técnico del órgano sustantivo, un técnico del Ayuntamiento de Villena y los interesados personados en el procedimiento. A estos efectos, se notificará con 2 días de antelación de su realización.  
La medición y la interpretación de los resultados se realizará por Organismos de Certificación Acreditados, ajustándose a lo previsto en el Decreto 1367/2007, de 19 de octubre, por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, de ruido y vibraciones, en lo referente a la zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas. En caso de superar en los puntos de control los niveles máximos indicados se adoptarán las medidas correctoras pertinentes.  
Los informes resultantes de las auditorías acústicas, de vibraciones y mediciones de partículas se incorporarán al programa de vigilancia ambiental.  
9. El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto se completará incorporando al menos los siguientes controles periódicos:  
9.1. Control de ruidos y vibraciones: Se realizarán auditorías conforme a lo establecido en el condicionante 8, durante toda la vida útil de la actividad, cada 6 meses para las actividades habituales y cada vez que se realice una voladura.  
9.2. Control de partículas: Trimestralmente se medirán las partículas depositadas.  
Los puntos de medición propuestos corresponden a las siguientes coordenadas aproximadas (sistema de referencia UTM ETRS89, huso 30):  
Punto Coord. X Coord. Y  
A1 682370 4281013  
A2 682300 4281153  
A3 681856 4281035  
P5 682530 4280350  
P6 682600 4280210  
P7 682745 4280010  
  
  
En los puntos P5 a P7 se realizarán mediciones a partir del inicio de la cuarta fase.  
En el anexo II se muestra la disposición de los puntos de muestreo propuestos sobre ortofotografía de la zona extraída del visor cartográfico del ICV.  
A estas mediciones podrán acudir un representante de la empresa, un técnico del órgano sustantivo, un técnico del Ayuntamiento de Villena y los interesados personados en el procedimiento. A estos efectos, se notificará su realización con 2 días de antelación.  
La medición y la interpretación de los resultados se realizará por Organismos de Certificación Acreditados, ajustándose a lo previsto en la normativa vigente. En caso de superar en los puntos de control los niveles máximos indicados, se adoptarán las medidas correctoras pertinentes.  
El titular de la actividad deberá mantener actualizado un libro de control de las mediciones de emisiones a la atmósfera, que estará a disposición de la autoridad competente, y en el que constarán, de forma clara y concreta, los resultados de las mediciones y análisis de contaminantes. El libro de control debe ser accesible para los técnicos del órgano sustantivo, el Ayuntamiento de Villena, y los interesados personados en el procedimiento.  
9.3. Otros controles periódicos a incluir en el PVA:  
- Control del viento: Cada vez que se realice una voladura.  
- El control de la revegetación se realizará en coordinación con el organismo especializado contratado para la producción de las plantas.  
- Control semestral de los procesos erosivos e inestabilidades en las zonas restauradas.  
El Programa de Vigilancia Ambiental se prolongará durante 5 años tras la finalización de la explotación, excepto en los controles relativos a operaciones propias de la actividad extractiva.  
10. El mantenimiento rutinario de la maquinaria se realizará en talleres autorizados y la documentación resultante se incorporará al registro del Programa de Vigilancia Ambiental.  
Para realizar reparaciones en la explotación deberá habilitarse dentro del perímetro de la actividad un área impermeabilizada para evitar la infiltración de fluidos contaminantes al subsuelo.  
11. La clasificación de la actividad en el grupo C según el anexo del Real decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación, obliga a la notificación prevista en el artículo 13.3 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
12. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente Declaración de Impacto Ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental.  
  
València, 27 de abril de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]»  
  
València, 17 de noviembre de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML