Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 1959, del 08-02-1993 (1993/827110)

ACORD de 25 de gener de 1993, del Govern Valencià, pel qual aprova definitivament el Pla Rector d'Us i Protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   1959

Data del DOGV
:   08-02-1993

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1993/827110

CVE


Data del document
:   25-01-1993

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Acord

Anàlisi jurídica

Acord de 25 de gener de 1993, del Govern Valencià, pel qual aprova definitivament el Pla Rector d'Us i Protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja.  
El Govern Valencià, en la reunió del dia 25 de gener de 1993, adoptà l'acord següent:  
Complint el que disposa l'article 5.1 del Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Govern Valencià, de declaració del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, i després dels tràmits pertinents, en data 21 de febrer de 1991, el Director de l'Agència del Medi Ambient va dictar una resolució per la qual aprovava el projecte del Pla Rector d'ús i Protecció del Carrascar de la Font Roja i el sotmetia a l?informe de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transportes i al de la d'Agricultura i Pesca.  
D'acord amb el que estableix el precitat article 5.1 del Decret 49/1987, en data 12 de març de 1991, el Director de l'Agència del Medi Ambient va dictar resolució, que aprovava, provisionalment, el Pla Rector d'ús i Protecció del Carrascar de la Font Roja, i, inicialment, l?estudi d'impacte ambiental realitzat sobre el carrascar.  
Els dos documents van ser sotmesos a informació pública per període d'un mes, anunciant-la mitjançant publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, al Butlletí Oficial de la Província d'Alacant i als periòdics de major difusió de la província d'Alacant, i han estat presentats per persones i entitats interessades diversos escrits d'al·legacions.  
Va ser donada la corresponent audiència als ajuntaments d'Alcoi i d'Ibi, per resultar territorialment afectats pel pla.  
Complint el que disposa el Decret 49/1987 precitat, el Consell de Protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja va informar favorablement el text provisionalment aprovat, i també els informes a les al·legacions rebudes, emesos pels serveis tècnics de la Direcció General de Conservació del Medi Natural, de la Conselleria de Medi Ambient.  
Amb data 29 de gener de 1992, la Direcció General de Serveis Ambientals, de la Conselleria de Medi Ambient, ha formulat declaració d'impacte ambiental en el sentit d'estimar acceptable, a efectes ambientals, el Pla Rector d'ús i Protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja.  
Amb data 15 de desembre de 1992, el Conseller de Medi Ambient va dictar resolució per la qual acorda estimar parcialment les al·legacions presentades, aprovar provisionalment el Pla Rector d'Us i Protecció i elevar al Govern Valencià una proposta d'acord per a l'aprovació del pla, ja que les al·legacions admeses no tenen un caràcter substancial i no suposen canvis substantius en el pla, raó per la qual no cal una nova informació pública.  
La resolució precitada va ser degudament notificada als interessats en l?expedient i als ajuntaments d'Alcoi i d'Ibi, territorialment afectats pel pla.  
En la tramitació de l?expedient han estat complertes totes les formalitats legals.  
Tot i que el precitat article 5 del Decret 49/1987 estableix, per a la tramitació i aprovació del Pla Rector d'ús i Protecció, un procediment bàsicament consistent en l'aprovació provisional, la informació pública, l'audiència als ajuntaments territorialment afectats i l'aprovació definitiva pel Govern Valencià, ja que entre els efectes del pla està el recollit a l'article 4 del Decret 49/1987 precitat i a l'article 19.2 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i, la Fauna Silvestres, és a dir, la prevalència sobre el planejament urbanístic, tot això fa convenient que la tramitació siga duta a terme amb les mateixes formalitats que la dels instruments de planejament, per a no retallar les garanties que la normativa urbanística estableix en la tramitació i aprovació d'aquests instruments.  
Per raó de la prevalència del Pla Rector d'ús i Protecció sobre el planejament urbanístic, i ja que el pla esmentat, en l?estructura general d'ordenació del territori i en la delimitació dels diferents usos i activitats permeses a cadascuna de les zones en què s'estructura el parc, té indubtable caràcter de determinació qualificatòria del sòl, per la qual cosa ha de ser realitzat, aprovat i publicat amb les garanties establertes en la normativa urbanística i, en particular, quant a la publicació, publicant la totalitat de la normativa escrita i gràfica del pla.  
En la tramitació de l?expedient han estat complertes les determinacions establertes en l'article 5 del Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Govern Valencià, de declaració del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja.  
El Govern Valencià és competent per a l'aprovació definitiva del Pla Rector d'ús i Protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, segons el que estableixen els articles 5.3 del Decret 49/1.987 i 19.1 de la Llei 4/1989, les dues normes precitades.  
Vistos els preceptes citats i la resta de general i específica aplicació, a proposta del Conseller de Medi Ambient, el Govern Valencià  
ACORDA  
Primer  
Aprovar definitivament el Pla Rector d'ús i. Protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja.  
Segon  
Notificar aquest acord als ajuntaments d'Alcoi i d'Ibi i als interessats en l?expedient.  
Tercer  
Publicar aquest acord en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i, també, la totalitat de la normativa escrita i gràfica del pla.  
València, 25 de gener de 1993.  
El Conseller Secretari del Govern Valencià,   
EMERIT BONO I MARTINEZ  
Normativa del Pla Rector d'ús i Protecció   
del Parc Natural de la Font Roja  
TITOL I   
Disposicions generals  
Article primer. Naturalesa del pla  
Aquest Pla Rector d'Us i Protecció és redactat a l'empara de l'article 5è del Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Govern Valencià, com a instrument planificador de protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja.  
Article segon. Ambit  
L'àmbit d'aquest Pla Rector d'ús i Protecció s'estén a la totalitat dels terrenys compresos en el Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, creat mitjançant Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Govern Valencià, segons apareix delimitat al pla número 11 de la cartografia.  
Article tercer. Efectes  
1. Les disposicions d'aquest pla vincularan tant a l'administració com als particulars.  
2. Les determinacions d'aquest pla seran d'aplicació directa, raó per la qual el planejament urbanístic, que efecte els terrenys inclosos a l?àmbit del parc natural, serà ajustat a les disposicions que, respecte d'això, conté el pla rector.  
3. Els plans generals d'ordenació urbana, les normes complementàries o subsidiàries de planejament i la resta d'instruments de planejament urbanístic, que siguen aprovats després de l?entrada en vigor d'aquest pla rector, hauran de ser ajustats a les determinacions protectores que conté, i assignaran les qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris que ací hi ha establerts, de manera que siguen respectades les limitacions d'ús imposades pel pla rector.  
4. Quan de la informació detallada elaborada per a la redacció dels plans urbanístics resultés discrepància entre els documents d'aquest pla i la realitat existent, serà aplicada la normativa que millor s'ajuste a aquesta realitat, tret del supòsit que la discrepància es dega a accions o intervencions produïdes després de l'aprovació d'aquest pla, cas en el qual seran d'aplicació les determinacions que conté i en què serà exigida la presa de les mesures necessàries per a restituir el terreny a l?estat reflectit al pla rector.  
5. Les determinacions d'aquest pla seran enteses sense perjudici de les contingudes en la legislació agrària, forestal i d'aigües, en la resta de legislacions sectorials i, en particular, en les normes, les reglamentacions o els plans que siguen aprovats per al desenvolupament i compliment de la finalitat protectora del parc natural. En el cas que la normativa continguda en aquest pla resultés més detallada o protectora, serà aplicada aquesta, amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'aquesta legislació sectorial. En qualsevol cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'aquest pla rector.  
Article quart. Vigència i revisió  
1. Les determinacions del pla entraran en vigor l?endemà de la publicació de l'acord d'aprovació definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i seguiran vigents, mentre no siga revisat el pla, per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que n'han determinat l'aprovació.  
2. El pla rector serà revisat periòdicament cada cinc anys. En aquest cas, serà duta a terme una avaluació dels resultats obtinguts, indicant els punts o aspectes objecte de revisió. Aquesta avaluació serà realitzada per un equip d'experts que es reuniran sis mesos abans amb aqueix efecte.  
No obstant això, durant la vigència del pla podran ser realitzades modificacions en les determinacions que fa, amb subjecció a les mateixes disposicions enunciades en la seua formulació.  
Article cinqué. Contingut  
La normativa d'aquest pla és dividida en dos grans apartats. El primer és dedicat a l?establiment de normes generals per a la protecció de recursos naturals i per a la regulació de determinades activitats que incideixen en el medi natural. El segon és dedicat a l?establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats, segons els valors que contenen.  
Article sisè. Interpretació  
1. La interpretació d'aquest Pla Rector d'Us i Protecció haurà d'atendre el que resulte de considerar-lo com un tot unitari, i s'utilitzarà, sempre, la memòria com a document on són continguts els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.  
2. En el cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, tret de quan la interpretació derivada dels plànols vinga recolzada també per la memòria, de manera que es faça palesa l'existència d'alguna errada material en les normes.  
3. En l'aplicació d'aquest pla rector prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del parc natural.  
Article setè. Informe del Consell de Protecció del Parc Natural  
1. En tots aquells supòsits en què resulte necessària l'emissió d'informe pel Consell de Protecció del Parc Natural, d'acord amb el que preveu l'article 3r del Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Govern Valencià, caldrà obtenir-lo abans de la llicència o autorització escaients. L'informe negatiu del Consell de Protecció impedirà la concessió de la llicència o autorització, però el caràcter positiu que té no prejutja de cap manera la legalitat de l'actuació preposada.  
2. El Consell de Protecció del Parc Natural haurà d'informar preceptivament sobre els distints plans, normes i projectes que afecten l'àmbit territorial del parc.  
Article vuitè. Sobre els plans d'actuació  
Amb anterioritat caràcter a l'aprovació dels plans d'actuació serà requerit l'informe favorable del Consell de Protecció del Parc Natural.  
Article novè. Indemnitzacions  
D'acord amb la legislació urbanística, amb la Llei d'Expropiació Forçosa i amb el Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Govern Valencià, de declaració del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, qualsevol manera de privació de la propietat privada o dels drets i interessos patrimonials legítims que siga produït, com a conseqüència de l'aplicació d'aquest Pla Rector d'ús i Protecció, serà objecte d'indemnització.  
TITOL II   
Normes generals de regulació d'usos i activitats  
SECCIO PRIMERA   
Normes sobre protecció dels recursos i del domini Públic  
Article deu. Protecció de la vegetació silvestre  
1. Formacions vegetals.  
Seran considerades formacions vegetals, subjectes a les determinacions d'aquest pla, totes aquelles no conreades o resultants de l'activitat agrària.  
2. Tala i recol·lecció.  
Es prohibida, amb caràcter general, la tala i la recol·lecció d'espècies vegetals silvestres, tret de la recol·lecció popular d'esclata- sangs (Lactarius sp), que serà convenientment regulada en el Pla d'Ordenació Forestal.  
3. La tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres per a fins científics, i també l'aprofitament forestal, resten sotmesos a l?informe previ favorable de la Conselleria de Medi Ambient i al vist-i-plau del Consell de Protecció.  
4. Espècies exòtiques.  
Es prohibida la introducció i repoblació amb espècies no autòctones a l?àmbit del parc. A les zones actualment enjardinades, serà evitada la invasió de les espècies exòtiques als espais naturals confrontants, i s'hauran de substituir per espècies autòctones a les àrees enjardinades de domini públic.  
5. La introducció de conreus com l?espígol (Lavandula angustifolia) i la sàlvia (Salvia officinalis), dels quals se sospite que tenen la possibilitat de desplaçar genèticament o ecològicament les plantes autòctones, d'hibridar- se amb aquestes generant formes o taxons sense prèvia implantació a la zona, o d'accelerar la transmissió de plagues o malalties, requerirà informe previ de la Conselleria de Medi Ambient.  
6. L'extracció de fusta o llenya, fora de les zones en què és autoritzada expressament per aquestes normes, únicament podrà ser realitzada si respon a algun dels criteris següents:  
a) Provisió de llenyes de paellers, usos domèstics o d'altres instal·lacions públiques.  
b) Com a resultat de labors de prevenció d'incendis.  
c) Com a resultat de mesures fito- sanitàries.  
d) Amb motiu d'estudis científics.  
e) Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores, que desplacen a les de l?indret.  
f) En desplegament dels plans de recuperació, maneig o conservació d'espècies incloses al Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades que, si escau, siguen redactats en virtut de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació d'Espais Naturals i de la Flora i la Fauna Silvestres.  
7. Les llenyes o combustibles naturals del pare utilitzables als paellers o d'altres instal·lacions públiques no podran ser recollits lliurement pels visitants.  
8. A l?àmbit del parc, els tallafocs només podran ser realitzats als dos costats de les vies d'accés i a les àrees annexes a les línies elèctriques d'alta tensió. En qualsevol cas, l'amplària de cada tallafocs no podrà ser superior al doble de la de la via, i respondrà a una selecció de les espècies vegetals més combustibles i respectarà la presència de les espècies protegides.  
Article onze. Protecció de la fauna  
1. Amb caràcter general, són prohibides les activitats que puguen comportar perjudici de les poblacions de la fauna silvestre, com són la destrucció de nius i caus, el tràfic, la manipulació i el comerç de polls, ous i adults, la instal·lació de paranys i ceps, etc.  
2. Espècies exòtiques.  
Es prohibida la introducció d'espècies animals no autòctones a l?àmbit del parc natural, tret que siguen utilitzades per al control biològic de plagues que realitzen la Conselleria d'Agricultura i Pesca, o els propietaris de finques particulars amb autorització de la conselleria.  
3. Espècies protegides.  
Caldrà respectar, en qualsevol cas, la normativa establerta en el Reial Decret 439/1990, de 30 de març, i en el Decret 97/1986, de 21 de juliol, del Govern Valencià, i en la resta de legislació per la qual són protegides determinades espècies. Per a les espècies d'animals no compreses en algun dels règims de protecció vigents, serà d'aplicació la legislació sobre protecció de la fauna silvestre i, també, la nominativa indicada en aquest pla rector, tret de quan es tracte de supòsits amb regulació específica en la legislació de caga i pesca continental.  
4. Espècies cinegètiques.  
Sense perjudici del que disposa el Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre, la caça i captura d'espècies animals es regula a l'article 17 d'aquestes normes, corresponent a l'ordenació de l'activitat cinegètica.  
Article dotze. Protecció dels sòls  
1. Moviment de terres.  
Seran subjectes a llicència urbanística prèvia, per a la tramitació de la qual serà requisit indispensable l?informe favorable del Consell de Protecció del Parc. Resten exceptuades de l?obtenció de llicència les labors pròpies de l'activitat agrícola, com l'anivellament de terrenys i la llaurada.  
2. Protecció de vessants.  
Als vessants amb pendent superior al 15% mai no serà admès l'abancalament del terreny ni, tampoc, la destrucció de la vegetació existent per a transformar-lo en agrícola o per a qualsevol altre ús. En aquestes àrees serà promogut com a ús preferent el forestal, fomentant-hi les activitats de regeneració de la coberta vegetal, amb espècies autòctones, a fi d'evitar problemes d'erosió i millorar la qualitat paisatgística d'aquests espais.  
3. Protecció de talussos.  
Als projectes d'obres que vagen ineludiblement acompanyades de generació de talussos per desboscament o terraplè, haurà de reflectir-se la fixació dels talussos generats mitjançant repoblació vegetal o utilització d'elements naturals. Excepcionalment, quan no hi haja altres solucions, podran ser permeses les actuacions d'obra civil, sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística amb recobriment de materials tradicionals.  
4. Resten prohibits els abancalaments de sòls, tret dels projectes de correcció de talussos.  
5. En les pràctiques agrícoles, el treball dels sòls haurà de seguir aproximadament les corbes de nivell.  
6. L'ampliació o modificació del traçat de les vies d'accés no podrà ser realitzat quan es generen pendents superiors al 7%, a sòls blans, o al 15%, als durs, ni quan impliquen la formació de talussos amb desnivell superior a 100 cm, a sòls blans, o a 300 cm, als durs.  
Article tretze. Protecció de recursos hidrològics  
1. Llits, ribes i marges dels cursos d'aigua.  
a) La realització d'obres o activitats a les lleres públiques i als marges que tenen serà sotmesa als tràmits i requisits exigits pel l'article 69 de la Llei d'Aigües de 1985. Resten prohibides les obres, les construccions, les plantacions o les activitats que puguen dificultar el curs de les aigües als llits de canals, sèquies i barrancs, i també a les zones inundables delimitades d'acord amb el que preveu en la legislació d'aigües, qualsevol que siga el règim de propietat i la qualificació dels terrenys.  
b) En aplicació de l'article 90 de la Llei d'Aigües de 1985, en la tramitació d'autoritzacions i concessions, i també en els expedients per a la realització d'obres, amb qualsevol fi, incloent-hi la correcció de conques, que puguen afectar els llits i les zones de protecció que tenen, serà exigida la presentació d'un estudi d'impacte ambiental, on siga justificat que no es produiran conseqüències que afecten adversament la qualitat de les aigües i el medi ambient.  
c) Les ribes dels barrancs seran dedicades preferentment a usos de caràcter forestal, sia regenerant-les mitjançant espècies adequades, sia mitjançant la conservació de les espècies autòctones existents. En aquest sentit, seran promogudes les accions necessàries per a assegurar la titularitat pública d'aquests terrenys.  
d) Prèviament a la realització d'activitats de neteja, poda i estassada dels barrancs i dels marges que tenen, haurà de ser informada la Direcció del Parc Natural, la qual podrà, amb aqueix efecte, dictar les corresponents recomanacions a què caldrà ajustar les esmentades actuacions.  
2. Protecció d'aigües subterrànies.  
a) Resta prohibit l?establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la toxicitat o la composició química i bacteriològica que tenen, la contaminació de les aigües fondes o superficials.  
b) La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'edificacions només podrà ser autoritzada quan es donen les suficients garanties que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies. En el cas d'haver-hi dubtes sobre la innocuïtat de les fosses o quan així ho aconselle la magnitud o concentració del projecte, serà exigida la presentació, amb la sol·licitud de llicència urbanística, dels estudis hidrogeològics necessaris per a garantir aqueixos extrems.  
3. Abocaments.  
a) En aplicació de l'article 89 de la Llei d'Aigües de 1985 es prohibit l'abocament directe o indirecte, als llits o aqüífers subterranis, d'aigües residuals, la composició química o la contaminació bacteriològica de les quals puguen alterar les aigües amb danys per a la salut pública o per als aprofitaments inferiors, tant comuns com especials. Així mateix, resta prohibit acumular i abocar residus sòlids, enderrocs o substàncies, qualsevol que en siga la naturalesa, que constituesquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües, els sòls o de degradació de l?entorn que tenen.  
b) Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, serà exigida la justificació del tractament que calga donar-los, a fi d'evitar la contaminació de les aigües superficials o subterrànies. El tractament d'aigües residuals haurà de ser ajustat a les condicions de qualitat exigides per als usos a què vagen destinades.  
c) En aplicació de l'article 95 de la Llei d'Aigües de 1985, l'atorgament de llicència urbanística o d'obertura per a aquestes activitats restarà condicionat a l'obtenció de la corresponent autorització d'abocament, sense perjudici del que disposa el punt anterior.  
4. Captacions d'aigua.  
Resten prohibides les obertures de nous pous o captacions d'aigua dins els límits del parc, tret de les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infrastructures d'ús públic i interès social, sempre que aquestes siguen justificades com l?única manera de proveïment possible, previ informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient i el vist-i-plau del Consell de Protecció.  
5. Els drets d'aigua que, generats dins l'àmbit del Parc Natural, proveesquen aprofitaments fora o dins d'aquest, continuaran en la mateixa situació que abans de la declaració del Parc Natural pel Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Govern Valencià.  
Article catorze. Protecció del paisatge  
1. Publicitat estàtica.  
a) Es prohibeix la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat suportada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori (penyals, arbres o vessants), com sobre les edificacions. Seran admesos, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que, per la grandària, el disseny i la col·locació siguen adequats a l?estructura ambiental on siguen instal·lats, i també tots els de caràcter institucional que siguen considerats necessaris per a la correcta gestió del parc.  
b) Es consideren fora d'ordenació els elements de publicitat actualment existents, que es troben en contradicció amb el que disposa el punt anterior, raó per la qual no podran ser renovades les concessions actualment vigents i hauran de ser desmantellades després de conclosos els terminis de concessió.  
2. Fites i elements naturals i paisatgístics singulars.  
Es tindrà cura de la integració al paisatge d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com penyals, arbres exemplars, etc., per a tots els quals seran establerts perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que en garantesquen la prominència a l?entorn.  
3. Seran catalogats i sotmesos a règim d'especial protecció i conservació aquells exemplars d'arbres que pel port o l'aspecte que tenen puguen ser considerats amb caràcter monumental, siguen aquests els propis del medi natural o d'àrees antropitzades jardins, paratges de valor cultural, etc.). Els exemplars podran acollir-se a la figura de béns d'interés cultural, prevista en la legislació del patrimoni històric, sent de caràcter preferent el teix del mas de Tetuan i els xiprers de la Glorieta de la Font Roja.  
4. Protecció de les característiques constructives tradicionals.  
a) Els elements constructius tradicionals existents a l?àmbit del parc natural, com les ermites, les caves i els masos seran objecte d'especial protecció, a fi de garantir la conservació i recuperació dels valors arquitectònics i tipològics relacionats amb les activitats tradicionalment desenvolupades al territori, segons el que s'estableix en la Llei 16/1985, de 25 de juny, del Patrimoni Històric Espanyol.  
b) Per a la restauració del parc, la iniciativa privada podrà recaptar col·laboració tècnica i econòmica de l'administració competent, que l'atorgarà segons els mitjans humans i materials de què dispose.  
SECCIO SEGONA   
Normes sobre regulació d'activitats  
Article quinze. Activitats extractives i mineres  
Resten prohibides en l'àmbit del parc natural les activitats extractives i mineres.  
Article setze. Activitats agràries  
1. Concepte i normes aplicables.  
Seran considerades agràries o agro- pecuàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl i la cria, la reproducció i l'aprofitament d'espècies animals. L'exercici d'aquestes activitats haurà de ser sotmès a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació.  
2. Es prohibeix d'ampliar les àrees actualment existents, destinades a l'activitat agrària, i també la superfície que tenen. El conreu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament es podrà realitzar sobre aquestes àrees.  
3. Productes fitosanitaris.  
a) L'ús de productes fitosanitaris haurà de ser ajustat a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establerts pels organismes competents i a les determinacions contingudes en aquest pla rector.  
b) Regulació específica al parc natural.  
Es prohibeix la utilització, en l?àmbit d'aquest pla rector, d'herbicides volàtils de qualsevol tipus i, en general, de productes fitosanitaris, la classificació toxicològica dels quals siga distinta de les categories A o B per a la fauna terrestre i aqüícola, o siga tòxica o molt tòxica per al bestiar i les persones.  
4. La recuperació de l'activitat agrícola a camps de conreu abandonats haurà de comptar amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, sense perjudici de la resta d'autoritzacions a què hi hagués lloc en aplicació de la legislació sectorial vigent.  
Article disset. Activitat cinegètica  
1. L'activitat cinegètica a l?àmbit del pare serà ajustada als períodes i condicions establerts en la legislació específica, com també a les determinacions contingudes respecte d'això en aquest Pla Rector.  
a) Són objecte de caga a l?àmbit del parc natural, les espècies que s'hi relacionen a l'annex I del Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre.  
b) Resten prohibits els procediments per a la captura d'animals, que s'hi relacionen a l'annex III del Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre.  
2. Als vedats, l?àmbit dels quals resta parcialment o totalment inclòs al parc natural, la pràctica cinegètica es permet durant dos dies no consecutius per setmana. Als terrenys afectats per aquest, és a dir, els inclosos dins l?àmbit del pare natural, la pràctica cinegètica es permet durant un dia per setmana.  
3. La Conselleria de Medi Ambient, previ informe del Consell de . Protecció, podrà, a l?àmbit del parc natural, excloure temporalment o permanentment del conjunt d'espècies susceptibles d'aprofitament, totes aquelles amb poblacions que precisen de protecció per qualsevol causa.  
4. L'activitat cinegètica haurà de ser desenvolupada segons els criteris establerts als plans tècnics d'aprofitament cinegètic, que seran elaborats pels titulars dels vedats i s'ajustaran a les determinacions del Pla d'Ordenació dels Recursos Cinegètics, i que seran aprovats per l?organisme competent en matèria cinegètica, previ informe favorable del Consell de Protecció.  
5. Els plans tècnics d'aprofitament cinegètic afectaran el total de la superfície del conjunt dels vedats que, parcialment o totalment, ocupen terrenys del parc natural.  
6. Els plans tècnics d'aprofitament cinegètic hauran de ser elaborats en un termini inferior a dotze mesos, a partir de l'aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Cinegètics.  
7. Els plans tècnics d'aprofitament cinegètic hauran d'assenyalar una superfície contínua del vedat on no serà practicada la caça. Aquesta superfície o zona de reserva coincidirà, preferentment, amb les àrees següents:  
a) Als vedats amb terrenys afectats parcialment al pare natural, l?àrea de reserva quedarà situada a l?àmbit d'aquest.  
b) Als vedats que ocupen zones sotmeses a diferent grau de protecció dins el pare natural, l?àrea de reserva queda situada, si més no, a l?àmbit de la zona sotmesa al règim de protecció integral.  
e) Als vedats adjacents, les zones de reserva hauran de ser, preferentment, contigües.  
8. Amb caràcter excepcional, la Conselleria de Medi Ambient podrà autoritzar la caça fora de les limitacions establertes en aquesta normativa, quan raons d'ordre biològic ho aconsellen, com són el control d'espècies amb un nombre excessiu que puga perjudicar seriosament la vegetació silvestre i els conreus.  
9. Resta prohibida a l?àmbit del parc natural la modalitat de caga de perdiu amb escotxinador.  
10. La superfície de reserva inclosa al pare natural, siga aquesta pública o privada, en els termes que establesquen les Corts Valencianes, quedarà exempta del pagament corresponent de taxes o impostos cinegètics, a l?efecte de la qual cosa es llevarà de l?àrea total del vedat per al càlcul d'aqueixes imposicions; igualment la senyalització d'aqueixes zones de reserva serà a càrrec de la Generalitat Valenciana, després que aquesta siga delimitada a proposta dels titulars.  
11. Les limitacions establertes en relació amb l'activitat cinegètica seran enteses sense perjudici del que disposen les ordres generals de vedes de cada any, quan les disposicions allí exposades resultassen més restrictives o conservacionistes.  
Article divuit. Activitat industrial  
Per ser considerada incompatible amb els objectius de protecció del pare natural, resta prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus a l?àmbit d'aquest Pla Rector.  
Article dinou. Activitats recreatives  
1. Zones d'acampada i albergs.  
a) Resta prohibida l'acampada lliure a tot l?àmbit del pare natural.  
b) L'acampada regulada podrà ser efectuada, únicament, als espais especialment definits amb aquest efecte a la cartografia d'ordenació i a les normes particulars d'aquest Pla Rector.  
e) L'acampada regulada i la utilització dels albergs resta sotmesa a l'autorització prèvia del Director Conservador del Parc Natural.  
2. A l?àmbit del pare natural, resta prohibida l'activitat de l?escalada i també la realització d'esports motoritzats.  
3. Les activitats culturals populars de caràcter tradicional, com són les romeries i les competicions esportives no motoritzades, hauran de comptar per a realitzar-les amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, previ informne favorable del Consell de Protecció, el qual establirà per a cada cas, les condicions i zones en què s'hi podran efectuar.  
4. Fins a l'aprovació i entrada en vigor del corresponent Pla d'Ordenació d'Activitats Educativo- recreatives, que regule les visites organitzades al pare natural, aquestes requeriran autorització del Director Conservador del Pare Natural, quan el nombre de visitants excedesca de quinze.  
Article vint. Abocadors  
Resten prohibits els abocadors de qualsevol tipus en l?àmbit d'aplicació d'aquest Pla Rector.  
Article vint-i-un. Limitació de trànsit  
La Conselleria de Medi Ambient, després de l'informe favorable del Consell de Protecció podrà, a instància dels serveis tècnics quan així ho estimen convenient, delimitar puntualment aquells sectors del territori d'accés públic on es controlarà, amb caràcter transitori, la permanència i el trànsit de persones i/o vehicles per raons ecològiques, com per exemple àrees de cria, ecosistemes en regeneració i àrees de major concentració faunística.  
Article vint-i-dos. Estacionament   
Es prohibeix, amb caràcter general, l'estacionament de vehicles fora de les àrees especialment delimitades per a fer-ho.  
SECCIO TERCERA  
Normes sobre infrastructures, construccions i edificacions  
Article vint-i-tres. Infrastructures  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la realització d'infrastructures de qualsevol tipus, com són les línies elèctriques, telefòniques, antenes de telecomunicacions, etc., tret de les destinades al servei del parc natural, la prevenció d'incendis, el servei de protecció civil de la comunitat autònoma o de l?estat i les xarxes de prevenció de riscos naturals.  
2. Amb caràcter excepcional, serà permesa la instal·lació de línies subterrànies a les àrees en què es permet segons les normes particulars d'aquest Pla Rector i haurà de comptar amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, després de l?informe favorable del Consell de Protecció.  
3. Requisits.  
La realització de les obres de caràcter excepcional, com la instal·lació d'infrastructures destinades al servei del parc natural, prevenció d'incendis, servei de protecció civil de la comunitat autònoma o de l?estat i xarxes de prevenció de riscos naturals, haurà d'atenir-se, a més de les disposicions que li siguen pròpies per raó de la matèria, als requisits següents:  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de ser realitzats tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, per a evitar la creació d'obstacles en la lliure circulació de la fauna i de les aigües o rebliments que s'hi facen, la degradació de la vegetació natural o els impactes paisatgístics.  
b) Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i en acabar les obres s'haurà de procedir a la restauració del terreny i de la coberta vegetal. Així mateix, serà evitada la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.  
4. Les línies elèctriques i telefòniques destinades al servei d'instal·lacions situades a l?àmbit del parc natural hauran de discórrer soterrades.  
5. Es prohibeix, amb caràcter general, la construcció o ampliació de camins o carreteres distints dels assenyalats en el Programa d'Actuació, tret del que hi haja respecte a la carretera nacional 340 i les modificacions de traçat i ampliacions que es realitzen per a facilitar l'accés de vehicles d'extinció d'incendis.  
6. Estudi d'impacte ambiental.  
a) La realització d'obres d'infrastructura haurà de ser duta a terme tenint en compte, entre d'altres aspectes, la necessitat de minimitzar l?impacte mediambiental que tinguen, raó per la qual hauran de ser acompanyades del corresponent estudi d'impacte ambiental, a efectes de possibilitar l?emissió de l?informe preceptiu pel Consell de Protecció del Parc.  
b) L'estudi d'impacte ambiental de les obres d'infrastructura contindrà les mesures que hagen de prendre's per a la restauració paisatgística de l?àrea i analitzarà no només l?impacte final de les infrastructures, sinó també el de les obres necessàries per a executar-les, presentant les opcions de traçat o d'emplaçament considerades, els criteris d'avaluació utilitzats i la justificació de l?opció escollida.  
c) A l?efecte del que preveu l?epígraf 9 de l'annex de la Llei de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'amplia el referit annex per als projectes de modificació o ampliació d'obres i instal·lacions següents:  
- Línies elèctriques i telefòniques qualsevol que en siga l?extensió i potencia.  
- Infrastructures de proveïment d'aigües i sanejament.  
- Carreteres i camins.  
- Adaptació o transformació d'edificis existents.  
d) L'informe favorable del Consell de Protecció del Parc serà requisit indispensable per a la tramitació de la corresponent llicència urbanística.  
e) Als espais subjectes al grau de protecció integral, les infrastructures actualment existents hauran de ser adequades a les condicions paisatgístiques de l?entorn per a minvar l?eventual impacte negatiu que puguen produir. Així mateix, les línies telefòniques i les elèctriques de baixa tensió existents en aquests espais i als respectius perímetres de protecció hauran de discórrer soterrades.  
Article vint-i-quatre. Construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrària  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, qualsevol tipus d'edificació de nova planta, relacionada amb l'activitat agrària a l?àmbit d'aquest Pla Rector.  
2. Amb caràcter excepcional, es podrà construir o ampliar la superfície de les construccions, instal·lacions i infrastructures ja existents vinculades a l?explotació agrària, cosa per a la qual hauran de comptar amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, previ informe favorable del Consell de Protecció.  
3. En tots els casos, per a la concessió de la llicència caldrà justificar-la mitjançant un informe previ de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, on es demostre la vinculació directa d'aquestes construccions, instal·lacions o infrastructures a l?explotació agrària, així com també la seua conformitat amb els plans o normes de caràcter sectorial.  
4. Les normes particulars d'aquest pla estableixen les categories de protecció en qui aquestes construccions, instal·lacions o infrastructures resten prohibides.  
Article vint-i-cinc. Instal·lacions ramaderes  
Resten prohibides les instal·lacions ramaderes a l?àmbit del parc natural.  
Article vint-i-sis. Instal·lacions i adequacions relacionades amb les activitats recreatives  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, tot tipus d'edificació de nova planta relacionada amb l'activitat recreativa a l?àmbit d'aquest Pla Rector.  
2. Als espais reservats per a l?ús públic, només es permetran aquelles instal·lacions o edificacions de caràcter recreatiu d'interés públic o social, cas en el qual hauran de tenir suport sobre construccions preexistents i s'evitaran les edificacions de nova planta. La reconversió no podrà comportar un augment de l'altura de l?edificació, haurà de resoldre adequadament la depuració d'abocaments i serà ajustada a les característiques paisatgístiques de la zona. L'atorgament de llicències urbanístiques o d'activitat exigirà l?informe previ favorable de la Conselleria de Medi Ambient i el vist-i-plau del Consell de Protecció del Parc, fins i tot quan es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional.  
3. Les construccions i instal·lacions actualment existents en algun d'aquests espais, sempre que no entren en contradicció amb les determinacions d'aquest pla i amb les normes particulars establertes per a aquests espais, hauran de ser ajustades a la normativa sectorial que els siga d'aplicació, a l?efecte de regularitzar-ne la situació.  
4. Les construccions o instal·lacions existents al moment de l?entrada en vigor d'aquest pla, que no siguen ajustades a les previsions que conté o a les determinacions de la legislació sectorial aplicable, seran considerades, a efectes urbanístics, fora d'ordenació i, per tant, sotmeses al règim previst als articles 60 i 61 de la Llei del sòl.  
Article vint-i-set. Activitats d'urbanització i edificació  
1. Resta prohibida la construcció d'edificis de qualsevol classe a l?àmbit del parc natural, tret de les excepcions que es contemplen en aquest Pla Rector.  
2. Construccions i instal·lacions d'utilitat pública.  
a) L'adaptació o transformació d'edificacions existents amb fins d'utilitat pública o interès social, seran sotmeses als tràmits previstos en l'article 44.2 del Reglament de Gestió Urbanística, després de complir els requisits següents:  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Declaració d'utilitat pública i interès social.  
- Autorització expressa de l?organisme sectorial Competent.  
- Informe favorable del Consell de Protecció del Parc.  
b) Les normes particulars d'aquest pla determinen les zones en què aquestes construccions i edificacions públiques resten expressament prohibides.  
Article vint-i-vuit. Condicions estètiques i ambientals de les construccions i edificacions  
En les obres de condicionament i restauració seran d'aplicació les condicions ambientals i estètiques següents, sempre que el planejament municipal manque d'ordenances reguladores d'aquesta matèria:  
1. Les modificacions sobre construccions existents hauran de respondre en el disseny i la composició a les característiques predominants de l'ambient en què hagen de ser emplaçades. Amb aquest fi, es tindrà especial compte d'harmonitzar sistemes de coberta, cornisa, posició d'argamasses, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color i detalls constructius. A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'aquestes edificacions a l?entorn, podrà ser exigida l'aportació de les anàlisis de l?impacte sobre el medi en què s'hi localitzen, amb utilització de documents gràfics.  
2. Les façanes dels edificis públics o privats, així com també les mitgeres i parets unides al descobert, encara que no siguen visibles des de la via pública, hauran de ser conservades en les degudes condicions de seguretat, higiene i estètica. Els Propietaris vindran obligats d'arrebossar-les, pintar-les o emblanquinar-les sempre que ho dispose l'autoritat municipal.  
3. Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de ser tractats amb els mateixos materials i qualitat que les façanes, prohibint-ne la impermeabilització amb materials bituminosos de colors foscos o qualssevol altres revestiments no adaptats a les característiques del medi, quant a la seua incidència visual, tret que aquests siguen recoberts o emblanquinats. Les façanes laterals i posteriors seran tractades amb condicions de composició i materials semblants als de la façana principal.  
4. Els cossos construïts sobre la coberta de l?edifici: torrasses d'escala, torres de refrigeració, dipòsits d'aigua, xemeneies, pannells de captació d'energia solar, etc., quedaran integrats en la composició de l?edifici o ocults. Es procurarà especialment la integració, ocultant-los o encastant-los als paraments. Les línies de conducció elèctrica i telefònica, i també les antenes de televisió i ràdio no han de ser visibles des de la via pública.  
5. Resta prohibit el desmantellament o demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals d'interés històrico- arqueològic, per als quals es potenciaran les actuacions que en suposen millora, restauració i conservació.  
6. Les edificacions actualment existents que resulten incompatibles amb els objectius i determinacions del Pla Rector quedaran qualificades com a fora d'ordenació i, per tant, sotmeses al règim previst en els articles 60 i 61 de la Llei del Sòl.  
TITOL III   
Normes particulars  
SECCIO PRIMERA   
Concepte i aspectes generals  
Article vint-i-nou. Concepte  
1. A l?efecte de particularitzar les normes protectores establertes mitjançant aquest pla, han estat distingides les zones següents per a definir els tractaments específics més ajustats a les necessitats pròpies de protecció, conservació i millora:  
- Zona de Protecció Integral (A).  
- Zona de Protecció Paisatgística (B).  
- Zona d'ús Públic (C).  
2. Les determinacions inherents a cadascuna d'aquestes categories de protecció constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir la intensitat dels usos i les activitats permeses i prohibides per aquest Pla Rector.  
Article trenta. Interpretació  
A tot allò que no regulen aquestes normes particulars seran d'aplicació, subsidiàriament, les disposicions contingudes en les Normes Generals de Regulació d'Usos i Activitats.  
SECCIO SEGONA   
Protecció integral  
Article trenta-un. Caracterització Tenen aquesta consideració aquells espais del parc natural que, per la fragilitat i els rellevants valors ecològics, geomorfològics i paisatgístics que tenen, constitueixen el màxim exponent de la singularitat i excepcionalitat dels diferents subsistemes del parc. L'extraordinari valor d'aquests espais i la vital importància que suposen per al manteniment d'un gran nombre d'espècies animals i vegetals, exigeixen una regulació d'usos excepcionalment restrictiva que n'assegure la conservació dins de l'escassesa de boscos que subsisteixen a terres valencianes.  
Article trenta-dos. Localització geogràfica  
S'inclouen en aquesta categoria, l?espai ocupat pel bosc mixt humit, el bosc mixt subhumit, el carrascar amb freixe, el carrascar i les cingleres i runams, que es distribueixen al vessant d'obac de la serra.  
L'espai inclòs resta constituït per la totalitat de la finca del Carrascar i part de la finca del mas de Tetúan, tots dos inclosos a la forest número 12 del catàleg d'utilitat pública de la província d'Alacant, part de les finques de Pardinetes, Vistabella, mas de Coted i mas del Baró. Tots aquests espais resten assenyalats i delimitats als plànols d'ordenació.  
Article trenta-tres. Usos permesos  
1. Són usos permesos, amb caràcter general, tots aquells dirigits a aconseguir una millor i més efectiva conservació i potenciació dels recursos, renovables o no. Així doncs, aquests espais, estaran preferentment dirigits cap a activitats científiques, de conservació i interpretació de la natura.  
2. Amb caràcter excepcional, són usos permesos els de caràcter recreatiu o naturístic que no suposen eventuals riscos de degradació mediambiental i que impliquen una utilització passiva de l'espai, com el senderisme controlat i l'esbarjo passiu.  
3. Resten específicament permesos els següents usos:  
a) Labors de conservació i regeneració d'ecosistemes, regeneració de la vegetació autòctona a camps de conreu abandonats, així com també les accions encaminades a possibilitar les activitats científiques, naturístics i didàctico- ecològiques que contribuesquen a difondre el coneixement d'aquests importants ecosistemes.  
b) Instal·lació d'infrastructures i adequacions científiques, naturístiques i didàctico- ecològiques, les quals hauran de comptar amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient i l'informe favorable del consell de Protecció del Parc.  
c) Infrastructures de caràcter tou (senderes, tancats, barreres, defenses anticirculació, etc.) quan la destinació que tinguen siga el suport a l'execució de les activitats compatibles amb les necessitats de protecció per a aquests espais.  
4. Els enclavaments de camp de conreu estaran subjectes a les Normes Particulars de Protecció Integral. Es permet aquest tipus d'aprofitament, sense que s'hi puguen realitzar altres aprofitaments agraris distints als conreus de secà. En aquests espais hauran de ser mantingudes les característiques fisiogràfiques i s'adoptaran les mesures necessàries de consolidació de sòls que garantesquen la no erosionabilitat i consegüent pèrdua de sòl que puguen tenir.  
5. Les edificacions, masos i instal·lacions existents al moment de l'entrada en vigor d'aquest pla que s'hi troben relacionades amb l'activitat agrària, estan destinades a l?ús actual i tradicional. Unicament seran autoritzades les obres de condicionament i restauració d'edificacions preexistents en els termes assenyalats en l'article 28 d'aquestes normes.  
Article trenta-quatre. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es consideren estrictament prohibits aquells usos f activitats que puguen afectar la riquesa biològica del parc.  
2. Resten específicament prohibits en aquests espais:  
a) La tala, estassada i recol·lecció de la vegetació silvestre, tret de quan siga autoritzat expressament per la Conselleria de Medi Ambient, després de l?informe favorable del Consell de Protecció del Parc, amb els fins que es ressenyen en l'article 10.6.  
b) Les obres de desboscaments.  
c) La construcció o instal·lació d'obres relacionades amb l?explotació dels recursos vius, incloent-hi les instal·lacions de primera transformació, hivernacles, estables i qualsevol tipus d'infrastructures vinculades a l?explotació de recursos.  
d) La instal·lació d'infrastructures de telecomunicació, tant aèries com subterrànies.  
e) Les construccions de nova planta de qualsevol tipus.  
f) Els establiments, infrastructures i equipaments de qualsevol tipus, fins i tot desmuntables, no relacionades directament amb els usos permesos.  
g) La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, i també qualsevol forma de publicitat que no siga de caràcter institucional, destinada a proporcionar informació sobre l'espai objecte de protecció, sense que suposen deterioració del paisatge.  
h) Els aprofitaments ramaders.  
i) Els aprofitaments agrícoles, tret dels permesos en l'article 33.4.  
j) El trànsit mitjançant qualsevol mitjà de locomoció, tret de quan es referesca als serveis propis del pare i als propietaris dels terrenys particulars.  
k) L'aprofitament forestal.  
SECCIO TERCERA  
Protecció paisatgística  
Article trenta-cinc. Caracterització  
Constitueixen aquesta categoria aquells espais de marcada singularitat paisatgística i amb una funció ambiental complementària de destacada importància. Inclou les àrees en què es desenvolupen carrascars clars de solana, matolls, pinedes; com també els aprofitaments productius tradicionals, centrats als conreus de secà.  
En aquests espais, resulta imprescindible limitar la realització d'activitats constructives i transformadores del medi, tret d'aquelles estrictament necessàries per al manteniment de l'aprofitament agrari, que resulta compatible amb la preservació de les característiques i els valors protegits que té.  
Els camps de conreu abandonats i les àrees degradades actualment existents dins l?àmbit d'afecció d'aquesta categoria estaran, així mateix, subjectes a les normes particulars corresponents a la Zona de Protecció Paisatgística, i s'hi promourà la restitució de la vegetació autòctona.  
Article trenta-sis. Localització geogràfica  
Es correspon bàsicament amb el vessant meridional de la serra, la forest de Sant Antoni, l?extrem nord- oriental del pare i les àrees ocupades per camps de conreu i matoll al vessant septentrional. Així mateix, s'inclouen algunes àrees conreades enclavades a la Zona de Protecció Integral. Tots aquests espais resten degudament assenyalats i delimitats als plànols d'ordenació.  
Article trenta-set. Usos permesos  
1. Són usos permesos, amb caràcter general, totes aquelles activitats o actuacions encaminades a la recuperació, regeneració o restauració dels ecosistemes més representatius (bosc mixt mediterrani, carrascar amb freixe, carrascar), incloent la repoblació amb espècies autòctones característiques d'aquest medi.  
2. Resten específicament permesos els següents usos:  
a) Les adequacions naturístiques i recreatives amb els equipaments i infrastructures de suport que tenen, com la senyalització de senderes i miradors.  
b) Instal·lació d'infrastructures i adequacions científiques, naturístiques i didàctico- ecològiques, les quals hauran de comptar amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient i l?informe favorable del Consell de Protecció del Pare.  
c) Les actuacions de caràcter infrastructural que ineludiblement hagen de ser localitzades en aquests espais i que no resulten incompatibles amb els objectius de protecció d'aquest Pla Rector, seguint les disposicions de l'article 27 d'aquestes normes.  
d) L'aprofitament forestal de la pineda i espècies al·lòctones a terrenys particulars, d'acord amb les especificacions que siguen establertes al Pla d'Ordenació Forestal. Mentre aquest pla no siga aprovat, es compliran les següents condicions:  
- L'extracció de recursos per a fusta es realitzarà sempre pel mètode d'aclarida i no podrà suposar una reducció superior al 20% en el nombre d'exemplars arboris (tant per cent referit a parcel·les menors o iguals a 400 m2 i sempre que aquestes parcel·les tinguen una coberta arbòria major del 75%).  
- El nombre màxim de peus arboris amb possibilitat de tall per a aprofitament domèstic serà de 10 per a Pinus halepensis amb DHB (diàmetre a l'altura del pit) sempre inferior a 30 cm; indefinit per a Ailanthus altissima, Acer negundo, Robinia pseudoaccacia i Gleditschia triacanthos, i de 10 per a Populus eurocanadiensis amb DHB sempre inferior a 30 cm.  
- Les aclarides de masses forestals a les forests només podran afectar un estrat comprés entre 0 i 3 m del nivell del sòl, tret de la neteja de branques completament mortes.  
- L'extracció de peus de Pinus halepensis haurà de ser acompanyada de sembra o plantacions de frondoses a l?àrea afectada, o de Pinus halepensis si s'estimàs que hi ha manca de condicions ecològiques suficients per a les frondoses, a la dita àrea.  
El Pla d'Ordenació Forestal podrà modificar aquests condicionants, si així s'estimàs convenient, cas en qual prevaldran les determinacions que s'hi proposen.  
e) El pasturatge de bestiar de llana, fora de les zones en regeneració vegetal o afectades per incendis en un termini inferior a 20 anys.  
f) La instal·lació de ruscos, sempre que s'hi troben a àrees a més de 100 metres de vies asfaltades i camins ramaders.  
3. Les edificacions, masos i instal·lacions existents al moment de l'entrada en vigor d'aquest pla que s'hi troben lligades a l'activitat agrària, són destinades a l?ús actual i tradicional. únicament seran autoritzades les obres de condicionament i restauració d'edificacions preexistents, en els termes assenyalats a l'article 28 d'aquestes normes i les obres d'ampliació o modificació d'edificacions preexistents als termes assenyalats a l'article 24 d'aquestes mateixes normes. En aquest darrer cas, l'altura màxima de cornisa serà de 6 metres per al conjunt d'aquests espais i restarà limitada la superfície màxima total, edificació més ampliació, a 30 metres.  
4. Als camps de conreu, es permeten aquelles activitats directament relacionades amb l?explotació agrària. En aquests espais hauran de ser mantingudes les característiques fisiogràfiques i s'hi prendran les mesures necessàries que garantesquen l?estabilitat dels sòls, per raó del risc erosiu que hi ha en algunes zones del pare.  
Article trenta-vuit. Usos prohibits  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, qualssevol usos o activitats que comporten: impacte visual, acústic, degradació mediambiental o disminució de la coberta vegetal, com són les activitats extractives, els abocadors, els dipòsits d'enderrocs i els esports que puguen comportar la degradació del medi natural.  
2. Resten específicament prohibits els següents usos:  
a) La realització de qualsevol activitat constructiva o transformadora del medi, que puga suposar una degradació dels valors ecològics o paisatgístics, com els hivernacles i tancats que utilitzen obres de fàbrica.  
b) Els canvis d'ús del sòl o la transformació que se'n faça, que impliquen una pèrdua de la coberta forestal.  
c) Les construccions i edificacions industrials.  
d) La construcció d'edificis de qualsevol classe. Els habitatges actualment existents destinats a segona residència o no vinculats directament a la cura i conreu de les explotacions agràries resten qualificats com a fora d'ordenació i els serà aplicable el règim establert pels articles 60 i 61 de la Llei del Sòl.  
e) Les construccions i edificis destinats a ús públic que hagen de ser emplaçades al medi rural, quan no s'hi troben expressament incloses entre els usos permesos.  
f) La utilització de productes fito- sanitaris no autoritzats per la legislació específica i dels admesos, fora dels períodes assenyalats per a aplicació i/o desacord amb les limitacions i condicions establertes a l'article 16.3 d'aquestes normes.  
g) Instal·lacions esportives, incloent camps de tir, coberts o no. En general, qualsevol tipus d'instal·lacions destinades a usos recreatius fora de les àrees específicament delimitades per això en aquest Pla Rector.  
h) El trànsit mitjançant qualsevol mitjà de locomoció, tret de les carreteres pavimentades i de camins quan es referesca als serveis del parc i als propietaris dels terrenys particulars.  
i) Establiments de restauració (restaurants, bars, menjadors a l'aire lliure, paellers, ...) fora de les àrees delimitades específicament per a aquest ús.  
j) L'obertura de camins o carreteres que no s'hi troben contemplades al Programa d'Actuació d'aquest Pla Rector, tret de casos excepcionals relacionats amb la gestió o vigilància del parc natural, prèvia autorització de la Conselleria de Medi Ambient i informe favorable del Consell de Protecció del Parc.  
k) Les instal·lacions ramaderes de qualsevol tipus.  
SECCIO QUARTA   
Us públic  
Article trenta-nou. Caracterització  
S'hi inclouen aquells espais que, per l?especial localització, compleixen o poden complir un destacat paper com a àrees d'oci, esbarjo i serveis del parc natural. Solen presentar un elevat índex d'ocupació i utilització pública tradicional, i alguns, d'entre tots, comporten els mateixos valors paisatgístics que els espais d'interés als quals s'hi troben associats. També s'hi inclouen alguns espais degradats de difícil recuperació que, tanmateix, presenten una bona disponibilitat per a la ubicació d'activitats recreatives o de caràcter naturístic.  
Article quaranta. Localització geogràfica  
1. Aquests espais, la finalitat bàsica dels quals és limitar la dispersió de l?ús públic i recreatiu actualment existent al parc, es concentren en unitats o àrees específiques, delimitades i definides als plànols d'ordenació.  
2. Els espais d'ús públic per a atendre els diferents usos proposats, són els següents:  
a) Espais d'ús Naturístico- recreatiu Intensiu (NRI), conformats pel conjunt d'espais on es permet la presència d'elements que requereixen obres de suport sobre edificis i instal·lacions existents, destinades a potenciar l?ús públic i el coneixement i gaudi dels distints complexos ambientals del parc, entre les que s'hi distingeixen: establiments de restauració i alberg, zones d'acampada, àrees de picnic, aules de la natura, centres d'informació i interpretació, aparcaments, entre d'altres.  
b) Espais d'ús Naturístico- recreatiu Extensiu (NRE), constituïts per aquelles àrees on són admeses adequacions de caràcter tou, sense obres d'urbanització, basades en la utilització d'elements naturals que possibiliten l'existència d'una infrastructura mínima destinada a l?ús públic i recreatiu, així com també a facilitar l?ús didàctico- naturístic del parc, com són: senderes de vianants, itineraris ecològics, miradors, infrastructures de suport i adequacions per a aparcament.  
Article quaranta-un. Usos permesos als espais d'ús Naturístico- recreatiu Intensiu (NRI)  
1. Amb caràcter general, es permeten els usos turístico- recreatius amb fins naturístics, usos educatius i usos científico- ecològics.  
2. Aquests usos només podran tenir suport sobre edificacions existents i se'n primarà la ubicació en aquells edificis de caràcter tradicional existents al parc.  
3. La instal·lació d'infrastructures de caràcter turístico- recreatiu requerirà l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, previ informe favorable del Consell de Protecció del Parc.  
4. Resten específicament permesos els usos següents:  
a) Instal·lacions o equipaments com el centre d'interpretació, aula de la natura, construccions per a serveis de guarderia del parc i serveis de bombers, amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient, després de l?informe favorable del Consell de Protecció.  
b) Adequació de la zona d'acampada a l?àrea del santuari de la Font Roja, on es permet amb caràcter exclusiu aquest tipus d'ús. A la zona d'acampada només serà autoritzada la instal·lació de tendes de campanya.  
c) Adequacions per a establiments d'hostaleria d'edificacions existents, on es permet amb caràcter exclusiu aquest tipus d'ús i d'acord amb les condicions que especifique el planejament general o, si no n'hi ha, les següents:  
- Us característic. Establiments de restauració i equipaments annexos.  
- Usos compatibles. Sanitari, espais lliures.  
- Altres condicions. Compliran la reglamentació sectorial que els siga aplicable a cada moment.  
d) Adequacions per a aparcaments. Aquests no hauran de ser pavimentats amb materials asfàltics, ciment o materials de fàbrica, i hauran d'anar, en qualsevol cas, proveïts d'arbratge. L'establiment d'una coberta o vol artificial sobre els aparcaments (canyissos, teulats, ombrejats, etc.) només es podrà realitzar mitjançant elements naturals o blans, fàcilment desmuntables.  
e) Adequació per a sanitaris, dutxes, lavabos, menjadors i d'altres serveis públics, d'edificacions existents.  
f) Adequació per a establiments d'alberg d'edificacions existents.  
g) Adequació per a escoles taller d'edificacions existents.  
h) Adequació per a habitatges del servei de guarderia del parc d'edificacions existents.  
i) Instal·lació de magatzems per al servei del parc a edificacions existents.  
j) Equipament d'àrees d'esbarjo amb paellers i mobiliari urbà bàsic de suport.  
5. Les actuacions de caràcter infrastructural es consideren usos excepcionalment autoritzables, quan es demostre la ineludible necessitat de localitzar-les en aquestes àrees i compten amb l'autorització de la Conselleria de Medi Ambient i informe previ favorable del Consell de Protecció.  
Article quaranta-dos. Usos permesos als espais d'ús Naturfstico- recreatiu Extensiu (NRE).  
1. Amb caràcter general, es permeten aquelles actuacions que comporten únicament i exclusiva adequacions del medi, a fi de possibilitar el coneixement i gaudi del parc, sempre amb instal·lacions de caràcter tou i que, mai, comportaran obres d'urbanització, com els miradors, les senderes ecològiques i les xarxes de senyalització de caràcter interpretatiu.  
2. Resta permesa la utilització de les àrees d'ús públic de la forest de Sant Antoni, assenyalades als plànols d'ordenació, per a la realització d'activitats escolars de caràcter naturístic i com a zona de picnic. Aquestes zones hauran de comptar amb la necessària infrastructura de suport, que consistirà en:  
a) Arees d'estacionament que hauran de ser poblades d'arbres i no pavimentades.  
b) Equipament de paellers i mobiliari urbà (bancs, papereres, etc.).  
c) Proveïment d'aigua.  
Article quaranta-tres. Usos prohibits a la Zona d'ús Públic  
1. En general, resten prohibits els usos que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'aquests espais i/o dificulten la realització dels usos preferents.  
2. Resten especialment prohibits:  
a) La construcció o instal·lació d'obres relacionades amb l?explotació dels recursos vius.  
b) Les construccions residencials, hoteleres, discoteques, instal·lacions esportives, comerços, magatzems i qualsevol altra que no haja estat permesa expressament.  
c) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.  
d) La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, tret d'aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que per la grandària que tenen, el disseny i la col·locació siguen adequats a l'estructura paisatgística de l?espai, així com també els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió del parc, els quals, en tots els casos, s'atindran a les normes que siguen establertes de disseny i instal·lació.  
e) La construcció d'habitatges de qualsevol tipus.  
f) La utilització de foc mitjançant fornets, fogueres, barbacoes, etc., fora de les àrees especialment habilitades per a fer-ho.  
DISPOSICIO TRANSITORIA  
En aplicació de l'article 4t del Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Govern Valencià, de declaració del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, si el planejament urbanístic dels municipis d'Alcoi i d'Ibi que efecte terrenys inclosos en el parc natural entrava en contradicció amb les disposicions d'aquest Pla Rector, es disposarà d'un termini màxim de dos anys per a modificar-los i adaptar-los, a partir de la publicació de l'aprovació definitiva del Pla Rector.   
Veure imatge



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 1959, del 08-02-1993 (1993/827110)

ACUERDO de 25 de enero de 1993, del Govern Valencià, por el que aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Protección del Parque Natural del Carrascar de la Font Roja.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   1959

Fecha DOGV
:   08-02-1993

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1993/827110

CVE


Fecha del documento
:   25-01-1993

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Acuerdo

Análisis jurídico

Acuerdo de 25 de enero de 1993, del Gobierno Valenciano, por el que aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Protección del Parque Natural del Carrascar de la Font Roja.  
El Govern Valencià, en la reunión del día 25 de enero de 1992, adoptó el siguiente acuerdo:  
En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 5.1 del Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Govern Valencià, de declaración del Parque Natural del Carrascar de la Font Roja, y previos los trámites pertinentes, en fecha 21 de febrero de 1991, el Director de la Agencia del Medi Ambient dictó resolución aprobando el proyecto del Plan Rector de Uso y Protección del Carrascar de la Font Roja y sometiendo dicho texto a informe de las Consellerias d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports y d'Agricultura i Pesca.  
De acuerdo con lo establecido en el precitado artículo 5.1 del Decreto 49/1987, el 12 de marzo de 1991 el Director de la Agencia del Medi Ambient dictó resolución aprobando provisionalmente el Plan Rector de Uso y Protección del Carrascar de la Font Roja e inicialmente el estudio de impacto ambiental realizado sobre el mismo.  
Ambos documentos se sometieron a información pública por un período de un mes, anunciándose la misma mediante la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana,  
Boletín Oficial de la Provincia de Alicante y periódicos de mayor difusión de la provincia de Alacant, presentándose por personas y entidades interesadas varios escritos de alegaciones.  
Se dio la correspondiente audiencia a los ayuntamientos de Alcoi e Ibi, por resultar territorialmente afectados por el plan.  
En cumplimiento de lo establecido en el referido Decreto 49/1987, el Consell de Protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja informó favorablemente el texto provisionalmente aprobado, así como los informes a las alegaciones recibidas, emitidos por los servicios técnicos de la Direcció General de Conservació del Medi Natural, de la Conselleria de Medi Ambient.  
Con fecha 29 de enero de 1992, la Direcció General de Serveis Ambientals, de la Conselleria de Medi Ambient, formuló declaración de impacto ambiental en el sentido de estimar aceptable, a los efectos ambientales, el Plan Rector de Uso y Protección del Parque Natural del Carrascar de la Font Roja.  
Con fecha 15 de diciembre de 1992, el Conseller de Medi Ambient dictó resolución por la que acordó estimar parcialmente las alegaciones presentadas, aprobar provisionalmente el Plan Rector de Uso y Protección y elevar al Govern Valencià la propuesta de acuerdo para la aprobación del plan, toda vez que las alegaciones admitidas no tienen un carácter sustancial y no suponen cambios sustantivos en el plan, por lo que no es necesaria una nueva información pública.  
La indicada resolución fue debidamente notificada a los interesados en el expediente y a los ayuntamientos de Ibi y Alcoi, territorialmente afectados por el plan.  
En la tramitación del expediente se han cumplido todas las formalidades legales.  
Aunque el mencionado artículo 5 del Decreto 49/1987 establece, para la tramitación y aprobación del Plan Rector de Uso y Protección, un procedimiento básicamente consistente en la aprobación provisional, información pública, audiencia a los ayuntamientos territorialmente afectados y aprobación definitiva por el Govern Valencià, dado que entre los efectos del plan está el contemplado en el artículo 4 del Decreto 49/1987 referido y en el artículo 19.2 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de conservación de los espacios naturales y de la flora y fauna silvestres, esto es, su prevalencia sobre el planeamiento urbanístico, ello hace conveniente que la tramitación se lleve a cabo con las mismas formalidades que la de los instrumentos de planeamiento, para no cercenar las garantías que la normativa urbanística establece en la tramitación y aprobación de éstos.  
Dada la prevalencia del Plan Rector de Uso y Protección sobre el planeamiento urbanístico y puesto que dicho plan, en la estructura general de ordenación del territorio y en la delimitación de los diferentes usos y actividades permitidos en cada una de las zonas en que se estructura el parque, tiene el indudable carácter de determinación calificatoria del suelo, se debe realizar, aprobar y publicar con las garantías establecidas en la normativa urbanística y, en particular, en cuanto a su publicación, publicando la totalidad de la normativa escrita y gráfica del plan.  
En la tramitación del expediente se han cumplido las determinaciones establecidas en el artículo 5 del Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Govern Valencià, de declaración del Parque Natural del Carrascar de la Font Roja.  
El Govern Valencià es competente para la aprobación definitiva del Plan Rector de Uso y Protección del Parque Natural del Carrascar de la Font Roja, según lo previsto en los artículos 5.3 del Decreto 49/1987 y 19.1 de la Ley 4/1989, ambas normas precitadas.  
Vistos los preceptos citados y demás de general y específica aplicación, a propuesta del Conseller de Medi Ambient, el Govern Valencià  
ACUERDA  
Primero  
Aprobar definitivamente el Plan Rector de Uso y Protección del Parque Natural del Carrascar de la Font Roja.  
Segundo  
Notificar el presente acuerdo a los ayuntamientos de Alcoi e Ibi y a los interesados en el expediente.  
Tercero  
Publicar este acuerdo en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como la totalidad de la normativa escrita y gráfica del plan.  
Valencia, 25 de enero de 1993.  
El Conseller Secretari del Govern Valencià,  
EMERIT BONO I MARTINEZ  
Normativa del Plan Rector de Uso y Protección del Parque Natural de la Font Roja  
TITULO I  
Disposiciones generales  
Artículo primero. Naturaleza del plan  
El presente Plan Rector de Uso y Protección se redacta al amparo del artículo 5 del Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Govern Valencià, como instrumento planificador de protección del Parque Natural del Carrascar de la Font Roja.  
Artículo segundo. Ambito  
El ámbito del presente Plan Rector de Uso y Protección se extiende a la totalidad de los terrenos comprendidos en el Parque Natural del Carrascar de la Font Roja, creado mediante el Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Govern Valencià, tal como aparece delimitado en la cartografía (plano núm. 11).  
Artículo tercero. Efectos  
1. Las disposiciones de este plan vincularán tanto a la administración como a los particulares.  
2. Las determinaciones de este plan serán de aplicación directa, por lo que el planeamiento urbanístico que afecte a los terrenos incluidos en el ámbito del parque natural se ajustará a lo dispuesto al respecto en el Plan Rector.  
3. Los planes generales de ordenación urbana, las normas complementarias o subsidiarias de planeamiento y demás instrumentos de planeamiento urbanístico que se aprueben con posterioridad a la entrada en vigor del presente Plan Rector, deberán ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por el Plan Rector.  
4. Cuando de la información detallada elaborada para la redacción de los planes urbanísticos resultase discrepancia entre los documentos de este plan y la realidad existente, se aplicará la normativa que mejor se ajuste a dicha realidad, salvo en el supuesto de que dicha discrepancia se deba a acciones o intervenciones producidas con posterioridad a la aprobación de este plan, en cuyo caso serán de aplicación las determinaciones del mismo y se exigirá la adopción de las medidas necesarias para restituir el terreno al estado reflejado en el Plan Rector.  
5. Las determinaciones de este plan se entenderán sin perjuicio de las contenidas en la legislación agraria, forestal y de aguas y demás legislaciones sectoriales y, en particular, de las normas, reglamentaciones o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora del parque natural. En el caso de que la normativa contenida en este plan resultara más detallada o protectora, se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este Plan Rector.  
Artículo cuarto. Vigencia y revisión  
1. Las determinaciones del plan entrarán en vigor al día siguiente de la publicación del acuerdo de la aprobación definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el plan por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.  
2. El Plan Rector se revisará periódicamente cada cinco años. En este caso, se llevará a cabo una evaluación de los resultados obtenidos con indicación de los puntos o aspectos objeto de revisión. Esta evaluación se realizará por un equipo de expertos, que se reunirán seis meses antes a tal efecto.  
No obstante, durante la vigencia del plan podrán realizarse modificaciones en sus determinaciones con sujeción a las mismas disposiciones enunciadas en su formulación.  
Artículo quinto. Contenido  
La normativa del presente plan se divide en dos grandes apartados. El primero se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos naturales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El segundo se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.  
Artículo sexto. Interpretación  
1. En la interpretación de este Plan Rector de Uso y Protección deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del plan.  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del plan prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.  
3. En la aplicación de este Plan Rector prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del parque natural.  
Artículo séptimo. Informe del Consell de Protecció del Pare Natural  
1. En todos aquellos supuestos en que resulte necesaria la emisión de informe por parte del Consell de Protecció del Parc Natural de acuerdo con lo previsto en el artículo 3 del Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Govern Valencià, deberá obtenerse éste con anterioridad a la licencia o autorización correspondiente. El informe negativo de dicho Consell de Protecció impedirá la concesión de la licencia o autorización, pero su carácter positivo no prejuzga en ningún modo la legalidad de la actuación propuesta.  
2. El Consell de Protecció del Parc Natural deberá informar preceptivamente sobre los distintos planes, normas y proyectos que afecten al ámbito territorial del parque.  
Artículo octavo. Sobre los planes de actuación  
Con carácter previo a la aprobación de los planes de actuación se requerirá el informe favorable del Consell de Protecció del Parc Natural.  
Artículo noveno. Indemnizaciones  
De acuerdo con la legislación urbanística, con la Ley de Expropiación Forzosa y con el Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Govern Valencià, de declaración del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, cualquier forma de privación de la propiedad privada o de los derechos e intereses patrimoniales legítimos que se produzca como consecuencia de la aplicación del presente Plan Rector de Uso y Protección será objeto de indemnización.  
TITULO II  
Normas generales de regulación de usos y actividades  
SECCION PRIMERA  
Normas sobre protección de recursos y del dominio público  
Artículo diez. Protección de la vegetación silvestre  
1. Formaciones vegetales.  
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente plan todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agraria.  
2. Tala y recolección.  
Se prohibe, con carácter general, la tala y recolección de especies vegetales silvestres, salvo la recolección popular de esclata-sangs (Lactarius sp), que será convenientemente regulada en el Plan de Ordenación Forestal.  
3. La tala y recolección de especies vegetales silvestres para fines científicos, así como el aprovechamiento forestal, quedan sometidos al informe previo favorable de la Conselleria de Medi Ambient y visto bueno del Consell de Protecció.  
4. Especies exóticas.  
Queda prohibida la introducción y repoblación con especies no autóctonas en el ámbito del parque. En las zonas actualmente ajardinadas se evitará la invasión de las especies exóticas en los espacios naturales colindantes, debiendo sustituirse éstas por especies autóctonas en las áreas ajardinadas de dominio público.  
5. La introducción de cultivos tales como el espliego de hoja estrecha (Lavandula angustifolia) y la salvia común. (Salvia officinalis), de los que se sospeche que tienen posibilidad de desplazar genética o ecológicamente a las plantas autóctonas, de hibridarse con éstas generando formas o táxones sin previa implantación en la zona, o de acelerar la transmisión de plagas o enfermedades, requerirá informe previo de la Conselleria de Medi Ambient.  
6. La extracción de madera o leña, fuera de las zonas en las que se autoriza expresamente por estas normas, únicamente podrá realizarse si responde a alguno de los siguientes criterios:  
a) Abastecimiento de leñas de paelleros, usos domésticos u otras instalaciones públicas.  
b) Como resultado de labores de prevención de incendios.  
c) Como resultado de medidas fitosanitarias.  
d) Con motivo de estudios científicos.  
e) Por erradicación de especies alóctonas invasoras que desplacen a las del lugar.  
f) En desarrollo de los planes de recuperación, manejo o conservación de especies incluidas en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas que, en su caso, sean redactados en virtud de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de conservación de espacios naturales y de la flora y fauna silvestres.  
7. Las leñas o combustibles naturales del parque utilizables en paelleros u otras instalaciones públicas no podrán ser recogidas libremente por los visitantes.  
8. En el ámbito del parque, los cortafuegos solos podrán realizarse a ambos lados de las vías de acceso y en las áreas anexas a las líneas eléctricas de alta tensión. En cualquier caso, la amplitud de cada cortafuego no podrá ser superior al doble del ancho de la vía, respondiendo a una selección de las especies vegetales más combustibles y respetando la presencia de las especies protegidas.  
Artículo once. Protección de la fauna  
1. Con carácter general, se prohiben las actividades que puedan comportar perjuicio para las poblaciones de la fauna silvestre, tales como la destrucción de nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de pollos, huevos y adultos, instalación de trampas y cepos, etc.  
2. Especies exóticas.  
Queda prohibida la introducción de especies animales no autóctonas en el ámbito del parque natural, con excepción de su utilización para el control biológico de plagas que realice la Conselleria d'Agricultura i Pesca, o los propietarios de fincas particulares con autorización de dicha conselleria.  
3. Especies protegidas.  
Se deberá respetar en todo caso la normativa establecida en el Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo, y el Decreto 97/1986, de 21 de julio, del Govern Valencià, y demás legislación por la que se protegen determinadas especies. Para las especies de animales no comprendida en alguno de los regímenes de protección vigentes, será de aplicación la legislación sobre protección de la fauna silvestre, así como la normativa indicada en el presente Plan Rector, salvo cuando se trate de supuestos con regulación específica en la legislación de caza y pesca continental.  
4. Especies cinegéticas.  
Sin perjuicio de lo dispuesto en el Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre, la caza y captura de especies animales se regula en el artículo 17 de estas normas, correspondiente a la ordenación de la actividad cinegética.  
Artículo doce. Protección de los suelos  
1. Movimientos de tierras.  
Estarán sujetos a previa licencia urbanística, para cuya tramitación será requisito indispensable el informe previo favorable del Consell de Protecció del Parque. Quedan exceptuadas de la obtención de licencia las labores propias de la actividad agrícola, tales como, la nivelación de terrenos y el arado.  
2. Protección de vertientes.  
En las vertientes con pendiente superior al 15% no se admitirá, en ningún caso, el aterrazamiento del terreno ni la destrucción de la vegetación existente para su transformación agrícola o cualquier otro uso. En estas áreas se promoverá como uso preferente el forestal, fomentándose las actividades de regeneración de la cubierta vegetal con especies autóctonas, a los efectos de evitar problemas de erosión y mejorar la calidad paisajística de estos espacios.  
3. Protección de taludes.  
En los proyectos de obras que vayan ineludiblemente acompañadas de generación de taludes por desmonte o terraplén, deberá reflejarse la fijación de los taludes generados mediante repoblación vegetal o utilización de elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, podrán permitirse las actuaciones de obra civil, siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística con recubrimiento de materiales tradicionales.  
4. Quedan prohibidos los aterrazamientos de suelos, salvo en los proyectos de corrección de taludes.  
5. En las prácticas agrícolas, el laboreo de suelos deberá seguir aproximadamente las curvas de nivel.  
6. La ampliación o modificación del trazado de las vías de acceso no podrá realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7% en suelos blandos o 15% en duros, ni cuando impliquen la formación de taludes con desnivel superior a 100 cm. en suelos blandos o 300 cm. en duros.  
Artículo trece. Protección de recursos hidrológicos  
1. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua.  
a) La realización de obras o actividades en los cauces públicos y sus márgenes se someterán a los trámites y requisitos exigidos por el artículo 69 de la Ley de Aguas de 1985. Quedan prohibidas las obras, construcciones, plantaciones o actividades que puedan dificultar el curso de las aguas en los cauces de los canales, acequias y barrancos, así como en las zonas inundables delimitadas con arreglo a lo previsto en la legislación de aguas, cualquiera que sea el régimen de propiedad y la calificación de los terrenos.  
b) En aplicación del artículo 90 de la Ley de Aguas de 1985, en la tramitación de autorizaciones y concesiones, así como en los expedientes para la realización de obras, con cualquier finalidad, incluyendo la corrección de cuencas, que puedan afectar a los cauces y sus zonas de protección, se exigirá la presentación de un estudio de impacto ambiental en el que se justifique que no se producirán consecuencias que afecten adversamente a la calidad de las aguas y al medio ambiente.  
c) Las riberas de los barrancos se dedicarán preferentemente a usos de carácter forestal, bien mediante su regeneración con especies apropiadas, bien mediante la conservación de las especies autóctonas existentes. En este sentido, se promoverán las acciones necesarias para asegurar la titularidad pública de estos terrenos.  
d) Previamente a la realización de actividades de limpieza, monda y desbroce de barrancos y sus márgenes, deberá informarse a la Direcció del Parc Natural que podrá, a tal efecto, dictar las correspondientes recomendaciones a que deberán ajustarse dichas actuaciones.  
2. Protección de aguas subterráneas.  
a) Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas profundas o superficiales.  
b) La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de edificaciones sólo podrá ser autorizada cuando se den las suficientes garantías de que no suponen riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas. En caso de existir dudas sobre la inocuidad de las fosas o cuando así lo aconseje la magnitud o concentración del proyecto, se exigirá la presentación, con la solicitud de licencia urbanística, de los estudios hidrogeológicos necesarios para garantizar tales extremos.  
3. Vertidos.  
a) En aplicación del artículo 89 de la Ley de Aguas de 1985, se prohibe el vertido directo o indirecto a los cauces o acuíferos subterráneos de aguas residuales cuya composición química o contaminación bacteriológica puedan alterar las aguas con daños para la salud pública o para los aprovechamientos inferiores, tanto comunes como especiales. Asimismo, queda prohibido acumular y verter residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas, los suelos o de degradación de su entorno.  
b) Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, se exigirá la justificación del tratamiento que haya de darse a los mismos a fin de evitar la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a que vaya destinada.  
c) En aplicación del artículo 95 de la Ley de Aguas de 1985, el otorgamiento de licencia urbanística o de apertura para estas actividades quedará condicionado a la obtención de la correspondiente autorización de vertido, sin perjuicio de lo dispuesto en el punto anterior.  
4. Captaciones de agua.  
Quedan prohibidas las aperturas de nuevos pozos o captaciones de agua dentro de los límites del propio parque, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de uso público e interés social, siempre que se justifique ésta como la única forma de abastecimiento posible, previo informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient y visto bueno del Consell de Protecció.  
5. Los derechos de agua que, generados dentro del ámbito del parque natural, abastezcan aprovechamientos fueran o dentro de éste continuarán en la misma situación que antes de la declaración del parque natural por el Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Govern Valencià.  
Artículo catorce. Protección del paisaje  
1. Publicidad estática.  
a) Se prohibe la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio (roquedos, árboles o laderas) como sobre las edificaciones. Se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados a la estructura ambiental donde se instalen, así como todos los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del parque.  
b) Se consideran fuera de ordenación los elementos de publicidad actualmente existentes que se hallen en contradicción con lo dispuesto en el punto anterior, por lo que no podrán renovarse las concesiones actualmente vigentes y deberá procederse a su desmantelamiento una vez concluidos los plazos de concesión.  
2. Hitos y elementos naturales y paisajísticos singulares.  
Se cuidará la integración en el paisaje de aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como roquedos, árboles ejemplares, etc., para los que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.  
3. Serán catalogados y sometidos al régimen de especial protección y conservación aquellos ejemplares de árboles que por su porte o aspecto puedan considerarse con carácter monumental, sean éstos propios del medio natural o de áreas antropizadas (jardines, parajes de valor cultural, etc.). Dichos ejemplares podrán acogerse a la figura de bienes de interés cultural, prevista en la legislación del patrimonio histórico, siendo de carácter preferente el tejo del mas de Tetuan y los cipreses de la Glorieta de la Font Roja.  
4. Protección de las características constructivas tradicionales.  
a) Los elementos constructivos tradicionales existentes en el ámbito del parque natural, tales como ermitas, cavas y mases, serán objeto de especial protección, a fin de garantizar la conservación y recuperación de los valores arquitectónicos y tipológicos relacionados con las actividades tradicionalmente desarrolladas en el territorio, conforme a lo establecido por la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio Histórico Español.  
b) Para su restauración, la iniciativa privada podrá recabar colaboración técnica y económica de la administración competente, que la otorgará en función de los medios humanos y materiales de que disponga.  
SECCION SEGUNDA  
Normas sobre regulación de actividades  
Artículo quince. Actividades extractivas y mineras  
Quedan prohibidas en el ámbito del parque natural las actividades extractivas y mineras.  
Artículo dieciséis. Actividades agrarias  
1. Concepto y normas aplicables.  
Se considerarán agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales. El ejercicio de estas actividades deberá someterse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación.  
2. Se prohibe ampliar las áreas actualmente existentes destinadas a la actividad agraria, así como la superficie de las mismas. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo únicamente se podrá realizar sobre estas áreas.  
3. Productos fitosanitarios.  
a) El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes y a las determinaciones contenidas en este Plan Rector.  
b) Regulación específica en el parque natural.  
Se prohibe la utilización, en el ámbito de este Plan Rector, de herbicidas volátiles de cualquier tipo y, en general, de productos fitosanitarios cuya clasificación toxicológica sea distinta de las categorías A o B para la fauna terrestre y acuícola, o sea, tóxica o muy tóxica para el ganado y las personas.  
4. La recuperación de la actividad agrícola en campos de cultivo abandonados deberá contar con la autorización de la Conselleria de Medi Ambient, sin perjuicio de las demás autorizaciones a que hubiera lugar en aplicación de la legislación sectorial vigente.  
Artículo diecisiete. Actividad cinegética  
1. La actividad cinegética en el ámbito del parque se ajustará a los períodos y condiciones establecidos en la legislación específica, así como a las determinaciones contenidas al respecto en este Plan Rector.  
a) Son objeto de caza en el ámbito del Parque Natural las especies que se relacionan en el anexo I del Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre.  
b) Quedan prohibidos los procedimientos para la captura de animales que se relacionan en el anexo III del Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre.  
2. En los cotos cuyo ámbito queda, parcial o totalmente, incluido en el parque natural, la práctica cinegética se permite durante dos (2) días no consecutivos por semana. En los terrenos afectados por éste, es decir, los incluidos dentro del ámbito del parque natural, la práctica cinegética se permite durante un (1) día por semana.  
3. La Conselleria de Medi Ambient, previo informe del Consell de Protecció, podrá, en el ámbito del parque natural, excluir temporal o permanentemente, del conjunto de especies susceptibles de aprovechamiento, todas aquellas cuyas poblaciones precisen de protección por cualquier causa.  
4. La actividad cinegética deberá desarrollarse según los criterios establecidos en los planes técnicos de aprovechamiento cinegético, que serán elaborados por los titulares de los cotos, ajustándose a las determinaciones del Plan de Ordenación de los Recursos Cinegéticos, y aprobados por el organismo competente en materia cinegética, previo informe favorable del Consell de Protecció.  
5. Los planes técnicos de aprovechamiento cinegético afectarán al total de la superficie del conjunto de los cotos que, parcial o totalmente, ocupen terrenos del parque natural.  
6. Los planes técnicos de aprovechamiento cinegético deberán ser elaborados en un plazo inferior a doce meses a partir de la aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Cinegéticos.  
7. Los planes técnicos de aprovechamiento cinegético deberán señalar una superficie continua del coto donde no se practicará la caza. Esta superficie o zona de reserva coincidirá, preferentemente, con las áreas siguientes:  
a) En los cotos cuyos terrenos afecten parcialmente al parque natural, el área de reserva quedará situada en el ámbito de éste.  
b) En los cotos que ocupen zonas sometidas a diferente grado de protección dentro del parque natural, el área de reserva quedará situada, al menos, en el ámbito de la zona sometida al régimen de protección integral.  
c)En los cotos adyacentes, las zonas de reserva deberán ser, preferentemente, contiguas.  
8. Con carácter excepcional, la Conselleria de Medi Ambient podrá autorizar la caza fuera de las limitaciones establecidas en la presente normativa, cuando razones de orden biológico lo aconsejen, tales como el control de especies cuyo excesivo número pueda perjudicar seriamente a la vegetación silvestre y a los cultivos.  
9. Queda prohibida, en el ámbito del parque natural, la modalidad de caza de perdiz con reclamo.  
10. La superficie de reserva incluida en el parque natural, sea ésta pública o privada, en los términos que establezcan las Cortes Valencianas, quedará exenta del pago correspondiente de tasas o impuestos cinegéticos, a cuyo efecto se detraerá del área total del coto para el cálculo de tales imposiciones; igualmente la señalización de tales zonas de reserva correrá por cuenta de la Generalitat Valenciana, una vez que ésta sea delimitada a propuesta de los titulares.  
11. Las limitaciones establecidas en relación con la actividad cinegética se entenderán sin perjuicio de lo dispuesto, en su caso, en las ordenes generales de vedas de cada año, cuando las disposiciones allí expuestas resultaran más restrictivas o conservacionistas.  
Artículo dieciocho. Actividad industrial  
Por considerarse incompatible con los objetivos de protección del parque natural, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo en el ámbito de este Plan Rector.  
Artículo diecinueve. Actividades recreativas  
1. Zonas de acampada y albergues.  
a) Queda prohibida la acampada libre en todo el ámbito del parque natural  
b) La acampada regulada podrá efectuarse, únicamente, en los espacios especialmente definidos al efecto en la cartografía de ordenación y en las normas particulares de este Plan Rector.  
c) La acampada regulada y la utilización de los albergues queda sometida a la autorización previa del Director Conservador del Parc Natural.  
2. En el ámbito del parque natural, queda prohibida la actividad de la escalada, así como la realización de deportes motorizados.  
3. Las actividades culturales populares de carácter tradicional, tales como romerías y competiciones deportivas no motorizadas, deberán contar para su realización con la autorización de la Conselleria de Medi Ambient, previo informe favorable del Consell de Protecció, que establecerá, para cada caso, las condiciones y zonas en que se podrán efectuar.  
4. Hasta la aprobación y entrada en vigor del correspondiente Plan de Ordenación de Actividades Educativo-recreativas que regule las visitas organizadas al parque natural, éstas requerirán autorización del Director Conservador del Parc Natural cuando el número de visitantes exceda de quince.  
Artículo veinte. Vertederos  
Quedan prohibidos los vertederos de cualquier tipo en el ámbito de aplicación de este Plan Rector.  
Artículo veintiuno. Limitación de tránsito  
La Conselleria de Medi Ambient, previo informe favorable del Consell de Protecció, podrá, a instancia de los servicios técnicos, cuando así lo estimen conveniente, delimitar puntualmente aquellos sectores del territorio de acceso público donde se controlará, con carácter transitorio, la permanencia y el tránsito de personas y/o vehículos por razones ecológicas, como por ejemplo áreas de cría, ecosistemas en regeneración y áreas de mayor concentración faunística.  
Artículo veintidós. Estacionamiento  
Se prohibe, con carácter general, el estacionamiento de vehículos fuera de las áreas especialmente delimitadas para ello.  
SECCION TERCERA  
Normas sobre infraestructuras, construcciones y edificaciones  
Artículo veintitrés. Infraestructuras  
1. Se prohibe, con carácter general, la realización de infraestructuras de cualquier tipo, tales como tendidos eléctricos, telefónicos, antenas de telecomunicaciones, etc., salvo las destinadas al servicio del parque natural, prevención de incendios, servicio de protección civil de la comunidad autónoma o del estado y redes de prevención de riesgos naturales.  
2. Con carácter excepcional, se permitirá la instalación de tendidos subterráneos en las áreas en las que se permite en las normas particulares de este Plan Rector, debiendo contar con la autorización de la Conselleria de Medi Ambient, previo informe favorable del Consell de Protecció.  
3. Requisitos.  
La realización de las obras de carácter excepcional, como la instalación de infraestructuras destinadas al servicio del parque natural, prevención de incendios, servicio de protección civil de la comunidad autónoma o del estado y redes de prevención de riesgos naturales, deberá atenerse, además de a las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, a los siguientes requisitos:  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, para evitar la creación de obstáculos en la libre circulación de la fauna y de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.  
b) Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.  
4. Los tendidos eléctricos y telefónicos destinados al servicio de instalaciones situadas en el ámbito del parque natural deberán discurrir enterrados.  
5. Se prohibe, con carácter general, la construcción o ampliación de caminos o carreteras distintos de los señalados en el Programa de Actuación, con excepción de lo que respecta a la carretera nacional 340 y las modificaciones de trazado y ampliaciones que se realicen para facilitar el acceso de vehículos de extinción de incendios.  
6. Estudio de impacto ambiental.  
a) La realización de obras de infraestructura deberá llevarse a cabo teniendo en cuenta, entre otros aspectos, la necesidad de minimizar el impacto medioambiental de las mismas, por lo que deberán acompañarse del correspondiente estudio de impacto ambiental, a los efectos de posibilitar la emisión del informe preceptivo por parte del Consell de Protecció del Parc.  
b) El estudio de impacto ambiental de las obras de infraestructura contendrá las medidas que deben tomarse para la restauración paisajística del área, y analizará no sólo el impacto final de las infraestructuras, sino también el de las obras necesarias para su ejecución, presentando las alternativas de trazado o de emplazamiento consideradas, los criterios de evaluación utilizados y la justificación de la alternativa escogida.  
c) A los efectos de lo previsto en el epígrafe 9 del anexo de la Ley de la Generalitat Valenciana 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se amplía el referido anexo para los siguientes proyectos de modificación o ampliación de obras e instalaciones:  
- Tendidos eléctricos y telefónicos cualquiera que sea su extensión y potencia.  
- Infraestructuras de abastecimiento de aguas y saneamiento.  
- Carreteras y caminos.  
- Adaptación o transformación de edificios existentes.  
d) El informe favorable del Consell de Protecció del Parc será requisito indispensable para la tramitación de la correspondiente licencia urbanística.  
e) En los espacios sujetos al grado de protección integral, las infraestructuras actualmente existentes deberán adecuarse a las condiciones paisajísticas del entorno para aminorar el eventual impacto negativo que puedan producir. Asimismo, las líneas telefónicas y eléctricas de baja tensión existentes en estos espacios y en sus respectivos perímetros de protección deberán discurrir enterradas.  
Artículo veinticuatro. Construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad agraria  
1. Se prohibe, con carácter general, todo tipo de edificación de nueva planta relacionada con la actividad agraria en el ámbito de este Plan Rector.  
2. Con carácter excepcional, se podrá construir o ampliar la superficie de las construcciones, instalaciones e infraestructuras ya existentes vinculadas a la explotación agraria, para lo cual deberán contar con la autorización de la Conselleria de Medi Ambient, previo informe favorable del Consell de Protecció.  
3. En todos los casos, será necesario para la concesión de la licencia su justificación mediante un informe previo de la Conselleria d'Agricultura i Pesca en el que se demuestre la vinculación directa de estas construcciones, instalaciones o infraestructuras a la explotación agraria, así como su conformidad con los planes o normas de carácter sectorial.  
4. Las normas particulares de este plan establecen las categorías de protección en las que estas construcciones, instalaciones o infraestructuras quedan prohibidas.  
Artículo veinticinco. Instalaciones ganaderas  
Quedan prohibidas las instalaciones ganaderas en el ámbito del parque natural.  
Artículo veintiséis. Instalaciones y adecuaciones relacionadas con las actividades recreativas  
1. Se prohibe, con carácter general, todo tipo de edificación de nueva planta relacionada con la actividad recreativa en el ámbito de este Plan Rector.  
2. En los espacios reservados para el uso público, solo se permitirán aquellas instalaciones o edificaciones de carácter recreativo de interés público o social, en cuyo caso deberán apoyarse sobre construcciones preexistentes, evitando las edificaciones de nueva planta. La reconversión no podrá conllevar un aumento de la altura de la edificación, deberá resolver adecuadamente la depuración de vertidos y se ajustará a las características paisajísticas de la zona. El otorgamiento de licencias urbanísticas o de actividad exigirá el informe previo favorable de la Conselleria de Medi Ambient y visto bueno del Consell de Protecció del Parc, incluso cuando se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional.  
3. Las construcciones e instalaciones actualmente existentes en alguno de estos espacios, siempre que no entren en contradicción con las determinaciones de este plan y con las normas particulares establecidas para estos espacios, deberán ajustarse a la normativa sectorial que les sea de aplicación, a los efectos de regularizar su situación.  
4. Las construcciones o instalaciones existentes en el momento de la entrada en vigor de este plan que no se ajusten a las previsiones del mismo o a las determinaciones de la legislación sectorial aplicable se considerarán, a efectos urbanísticos, fuera de ordenación y, por tanto, sometidas al régimen previsto en los artículos 60 y 61 de la Ley del Suelo.  
Artículo veintisiete. Actividades de urbanización y edificación  
1. Queda prohibida la construcción de edificios de cualquier clase en el ámbito del parque natural, salvo las excepciones que se contemplan en el presente Plan Rector.  
2. Construcciones e instalaciones de utilidad pública.  
a) La adaptación o transformación de edificaciones existentes con fines de utilidad pública o interés social se someterán a los trámites previstos en el artículo 44.2 del Reglamento de Gestión Urbanística, previo cumplimiento de los siguientes requisitos:  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Declaración de utilidad pública e interés social.  
- Autorización expresa del organismo sectorial competente.  
- Informe favorable del Consell de Protecció del Parc.  
b) Las normas particulares de este plan determinan las zonas en que estas construcciones y edificaciones públicas quedan expresamente prohibidas.  
Artículo veintiocho. Condiciones estéticas y ambientales de las construcciones y edificaciones  
En las obras de acondicionamiento y restauración serán de aplicación las siguientes condiciones ambientales y estéticas, siempre y cuando el planeamiento municipal carezca de ordenanzas reguladoras de esta materia:  
1. Las modificaciones sobre construcciones existentes deberán responder en su diseño y composición a las características predominantes del ambiente en que hayan de emplazarse. A tal fin, se pondrá especial cuidado en armonizar sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición, materiales, color y detalles constructivos. A los fines de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis del impacto sobre el medio en que se localicen, con utilización de documentos gráficos.  
2. Las fachadas de los edificios públicos o privados, así como sus medianeras y paredes unidas al descubierto, aunque no sean visibles desde la vía pública, deberán conservarse en las debidas condiciones de seguridad, higiene y estética. Los propietarios vendrán obligados a proceder a su revoco, pintura o blanqueo siempre que lo disponga la autoridad municipal.  
3. Todos los paramentos visibles desde el exterior deberán tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose la impermeabilización de los mismos con materiales bituminosos de colores oscuros o cualesquiera otros revestimientos no adaptados a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que éstos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán con condiciones de composición y materiales similares a los de la fachada principal.  
4. Los cuerpos construidos sobre la cubierta del edificio (torreones de escalera, torres de refrigeración, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc.) quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Se procurará especialmente la integración, ocultándolos o empotrándolos en los paramentos. Las líneas de conducción eléctricas y telefónicas, así como las antenas de televisión y radio, no han de ser visibles desde la vía pública.  
5. Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales de interés histórico-arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación.  
6. Las edificaciones actualmente existentes que resulten incompatibles con los objetivos y determinaciones del Plan Rector quedarán calificadas como fuera de ordenación y, por lo tanto, sometidas al régimen previsto en los artículos 60 y 61 de la Ley del Suelo.  
TITULO III  
Normas particulares  
SECCION PRIMERA  
Concepto y aspectos generales  
Artículo veintinueve. Concepto  
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este plan, se han distinguido las siguientes zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades propias de protección, conservación y mejora:  
- Zona de Protección Integral (A).  
- Zona de Protección Paisajística (B).  
- Zona de Uso Público (C).  
2. Las determinaciones inherentes a cada una de estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer la intensidad de los usos y las actividades permitidas y prohibidas por este Plan Rector.  
Artículo treinta. Interpretación  
En todo lo no regulado por estas normas particulares serán de aplicación, subsidiariamente, las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.  
SECCION SEGUNDA  
Protección integral  
Artículo treinta y uno. Caracterización  
Tienen esta consideración aquellos espacios del parque natural que, por su fragilidad y sus relevantes valores ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos, constituyen el máximo exponente de la singularidad y excepcionalidad de los diferentes subsistemas del parque. El extraordinario valor de estos espacios, y su vital importancia para el mantenimiento de un gran número de especies animales y vegetales, exigen una regulación de usos excepcionalmente restrictiva que asegure su conservación dentro de la escasez de bosques que subsisten en tierras valencianas.  
Artículo treinta y dos. Localización geográfica  
Se incluyen en esta categoría el espacio ocupado por el bosque mixto húmedo, el bosque mixto subhúmedo, el carrascal con fresno, el carrascal y los cantiles y canchales, que se distribuyen en la vertiente de umbría de la sierra.  
El espacio incluido queda constituido por la totalidad de la finca del Carrascar y parte de la finca del mas de Tetuan, ambos incluidos en el monte número 12 del catálogo de utilidad pública de la provincia de Alacant, parte de las fincas de Pardinetes, Vistabella, mas de Coted y mas de Baró. Todos estos espacios quedan señalados y delimitados en los planos de ordenación.  
Artículo treinta y tres. Usos permitidos  
1. Son usos permitidos, con carácter general, todos aquellos dirigidos a conseguir una mejor y más efectiva conservación y potenciación de los recursos, renovables o no. Así pues, estos espacios estarán preferentemente dirigidos hacia actividades científicas, de conservación e interpretación de la naturaleza.  
2. Con carácter excepcional, son usos permitidos los de carácter recreativo o naturalístico que no supongan eventuales riesgos de degradación medioambiental y que impliquen una utilización pasiva del espacio, tales como el senderismo controlado y recreo pasivo.  
3. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:  
a) Labores de conservación y regeneración de ecosistemas y regeneración de la vegetación autóctona en campos de cultivo abandonados, así como las acciones tendentes a posibilitar las actividades científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas que contribuyan a difundir el conocimiento de estos importantes ecosistemas.  
b) Instalación de infraestructuras y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas, las cuales deberán contar con la autorización de la Conselleria de Medi Ambient e informe favorable del Consell de Protecció del Parc.  
c) Infraestructuras de carácter blando (senderos, cercados, barreras, defensas anti-circulación, etc.) cuando su destino sea el de apoyo a la ejecución de las actividades compatibles con las necesidades de protección para estos espacios.  
4. Los enclaves de campo de cultivo estarán sujetos a las Normas Particulares de Protección Integral. Se permite este tipo de aprovechamiento, sin que se puedan realizar en los mismos otros aprovechamientos agrarios distintos a los cultivos de secano. En estos espacios deberán ser mantenidas sus características fisiográficas, adoptándose las medidas necesarias de consolidación de suelos que garanticen la no erosionabilidad y consiguiente pérdida de suelo de los mismos.  
5. Las edificaciones, masías e instalaciones existentes en el momento de la entrada en vigor de este plan que se hallen relacionadas con la actividad agraria, están destinadas al uso actual y tradicional. Unicamente se autorizarán las obras de acondicionamiento y restauración de edificaciones preexistentes en los términos señalados en el artículo 28 de estas normas.  
Artículo treinta y cuatro. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se consideran estrictamente prohibidos aquellos usos y actividades que puedan afectar a la riqueza biológica del parque.  
2. Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:  
a) La tala, desbroce y recolección de la vegetación silvestre, excepto cuando sea autorizado expresamente por la Conselleria de Medi Ambient, previo informe favorable del Consell de Protecció del Pare, con los fines que se reseñan en el artículo 10.6.  
b) Las obras de desmontes.  
c) La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de los recursos vivos, incluyendo dentro de las mismas las instalaciones de primera transformación, invernaderos, establos y cualquier tipo de infraestructuras vinculadas a la explotación de recursos.  
d) La instalación de infraestructuras de telecomunicación, tanto aéreas como subterráneas.  
e) Las construcciones de nueva planta de cualquier tipo.  
f) Los establecimientos, infraestructuras y equipamientos de cualquier tipo, incluso desmontables, no relacionados directamente con los usos permitidos.  
g) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, así como cualquier forma de publicidad que no sea de carácter institucional destinada a proporcionar información sobre el espacio objeto de protección, sin que supongan deterioro del paisaje.  
h) Los aprovechamientos ganaderos.  
i) Los aprovechamientos agrícolas, a excepción de los permitidos en el artículo 33.4.  
j) El tráfico mediante cualquier medio de locomoción, excepto cuando se refiera a los servicios propios del Parque y a los propietarios de los terrenos particulares.  
k) El aprovechamiento forestal.  
SECCION TERCERA  
Protección paisajística  
Artículo treinta y cinco. Caracterización  
Constituyen esta categoría aquellos espacios de marcada singularidad paisajística y con una función ambiental complementaria de destacada importancia. Incluye las áreas en las que se desarrollan carrascales claros de solana, matorrales y pinares, así como los aprovechamientos productivos tradicionales, centrados en los cultivos de secano.  
En estos espacios resulta imprescindible limitar la realización de actividades constructivas y transformadoras del medio, a excepción de aquellas estrictamente necesarias para el mantenimiento del aprovechamiento agrario, que resulta compatible con la preservación de sus características y valores protegidos.  
Los campos de cultivo abandonados y las áreas degradadas actualmente existentes dentro del ámbito de afección de esta categoría estarán asimismo sujetos a las normas particulares correspondientes a la Zona de Protección Paisajística, promoviéndose la restitución de la vegetación autóctona.  
Artículo treinta y seis. Localización geográfica  
Se corresponde básicamente con la vertiente meridional de la sierra, el monte de Sant Antoni, el extremo nororiental del parque y las áreas ocupadas por campos de cultivo y matorral en la vertiente septentrional. Asimismo, se incluyen algunas áreas cultivadas enclavadas en la Zona de Protección Integral. Todos estos espacios quedan debidamente señalados y delimitados en los planos de ordenación.  
Artículo treinta y siete. Usos permitidos  
1. Son usos permitidos, con carácter general, todas aquellas actividades o actuaciones tendentes a la recuperación, regeneración o restauración de los ecosistemas más representativos (bosque mixto mediterráneo, carrascal con fresno y carrascal), incluyendo la repoblación con especies autóctonas características de este medio.  
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:  
a) Las adecuaciones naturalísticas y recreativas con sus equipamientos e infraestructuras de apoyo, tales como la señalización de senderos y miradores.  
b) Instalación de infraestructuras y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas, las cuales deberán contar con la autorización de la Conselleria de Medi Ambient e informe favorable del Consell de Protecció del Parc.  
c) Las actuaciones de carácter infraestructural que ineludiblemente deban localizarse en estos espacios y que no resulten incompatibles con los objetivos de protección de este Plan Rector, estando a lo dispuesto en el artículo 27 de estas normas.  
d) El aprovechamiento forestal del pinar y especies alóctonas en terrenos particulares, de acuerdo con las- especificaciones que se establezcan en el Plan de Ordenación Forestal. En tanto este plan no esté aprobado, se cumplirán las siguientes condiciones:  
- La extracción de recursos maderables se realizará siempre por el método de entresaca, no pudiendo suponer una reducción superior al 20% del número de ejemplares arbóreos (tanto por ciento referido a parcelas menores o iguales a 400 m2 y siempre que estas parcelas tengan una cobertura arbórea mayor del 75%).  
- El número máximo de pies arbóreos con posibilidad de corte para aprovechamiento doméstico será de 10 para Pinus halepensis con DHB (diámetro a la altura del pecho) siempre inferior a 30 cm, indefinido para Ailanthus altissima, Acer negundo, Robinia pseudoaccacia y Gleditschia triacanthos, y de 10 para Populus eurocanadiensis con DHB siempre inferior a 30 cm.  
- Los aclareos de masas forestales en monte sólo podrán afectar a un estrato comprendido entre o y 3 m del nivel del suelo, excepto la limpieza de ramas completamente muertas.  
- La extracción de pies de Pinus halepensis habrá de acompañarse de siembra o plantaciones de frondosas en el área afectada, o bien de Pinus halepensis si se estimara falta de condiciones ecológicas suficientes para las frondosas en dicha área.  
El Plan de Ordenación Forestal podrá modificar estos condicionantes si así se estimara conveniente, en cuyo caso prevalecerán las determinaciones en él propuestas.  
e) El pastoreo de ganado lanar fuera de las zonas en regeneración vegetal Q afectadas por incendios en un plazo inferior a veinte años.  
f) La instalación de colmenas siempre que se hallen en áreas a más de 100 m de vías asfaltadas y vías pecuarias.  
3. Las edificaciones, masías e instalaciones existentes en el momento de la entrada en vigor de este plan que se hallen ligadas a la actividad agraria, están destinadas al uso actual y tradicional. Unicamente se autorizarán las obras de acondicionamiento y restauración de edificaciones preexistentes en los términos señalados en el artículo 28 de estas normas y las obras de ampliación o modificación de edificaciones preexistentes en los términos señalados en el artículo 24 de las mismas. En este último caso, la altura máxima de comisa será de 6 metros para el conjunto de estos espacios, quedando limitada la superficie máxima total, edificación más ampliación, a 30 m2  
4. En los campos de cultivo se permiten aquellas actividades directamente relacionadas con la explotación agraria. En estos espacios deberán ser mantenidas sus características fisiográficas, adoptándose las medidas necesarias que garanticen la estabilidad de los suelos, dado el riesgo erosivo existente en algunas zonas del parque.  
Artículo treinta y ocho. Usos prohibidos  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, cualquier uso o actividad que comporte impacto visual, acústico, degradación medioambiental o disminución de la cubierta vegetal, tales como las actividades extractivas, vertederos, escombreras y deportes que puedan comportar degradación del medio natural.  
2. Quedan específicamente prohibidos los siguientes usos:  
a) La realización de cualquier actividad constructiva o transformadora del medio que pueda suponer una degradación de los valores ecológicos o paisajísticos, tales como invernaderos y vallados que utilicen obra de fábrica.  
b) Los cambios de uso del suelo o transformación del mismo que impliquen una pérdida de la cubierta forestal.  
c) Las construcciones y edificaciones industriales.  
d) La construcción de edificios de cualquier clase. Las viviendas actualmente existentes destinadas a segunda residencia o no vinculadas directamente al cuidado y cultivo de las explotaciones agrarias quedan calificadas como fuera de ordenación, siéndoles de aplicación el régimen establecido por los artículos 60 y 61 de la Ley del Suelo.  
e) Las construcciones y edificios destinados a uso público que deban emplazarse en el medio rural, cuando no se hallen expresamente incluidas entre los usos permitidos.  
f) La utilización de productos fitosanitarios no autorizados por la legislación específica y de los admitidos, fuera de los períodos señalados para su aplicación y/o en desacuerdo con las limitaciones y condiciones establecidas en el artículo 16.3 de estas normas.  
g) Instalaciones deportivas, incluyendo campos de tiro, cubiertos o no. En general, cualquier tipo de instalaciones destinadas a usos recreativos fuera de las áreas específicamente delimitadas para ello en este Plan Rector.  
h) El tráfico mediante cualquier medio de locomoción, salvo en las carreteras pavimentadas y en caminos cuando se refiera a los servicios del parque y a los propietarios de los terrenos particulares.  
i)Establecimientos de restauración (restaurantes, bares, merenderos, paelleros, ...) fuera de las áreas delimitadas específicamente para este uso.  
j) La apertura de caminos o carreteras que no se hallen contempladas en el Programa de Actuación de este Plan Rector, salvo en casos excepcionales relacionados con la gestión o vigilancia del parque natural, previa autorización de la Conselleria de Medi Ambient e informe favorable del Consell de Protecció del Parc.  
k) Las instalaciones ganaderas de cualquier tipo.  
SECCION CUARTA  
Uso público  
Artículo treinta y nueve. Caracterización  
Se incluyen aquí aquellos espacios que, por su especial localización, cumplen o pueden cumplir un destacado papel como áreas de ocio, esparcimiento y servicios del parque natural. Suelen presentar un elevado índice de ocupación y utilización pública tradicional, y algunos de ellos comportan los mismos valores paisajísticos que los espacios de interés a los que se encuentran asociados. También se incluyen aquí algunos espacios degradados de difícil recuperación que, sin embargo, presentan una buena disponibilidad para la ubicación de actividades recreativas o de carácter naturalístico.  
Artículo cuarenta. Localización geográfica  
1. Estos espacios, cuya finalidad básica es limitar la dispersión del uso público y recreativo actualmente existente en el parque, se concentran en unidades o áreas específicas, delimitadas y definidas en los planos de ordenación.  
2. Los espacios de uso público, para atender los diferentes usos propuestos, son los siguientes:  
a) Espacios de uso Naturalístico-recreativo Intensivo (NRI), conformados por el conjunto de espacios donde se permite la presencia de elementos que requieren obras de apoyo sobre edificios e instalaciones existentes, destinadas a potenciar el uso público y el conocimiento y disfrute de los distintos complejos ambientales del parque, entre las que se distinguen: establecimientos de restauración y albergue, zonas de acampada, áreas de picnic, aulas de naturaleza, centros de información e interpretación y aparcamientos, entre otros.  
B) Espacios de uso Naturalístico-recreativo Extensivo (NRE), constituidos por aquellas áreas en las que se admiten adecuaciones de carácter blando, sin obras de urbanización, basadas en la utilización de elementos naturales que posibiliten la existencia de una infraestructura mínima destinada al uso público y recreativo, así como a facilitar el uso didáctico-naturalístico del parque, tales como: senderos peatonales, itinerarios ecológicos, miradores, infraestructuras de apoyo y adecuaciones para aparcamiento.  
Artículo cuarenta y uno. Usos permitidos en, los espacios de uso Naturalístico-recreativo Intensivo (NRI).  
1. Con carácter general, se permiten los usos turístico-recreativos con fines naturalísticos, usos educativos y usos científico-ecológicos.  
2. Estos usos solo podrán apoyarse sobre edificaciones existentes, primándose su ubicación en aquellos edificios de carácter tradicional existentes en el parque.  
3. La instalación de infraestructuras de carácter turístico-recreativo requerirá la autorización de la Conselleria de Medi Ambient, previo informe favorable del Consell de Protecció del Pare.  
4. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:  
a) Instalaciones o equipamientos tales como centro de interpretación, aula de naturaleza, construcciones para servicios de guardería del Parque y servicios de bomberos, con la autorización de la Conselleria de Medi Ambient previo informe favorable del Consell de Protecció.  
b) Adecuación de la zona de acampada en el área del santuario de la Font Roja, donde se permite con carácter exclusivo este tipo de uso. En la zona de acampada solo se autorizará la instalación de tiendas de campaña.  
c) Adecuaciones para establecimientos de hostelería de edificaciones existentes, donde se permite con carácter exclusivo este tipo de uso y con arreglo a las condiciones que especifique el planeamiento general o, en su defecto, las siguientes:  
- Uso característico: establecimientos de restauración y equipamientos anexos.  
- Usos compatibles: sanitario y espacios libres.  
- Otras condiciones: cumplirán la reglamentación sectorial que les sea de aplicación en cada momento.  
d) Adecuaciones para aparcamientos. Estos habrán de ser no pavimentados con materiales asfálticos, cemento o materiales de fábrica, debiendo en todo caso ir provistos de arbolado. El establecimiento de una cobertura o vuelo artificial sobre los aparcamientos (cañizos, tejados, sombrados, etc.) sólo se podrá realizar mediante elementos naturales o blandos, fácilmente desmontables.  
e) Adecuación para sanitarios, duchas, aseos, comedores y otros servicios públicos, de edificaciones existentes.  
f) Adecuación para establecimientos de albergue de edificaciones existentes.  
g) Adecuación para escuelas-taller de edificaciones existentes.  
h) Adecuación para viviendas del servicio de guardería del parque de edificaciones existentes.  
i) Instalación de almacenes para el servicio del parque en edificaciones existentes.  
j) Equipamiento de áreas de esparcimiento con paelleros y mobiliario urbano básico de apoyo.  
5. Las actuaciones de carácter infraestructural se consideran usos excepcionalmente autorizables cuando se demuestre la ineludible necesidad de su localización en estas áreas y cuenten con la autorización de la Conselleria de Medi Ambient e informe previo favorable del Consell de Protecció.  
Artículo cuarenta y dos. Usos permitidos en los espacios de uso Naturalístico-recreativo Extensivo (NRE)  
1. Con carácter general, se permiten aquellas actuaciones que comporten única y exclusivamente adecuaciones del medio en orden a posibilitar el conocimiento y disfrute del parque, siempre con instalaciones de carácter blando y que en ningún caso conllevarán obras de urbanización, tales como miradores, senderos ecológicos y redes de señalización de carácter interpretativo.  
2. Queda permitida la utilización de las áreas de uso público del monte de Sant Antoni, señaladas en los planos de ordenación, para la realización de actividades escolares de carácter naturalístico y como zona de picnic. Estas zonas deberán contar con la necesaria infraestructura de apoyo, consistente en:   
a) Areas de estacionamiento, que deberán ser arboladas y no pavimentadas.  
b) Equipamiento de paelleros y mobiliario urbano (bancos, papeleras, etc.).  
c) Abastecimiento de agua.  
Artículo cuarenta y tres. Usos prohibidos en la Zona de Uso Público.  
1. En general, quedan prohibidos los usos que comporten una degradación ambiental o paisajística de estos espacios y/o dificulten la realización de los usos preferentes.  
2. Quedan especialmente prohibidos:  
a) La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de los recursos vivos.  
b) Las construcciones residenciales, hoteleras, discotecas, instalaciones deportivas, comercios, almacenes y cualquier otra que no haya sido permitida expresamente.  
c) Usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico.  
d) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados a la estructura paisajística del espacio, así como los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del parque, los cuales, en todos los casos, se atendrán a las normas que se establezcan de diseño e instalación.  
e) La construcción de viviendas de cualquier tipo.  
f) La utilización de fuego mediante hornillos, hogueras, barbacoas, etc., fuera de las áreas especialmente habilitadas para ello.  
DISPOSICION TRANSITORIA  
En aplicación del artículo 4 del Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Govern Valencià, de declaración del Parque Natural del Carrascar de la Font Roja, si el planeamiento urbanístico de los municipios de Alcoi y de Ibi que afecte a terrenos incluidos en el parque natural entra en contradicción con lo dispuesto por este Plan Rector, se dispondrá de un plazo máximo de dos años para la modificación y adaptación de éstos, a partir de la publicación de la aprobación definitiva del Plan Rector.  
Ver imagen



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML