Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9825, del 10-04-2024 (2024/2715)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada, al terme municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi. Expedient 28/2020-EAE.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9825

Data del DOGV
:   10-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2715

CVE


Data del document
:   20-02-2024

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2024, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada, al terme municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi. Expedient 28/2020-EAE. [2024/2715]  
  
  
De conformitat amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que establix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 28/2020-EAE Terme Municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada.  
Promotor: Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Localització: Terme Municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi.  
Expedient: 028 - 2020 - EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 28 d'octubre de 2021, va adoptar el següent:  
Acord  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial ‘Revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada', en els següents termes:  
En data 8 de gener de 2020, ha tingut entrada, en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada.  
Per a la present proposta d'acord, els articles referits a la Llei 5/2014 s'entendran mutatis mutandis als corresponents en l'actual Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
A) Documentació Presentada  
La sol·licitud d'inici, remesa per la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, aporta tota la documentació.  
S'acompanya de documents introductoris, esborrany de la revisió del pla, document inicial estratègic, cartografia i diversos arxius, referits a l'anterior pla de prevenció d'incendis i que ara es revisa.  
  
Des del punt de vista formal, complix amb els continguts de l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP vigent en el moment de la seua presentació). La documentació es presenta en format digital.  
B) Planejament Vigent  
La Resolució de 25 d'abril de 2007, del conseller de Territori i Habitatge, va aprovar el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada, amb una vigència de 10 anys. Segons establix l'article tres d'esta resolució ‘Les disposicions contingudes en el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada no tenen caràcter normatiu, i són subsidiàries en la seua aplicació tant del marc legislatiu propi del parc, en concret el Pla d'ordenació dels recursos naturals aprovat segons Decret 58/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat (DOGV 4967 de data 16.03.2005), així com de la normativa general de prevenció d'incendis forestals'  
  
  
Quant a la normativa sectorial forestal o d'incendis forestals, conforme a la divisió del terreny forestal de la Comunitat Valenciana establida en el Pla d'acció territorial forestal, forma part de la Demarcació Forestal d'Altea, el pla de prevenció d'incendis forestals de la qual, a escala de demarcació, va ser aprovat mitjançant Resolució de 2 de juliol de 2013, del conseller de Governació i Justícia.  
A l'efecte del que s'establix en l'article 48 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, el present pla de la demarcació d'Altea, junt amb el que s'establix en la planificació general d'extinció d'incendis forestals en el seu àmbit territorial, tindrà la consideració de pla de defensa. El pla de prevenció d'incendis forestals de demarcació té una vigència de 15 anys comptats des de l'aprovació (2013), sotmés a revisions ordinàries cada 5 anys.  
Els municipis que formen part del parc natural en l'àrea terrestre són l'Alfàs del Pi i Benidorm, els quals no compten amb un pla local de prevenció d'incendis forestals establit en l'article 55.3 de la Llei forestal de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa, posteriorment a l'aprovació, si és el cas, els plans locals hauran de desplegar i/o complementar el Pla de prevenció d'incendis forestals d'este.  
C) Objecte de la revisió  
Com assenyala la pàgina 4/74 del document inicial estratègic, ‘és per esta necessitat, i per la caducitat del P.P.I.F. de 2007, el motiu pel qual es fa la present revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals (d'ara en avant, P.P.I.F.).  
La revisió té com a objectiu actualitzar les actuacions que engloba el PPIF, i per a fer-ho se n'ha analitzat el grau de compliment, i el resultat es recull en la revisió del PPIF (en el seu annex 1), a partir del qual s'han descartat algunes de les actuacions, bé per estar ja executades o bé per haver-se considerat innecessàries o inviables al llarg de la vigència del pla.'  
L'esborrany del Pla de prevenció fa una anàlisi de risc d'incendis i presenta un document de zonificació.  
A fi d'obtindre una adequada representació del parc i el seu àmbit d'influència, i per a adequar les actuacions de prevenció de causes i infraestructures al territori, s'ha fet una divisió del parc natural, agrupant les zones amb característiques comunes, utilitzant criteris fisiogràfics, de vegetació, d'usos i, fonamentalment, agrupant problemàtiques d'incendi.  
En esta zonificació de l'espai natural, tant des del punt de vista de la iniciació del foc com de l'extinció, ha tingut un paper important tant la pressió urbanística a la qual està sotmesa el límit del parc com l'alta afluència dels visitants que recorren l'espai natural.  
  
S'ha considerat com a interfície urbana forestal tot el límit de la serra, i s'ha considerat una distància de 150 metres cap a l'interior del parc, ja que és la zona on es concentraran els residents i és dins d'esta distància on s'han produït la majoria d'incendis, especialment aquells relacionats amb jocs amb foc dels visitants i els intencionats.  
  
Cal indicar que esta zonificació tampoc s'ha sotmés a una anàlisi d'alternatives, no obstant això, els criteris adoptats sí que estan motivats en la pàgina 3/9, així com la quantificació de la superfície que engloba cada una de les 9 unitats homogènies en què s'ha dividit.  
  
Segons s'expressa en la pàgina 4 del DIE, des d'un punt de vista material, el document presentat pretén compilar en un document les actuacions, la legislació, els projectes i les infraestructures, tant existents com proposades, definint les seues característiques bàsiques, així com una planificació temporal per a l'execució i una estimació econòmica.  
És important destacar que les infraestructures que preveu la present revisió són les establides pel Pla de prevenció d'incendis de la demarcació d'Altea, exceptuant les actuacions relatives a l'execució de faixes perimetrals en entorns de zones urbanitzades per a, d'esta manera, donar seguretat a totes eixes infraestructures davant un eventual incendi forestal.  
En este punt cal indicar que, en cas d'haver-hi infraestructures diferents i ja executades en compliment del PPIF aprovat en 2007, estes es recullen i es modificaran en el Pla de demarcació.  
Segons s'explica en el document inicial estratègic, el Pla de prevenció definix actuacions tant relatives a la prevenció de causes d'incendi com d'execució d'infraestructures de prevenció.  
Definix també els organismes promotors i implicats en cada actuació, així com una previsió temporal per a l'execució d'estes i una estimació econòmica.  
Les actuacions previstes per a infraestructures estan, si és el cas, adaptades al que s'establix en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació d'Altea, en la qual es troba el parc natural.  
La superfície d'actuació que abasta l'actual Pla de prevenció d'incendis forestals es correspon amb l'àmbit del PORN del parc natural, a més de tota aquella zona, forestal, agrícola i urbanitzada, que presenta implicacions des del punt de vista de la prevenció d'incendis, amb l'àmbit de l'espai protegit. Per tant, la superfície que abasta el present pla és de 1.114 hectàrees, i afecta els termes municipals de l'Alfàs del Pi i Benidorm (pàgina 5/16 del DIE).  
  
Com indica la pàgina 6/16 del DIE, s'han considerat dos alternatives per a la revisió del PPIF del PN.  
D'una banda, l'alternativa 0, que consistiria a mantindre el contingut exacte de les actuacions establides en el PPIF aprovat en 2007 i que comprenia 77 actuacions (6 en un pla general, 46 en el Pla de prevenció de causes i 25 en el Pla d'infraestructures), i l'alternativa 1, finalment seleccionada, que consistix a realitzar una revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del PN de la Serra Gelada.  
  
Esta alternativa seleccionada s'estructura en:  
- un Pla de prevenció de causes i  
- un Pla d'infraestructures.  
Comprén 27 actuacions (15 en el Pla de prevenció de causes i 12 en el Pla d'infraestructures), i un apartat de seguiment i control de l'execució de les actuacions.  
Per la informació aportada en la pàgina 10/16 del DIE, els principals canvis de l'alternativa 1 seleccionada respecte a l'alternativa 0 són:  
  
En el Pla de prevenció de causes:  
- L'agrupació de les actuacions relatives a jornades i difusió mitjançant fullets i la inclusió de la difusió multimèdia (actuacions 2.1 i 2.2).  
  
- L'agrupació de les actuacions per a la construcció de cremadors (actuació 3.2), i de l'ús d'alternatives diferents del foc per a l'eliminació de restes (actuació 3.3), sense especificar únicament la creació de línies d'ajuda.  
- La inclusió de l'elaboració d'un pla d'evacuació, en el Pla d'infraestructures (actuació 7.1 del Pla d'infraestructures)  
- L'agrupació i implementació de les actuacions relatives a vigilància i detecció d'incendis, mitjançant la referència al Pla de vigilància preventiva de la CV (actuació 6.1) i la inclusió d'ajudes al voluntariat en prevenció d'incendis forestals (actuació 6.2).  
- La inclusió de les actuacions d'actualització de la zonificació del risc d'incendis i modificació de la normativa sectorial del PN per a facilitar l'execució de les infraestructures de prevenció (actuacions 7.1 i 8.1).  
- I l'exclusió de les actuacions relatives a:  
 incloure les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN, i en la normativa municipal.  
 l'eliminació de punts d'abocament no controlats, que realitzen els ajuntaments, i el tancament d'accessos a dos pedreres abandonades, que ja es troben tancades.  
 la redacció d'un pla rector d'ús recreatiu del PN.  
 la definició de les condicions dels hidrants per a les ordes d'ajudes.  
 l'elaboració d'un pla de recollida selectiva de restes vegetals.  
 el foment del soterrament i condicionament de les línies elèctriques.  
En el Pla d'infraestructures:  
- L'exclusió de les actuacions relatives a incloure les normes de prevenció d'incendis en la normativa sectorial del PN, comunicar als urbanitzadors les condicions de prevenció d'incendis i la menció específica a subvencions per a l'execució d'infraestructures en terrenys no gestionats per la Generalitat.  
- La inclusió de l'elaboració d'un estudi sobre els punts estratègics de gestió de la vegetació per a la prevenció d'incendis forestals (actuació 1.1).  
- L'execució d'actuacions silvícoles de millora de les formacions forestals en zones definides pel parc natural (actuació 2.3).  
- L'agrupació de les actuacions relatives a cada tipus d'infraestructura (àrees tallafocs, xarxa viària i xarxa hídrica), així com les relatives a l'adequació d'àrees recreatives, en una única actuació per a cada tipus d'infraestructura, que inclou tant l'execució com la redacció dels projectes (actuacions 2.1 i 2.2, 3.1, 4.1, 4.2 i 6.1).  
Referent a les infraestructures, es modifica el contingut de les actuacions respecte al PPIF de 2007, que preveia més actuacions de les que s'inclouen en el Pla de prevenció d'incendis de la demarcació d'Altea. Únicament s'inclouen en esta revisió les que establix este pla de demarcació.  
- L'agrupació en una única actuació de les actuacions destinades al manteniment i la recuperació de cultius (actuació 5.1) i a l'aprofitament de llenyes (actuació 5.2) i a l'aprofitament ramader (actuació 5.3).  
  
A més, com s'ha comentat anteriorment, s'introduïx un apartat relatiu a la coordinació i el seguiment de les actuacions, en el qual queda també inclosa la possibilitat de celebrar reunions de prevenció d'incendis amb el parc natural (anterior actuació D del Pla general del PPIF)  
  
Justificació de la revisió.  
Com s'ha indicat anteriorment, el termini previst per a la vigència de l'actual Pla de prevenció d'incendis forestals (PPIF) del Parc Natural de la Serra Gelada ha conclòs (10 anys), i és necessària la revisió de manera que es continue amb el treball de prevenció establint quines actuacions del vigent pla es prorroguen i actualitzen i quines es descarten, així com la introducció d'altres de noves en funció de la necessitat o interés.  
Això s'ha efectuat després de dur a terme una anàlisi del nivell de compliment del vigent pla, les modificacions del qual s'han reflectit en l'apartat anterior.  
És important destacar que, com indica l'esborrany del pla presentat (pàgina 6/74), el grau general de compliment del PPIF del Parc Natural de la Serra Gelada és del 27 %.  
S'observa que, en general, en les diferents estimacions que es fan en el present informe (per tipus d'actuació i agents implicats), el grau de compliment assolit té valors inferiors al 30 %.  
  
Les actuacions relatives a execució d'infraestructures de prevenció d'incendis, que es complixen en un 50 % del que es preveu.  
El grau de compliment assolit pel Pla de prevenció de causes del PPIF del parc natural és BAIX, el seu nivell d'execució és del 32 %.  
  
No obstant això, el promotor de la revisió destaca el nivell de compliment assolit pel programa de ‘Vigilància i detecció', que és del 50 %, així com del programa de ‘Regulació de l'activitat agrícola', que es complix en un 51 % del que es preveu, i el d'eliminació de punts d'abocament no controlats', que arriba al 50 % de compliment.  
  
El grau de compliment assolit pel Pla d'infraestructures del PPIF del parc natural és BAIX, el seu nivell d'execució és del 18 %.  
  
La documentació presentada també fa un estudi de la causalitat, freqüència i temporalitat dels incendis al parc natural, en el qual conclou que, en la zona d'estudi, la superfície afectada per incendis entre 2008 i 2017 ha augmentat en un 35 % respecte a la sèrie anterior. No obstant això, la tendència és a la disminució del nombre d'incendis ocorreguts en la zona d'estudi al llarg del període 2008-2017.  
  
La causa més freqüent és la intencionalitat i la major incidència es dona en el mes de març, amb la franja horària en les primeres hores de la vesprada.  
En l'àmbit del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada no s'ha produït cap gran incendi en els últims 10 anys, considerant com a tal aquells episodis de foc que han consumit més de 500 hectàrees de terreny forestal.  
  
En la fase de revisió del pla s'han efectuat consultes i s'han rebut aportacions de diferents organismes als quals s'ha consultat.  
  
També s'hi ha personat com a interessat el Consorci d'Aigües de la Marina Baixa.  
D) Document Inicial Estratègic Presentat  
Seguint l'article 50 de la llavors vigent Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el document inicial estratègic presentat consta de:  
1 Objectius del pla i problemàtica existent.  
2 Àmbit territorial i abast del pla i contingut de les alternatives  
  
3 Desenvolupament previsible del pla.  
4 Diagnòstic ambiental i territorial anterior al pla.  
5 Efectes previstos sobre el medi ambient, el territori i el canvi climàtic.  
6 Selecció de les alternatives previstes.  
7 Incardinació amb l'estratègia territorial valenciana i incidència en altres instruments de planificació.  
8 Procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
9 Mesures preventives o atenuants d'efectes negatius sobre el medi ambient i territori.  
10 Mesures previstes per al seguiment ambiental del pla.  
L'alternativa és única, és a dir, continuar amb el pla anterior i adaptar-lo al Pla de prevenció d'incendis de la demarcació forestal ja aprovat.  
Hem d'esmentar que en l'elecció de l'única alternativa proposada i, per tant, seleccionada en l'esborrany de pla, no s'ha justificat per què esta alternativa, a diferència de l'anterior (la caducada), sí que podrà executar-se, si bé, en este sentit, s'establix un seguiment de l'execució de les actuacions (pàgina 25/74 de l'esborrany del pla), i s'adjunten en l'annex 3 fitxes particularitzades per a cada una de les actuacions del Pla de prevenció de causes i del Pla d'infraestructures en què s'indica el tipus d'actuació, la quantitat prevista, la unitat de mesurament i l'indicador i la valoració econòmica. Organisme promotor, organismes implicats i descripció de cada actuació.  
  
Actuacions de difusió/conscienciació en matèria de prevenció de causes i, com s'ha indicat anteriorment, excepte maneig de la vegetació a base de tractaments forestals (clarianes/aclarides/desbrossaments) amb especial incidència en les zones periurbanes, no es concreta amb claredat les actuacions materials que es pretenen dur a terme.  
E) Consultes Fetes  
1. Per part de l'òrgan promotor:  
La pàgina 3/16 de l'annex-1 presentat indica que durant la fase anàlisi del grau d'avanç del pla de prevenció es van realitzar consultes a diferents organismes públics (DT Alacant, DG Medi Natural, Aj. de Benidorm, Aj. de l'Alfàs del Pi, Diputació d'Alacant, Red Eléctrica) i privats (Iberdrola).  
El 10.05.2018 es va remetre al parc natural un esborrany de la revisió del pla, en què constava l'informe favorable de resposta de 02.08.2019.  
2. Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta en les següents administracions afectades:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
07.05.2020 22.07.2021  
02.07.2021 SubDG Ordenació del Territori i Paisatge:  
Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge  
+ Servici de Gestió Territorial (PATRICOVA)  
23.04.2020 11.02.2021  
30.06.2020 Subdirecció General de Medi Natural.  
Servici d'Ordenació i Gestió Forestal,  
Gestió d'Espais Protegits i  
Vida Silvestre  
23.04.2020 02.10.2020 D.G. Cultura i Patrimoni  
23.04.2020 01.06.2021 Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències - Servici de Planificació  
07.05.2020 - Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
23.04.2020 - Ecologistes en Acció  
23.04.2020 - Ajuntaments de Benidorm i l'Alfàs del Pi  
23.04.2020 27.05.2020 Diputació d'Alacant  
23.04.2020 - Red Eléctrica i Iberdrola  
 23.11.2020 Consorci de la Marina Baixa (personat com a interessat)  
  
  
Nota: Els informes rebuts es poden consultar en la pàgina web https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica una vegada s'emeta este IATE.  
  
De les consultes efectuades a les administracions públiques afectades a les quals es referixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP, indiquem els aspectes següents.  
- Infraestructura verda i paisatge  
L'informe de 22.07.2021 del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge indica que:  
Formen part de la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana els espais que integren la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, seleccionats o declarats de conformitat amb el que s'establix en la legislació de l'Estat sobre el patrimoni natural i la biodiversitat (article 5.2.a de la LOTUP i directriu 38 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, ETCV). El Parc Natural de la Serra Gelada forma part de la Xarxa Natura 2000 com a LIC (lloc d'importància comunitària) i ZEPA (zona d'especial protecció per a les aus), per la qual cosa està inclòs en la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana.  
  
El parc es troba en l'àmbit del paisatge de rellevància regional PRR 26, serra Gelada, i és part de la infraestructura verda a escala regional d'acord amb l'article 5 de la LOTUP.'  
Afig el condicionat següent:  
‘s'haurà de fer constar com a condició en les fitxes de l'annex 2, sobre els programes d'actuació, del pla d'infraestructures, que per al desenvolupament dels projectes que s'hi indiquen, l'objecte dels quals siga l'execució d'elements que incidisquen sobre la infraestructura verda i el paisatge, cada projecte haurà de contindre el corresponent instrument del paisatge, en este cas, estudi d'integració paisatgística en:  
- actuacions en àrees tallafocs,  
- en faixes perimetrals de zones urbanitzades,  
- en pistes forestals,  
- en àrees d'esbarjo d'ús públic,  
- afavorir el manteniment de cultius,  
- construcció de depòsits d'aigua.  
Tot això d'acord amb el que establix l'article 6.3 de la LOTUP esmentat anteriorment, així com l'article 6.4.b d'esta llei, que establix que els estudis d'integració paisatgística valoren els efectes sobre el caràcter i la percepció del paisatge dels projectes i les actuacions amb incidència en el paisatge, amb mesures per a evitar o mitigar els possibles efectes negatius.'  
  
PATRICOVA  
L'informe de 02.07.2021 assenyala que:  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, quant a les actuacions previstes en el Pla de prevenció d'incendis forestals al Parc Natural de la Serra Gelada, l'estudi proposa una sèrie d'alternatives i actuacions, les quals, en principi, són compatibles amb la normativa. Però la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals fa una descripció genèrica, mitjançant fitxes, de les actuacions que cal dur a terme durant la vigència d'este pla. Com que no es localitzen les actuacions concretes, particularment les referides en el Pla d'infraestructures, amb dos alternatives d'actuació, no és possible identificar les afeccions per inundabilitat. Igualment, esta revisió no fa referència a les afeccions de les cartografies del PATRICOVA i SNCZI, les quals haurien de ser tingudes en consideració en les diferents actuacions que es pretén desenvolupar amb la revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada.  
Fa les següents consideracions:  
1. El Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada no està afectat per perillositat d'inundació. No obstant això, hauran de ser concretades, en els projectes que es desenvolupen, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les afectacions, així com, si és el cas, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PPIF serà compatible amb la normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
2. Les actuacions previstes en el PPIF, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
3. El criteri que, en matèria de risc d'inundació, han de ser considerats en el PPIF afectat per perillositat d'inundació, és que els projectes d'execució derivats d'este hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
  
Finalment, conclou que es troba afectat per perillositat d'inundació i es considera compatible, segons les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a Emergències - Servici de Planificació  
L'informe de l'Agència d'01.06.2020 indica que l'actualització del pla de prevenció d'incendis del parc natural millora la protecció humana i ambiental davant el risc d'incendis forestal. No obstant això, assenyala tres aspectes que hauran de ser revisats i corregits en la documentació presentada per l'òrgan promotor:  
- S'han de corregir/adaptar les referències legals i organitzatives que figuren en la documentació rebuda.  
- S'ha de tindre en compte que l'elaboració dels plans d'autoprotecció davant el risc d'incendi forestal és responsabilitat de la persona, física o jurídica, titular de les instal·lacions   
- S'haurà d'atindre a la legalitat establida en el Reial decret 893/2013, de 15 de novembre, pel qual s'aprova la directriu bàsica de planificació de protecció civil d'emergència per incendis forestals, així com en l'última versió del Pla especial davant el risc d'incendis forestals.  
Vegetació o formacions d'interés  
L'informe de 30.06.2020 del Servici de Vida Silvestre indica que no hi ha res a informar.  
Gestió d'espais naturals protegits  
L'11.02.2021, adjunta mitjançant nota interna l'informe de 02.08.2019 favorable amb l'únic incís en el qual assenyala que la Junta Rectora del Parc Natural de la Serra Gelada ha de ser sentida en l'aprovació, modificació i revisió dels instruments d'ordenació del parc natural.  
Cultura i Patrimoni  
L'informe de 02.10.2020 informa favorablement els efectes patrimonials previstos en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, proposta de revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada, amb la recomanació que s'hi incorpore un catàleg (utilitzant el Catàleg de béns i espais protegits) en el qual estiguen inclosos els béns d'interés cultural i els béns de rellevància local, els seus entorns i els elements de protecció detallada i la resta d'elements catalogats de l'àmbit d'actuació dels termes de Benidorm i l'Alfás del Pi.  
  
Consorci Marina Baixa  
El Consorci d'Aigües de la Marina Baixa, com a entitat jurídica pública local, es persona com a interessat en l'expedient i presenta unes al·legacions/consideracions de 23.11.2020 que desitja que siguen tingudes en compte i que, en definitiva, consideren que ‘la capacitat d'aigua embassada en els depòsits / les basses amb què en l'actualitat compta el Parc Natural de Serra Gelada és insuficient davant una situació d'emergència'.  
Indica que ‘construir una bassa per a emmagatzemar l'aigua de la mateixa dessaladora/depuradora seria una activitat compatible amb l'àrea d'ús especial, sempre que no ens n'isquem de l'àrea de l'EDAR. No obstant això, per ser absolutament necessari ocupar terrenys del PORN fora de l'àrea d'ús especial, i d'acord amb l'article 84 esmentat anteriorment, la llei requerix dur a terme els estudis per a l'obtenció d'una declaració d'impacte ambiental, pel fet que la bassa és part del sistema de dessalació/depuració i és vital per a la prevenció d'incendis forestals', per la qual cosa suggerix la construcció d'una bassa de reg d'uns 50.000 m³ i que també seria utilitzada pels mitjans d'extinció en cas d'extrema urgència.  
Esta proposta estaria relacionada amb les actuacions 4.1 i 4.2 sobre actuacions i adequació de punts d'aigua en terrenys no gestionats per la Generalitat.  
Diputació d'Alacant  
D'acord amb l'obligació establida en l'article 38 del PORN de la Serra Gelada, quant al fet que els tractaments sobre la vegetació han de ser de tipus selectiu, l'informe presentat per la Diputació fa una sèrie de determinacions tècniques basant-se en un control de l'espessor de la vegetació, en funció de tipus de formació o estructura vegetal que ens trobem, distingint el tipus d'actuació forestal que cal realitzar per al compliment d'eixe criteri de selectivitat.  
L'article 38 del PORN indica que:  
«les actuacions de prevenció d'incendis només podran executar-se de manera compatible amb la conservació de la vegetació, el paisatge i la fauna, per la qual cosa es prohibix, en l'àmbit de la present normativa, l'execució de tallafocs que incorporen faixes decapades, rompudes o esbrossades seguidament. Es consideren potencialment compatibles amb el paisatge i les característiques ecològiques els dissenys basats en un tractament selectiu de la coberta vegetal amb diferents graus de cobertura i espessor. La realització d'esta mena d'àrees haurà d'atindre's al que s'establix per la normativa particular respecte als treballs silvícoles, així com al que determine el Pla de prevenció d'incendis.»  
D'esta manera, l'informe de la Diputació distingix entre els següents tipus de clarianes (tractaments sobre el vol arbori) per a aconseguir una resposta de la vegetació concorde a l'evolució o la maduresa esperada després d'eixe tractament.  
Així mateix, indica que l'única actuació crítica ambientalment pot ser l'execució de noves àrees tallafocs, però no n'hi ha cap prevista, es limita al manteniment de les perimetrals al parc.  
D'altra banda, el parc està totalment envoltat per un medi urbà que oferix molta pressió i el perill d'incendis és molt elevat. En el pla es planteja l'actuació de millora silvícola només en zones vulnerables, sobre pinedes de pi blanc.  
Sobre este tema, es considera aconsellable recollir dins del Pla de prevenció d'incendis una ordenació de la forest arbrada, en què es practique una silvicultura de vigorització i prevenció d'incendis, que reduïsca la vulnerabilitat a l'incendi de la forest arbrada de manera espacial i temporal, però al mateix temps li permeta evolucionar a models menys combustibles i de qualitat paisatgística, de major valor ambiental, en què la naturalesa actuaria per si mateixa una vegada afavorida.  
  
Esta mesura aniria més enllà d'actuar de manera silvícola en les zones vulnerables.  
Per a aconseguir este objectiu, l'informe aconsella com realitzar-lo en el marc de la silvicultura de prevenció d'incendis i vigorització, mitjançant clarianes selectives en pineda i que aconseguix conduir la forest cap a un major valor ambiental i paisatgístic, i al mateix temps la fa més resilient davant dels incendis forestals i el canvi climàtic.  
Així, a través de les clares selectives, a més de la tala d'arbres moribunds i les esporgades, s'alliberen de competència, en funció de la qualitat, els 100-160 pins millors per hectàrea, un nombre basat en els que arribarien a vells. Estos arbres passaran a ser dominants, cosa que garantix el dinamisme i el creixement continu, per ser capaços de dominar els seus competidors i trencar amb això l'estancament i la fossilització de l'arbratge que precedix l'incendi, a més d'aconseguir un control sobre el matollar. Una sola actuació pot ser suficient, després la naturalesa farà el seu treball. L'important és que s'aconseguix una massa que ja per si sola evoluciona a models menys vulnerables a l'incendi, més resistents al canvi climàtic i de major qualitat paisatgística, sense necessitat d'una intervenció contínua.  
A continuació, l'informe exposa els models silvícoles que ha estat executant l'Àrea de Medi Ambient de la Diputació d'Alacant amb un bon resultat, i que, segons la massa forestal en la qual s'aplique, distingix entre:  
Aclarida selectiva  
Clariana alta selectiva  
Clariana mixta selectiva i  
Clarianes baixes en pineda madura  
Per a més comprensió, per a cada tipus de tractament sobre la massa forestal, l'informe de la Diputació adjunta un esquema explicatiu.  
  
  
  
  
  
F) Identificació dels possibles efectes sobre el medi ambient  
La revisió del pla suposa una modificació que s'aprova per una administració pública, l'elaboració i l'aprovació de la qual ve exigida per una disposició legal, i constituïx un marc per a projectes.  
  
La concreció dels possibles projectes en la documentació aportada és escassa i no permet determinar amb precisió si estos es trobaran sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, més enllà de l'expressat a manera de fitxes resum d'actuacions que es preveu realitzar a posteriori i els típics tractaments de la vegetació per a crear o mantindre les ja existents discontinuïtats del ‘combustible (vegetació) forestal'en el que tècnicament es denominen línies de ruptura i disminucions puntuals de la densitat de la vegetació a fi de disminuir la velocitat de propagació d'un eventual incendi.  
No obstant això, és possible que en alguns casos (que no s'han determinat en el pla) es troben sotmesos a avaluació d'impacte ambiental, com per exemple: la recuperació i el manteniment de cultius proposats podria trobar-se en els supòsits previstos en el Decret 162/1990, Reglament d'impacte ambiental autonòmic, que inclou en el seu annex I transformacions a cultiu de terrenys naturals, seminaturals o incultes amb superfície superior a 25 ha a declaració d'impacte ambiental, i amb superfície superior a 5 ha a estimació d'impacte ambiental, igualment que li fora aplicable l'annex I o II de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
  
G) Consideracions Jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Esta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
H) Valoració ambiental d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP  
De conformitat amb l'article 46.3 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, l'òrgan ambiental determinarà si un pla ha d'estar subjecte a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, per a això s'hauran de tindre en consideració els criteris de l'annex VIII d'este text refós, o disposició reglamentària aprovada mitjançant Decret del Consell que el modifique.  
  
El PORN de la serra Gelada i la seua zona litoral descriu l'àmbit del parc natural com un exemple singular en el context de les muntanyes litorals del sud de la Comunitat Valenciana. Formada per un impressionant relleu que s'alça abruptament sobre les planes de Benidorm, l'Alfàs del Pi i Altea, la serra dona lloc, en el seu front litoral, a penya-segats de més de 300 m i alberga reductes de vegetació d'un valor excepcional.  
  
A més, la serra compartix diversos endemismes botànics amb el veí penyal d'Ifac.  
En l'àrea continental circumscrita a la serra Gelada i a les àrees emergides dels illots esmentats, l'hàbitat més ben representat són els pasturatges anuals de Thero-Brachypodietea i els matollars termòfils.  
  
No obstant això, i per la seua especial rellevància, mereixen destacar-se els relacionats amb la duna fòssil (dunes amb vegetació esclerofil·la del Cisto-Lavanduletea; matolls halòfils, i dunes litorals amb Juniperus, així com la vegetació de penya-segats amb Limonium endèmics.  
En la zona apareix, a més, com a espècie vegetal prioritària, la Silene hifacensis, sense perjuí d'altres espècies d'interés presents en la zona com Asperula paui subsp. dianensis, Biscutella montana, Teucrium hifacense o Limonium parvibracteatum.  
Quant a la fauna, cal destacar les aus marines, entre elles l'ocell de tempesta (Hydrobates pelagicus), el corb marí emplomallat (Phalacrocorax aristotelis) i la gavina corsa (Larus audouinii), encara que també són rellevants els rapinyaires com el falcó pelegrí (Falco peregrinus).  
1. Per les característiques dels plans i els programes:  
De la documentació presentada no s'aclarix si la revisió del Pla de prevenció d'incendis, en particular, el Pla d'infraestructures, establix el marc per a projectes sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
  
El parc natural forma part de la Xarxa Natura 2000 com a lloc d'importància comunitària (Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa, ES5213021) i zona d'especial protecció d'aus (Illots de Benidorm i Serra Gelada, ES000021).  
Com a espai Xarxa Natura, no conté norma de gestió.  
La zona forestal litoral terrestre del municipi de l'Alfàs del Pi està classificada com a sòl forestal estratègic per complir amb alguna de les característiques establides en l'article 23 del PATFOR, si bé, atés que el Pla de prevenció d'incendis no és un instrument d'ordenació del territori ni urbanístic (article 14 LOTUP), l'informe de l'òrgan forestal no té caràcter preceptiu ni vinculant (article 8 PATFOR).  
Igualment, la demarcació forestal d'Altea disposa d'un pla d'ordenació dels recursos forestals (PORF) aprovat mitjançant resolució de 22 d'octubre de 2018. En este s'establix que l'execució dels projectes i programes per a desenvolupar el PORF incorporaran les accions de prevenció d'incendis establides en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la demarcació d'Altea.  
2. Per les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
L'efecte inicial de l'aprovació del Pla de prevenció d'incendis serà establir el marc necessari per al desenvolupament d'una sèrie d'actuacions que han sigut descrites en el Pla de prevenció de causes i en el Pla d'infraestructures.  
Realment només les actuacions d'este últim pla tenen efecte directe sobre el medi natural afectat a través d'actuacions de silvicultura preventiva (actuacions 2.1, 2.2, 2.3) que busquen la modificació de la massa existent a fi de dificultar la propagació dels incendis forestals.  
  
Seguint la literatura tècnica en matèria de prevenció d'incendis (pàgina 14.7 llibre La defensa contra incendios forestales - Fundamentos y experiencias, VELEZ, R. coord. ISBN 84-481-2742-0, citat en l'esborrany de revisió del pla), els principis de la silvicultura preventiva han de ser:  
- L'objectiu de la silvicultura preventiva és modificar l'estructura de la massa forestal per a dificultar la propagació del foc.  
- Este objectiu s'aconseguix mitjançant la diversificació de la massa, establint discontinuïtats en el seu perímetre i al llarg de camins, tàlvegs, cursos d'aigua i divisòries, així com conservant i afavorint l'alternança d'espècies.  
- La diversificació ha de fer-se respectant el paisatge i el caràcter de la zona, així com els hàbitats de vida silvestre que s'hi inclouen.  
En general, de manera molt sintètica dins dels plans de prevenció d'incendis i amb l'objectiu de reduir la velocitat de propagació en cas d'incendi, ja que en l'àrea afectada es modificarà la cobertura vegetal, bé reduint la continuïtat de la vegetació que es poguera cremar, reduint densitats de la massa forestal (reducció de fracció de densitat de recobriment sobre el terreny i/o nombre de peus), modificant la composició florística o vegetal (que implicarà la modificació del ‘model de combustible forestal'existent cap a un altre dels considerats en el projecte i que complisca amb els objectius que es busquen, per a, així mateix, alterar inflamabilitat, combustibilitat, perillositat, etc. de tota l'àrea.  
  
Cal destacar que el ‘model de combustible'característic del parc natural és el model número 4 de la taula de models de combustible de Rothermel (adoptat per ICONA en 1987), que es caracteritza per ser:  
  
«matoll o plantació jove molt densa; de més de 2 metres d'altura; amb branques mortes en el seu interior. Propagació del foc per les copes de les plantes.  
Quantitat de combustible (matèria seca): 25-35 t/ha.»  
Cal indicar que esta caracterització forestal basada en el model de combustible és una de les més desfavorables possibles per a la prevenció i extinció d'incendis, per la qual cosa justifica de ple actuacions immediates de prevenció per a aconseguir dirigir la vegetació cap a models de combustible més favorables i que, en el marc del PORN del parc natural, s'aconseguisquen els objectius que busca el Pla de prevenció.  
No obstant això, en este sentit, la reducció d'espessor (fracció de densitat de recobriment) provocarà l'aparició d'espècies més ‘de llum', o més adaptades a les condicions d'alta lluminositat de l'espai forestal, espècies que, en general, en el medi mediterrani, a causa de la seua composició, solen ser més inflamables/piròfiles, però, no obstant això, eixa obertura de llum provocarà que la separació entre espècies, en cas d'incendi, probablement disminuïsca la intensitat calorífica i l'altura de flama, la combustibilitat, etc., aspectes essencials per a la lluita contra els incendis forestals, per la qual cosa les tasques d'extinció es veuran facilitades.  
Havent d'aconseguir l'equilibri entre les tasques de «ruptura de la continuïtat del combustible» i la conservació del màxim potencial florístic/vegetal al parc natural, aspectes que es troben a faltar per no haver-se fet anàlisi d'alternatives en este sentit i que permeten valorar els efectes sobre la riquesa florística afectada dins dels paràmetres que per a la prevenció d'incendis es requerixen en l'àrea afectada.  
  
En síntesi, consistiria a «sacrificar» l'existència de vegetació en unes zones per a afavorir l'existència del conjunt afectat pel Pla de prevenció d'incendis.  
Per a això, els plans d'execució dins de les denominades actuacions de silvicultura preventiva són els que en concret hauran de modelitzar els efectes esperats després de l'execució dels esmentats projectes de silvicultura preventiva, sobre la base de paràmetres de càlcul que definiran o quantificaran el disseny de les línies de ruptura que fonamentalment són: amplària de la línia de ruptura segons la seua orde (1,2 o 3), altura de flama esperada, segons tipologia de la vegetació del «model de combustible», qualitat del medi forestal en el qual es desenvolupen, fisiografia del medi (pendents i orientacions) i variables meteorològiques (vent dominant) de la unitat territorial considerada, etc.  
  
D'altra banda, és d'esperar, segons les previsions d'eixa mena d'actuacions, que les actuacions d'extinció d'incendis es veuran afavorides, ja que s'espera que la disminució de la intensitat de calor permeta apagar abans un foc utilitzant menys quantitat d'aigua i la disminució en la velocitat de propagació de l'incendi disminuïsca la superfície cremada en igualtat de temps de resposta dels mitjans d'extinció.  
  
Estos efectes, produïts en l'àrea afectada, no es veuen analitzats amb claredat en les alternatives presentades per la revisió del Pla de prevenció. No obstant això, com s'ha dit abans, els projectes de silvicultura redactats en desplegament d'este pla haurien d'analitzar esta situació, si bé, malgrat això, és important reiterar l'objectiu principal que han de buscar les actuacions de prevenció d'incendis i, en concret, de l'execució derivada del Pla d'infraestructures.  
D'altra banda, un altre dels efectes posteriors esperats és el que fa referència a la disminució del temps de resposta en tasques d'extinció.  
La pàgina 24/76 de la memòria del Pla d'infraestructures es referix a la definició de la xarxa hídrica òptima com aquella en què:  
La distància que ha de recórrer un helicòpter perquè siga capaç d'obtindre una cadència de descàrregues de cinc minuts és de 2,5 quilòmetres (BARDAJÍ & MOLINA, 1998)1. Això ens dona una superfície circular de radi 2.500 metres amb centre en el mateix depòsit, a la qual denominarem zona d'influència del depòsit, i que ocupa una superfície de 1.963,5 hectàrees.  
En el pla de ‘Xarxa Hídrica', s'hi han reflectit els dos punts d'aigua que poden emprar els mitjans aeris d'extinció al parc natural. També s'ha reflectit l'àrea d'influència de cada un d'estos, i es pot comprovar que pràcticament la totalitat de l'espai natural està dins d'estes zones.  
  
Menys del 25 % del parc natural queda fora de les àrees d'influència dels depòsits (a més de 2.500 metres), i, principalment, esta zona es correspon amb el vessant sud, que, com s'ha indicat en diverses ocasions, presenta espècies herbàcies i arbustives en baixa densitat (model 2), cosa que reduïx la perillositat d'un possible incendi.  
Finalment, en la pàgina 25/46 de la memòria del Pla d'infraestructures, en este aspecte de la necessitat de punts d'aigua, el Pla de prevenció conclou que no es considera necessari realitzar cap depòsit més en l'àmbit del Parc Natural de la Serra Gelada, ja que es considera prou cobert amb les infraestructures existents.  
No obstant això, si en els projectes que deriven del pla s'aconseguix disminuir la velocitat de propagació dels incendis i s'augmenta el nombre de punts de presa d'aigua, l'efecte immediat serà un augment en l'eficiència de l'extinció amb un efecte positiu en la conservació del parc natural.  
En este sentit, la disminució de temps entre càrrega i descàrrega, el document esmenta la ubicació de depòsits per a la presa d'aigua i descàrrega referits al pla datat el desembre de 2006, amb punts d'aigua privats i públics.  
Cal destacar que en tot el parc natural només hi ha un punt d'aigua per a càrrega aèria d'aigua de titularitat de la Conselleria amb competències en incendis forestals.  
En este aspecte, convindria tindre present l'oferiment de l'al·legació del Consorci d'Aigües de la Marina d'una infraestructura per als regants del Consorci, ja que augmentar els punts de càrrega aèria pot augmentar l'eficàcia d'una hipotètica extinció d'incendis.  
  
En relació amb el que s'indica en este informe, hem d'indicar que, efectivament, el paisatge ha de ser un element que cal considerar en esta mena d'actuacions i uns dels principis en els quals s'ha de basar la silvicultura preventiva.  
El pla de prevenció no incidix en el model territorial vigent.  
Finalment, afegim que l'execució d'este pla de prevenció té incidència sobre actuacions que cal desenvolupar per diferents persones públiques i privades i que requerirà la coordinació amb la resta d'actuacions amb incidència en el medi natural, com per exemple l'execució de qualsevol instrument de gestió forestal dels definits per la Llei forestal valenciana, actuacions de clausura o condicionament d'abocadors o projectes de restauració recuperació ambiental de diferents espais del parc natural, plans de recuperació o conservació de flora i/o fauna en vigor, així com qualsevol tipus d'actuació que tinga com a objectiu el tractament de la vegetació o que, sense tindre'l, com ara condicionament de camins, hidrants, cartells informatius..., puguen suposar un solapament amb actuacions ja previstes en el Pla de prevenció d'incendis i que, com es descriu en les fitxes d'actuacions, tindran implicació sobre altres interessats, públics o privats, en què es requerix una important coordinació.  
  
  
D'esta manera, l'execució de gran part de les actuacions proposades dependrà de persones alienes al promotor del Pla de prevenció.  
  
Tenint en compte les circumstàncies i els criteris descrits abans, s'estima que ens trobem davant d'un dels supòsits de l'article 46.3 del TRLOTUP, i podria aplicar-s'hi l'article 46.3.a o 46.3.c.  
I) Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la revisió de Pla de Prevenció d'Incendis Forestals del Parc Natural de la Serra Gelada, l'objecte del qual serà el descrit en la documentació remesa, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, i tenint en compte les consultes i l'anàlisi realitzada es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificat és suficient per a determinar que no presentarà efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que abans de l'aprovació definitiva es complisquen els condicionants descrits a continuació, amb la qual cosa correspondrà continuar la tramitació de la modificació de pla conforme a la seua normativa sectorial:  
  
1. Els projectes de desenvolupament de les actuacions previstes en el pla que constituïsquen supòsits d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la legislació vigent a la Comunitat Valenciana (estatal o autonòmica) hauran de tramitar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental que corresponga incardinat en el procediment d'aprovació o autorització.  
2. En el Pla de prevenció d'incendis haurà de constar que la Junta Rectora del Parc Natural de la Serra Gelada haurà de ser sentida abans de l'aprovació conforme al que s'indica en l'informe de la direcció del parc natural de 02.08.20019.  
3. En el Pla de prevenció d'incendis haurà de constar que els projectes d'execució derivats del pla hauran de complir les condicions establides en l'article 21 de la normativa del PATRICOVA.  
4. En compliment de l'article 38 del PORN, per als treballs silvícoles en les zones arbrades que tinguen per finalitat la millora de la massa i del sòl sobre terrenys forestals de titularitat municipal, es valorarà i, si és el cas, prendrà en consideració l'informe subscrit pel cap de la unitat tècnica i director de l'àrea de la Diputació d'Alacant de data electrònica 27.05.2020.  
5. Segons l'Informe de 22 de juliol de 2020, del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, en les fitxes de l'annex 2 (programa d'actuació / pla d'infraestructures) haurà de constar que per al desenvolupament dels projectes que s'hi indiquen s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística.  
6. S'haurà de valorar i, si és el cas, incorporar el que s'assenyala en l'Informe de 02.10.2020 de la Direcció General de Patrimoni amb la inclusió en la revisió del Pla de prevenció d'un catàleg (utilitzant el Catàleg de béns i espais protegits) en el qual estiguen inclosos els béns d'interés cultural i els béns de rellevància local, els seus entorns i els elements de protecció detallada i la resta d'elements catalogats de l'àmbit d'actuació dels termes de Benidorm i l'Alfàs del Pi.  
  
7. S'haurà de valorar i, si és el cas, incorporar l'oferiment establit pel Consorci d'Aigües de la Marina en la seua proposta firmada de 23.11.2020.  
Segons establix l'article 53.7 del TRLOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i deixarà de tindre els efectes propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha aprovat la revisió del pla en el termini màxim de quatre anys des que es va publicar. En este cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
l'Organ competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es referix l'article 53.2.b del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica ‘revisió del Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra Gelada'per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que, contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret es consideren pertinents.  
Vos ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Açò se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 5 de novembre de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 20 de febrer de 2024.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9825, del 10-04-2024 (2024/2715)

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico de la Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de Serra Gelada, en el término municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi. Expediente 28/2020-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9825

Fecha DOGV
:   10-04-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/2715

CVE


Fecha del documento
:   20-02-2024

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2024, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico de la Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de Serra Gelada, en el término municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi. Expediente 28/2020-EAE. [2024/2715]  
  
  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 28/2020-EAE Término Municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de Serra Gelada.  
Promotor: Dirección General de Prevención de Incendios Forestales.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
Localización: Término Municipal de Benidorm, l'Alfàs del Pi.  
Expediente: 028 - 2020 - EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 28 de octubre de 2021, adoptó el siguiente:  
Acuerdo  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial «Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de Serra Gelada» en los siguientes términos:  
En fecha 8 de enero de 2020 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de Serra Gelada.  
Para la presente propuesta de Acuerdo, los artículos referidos a la ley 5/2014, se entenderán mutatis mutandis a los correspondientes en el actual Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
A) Documentación Presentada  
La solicitud de inicio, remitida por la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales aporta toda la documentación.  
Se acompaña de documentos introductorios, borrador de la Revisión del plan, Documento Inicial Estratégico, cartografía y varios archivos, referidos al anterior plan de Prevención de Incendios y que ahora se revisa.  
Desde el punto de vista formal, cumple con los contenidos del artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP vigente en el momento de su presentación). La documentación se presenta en formato digital.  
B) Planeamiento Vigente  
La Resolución de 25 de abril de 2007, del conseller de Territori i Habitatge, aprobó el Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Serra Gelada, con una vigencia de 10 años. Según establece el artículo tres de esta Resolución «Las disposiciones contenidas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Serra Gelada no tienen carácter normativo, siendo subsidiarias en su aplicación tanto del marco legislativo propio del parque, en concreto el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales aprobado según Decreto 58/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat (DOGV 4967 de fecha 16.03.2005), así como de la normativa general de Prevención de Incendios Forestales»  
En cuanto a la normativa sectorial forestal o de incendios forestales, conforme a la división del terreno forestal de la Comunidad Valenciana establecida en el Plan de Acción Territorial Forestal, forma parte de la Demarcación Forestal de Altea, cuyo plan de prevención de incendios forestales a nivel demarcación fue aprobado mediante Resolución de 2 de julio de 2013, del conseller de Gobernación y Justicia.  
A los efectos de lo establecido en el artículo 48 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, el presente plan de la demarcación de Altea, junto a lo establecido en la planificación general de extinción de incendios forestales en su ámbito territorial tendrá la consideración de plan de defensa. El plan de prevención de incendios forestales de demarcación tiene una vigencia de 15 años a contar desde su aprobación (2013), sometido a revisiones ordinarias cada 5 años.  
Los municipios que forman parte del Parque Natural en el área terrestre son l`Alfàs del Pi y Benidorm, los cuales no cuentan plan local de prevención de incendios forestales establecido en el artículo 55.3 de la Ley forestal de la Comunidad Valenciana, por lo que posteriormente a su aprobación, en su caso, los Planes Locales deberán desarrollar y/o complementar el Plan de Prevención de Incendios Forestales del mismo.  
C) Objeto de la Revisión  
Como señala la página 4/74 del Documento Inicial Estratégico, «es por esta necesidad, y por la caducidad del P.P.I.F. de 2007, por lo que se realiza la presente Revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales (en adelante P.P.I.F.).  
La revisión tiene como objetivo actualizar las actuaciones que engloba el P.P.I.F., para lo cual se ha realizado un análisis del grado de cumplimiento del mismo, cuyo resultado se recoge en la revisión del P.P.I.F. (en su anexo 1), a partir del que se han descartado algunas de las actuaciones, bien por estar ya ejecutadas, o bien por haberse considerado innecesarias o inviables a lo largo de la vigencia del Plan»  
El Borrador del Plan de Prevención realiza un análisis de riesgo de incendios y presenta un documento de zonificación.  
Con objeto de obtener una adecuada representación del Parque y su ámbito de influencia, y para adecuar las actuaciones de prevención de causas e infraestructuras al territorio, se ha realizado una división del Parque Natural, agrupando las zonas con características comunes, utilizando criterios fisiográficos, de vegetación, de usos y, fundamentalmente, agrupando problemáticas de incendio.  
En esta zonificación del espacio natural, tanto desde el punto de vista de la iniciación del fuego, como de la extinción, ha tenido un papel importante tanto la presión urbanística a la que está sometida el límite del Parque, como la alta afluencia de los visitantes que recorren el espacio natural.  
Se ha considerado como interfaz urbano forestal todo el límite de la sierra, y se ha considerado una distancia de 150 metros hacia el interior del Parque, ya que es la zona donde se concentrarán los residentes y es dentro de esta distancia, donde se han producido la mayoría de incendios, especialmente aquellos relacionados con juegos con fuego de los visitantes y los intencionados.  
Hay que indicar que esta zonificación tampoco se ha sometido a un análisis de alternativas, no obstante, los criterios adoptados sí están motivados en la página 3/9 así como la cuantificación de la superficie que engloba cada una de las 9 unidades homogéneas en que se ha dividido.  
  
Según se expresa en la página 4 del DIE, desde un punto de vista material el documento presentado pretende compilar en un documento las actuaciones, legislación, proyectos e infraestructuras, tanto existentes como propuestas, definiendo sus características básicas, así como una planificación temporal para su ejecución y una estimación económica.  
Es importante destacar que las infraestructuras que contempla la presente revisión son las establecidas por el Plan de Prevención de Incendios de la Demarcación de Altea, exceptuando las actuaciones relativas a la ejecución de fajas perimetrales en el entorno de zonas urbanizadas para de esta forma dar seguridad a todas esas infraestructuras ante un eventual incendio forestal.  
En este punto cabe indicar que, en caso de existir infraestructuras distintas y ya ejecutadas en cumplimiento del PPIF aprobado en 2007, estas se recogen y se modificarán en el Plan de Demarcación.  
Conforme se explica en el Documento Inicial Estratégico, el Plan de Prevención define actuaciones tanto relativas a la prevención de causas de incendio, como de ejecución de infraestructuras de prevención.  
Define también los organismos promotores e implicados en cada actuación, así como una previsión temporal para la ejecución de estas y una estimación económica.  
Las actuaciones previstas para infraestructuras están, en su caso, adaptadas a lo establecido en el Plan de Prevención de Incendios de la Demarcación de Altea, en la que se encuentra el Parque Natural.  
La superficie de actuación que abarca el presente Plan de Prevención de Incendios Forestales se corresponde con el ámbito del PORN del Parque Natural, además de toda aquella zona, forestal, agrícola y urbanizada, que presenta implicaciones desde el punto de vista de la prevención de incendios, con el ámbito del espacio protegido. Por lo tanto, la superficie que abarca el presente plan es de 1.114 hectáreas, y afecta a los términos municipales de l'Alfàs del Pi y Benidorm (página 5/16 del DIE).  
Como indica la página 6/16 del DIE se han considerado dos alternativas para la revisión del P.P.I.F. del P.N.  
Por una parte, la Alternativa 0, que consistiría en mantener el contenido exacto de las actuaciones establecidas en el P.P.I.F. aprobado en 2007 y que comprendía 77 actuaciones (6 en un Plan General, 46 en el Plan de Prevención de Causas y 25 en el Plan de Infraestructuras) y la Alternativa 1, finalmente seleccionada, que consiste en realizar una revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del P.N. de la Serra Gelada.  
Esta alternativa seleccionada se estructura en:  
- Un Plan de Prevención de Causas y  
- Un Plan de Infraestructuras.  
Comprende 27 actuaciones (15 en el Plan de Prevención de Causas y 12 en el Plan de Infraestructuras), y un apartado de Seguimiento y control de la ejecución de las actuaciones.  
Por la información aportada en la página 10/16 del DIE, los principales cambios de la alternativa 1 seleccionada respecto a la alternativa 0, son:  
En el Plan de Prevención de Causas:  
- La agrupación de las actuaciones relativas a jornadas y difusión mediante folletos y la inclusión de la difusión multimedia (actuaciones 2.1 y 2.2).  
- La agrupación de las actuaciones para la construcción de quemadores (actuación 3.2), y del uso de alternativas distintas al fuego para la eliminación de restos (actuación 3.3), sin especificar únicamente la creación de líneas de ayuda.  
- La inclusión de la elaboración de un Plan de Evacuación, en el Plan de Infraestructuras (actuación 7.1 del Plan de Infraestructuras)  
- La agrupación e implementación de las actuaciones relativas a vigilancia y detección de incendios, mediante la referencia al Plan de Vigilancia Preventiva de la C.V. (actuación 6.1) y la inclusión de ayudas al voluntariado en prevención de incendios forestales (actuación 6.2).  
- La inclusión de las actuaciones de Actualización de la zonificación del riesgo de incendios y modificación de la normativa sectorial del P.N. para facilitar la ejecución de las infraestructuras de prevención (actuaciones 7.1 y 8.1)  
- Y la exclusión de las actuaciones relativas a:  
 incluir las normas de prevención de incendios en la normativa sectorial del P.N., y a la normativa municipal.  
 la eliminación de puntos de vertido no controlados, que realizan los ayuntamientos y el cerramiento de accesos a dos canteras abandonadas, que ya se encuentran cerrados  
 la redacción de un Plan Rector de Uso Recreativo del P.N.  
 la definición de las condiciones de los hidrantes para las órdenes de ayudas  
 la elaboración de un plan de recogida selectiva de restos vegetales  
 el fomento del soterramiento y acondicionamiento de las líneas eléctricas  
En el Plan de Infraestructuras:  
- La exclusión de las actuaciones relativas al incluir las normas de prevención de incendios en la normativa sectorial del P.N, a comunicar a los urbanizadores las condiciones de prevención de incendios y la mención específica a subvenciones para la ejecución de infraestructuras en terrenos no gestionados por la Generalitat  
- La inclusión de la elaboración de un estudio sobre los Puntos Estratégicos de Gestión de la vegetación para la prevención de incendios forestales (actuación 1.1).  
- La ejecución de actuaciones silvícolas de mejora de las formaciones forestales en zonas definidas por el parque natural (actuación 2.3)  
- La agrupación de las actuaciones relativas a cada tipo de infraestructura (áreas cortafuegos, red viaria y red hídrica), así como las relativas a la adecuación de áreas recreativas, en una única actuación para cada tipo de infraestructura, que incluye tanto la ejecución como la redacción de los proyectos (actuaciones 2.1 y 2.2, 3.1, 4.1, 4.2 y 6.1).  
En lo referente a las infraestructuras, se modifica el contenido de las actuaciones respecto al PPIF de 2007, que preveía más actuaciones de las que se incluyen en el Plan de prevención de Incendios de la Demarcación de Altea. Únicamente se incluyen en esta revisión aquellas que establece dicho plan de demarcación.  
- La agrupación en una única actuación de las actuaciones destinadas al mantenimiento y recuperación de cultivos (actuación 5.1) y al aprovechamiento de leñas (actuación 5.2) y al aprovechamiento ganadero (actuación 5.3).  
Además, como se ha comentado anteriormente, se introduce un apartado relativo a la coordinación y seguimiento de las actuaciones, en el que queda también incluida la posibilidad de celebrar reuniones de prevención de incendios con el Parque Natural (anterior actuación D del Plan General del P.P.I.F.)  
Justificación de la revisión.  
Como se ha indicado anteriormente el plazo previsto para la vigencia del actual Plan de Prevención de Incendios Forestales (PPIF) del Parque Natural del Serra Gelada ha concluido (10 años), siendo necesaria su revisión de manera que se continúe con el trabajo de prevención estableciendo qué actuaciones del vigente plan se prorrogan y actualizan y cuáles se descartan, así como la introducción de nuevas en función de su necesidad o interés.  
Esto se ha efectuado después de llevar a cabo un análisis del nivel de cumplimiento del vigente plan cuyas modificaciones se han reflejado en el apartado anterior.  
Es importante destacar que como indica el borrador del plan presentado (página 6/74), el grado general de cumplimiento del P.P.I.F. del Parque Natural de la Serra Gelada es del 27 %.  
Se observa que, en general, en las diferentes estimaciones que se realizan en el presente informe (por tipos de actuación y, agentes implicados) el grado alcanzado de cumplimiento es valores inferiores al 30 %.  
Las actuaciones relativas a Ejecución de infraestructuras de prevención de incendios, que se cumplen en un 50 % de lo previsto.  
El grado de cumplimiento alcanzado por el Plan de Prevención de Causas del P.P.I.F. del Parque Natural es BAJO, su nivel de ejecución es del 32 %.  
No obstante, el promotor de la revisión, destaca el nivel de cumplimiento alcanzado por el programa de «Vigilancia y detección», que es del 50 % así como del programa de «Regulación de la actividad agrícola» que se cumple en un 51 % de lo previsto y el de «Eliminación de puntos de vertido no controlados» que alcanza el 50 % de cumplimiento.  
El grado de cumplimiento alcanzado por el Plan de Infraestructuras del P.P.I.F. del Parque Natural es BAJO, su nivel de ejecución es del 18 %.  
La documentación presentada también realiza un estudio de la causalidad, frecuencia y temporalidad de los incendios en el parque natural en el que concluye que en la zona de estudio, la superficie afectada por incendios entre 2008 y 2017 ha aumentado en un 35 % respecto a la serie anterior, sin embargo, la tendencia es a la disminución del número de incendios ocurridos en la zona de estudio a lo largo del periodo 2008-2017.  
La causa más frecuente es la intencionalidad y la mayor incidencia en el mes de marzo con la franja horaria en las primeras horas de la tarde.  
En el ámbito del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Serra Gelada no se ha producido ningún gran incendio en los últimos 10 años, considerando como tal a aquellos episodios de fuego que han consumido más de 500 hectáreas de terreno forestal.  
En la fase de revisión del plan se han efectuado consultas y se han recibidos aportaciones de diferentes organismos a los que se han consultado.  
También se ha personado como interesado el Consorcio de Aguas de la Marina Baja.  
D) Documento Inicial Estratégico Presentado  
Siguiendo el artículo 50 de la entonces vigente Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el documento inicial estratégico presentado consta de:  
1 Objetivos del Plan y Problemática existente.  
2 Ámbito Territorial y Alcance del Plan y contenido de las alternativas  
3 Desarrollo previsible del plan.  
4 Diagnóstico ambiental y territorial anterior al plan.  
5 Efectos previstos sobre el medio ambiente, el territorio y el cambio climático.  
6 Selección de las Alternativas contempladas.  
7 Incardinación con la estrategia territorial valenciana e incidencia en otros instrumentos de planificación.  
8 Procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
9 Medidas preventivas o atenuantes de efectos negativos sobre el medioambiente y territorio.  
10 Medidas previstas para el seguimiento ambiental del plan.  
La alternativa es única, es decir, continuar con el plan anterior y adaptarlo al Plan de prevención de incendios de la demarcación forestal ya aprobado.  
Hemos de mencionar que en la elección de la única alternativa propuesta y por tanto seleccionada en el Borrador de plan, no se ha justificado, y por qué dicha alternativa a diferencia de la anterior (la caducada) sí va a poder ejecutarse, si bien en este sentido, se establece un seguimiento de la ejecución de las actuaciones (página 25/74 del Borrador del Plan) acompañando en el anexo 3 fichas particularizadas para cada una de las actuaciones del Plan de Prevención de Causas y del plan de Infraestructuras en la que se indica el tipo de actuación, la cantidad prevista, unidad de medición e indicador, valoración económica. Organismo promotor, organismos implicados y descripción de cada actuación.  
Actuaciones de difusión/concienciación en materia de prevención de causas y como se ha indicado anteriormente, salvo manejo de la vegetación a base de tratamientos forestales (claras/clareos/desbroces) con especial incidencia en las zonas periurbanas, no se concreta con claridad las actuaciones materiales que se pretenden llevar a cabo.  
E) Consultas Realizadas  
1. Por parte del órgano promotor:  
La página 3/16 de anexo-1 presentado, indica que durante la fase análisis del grado de avance del plan de prevención se realizaron consultas a diferentes organismos públicos (D.T Alicante, DG Medio Natural, Ayto. de Benidorm, Ayto. de l'Alfàs del Pi, Diputación de Alicante, Red Eléctrica) y privados (Iberdrola).  
El 10.05.2018 se remitió al Parque Natural un borrador de la revisión del plan, constando el informe favorable de respuesta de 02.08.2019.  
2. Por de la Subdirección General de Evaluación Ambiental la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones afectadas:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
07.05.2020 22.07.2021  
02.07.2021 SubDG Ordenación del Territorio y Paisaje:  
+ Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
+ Servicio de Gestión Territorial (PATRICOVA)  
23.04.2020 11.02.2021  
30.06.2020 SubDG Medio Natural:  
Ser. Ordenación y Gestión Forestal,  
Gestión Espacios Protegidos y  
Vida Silvestre  
23.04.2020 02.10.2020 D.G. Cultura y Patrimonio  
23.04.2020 01.06.2021 Agencia Valenciana de Seguridad y respuesta a Emergencias - Servicio de Planificación  
07.05.2020 - Confederación Hidrográfica del Júcar  
23.04.2020 - Ecologistas en acción  
23.04.2020 - Ayuntamientos de Benidorm y l'Alfàs del Pi  
23.04.2020 27.05.2020 Diputación de Alicante  
23.04.2020 - Red Eléctrica e Iberdrola  
 23.11.2020 Consorcio de la Marina Baja (personado como interesado)  
  
  
Nota: Los informes recibidos se pueden consultar en la página web https://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica una vez se emita este IATE.  
  
De las consultas efectuadas a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP indicamos los siguientes aspectos.  
- Infraestructura verde y paisaje  
El informe de 22.07.2021 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje indica que:  
«Forman parte de la Infraestructura Verde de la Comunidad Valenciana los espacios que integran la Red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana, seleccionados o declarados de conformidad con lo establecido en la legislación del Estado sobre el patrimonio natural y la biodiversidad (art. 5.2.a de la LOTUP y Directriz 38 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, ETCV). El Parque Natural Serra Gelada forma parte de la Red Natura 2000 como LIC (Lugar de Importancia Comunitaria) y ZEPA (Zona de Especial Protección para las Aves), por lo que está incluido en la Infraestructura Verde de la Comunidad Valenciana.  
El parque se encuentra el ámbito del Paisaje de Relevancia Regional PRR 26, Serra Gelada, siendo parte de la Infraestructura Verde a escala regional de acuerdo con el artículo 5 de la LOTUP».  
Añade el siguiente condicionado:  
«se tendrá que hacer constar como condición en las fichas del del anexo 2, programas de actuación, del plan de infraestructuras, que para el desarrollo de los proyectos en ellos indicados el objeto de los cuales sea la ejecución de elementos que incidan sobre la infraestructura verde y el paisaje, que cada proyecto contenga el correspondiente instrumento del paisaje, en este caso, Estudio de Integración Paisajística en:  
- actuaciones en áreas cortafuegos,  
- en fajas perimetrales de zonas urbanizadas,  
- en pistas forestales,  
- en áreas de recreo de uso público,  
- favorecer el mantenimiento de cultivos,  
- Construcción de depósitos de agua.  
Todo eso de acuerdo con lo que establece el artículo 6.3 de la LOTUP anteriormente citado, así como en el artículo 6.4.b de esta ley, que establece que los estudios de integración paisajística valoren los efectos sobre el carácter y la percepción del paisaje de los proyectos y actuaciones con incidencia en el paisaje, estableciendo medidas para evitar o mitigar los posibles efectos negativos».  
  
PATRICOVA  
El informe de 02.07.2021 señala que:  
Desde el punto de vista de la vulnerabilidad las actuaciones previstas en el Plan Prevención de incendios Forestales en el Parque Natural de la Serra Gelada, el estudio propone una serie de alternativas y actuaciones, las cuales en principio, son compatibles con la normativa. Pero, la revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales realiza una descripción genérica, mediante fichas, de las actuaciones a realizar durante la vigencia de este plan. Dado que no se localizan las actuaciones concretas, particularmente las referidas en el plan de infraestructuras, aportando dos alternativas de actuación y no es posible identificar las afecciones por inundabilidad. Igualmente, esta revisión no hace referencia a las afecciones de las cartografías del PATRICOVA y SNCZI, las cuales tendrían que ser tenidas en consideración en las diferentes actuaciones que es pretender desarrollar con la revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Serra Gelada.  
Realiza las siguientes consideraciones:  
1. El Plan de Prevención de incendios Forestales del Parque Natural de la Serra Gelada no está afectado por peligrosidad de inundación, sin embargo, tendrán que ser concretadas en los proyectos que ese desarrollo las actuaciones que comportan la alteración de la rasante y las afectaciones, así como, en el supuesto de que proceda las medidas que se prevean para reducir los efectos de la inundabilidad. Se considera que el PPIF será compatible con la Normativa del PATRICOVA, siempre que se incorpore en las actuaciones que se proyectan las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el artículo 21.  
2. Las actuaciones previstas en el PPIF, si se ejecutan de forma que sean compatibles con la Infraestructura Verde y de reducido impacto, no se prevé que genero un incremento significativo del riesgo de inundación.  
3. El criterio que, en materia de riesgo de inundación, tienen que ser considerados en el PPIF afectado por peligrosidad de inundación es, que los proyectos de ejecución derivados de este tendrán que cumplir las condiciones establecidas en el artículo 21 de la Normativa del PATRICOVA.  
Finalmente concluye que se encuentra afectado por peligrosidad de inundación y se considera compatible, según las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana.  
Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a Emergencias - Servicio de Planificación  
El informe de la Agencia de 01.06.2020 indica que la actualización del plan de prevención de incendios del parque natural mejora la protección humana y ambiental ante el riesgo de incendios forestal, no obstante, señala tres aspectos que deberán ser revisados y corregidos en la documentación presentada por el órgano promotor:  
- Se ha de corregir/adaptar las referencias legales y organizativas que figuran en la documentación recibida.  
- Se ha tener en cuenta que la elaboración de los planes de autoprotección ante el riesgo de incendio forestal es responsabilidad de la persona, física o jurídica, titular de las instalaciones.  
- Se deberá atener a la legalidad establecida en el Real decreto 893/2013, de 15 de noviembre por el que se aprueba la Directriz Básica de planificación de protección civil de emergencia por incendios forestales, así como en la última versión del plan especial ante el riesgo de incendios forestales.  
Vegetación o formaciones de interés  
El informe de 30.06.2020 del Servicio de Vida Silvestre indica que no hay nada que informar.  
Gestión de espacios naturales protegidos  
El 11.02.2021 adjunta mediante nota interna el informe de 02.08.2019 favorable con el único inciso en el que señala que la Junta Rectora del Parc Natural de la Serra Gelada debe ser oída en la aprobación, modificación y revisión de los instrumentos de ordenación del Parque Natural.  
Cultura y Patrimonio  
El informe de 02.10.2020 informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano propuesta de revisión del Plan de Prevención de incendios forestales del Parque Natural de Serra Gelada, con la recomendación de que se incorpore al mismo un Catálogo (utilizando el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos) en el que estén incluidos los Bienes de Interés Cultural y los Bienes de Relevancia Local, sus entornos y los elementos de protección pormenorizada y el resto de elementos catalogados del ámbito de actuación de los términos de Benidorm y Alfás del Pi.  
Consorcio Marina Baja  
El consorcio de Aguas de la Marina baja, como entidad jurídica pública local, se persona como interesado en el expediente y presenta unas alegaciones/consideraciones de 23.11.2020 que desea sean tomadas en cuenta y que en definitiva considera que «la capacidad de agua embalsada en los depósitos/balsas con las que en la actualidad cuenta el Parque Natural de Serra Gelada, es insuficiente ante una situación de emergencia».  
Indica que «construir una balsa para almacenar el agua de la propia desaladora/depuradora sería una actividad compatible con el área de uso especial, siempre y cuando no nos salgamos del área de la EDAR. Sin embargo, al ser absolutamente necesario ocupar terrenos del PORN fuera del área de uso especial, y de acuerdo con el artículo 84 mencionado anteriormente, la ley requiere llevar a cabo los estudios para la obtención de una Declaración de Impacto Ambiental, debido a que la balsa es parte del sistema de desalación/depuración y es vital para la prevención de incendios forestales» por lo que sugiere la construcción de una balsa de riego de unos 50.000 m³ y que también sería utilizada por los medios de extinción en caso de extrema urgencia.  
Esta propuesta estaría relacionada con las actuaciones 4.1 y 4.2 sobre actuaciones y adecuación de puntos de agua en terrenos no gestionados por la Generalitat.  
Diputación de Alicante  
En consonancia con la obligación establecida en el artículo 38 del PORN del Serra Gelada, en cuanto a que los tratamientos sobre la vegetación han de ser de tipo selectivo, el informe presentado por la diputación realiza una serie de determinaciones técnicas basándose en un control de la espesura de la vegetación, en función de tipo de formación o estructura vegetal que nos encontremos distinguiendo el tipo de actuación forestal a realizar para cumplimiento de ese criterio de selectividad.  
El artículo 38 del PORN indica que:  
«las actuaciones de prevención de incendios solo podrán ejecutarse de manera compatible con la conservación de la vegetación, el paisaje y la fauna, por lo que se prohíbe, en el ámbito de la presente normativa, la ejecución de cortafuegos que incorporen fajas decapadas, roturadas o desbrozadas a hecho. Se consideran potencialmente compatibles con el paisaje y las características ecológicas los diseños basados en un tratamiento selectivo de la cubierta vegetal con diferentes grados de cobertura y espesura. La realización de este tipo de áreas deberá atenerse a lo establecido por la normativa particular respecto a los trabajos silvícolas, así como a lo que determine el Plan de Prevención de Incendios».  
De esta forma el informe de la Diputación distingue entre los siguientes tipos de claras (tratamientos sobre el vuelo arbóreo) para lograr una respuesta de la vegetación acorde a la evolución o madurez esperada tras ese tratamiento.  
Así mismo indica que la única actuación crítica ambientalmente puede ser la ejecución de nuevas áreas cortafuegos, pero no hay ninguna prevista, se limita al mantenimiento de las perimetrales al parque.  
Por otro lado, el parque está totalmente rodeado por un medio urbano que ofrece mucha presión y el peligro de incendios es muy elevado. En el plan se plantea la actuación de mejora silvícola solo en zonas vulnerables, sobre pinares de carrasco.  
Al respecto, se considera aconsejable recoger dentro del Plan de Prevención de Incendios una ordenación del monte arbolado, en el que se practique una selvicultura de vigorización y prevención de incendios, que de forma espacial y temporal reduzca la vulnerabilidad al incendio del monte arbolado, pero al mismo tiempo le permita evolucionar a modelos menos combustibles y de calidad paisajística, de mayor valor ambiental, en los que la naturaleza actuaría por sí misma una vez favorecida.  
Esta medida iría más allá de actuar silvícolamente en las zonas vulnerables.  
Para lograr este objetivo el informe aconseja cómo realizarlo en el marco de la selvicultura de prevención de incendios y vigorización, mediante claras selectivas en pinar y que logra conducir al monte hacia un mayor valor ambiental y paisajístico, y al mismo tiempo lo hace más resiliente frente a los incendios forestales y el cambio climático.  
Así a través de las claras selectivas, además de la corta de árboles moribundos y escamondas, se liberan de competencia, en función de la calidad, los 100-160 pinos mejores por hectárea, un número basado en los que llegarían a viejos. Estos árboles pasarán a ser dominantes, garantizando el dinamismo y el crecimiento continuo, al ser capaces de dominar a sus competidores y romper con ello el estancamiento y la fosilización del arbolado que precede al incendio, además de lograr un control sobre el matorral. Una sola actuación puede ser suficiente, luego la naturaleza hará su trabajo. Lo importante es que se logra una masa que ya por sí sola evoluciona a modelos menos vulnerables al incendio, más resistentes al cambio climático y de mayor calidad paisajística, sin necesidad de una intervención continua.  
A continuación, el informe expone los modelos selvícolas que vienen ejecutando el Área de Medio Ambiente de la Diputación de Alicante con un buen resultado y que según la masa forestal en la que se aplique distingue entre:  
Clareo selectivo.  
Clara alta selectiva.  
Clara mixta selectiva, y  
Claras bajas en pinar maduro.  
Para mayor comprensión, para cada tipo de tratamiento sobre la masa forestal el informe de la Diputación acompaña de esquema explicativo.  
  
  
  
  
  
F) Identificación de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
La revisión del plan supone una modificación que se aprueba por una administración pública y cuya elaboración y aprobación viene exigida por una disposición legal, y que constituye un marco para proyectos.  
La concreción de los posibles proyectos en la documentación aportada es escasa, y no permite determinar con precisión si los mismos se encontrarán sometidos a evaluación de impacto ambiental, más allá que lo expresado a modo de fichas resumen de actuaciones que se prevé realizar a posteriori y los típicos tratamientos de la vegetación para crear o mantener las ya existentes discontinuidades del «combustible (vegetación) forestal» en lo que técnicamente se denominan líneas de ruptura y disminuciones puntuales de la densidad de la vegetación con el objeto de disminuir la velocidad de propagación de un eventual incendio.  
No obstante, es posible que en algunos casos (que no se han determinado en el plan) se pueden encontrar sometidos a evaluación de impacto ambiental como por ejemplo: la recuperación y mantenimiento de cultivos propuesta podría encontrarse en los supuestos contemplados en el Decreto 162/1990 Reglamento de Impacto Ambiental autonómico que incluye en su anexo I transformaciones a cultivo de terrenos naturales, seminaturales o incultos con superficie superior a 25 has a Declaración de Impacto Ambiental; y con superficie superior a 5 has. a estimación de impacto ambiental, igualmente que le fuera de aplicación el anexo I o II de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
  
G) Consideraciones Jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
  
H. Valoración ambiental de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP.  
De conformidad con el artículo 46.3 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el órgano ambiental determinará si un plan debe estar sujeto a evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, para ello se tendrá en consideración los criterios del anexo VIII de este texto refundido, o disposición reglamentaria aprobada mediante Decreto del Consell que lo modifique.  
El PORN de Serra Gelada y su zona litoral describe el ámbito del parque natural como un ejemplo singular en el contexto de las montañas litorales del sur de la Comunidad Valenciana. Formada por un impresionante relieve que se alza abruptamente sobre las planas de Benidorm, l'Alfàs del Pi y Altea, la sierra da lugar, en su frente litoral, a acantilados de más de 300 m., y alberga reductos de vegetación de un valor excepcional.  
Además, la sierra comparte diversos endemismos botánicos con el vecino Penyal d'Ifac.  
En el área continental circunscrita a la Serra Gelada y a las áreas emergidas de los islotes mencionados, el hábitat mejor representado son los pastizales anuales de Thero-Brachypodietea y los matorrales termófilos.  
Sin embargo, y por su especial relevancia, merecen destacarse los relacionados con la duna fósil (dunas con vegetación esclerófila del Cisto-Lavanduletea; matorrales halófilos; y dunas litorales con Juniperus, así como la vegetación de acantilados con Limonium endémicos.  
En la zona aparece, además, como especie vegetal prioritaria, la Silene hifacensis, sin perjuicio de otras especies de interés presentes en la zona como Asperula paui subsp. dianensis, Biscutella montana, Teucrium hifacense o Limonium parvibracteatum.  
En cuanto a la fauna, cabe destacar las aves marinas, entre ellas el paiño común (Hydrobates pelagicus), el cormorán moñudo (Phalacrocorax aristotelis) y la gaviota de Audouin (Larus audouinii), aunque también son relevantes las rapaces como el halcón peregrino (Falco peregrinus).  
1. Por las características de los planes y programas:  
De la documentación presentada no se clarifica si la revisión del Plan de Prevención de Incendios, en particular, el plan de infraestructuras se establece el marco para proyectos sometidos a evaluación de impacto ambiental.  
El parque natural forma parte de la Red Natura 2000 como Lugar de Importancia Comunitaria (Serra Gelada y Litoral de la Marina Baixa, ES5213021) y Zona de Especial Protección de Aves (Islotes de Benidorm y Serra Gelada, ES000021).  
Como espacio Red Natura no contiene Norma de Gestión.  
La zona forestal litoral terrestre del municipio de l'Alfàs del Pi está clasificada como suelo forestal estratégico por cumplir con alguna de las características establecidas en el artículo 23 del PATFOR, si bien dado que el Plan de Prevención de incendios no es un instrumento de ordenación del territorio ni urbanístico (art. 14 LOTUP), el informe del órgano forestal no tiene carácter preceptivo ni vinculante (art. 8 PATFOR).  
Igualmente, la Demarcación Forestal de Altea dispone de un plan de ordenación de los recursos forestales (PORF) aprobado mediante resolución de 22 de octubre de 2018. En el mismo se establece que la ejecución de los proyectos y programas para desarrollar el PORF incorporarán las acciones de prevención de incendios establecidas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Demarcación de Altea.  
2. Por las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
El efecto inicial de la aprobación del Plan de Prevención de incendios será establecer el marco necesario para el desarrollo de una serie de actuaciones que han sido descritas en el plan de prevención de causas y en el plan de infraestructuras.  
Realmente solo las actuaciones de este último plan tienen efecto directo de sobre el medio natural afectado a través de actuaciones de selvicultura preventiva (actuaciones 2.1, 2.2, 2.3) que busca la modificación de la masa existente con objeto de dificultar la propagación de los incendios forestales.  
Siguiendo la literatura técnica en materia de prevención de incendios (página 14.7 libro La Defensa contra incendios forestales - Fundamentos y Experiencias, VELEZ, R. coord. ISBN 84-481-2742-0, citada en el Borrador de revisión del Plan), los principios de la selvicultura preventiva deben ser:  
- El objetivo de la selvicultura preventiva es modificar la estructura de la masa forestal para dificultar la propagación del fuego.  
- Este objetivo se consigue mediante la diversificación de la masa, estableciendo discontinuidades en el perímetro de la misma y a lo largo de caminos, vaguadas, cursos de agua y divisorias, así como conservando y favoreciendo la alternancia de especies.  
- La diversificación debe hacerse respetando el paisaje y el carácter de la zona, así como los hábitats de vida silvestre incluidos en ella.  
En general, de manera muy sintética dentro de los planes de prevención de incendios y con el objetivo de reducir la velocidad de propagación en caso de incendio, ya que en el área afectada se va a modificar la cobertura vegetal, bien reduciendo la continuidad de la vegetación que pudiera arder, reduciendo densidades de la masa forestal (reducción de fracción de cabida cubierta sobre el terreno y/o número de pies) modificando la composición florística o vegetal (que implicará la modificación del «modelo de combustible forestal» existente hacia otro considerado en el proyecto y que cumpla con los objetivos perseguidos, para así mismo alterar inflamabilidad, combustibilidad, peligrosidad, etc de todo el área.  
Es de destacar que el «modelo de combustible» característico del parque natural es el Modelo número 4 de la tabla de Modelos de Combustible de Rothermel (adoptado por ICONA en 1987) se caracteriza por ser:  
«matorral o plantación joven muy densa; de más de 2 metros de altura; con ramas muertas en su interior. Propagación del fuego por las copas de las plantas.  
Cantidad de combustible (materia seca): 25-35 t/ha.  
Indicar que esta caracterización forestal basado en el modelo de combustible es una de las más desfavorables posibles para la prevención y extinción de incendios, por lo que justifica de pleno actuaciones inmediatas de prevención para lograr dirigir la vegetación hacia modelos de combustible más favorables y que, en el marco del PORN del parque natural se logren los objetivos perseguidos en el Plan de Prevención.  
  
No obstante lo anterior, en este sentido, la reducción de espesura (fracción de cabida cubierta) provocará la aparición de especies más «de luz», o más adaptadas a las condiciones de alta luminosidad del espacio forestal, especies que en general en el medio mediterráneo, debido a su composición suelen ser más inflamables/pirófitas, pero no obstante, esa apertura de luz provocará que la separación entre especies, en caso de incendio, probablemente se disminuya la intensidad calorífica y la altura de llama, la combustibilidad, etc., aspectos esenciales para la lucha contra los incendios forestales por lo que las labores de extinción se verán facilitadas.  
Debiendo lograr el equilibrio entre las tareas de «ruptura de la continuidad del combustible» y la conservación del máximo potencial florístico/vegetal en el parque natural, aspectos que se echan en falta al no haberse realizado análisis de alternativas en este sentido y que permitan valorar los efectos sobre la riqueza florística afectada dentro de los parámetros que para la prevención de incendios se requieren en el área afectada.  
En síntesis, consistiría en «sacrificar» la existencia de vegetación en unas zonas, para favorecer la existencia del conjunto afectado por el plan de prevención de incendios.  
Para ello, los planes de ejecución dentro de los denominados actuaciones de selvicultura preventiva, son los que en concreto deberán modelizar los efectos esperados tras la ejecución de los mencionados proyectos de selvicultura preventiva, en base a parámetros de cálculo que definirán o cuantificaran el diseño de las líneas de ruptura que fundamentalmente son: anchura de la línea de ruptura según su orden (1,2 ó 3), altura de llama esperada (según tipología de la vegetación del «modelo de combustible», calidad del medio forestal en el que se desarrollan, fisiografía del medio (pendientes y orientaciones) y variables meteorológicas (viento dominante) de la unidad territorial considerada, etc.  
Por otra parte, es de esperar, según las previsiones de ese tipo de actuaciones que las actuaciones de extinción de incendios se van a ver favorecidas dado que se espera que la disminución de la intensidad de calor permita apagar antes un fuego utilizando menos cantidad de agua y la disminución en la velocidad de propagación del incendio disminuya la superficie quemada en igualdad de tiempo de respuesta de los medios de extinción.  
Estos efectos, producidos en el área afectada no se ven analizados con claridad en las alternativas presentadas por la revisión del Plan de Prevención, no obstante, como se ha dicho antes, los proyectos de selvicultura redactados en desarrollo de este Plan deberían analizar esta situación, si bien a pesar de ello es importante reiterar el objetivo principal que debe perseguir las actuaciones de prevención de incendios y en concreto de la ejecución derivada del plan de infraestructuras.  
Por otra parte, otro de los efectos posteriores esperados es lo que respecta a la disminución del tiempo de respuesta en tareas de extinción.  
En la página 24/76 de la memoria del plan de infraestructuras se refiere a la definición de la red hídrica óptima como aquella en que:  
La distancia que tiene que recorrer un helicóptero para que sea capaz de obtener una cadencia de descargas de cinco minutos es de 2,5 kilómetros (BARDAJÍ & MOLINA, 1998)1. Esto nos da una superficie circular de radio 2.500 metros con centro en el propio depósito, a la que denominaremos zona de influencia del depósito, y que ocupa una superficie de 1.963,5 hectáreas.  
En el plano de «Red Hídrica», se ha reflejado los dos puntos de agua que pueden emplear los medios aéreos de extinción en el Parque Natural. También se ha reflejado el área de influencia de cada uno de ellos, pudiendo comprobarse que prácticamente la totalidad del espacio natural está dentro de estas zonas.  
Menos del 25 % del Parque Natural queda fuera de las áreas de influencia de los depósitos (a más de 2.500 metros), y principalmente, esta zona se corresponde con la Ladera Sur, que como se ha indicado en varias ocasiones, presenta especies herbáceas y arbustivas en baja densidad (modelo 2), reduciendo la peligrosidad de un posible incendio.  
Finalmente, en la página 25/46 de la memoria del plan de infraestructuras, en este aspecto de la necesidad de puntos de agua, el plan de prevención concluye que no se considera necesario realizar ningún depósito más en el ámbito del Parque Natural de Serra Gelada, ya que se considera suficientemente cubierto con las infraestructuras existentes.  
No obstante, si en los proyectos que deriven del plan, se consigue disminuir la velocidad de propagación de los incendios y se aumenta el número de puntos de toma de agua, el efecto inmediato será un aumento en la eficiencia de la extinción teniendo un efecto positivo en la conservación del parque natural.  
En este sentido la disminución de tiempo entre carga y descarga, el documento cita la ubicación de depósitos para la toma de agua y descarga referidos a plano fechado en diciembre de 2006, con puntos de agua privados y públicos.  
Es de destacar que en todo el parque natural solo existe un punto de agua para carga aérea de agua de titularidad de la Conselleria con competencias en incendios forestales.  
En este aspecto convendría tener presente el ofrecimiento de la alegación del Consorcio de Aguas de la Marina como sería la de una infraestructura para los regantes del Consorcio ya que al aumentar los puntos de carga aérea puede aumentar la eficacia de una hipotética extinción de incendios.  
En relación con lo indicado en este informe hemos de indicar que efectivamente el paisaje debe ser un elemento a considerar en este tipo de actuaciones y unos de los principios en los que se ha de basar la selvicultura preventiva.  
El plan de prevención no incide en el modelo territorial vigente.  
Por último añadimos que la ejecución de este Plan de Prevención tiene incidencia sobre actuaciones a desarrollar por distintas personas públicas y privadas y que requerirá de la coordinación con el resto de actuaciones con incidencia en el medio natural, como por ejemplo la ejecución de cualquier instrumento de gestión forestal de los definidos por la Ley Forestal valenciana, actuaciones de clausura o acondicionamiento de vertederos o proyectos de restauración recuperación ambiental de distintos espacios del parque natural, planes de recuperación o conservación de flora y/o fauna en vigor y así como cualquier tipo de actuación que tengan como objetivo el tratamiento de la vegetación o que sin tenerlo, como acondicionamiento de caminos, hidrantes, carteles informativos... puedan suponer un solape con actuaciones ya contempladas en el plan de prevención de incendios y que como se describen en las fichas de actuaciones, tendrán implicación sobre otros interesados, públicos o privados sobre las cuales se requiere de una importante coordinación.  
De esta forma, la ejecución de gran parte de las actuaciones propuestas dependerá de personas ajenas al promotor del plan de prevención.  
Teniendo en cuenta las circunstancias y criterios arriba descritos se estima que nos encontramos ante uno de los supuestos del artículo 46.3 del TRLOTUP, podría serle de aplicación el artículo 46.3.a, o 46.3.c.  
I) Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica de la revisión de plan de prevención de incendios forestales del parque natural de Serra Gelada, cuyo objeto será el descrito en la documentación remitida, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, y teniendo en cuenta las consultas y análisis realizado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificado es suficiente para determinar que no presentará efectos significativos sobre el medio ambiente, siempre que previamente a su aprobación definitiva se cumplan los condicionantes descritos a continuación, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación de Plan conforme a su normativa sectorial:  
1. Los proyectos de desarrollo de las actuaciones previstas en el plan que constituyan supuestos de evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con la legislación vigente en la Comunidad Valenciana (estatal o autonómica) tramitarán el procedimiento de evaluación de impacto ambiental que corresponda incardinado en el procedimiento de aprobación o autorización.  
2. En el Plan de prevención de incendios deberá constar que La Junta Rectora del Parc Natural de la Serra Gelada deberá ser oída con carácter previo a su aprobación conforme a lo indicado en el informe de la dirección del parque natural de 02.08.20019.  
3. En el plan de prevención de incendios deberá constar que los proyectos de ejecución derivados del plan tendrán que cumplir las condiciones establecidas en el artículo 21 de la Normativa del PATRICOVA.  
4. En cumplimiento de artículo 38 del PORN, para los trabajos silvícolas en las zonas arboladas que tengan por finalidad la mejora de la masa y del suelo sobre terrenos forestales de titularidad municipal se valorará y en su caso tomará en consideración el informe suscrito por el jefe de la unidad técnica y director del área de la Diputación de Alicante de fecha electrónica 27.05.2020.  
5. Conforme al informe de 22 de julio de 2020, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, en las fichas del Anejo 2 (Programa de Actuación/Plan de Infraestructuras) deberá constar que para el desarrollo de los proyectos en ellas indicados se elaborará un estudio de integración paisajística.  
6. Se deberá valorar y en su caso incorporar lo señalado en el informe de 02.10.2020 de la dirección general de Patrimonio con la inclusión en la revisión del plan de prevención un Catálogo (utilizando el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos) en el que estén incluidos los Bienes de Interés Cultural y los Bienes de Relevancia Local, sus entornos y los elementos de protección pormenorizada y el resto de elementos catalogados del ámbito de actuación de los términos de Benidorm y l'Alfàs del Pi.  
7. Se deberá valorar y en su caso incorporar el ofrecimiento establecido por el Consorcio de Aguas de la Marina en su propuesta firmada de 23.11.2020.  
Según establece el artículo 53.7 del TRLOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
Órgano Competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 53.2.b del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica «revisión del Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de Serra Gelada» por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 5 de noviembre de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 20 de febrero de 2024.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML