Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9822, del 05-04-2024 (2024/2400)

RESOLUCIÓ d'1 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte «Sondeig per a aprofitament d'aigües subterrànies», parcel·la 36 del polígon 7, partida Saltet del terme municipal de Santa Magdalena de Pulpis. Expedient: (3280151) 135/2023/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9822

Data del DOGV
:   05-04-2024

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2024/2400

CVE


Data del document
:   01-12-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 de desembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del projecte «Sondeig per a aprofitament d'aigües subterrànies», parcel·la 36 del polígon 7, partida Saltet del terme municipal de Santa Magdalena de Pulpis. Expedient: (3280151) 135/2023/AIA. [2024/2400]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (3280151) 135/2023/AIA.  
Títol: Sondeig per a aprofitament d'aigües subterrànies.  
Titulars: Kevin Doménech Picazo i Cristina Doménech Picazo.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines.  
  
Expedient: ASOSUB/2023/57/12.  
Localització: parcel·la 36 del polígon 7, partida Saltet del terme municipal de Santa Magdalena de Pulpis.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en data 4 de setembre de 2023 per la cap del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló (referència expedient ASOSUB/2023/57/12) va tindre entrada en este òrgan ambiental el document ambiental i el seu corresponent projecte, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental simplificada, de conformitat amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre i el Reial decret 445/2023, de 13 de juny.  
Tal i com establix l'article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LLIJA), este òrgan ambiental va realitzar consulta a les administracions públiques afectades. En concret, en data 19 de setembre de 2023, es remet consulta a l'Ajuntament Santa Magdalena de Pulpis perquè es pronuncie sobre si el projecte pot causar impactes ambientals significatius, tenint en compte les mesures preventives i correctores contemplades en el document ambiental. Una vegada transcorregut el termini màxim de consulta establit en el citat article, no s'ha rebut contestació de l'Ajuntament de Santa Magdalena de Pulpis.  
  
Vista la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'este informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, s'han tingut en compte els criteris de l'apartat A de l'annex III d'esta.  
  
Característiques del projecte  
Kevin Doménech Picazo i Cristina Doménech Picazo pretenen realitzar un sondeig de captació d'aigües subterrànies amb la finalitat d'atendre les necessitats de reg de quatre parcel·les situades en el terme municipal de Santa Magdalena de Pulpis, concretament les parcel·les 36, 37, 38 i 39 del polígon 7, la superfície cadastral del qual ascendix a 1,73 ha. La superfície d'estes parcel·les es correspon amb ametlers i amb oliveres. Els primers ocupen una superfície de 3.595 m² de la parcel·la 36, que requerixen una dotació de reg de 2.164 m³/ha/any, la qual cosa suposa un volum anual de 778 m³. Quant a les oliveres, estes ocupen una superfície d'1,37 ha, que requerix una dotació de 2.291 m³/ha/any, la qual cosa suposa un volum anual de 3.145 m³. El promotor considera que un volum anual de 3.923 m³/any serà suficient per a cobrir les necessitats hídriques, per la qual cosa sol·licita autorització que li permeta investigar aigües subterrànies mitjançant la construcció en la seua parcel·la d'un sondeig de 120 m de profunditat que, en cas de ser positiu, li permeta obtindre un cabal de 3,5 l/s.  
A causa de les característiques de les formacions que es preveu travessar i dels diàmetres a aconseguir, el sondeig es realitzarà pel sistema de rotopercussió amb martell de fons, i s'aconseguirà una profunditat de 120 m, sempre que la litologia dels terrenys travessats siga favorable. Els primers 15 m de profunditat es realitzaran en una columna amb un diàmetre de perforació de 250 mm perquè puga allotjar la intubació mitjançant una canonada metàl·lica de 230 mm de diàmetre i 4 mm de gruix. Dels 15 als 120 m el diàmetre de perforació es disminuirà als 220 mm i la intubació de la canonada serà de 180 mm de diàmetre, amb el mateix gruix. En el tram que va des dels 80 fins als 120 m, coincidint amb el tram de l'aqüífer productiu, es col·locarà la canonada de filtre metàl·lic encunyat amb obertura de reixeta de 2 mm. A fi d'evitar l'entrada de les aigües superficials que pogueren contaminar les aigües subterrànies o de qualsevol altre agent extern, la canonada de revestiment del sondeig sobreeixirà almenys 30 cm per damunt de la superfície del terreny. En l'espai anular comprés entre la perforació i la intubació definitiva es realitzarà una cementació amb lletada de ciment fins a la profunditat a la qual es col·loque la canonada d'embocadura.  
  
Els residus generats durant les obres (principalment roca triturada) procedixen de la perforació del sondeig i s'emmagatzemaran en una bassa per a depòsit de detritus excavada al costat del pou. El promotor estima que poden generar-se 4,73 m³ de residu, classificat com LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). En canvi, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en tots dos casos es tracta de residus inerts que s'aniran depositant en la bassa. Una vegada finalitzada la perforació, es condicionarà esta emplenant-la completament, tant pel mateix detritus com pels terrenys inicialment extrets, estenent el material i anivellant-lo amb el terreny extret, deixant la superfície restaurada. La gestió es durà a terme per una empresa autoritzada de residus no perillosos. Així mateix, els olis usats, draps de neteja i altres residus perillosos es retiraran obligatòriament per un gestor autoritzat impedint el seu contacte directe sobre el sòl.  
  
Prèvia a l'entrada de la maquinària de perforació i condicionament de l'accés es procedirà a la retirada de la terra vegetal, que es mantindrà per a la seua posterior reposició en la zona afectada.  
Es realitzarà un control periòdic de la mesura del nivell piezomètric a fi de detectar descensos anormals en l'aqüífer per motiu de l'extracció i aprofitament d'aigües subterrànies.  
El termini d'execució previst per a la realització de les obres serà de 4 dies a partir de la signatura de l'acta de comprovació de replanteig i autorització de començament, i una vegada obtingudes les autoritzacions necessàries, atorgades pels organismes competents.  
  
Ubicació del projecte  
La perforació objecte d'estudi està 2,8 km al nord-est del nucli urbà de Santa Magdalena de Pulpis, en la partida el Saltet, concretament en la parcel·la 36 del polígon 7, en una zona de cultiu de titularitat privada, propietat del promotor. Segons la informació cadastral, esta parcel·la té una superfície de 9.119 m², l'ús principal de la qual és agrari (rústic) i les seues coordenades UTM (TRS89; Huse 30) són: X=782.655, I=4.474.512, amb altitud de 93 msnm.  
L'accés a la parcel·la es realitza des de la carretera N-340, una vegada passada la població de Santa Magdalena de Pulpis, en sentit nord; just abans d'arribar a l'altura del punt quilomètric 1.034, passada la rambla d'Alcalà, es pren l'eixida a la dreta que dona accés a la via de servici per un camí asfaltat. Si continuem per este camí uns 700 metres, sempre paral·lel a la N-340, s'arriba a un entrador a la dreta des del qual s'accedix a la parcel·la situada a l'esquerra d'este a uns 125 metres.  
  
Segons s'observa en el visor cartogràfic de l'IDEV, per a executar l'obra no es requerirà l'obertura de nous accessos ni moviments de terra ni desbrossaments. Es tracta d'una afecció breu, de baixa entitat i que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, garantint amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
La perforació es realitzarà en una zona eminentment agrícola en la qual predominen arbres fruiters de secà, cítrics i oliveres, que s'alternen amb zona de matoll. Urbanísticament el punt de sondeig es troba sobre un sòl qualificat de sòl no urbanitzable, zona rural protegida municipal forestal, paisatgística i mediambiental. Segons el visor cartogràfic, el sondeig es localitza a 130 metres de terreny forestal, per la qual cosa la parcel·la és considerada com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Si atenem a la classificació de les unitats hidrogeològiques, la captació pertany hidrogeològicament al sistema d'explotació Maestrat, en la conca hidrogràfica 080 Xúquer. La superfície total inclosa en este sistema és de 2.033 km². La unitat hidrogeològica en la qual se situa l'obra subterrània projectada és la 08.07, Maestrat i, dins d'esta, es troba en la massa d'aigua subterrània denominada Maestrat oriental, a la qual correspon el codi d'identificació 080.109 i que es troba situada en la zona septentrional de la demarcació hidrogràfica del Xúquer. Presenta una superfície associada pròxima a 280 km² i el seu estat quantitatiu, químic i global és bo.  
L'estratigrafia del punt on es pretén executar l'obra subterrània està composta en els 100 primers metres per materials d'edat del Quaternari (Plistocé mitjà) format per una alternança de conglomerats, graves, arenes i argiles. Dels 100 m als 120 m es compon de materials d'edat del Terciari-Paleogen, constituïts per calcàries i margocalcàries.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
Durant els treballs de perforació i intubació, la superfície afectada per les obres serà parcialment ocupada per l'equip de perforació, per les canonades, per la maquinària, pels accessoris i per la bassa per al depòsit de detritus. Es produiran una sèrie d'impactes al component atmosfera que suposen la generació d'olors, sorolls i vibracions, així com emissions a l'atmosfera en forma de partícules. Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària amb un efecte temporal de 4 dies i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competixen a l'òrgan substantiu, i és poc probable que puga arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
La perforació es troba fora de l'àmbit del Parc Natural de la Serra d'Irta i del LIC i ZEPA Serra d'Irta (a 500 metres), i no afecta cap altre espai natural protegit ni pertany a la Xarxa Natura 2000. Quant a les vies pecuàries, la més pròxima és la vereda del Camí dels Romans, de 20 m d'amplària i que discorre 180 metres a l'oest de la captació. Tampoc s'afecta cap muntanya d'utilitat pública ni a altres elements ambientals.  
El promotor no identifica la fauna i flora existent en l'àmbit d'actuació, únicament assenyala que la fauna afectada es correspon principalment amb invertebrats i que la zona es troba esbrossada. Indica que, encara que en la fase d'execució es puguen veure afectats o danyats estos elements per les obres de desbrossament, moviment de terres i perforació del sòl, en la fase d'explotació no es generarà cap mena d'afecció. Quant a la informació que facilita el visor cartogràfic, en la zona no es localitza cap espècie de flora ni fauna amenaçada. Per tot això, no es preveu un impacte significatiu sobre la vegetació, ni sobre la fauna, excepte el que es puga produir amb caràcter puntual i temporal durant l'execució dels treballs a causa de l'ús de la maquinària.  
  
El impacte sobre el paisatge serà temporal. No es preveu afecció a altres elements ambientals, béns culturals, restes arqueològiques ni altres elements del patrimoni cultural valencià. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes.  
Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en esta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació i els seus additius (espumosos) a què s'afigen els materials procedents de l'excavació de la bassa de llots que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran, segons el projectista, un problema d'eliminació. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants en estos i l'ecotoxicitat del lixiviat són poc significatius i, en particular, no hauran de suposar risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies.  
  
No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca.  
  
Conclusió  
En relació amb els criteris de l'apartat A de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requerix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'epígraf a) 3r del grup 3 de l'annex II d'esta.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot el que s'hi ha explicat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc resolc,  
  
Primer  
Estimar que el projecte presentat per a l'autorització d'un sondeig de captació d'aigües subterrànies per a atendre les necessitats de reg en el terme municipal de Santa Magdalena de Pulpis (Castelló), promogut per Kevin Doménech Picazo i Cristina Doménech Picazo, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requerix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que hi ha en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes del present informe, en particular:  
1. El destí previst de l'aigua extreta és el reg per degoteig de parcel·les agrícoles. Las actuacions de transformació a regadiu de terrenys, en funció de la superfície afectada, constituïxen un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental de conformitat amb la legislació vigent, i no queden incloses en l'abast de la present resolució.  
2. El contractista haurà de construir una bassa de llots de dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant la perforació.  
3. Haurà de realitzar-se un seguiment adequat de les obres a fi d'anar completant la informació hidrogeològica d'esta i poder prendre sobre el terreny les decisions tècniques i de seguretat més adequades en cas d'incidències o imprevistos.  
4. Des de l'inici es durà a terme el control i vigilància efectiva de l'execució de les mesures específiques de prevenció i correcció definides en el document ambiental i la correcta adequació d'estes a situacions imprevistes que es puguen produir.  
5. A fi d'evitar abocaments i entrada d'objectes no desitjats a l'interior del sondeig, la canonada definitiva de revestiment del sondeig sobreeixirà almenys 30 cm. Al finalitzar l'obra es col·locarà una tapa o dispositiu de protecció, de manera que no siga possible l'entrada d'objectes estranys.  
6. Es protegirà la vegetació adjacent, les estructures, camins i instal·lacions que puguen resultar afectades per a evitar la seua deterioració. Les zones en les quals s'hagen produït compactacions a causa de l'estada i pas de maquinària es restauraran mitjançant subsolat i/o arada.  
7. No es realitzaran actuacions de proveïment de carburant o manteniment de maquinària que puguen contaminar el sòl o les aigües subterrànies. Així mateix, els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat.  
8. El material extret del sondeig haurà de ser reutilitzat d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d' aquelles que es van generar. També pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1. a).  
9. No està previst realitzar assajos de bombament, atés que el promotor té constància del bon funcionament i comportament hidràulic dels sondejos de la zona. No obstant això, si es realitzara assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escorrenties incontrolades, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si estos es produïren, els promotors de l'obra hauran de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
  
10. Les coordenades d'ubicació proporcionades pel projectista localitzen el sondeig a menys de 500 m de terreny forestal, per la qual cosa resulta d'aplicació el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres, treballs i aprofitaments forestals, que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants, incorporat en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
11. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, els promotors haurà de posar el fet en coneixement de la conselleria competent en matèria de cultura de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació de conformitat amb allò previst en els articles 63é i 65é de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
12. En el cas que, per qualsevol motiu (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, solsides en el pou, o qualsevol altra causa) es renunciara a l'ús del sondeig, s'haurà de procedir a la seua clausura i segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constituïxen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
13. Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si és el cas, corresponguen en via administrativa o judicial davant l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 1 de desembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9822, del 05-04-2024 (2024/2400)

RESOLUCIÓN de 1 de diciembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto «Sondeo para aprovechamiento de aguas subterráneas», parcela 36 del polígono 7, partida Saltet del término municipal de Santa Magdalena de Pulpis. Expediente: (3280151) 135/2023/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9822

Fecha DOGV
:   05-04-2024

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2024/2400

CVE


Fecha del documento
:   01-12-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de diciembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto «Sondeo para aprovechamiento de aguas subterráneas», parcela 36 del polígono 7, partida Saltet del término municipal de Santa Magdalena de Pulpis. Expediente: (3280151) 135/2023/AIA. [2024/2400]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (3280151) 135/2023/AIA.  
Título: Sondeo para aprovechamiento de aguas subterráneas.  
Titulares: Kevin Doménech Picazo y Cristina Doménech Picazo.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas.  
Expediente: ASOSUB/2023/57/12.  
Localización: Parcela 36 del polígono 7, partida Saltet del término municipal de Santa Magdalena de Pulpis.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en fecha 4 de septiembre de 2023 por el jefe del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón (referencia expediente ASOSUB/2023/57/12) tuvo entrada en este órgano ambiental el documento ambiental y su correspondiente proyecto, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación ambiental simplificada, de conformidad con la Ley 21/2013, de 9 de diciembre y el Real decreto 445/2023, de 13 de junio.  
Tal y como establece el artículo 46 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA), este órgano ambiental realizó consulta a las administraciones públicas afectadas. En concreto, en fecha 19 de septiembre de 2023, se remite consulta al Ayuntamiento de Santa Magdalena de Pulpis para que se pronuncie sobre si el proyecto puede causar impactos ambientales significativos, teniendo en cuenta las medidas preventivas y correctoras contempladas en el documento ambiental. Transcurrido el plazo máximo de consulta establecido en el citado artículo, no se ha recibido contestación del Ayuntamiento de Santa Magdalena de Pulpis.  
Vista la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se han tenido en cuenta los criterios del apartado A del anexo III de la misma.  
  
Características del proyecto  
Kevin Doménech Picazo y Cristina Doménech Picazo pretenden realizar un sondeo de captación de aguas subterráneas con la finalidad de atender las necesidades de riego de cuatro parcelas ubicadas en el término municipal de Santa Magdalena de Pulpis, concretamente las parcelas 36, 37, 38 y 39 del polígono 7, cuya superficie catastral asciende a 1,73 ha. La superficie de estas parcelas se corresponde con almendros y con olivos. Los primeros ocupan una superficie de 3.595 m² de la parcela 36, que requieren una dotación de riego de 2.164 m³/ha/año, lo que supone un volumen anual de 778 m³. En cuanto a los olivos, estos ocupan una superficie de 1,37 ha, que requiere una dotación de 2.291 m³/ha/año, lo que supone un volumen anual de 3.145 m³. El promotor considera que un volumen anual de 3.923 m³/año será suficiente para cubrir las necesidades hídricas, por lo que solicita autorización que le permita investigar aguas subterráneas mediante la construcción en su parcela de un sondeo de 120 m de profundidad que, en caso de ser positivo, le permita obtener un caudal de 3,5 l/s.  
Debido a las características de las formaciones que se prevé atravesar y a los diámetros a conseguir, el sondeo se realizará por el sistema de rotopercusión con martillo de fondo, alcanzando una profundidad de 120 m, siempre que la litología de los terrenos atravesados sea favorable. Los primeros 15 m de profundidad se realizarán en una columna con un diámetro de perforación de 250 mm para que pueda alojar la entubación mediante una tubería metálica de 230 mm de diámetro y 4 mm de espesor. De los 15 a los 120 m el diámetro de perforación se disminuirá a los 220 mm y la entubación de la tubería será de 180 mm de diámetro, con el mismo espesor. En el tramo que va desde los 80 hasta los 120 m, coincidiendo con el tramo del acuífero productivo, se colocará la tubería de filtro metálico troquelado con abertura de rejilla de 2 mm. Con el fin de evitar la entrada de las aguas superficiales que pudieran contaminar las aguas subterráneas o de cualquier otro agente externo, la tubería de revestimiento del sondeo sobresaldrá al menos 30 cm por encima de la superficie del terreno. En el espacio anular comprendido entre la perforación y la entubación definitiva se realizará una cementación con lechada de cemento hasta la profundidad a la que se coloque la tubería de emboquille.  
Los residuos generados durante las obras (principalmente roca triturada) proceden de la perforación del sondeo y se almacenarán en una balsa para depósito de detritus excavada junto al pozo. El promotor estima que pueden generarse 4,73 m³ de residuo, clasificado como LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos se trata de residuos inertes que se irán depositando en la balsa. Una vez finalizada la perforación, se acondicionará la misma rellenándola completamente, tanto por el propio detritus como por los terrenos inicialmente extraídos, extendiendo el material y nivelándolo con el terreno extraído, dejando la superficie restaurada. La gestión se llevará a cabo por una empresa autorizada de residuos no peligrosos. Asimismo, los aceites usados, trapos de limpieza y demás residuos peligrosos se retirarán obligatoriamente por un gestor autorizado impidiendo su contacto directo sobre el suelo.  
Previa a la entrada de la maquinaria de perforación y acondicionamiento del acceso se procederá a la retirada de la tierra vegetal, que se mantendrá para su posterior reposición en la zona afectada.  
Se realizará un control periódico de la medida del nivel piezométrico al objeto de detectar descensos anormales en el acuífero por motivo de la extracción y aprovechamiento de aguas subterráneas.  
El plazo de ejecución previsto para la realización de las obras será de cuatro días a partir de la firma del acta de comprobación de replanteo y autorización de comienzo, y una vez obtenidas las autorizaciones necesarias, otorgadas por los organismos competentes.  
  
Ubicación del proyecto  
La perforación objeto de estudio está 2,8 km al noreste del casco urbano de Santa Magdalena de Pulpis, en la partida el Saltet, concretamente en la parcela 36 del polígono 7, en una zona de cultivo de titularidad privada, propiedad del promotor. Según la información catastral, dicha parcela tiene una superficie de 9.119 m², cuyo uso principal es agrario (rústico) y sus coordenadas UTM (ETRS89; Huso 30) son: X=782.655, Y=4.474.512, con altitud de 93 msnm.  
El acceso a la parcela se realiza desde la carretera N-340, una vez pasada la población de Santa Magdalena de Pulpis, en sentido norte; justo antes de llegar a la altura del punto kilométrico 1.034, pasada la rambla de Alcalá, se toma la salida a la derecha que da acceso a la vía de servicio por un camino asfaltado. Continuando por este camino unos 700 metros, siempre paralelo a la N-340, se llega a un entrador a la derecha desde el cual se accede a la parcela situada a la izquierda del mismo a unos 125 metros.  
Según se observa en el visor cartográfico del IDEV, para ejecutar la obra no se requerirá la apertura de nuevos accesos ni movimientos de tierra ni desbroces. Se trata de una afección breve, de baja entidad y que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
  
La perforación se realizará en una zona eminentemente agrícola en la que predominan frutales de secano, cítricos y olivos, que se alternan con zona de matorral. Urbanísticamente el punto de sondeo se encuentra sobre un suelo calificado como suelo no urbanizable, zona rural protegida municipal forestal, paisajística y medioambiental. Según el visor cartográfico, el sondeo se localiza a 130 metros de terreno forestal, por lo que la parcela está considerada como zona de influencia forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana.  
Atendiendo a la clasificación de las unidades hidrogeológicas, la captación pertenece hidrogeológicamente al sistema de explotación Maestrazgo, en la cuenca hidrográfica 080 Júcar. La superficie total incluida en este sistema es de 2.033 km². La unidad hidrogeológica en la que se ubica la obra subterránea proyectada es la 08.07, Maestrazgo y, dentro de esta, se encuentra en la masa de agua subterránea denominada Maestrazgo oriental, a la que corresponde el código de identificación 080.109 y que se halla ubicada en la zona septentrional de la demarcación hidrográfica del Júcar. Presenta una superficie asociada cercana a 280 km² y su estado cuantitativo, químico y globa es bueno.  
La estratigrafía del punto donde se pretende ejecutar la obra subterránea está compuesta en los 100 primeros metros por materiales de edad del Cuaternario (Pleistoceno medio) formado por una alternancia de conglomerados, gravas, arenas y arcillas. De los 100 m a los 120 m se compone de materiales de edad del Terciario-Paleógeno, constituidos por calizas y margocalizas.  
  
Características del potencial impacto  
Durante los trabajos de perforación y entubación, la superficie afectada por las obras será parcialmente ocupada por el equipo de perforación, por las tuberías, por la maquinaria, por los accesorios y por la balsa para el depósito de detritus. Se producirán una serie de impactos al componente atmósfera que suponen la generación de olores, ruidos y vibraciones, así como emisiones a la atmósfera en forma de partículas. Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria con un efecto temporal de cuatro días y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que pueda llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
La perforación se encuentra fuera del ámbito del parque natural de la Serra d'Irta y del LIC y ZEPA Serra d'Irta (a 500 metros), no afectando a ningún otro espacio natural protegido ni perteneciente a la Red Natura 2000. En cuanto a las vías pecuarias, la más cercana es la vereda del camino de Los Romanos, de 20 m de anchura y que discurre 180 metros al oeste de la captación. Tampoco se afecta a ningún monte de utilidad pública ni a otros elementos ambientales.  
El promotor no identifica la fauna y flora existente en el ámbito de actuación, únicamente señala que la fauna afectada se corresponde principalmente con invertebrados y que la zona se encuentra desbrozada. Indica que, aunque en la fase de ejecución se puedan ver afectados o dañados estos elementos por las obras de desbroce, movimiento de tierras y perforación del suelo, en la fase de explotación no se generará ningún tipo de afección. En cuanto a la información que facilita el visor cartográfico, en la zona no se localiza ninguna especie de flora ni fauna amenazada. Por todo ello, no se prevé un impacto significativo sobre la vegetación, ni sobre la fauna, salvo el que se pueda producir con carácter puntual y temporal durante la ejecución de los trabajos debido al uso de la maquinaria.  
El impacto sobre el paisaje será temporal. No se prevé afección a otros elementos ambientales, bienes culturales, restos arqueológicos ni otros elementos del patrimonio cultural valenciano. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas.  
Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación y sus aditivos (espumantes) a lo que se añaden los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir, según el proyectista, un problema de eliminación. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes en ellos y la ecotoxicidad del lixiviado son poco significativos y, en particular, no deberán suponer riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas.  
No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca.  
  
Conclusión  
En relación con los criterios del apartado A del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, en concordancia con el epígrafe a) 3º del grupo 3 del anexo II de la misma.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar que el proyecto presentado para la autorización de un sondeo de captación de aguas subterráneas para atender las necesidades de riego en el término municipal de Santa Magdalena de Pulpis (Castellón), promovido por Kevin Doménech Picazo y Cristina Doménech Picazo, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1. El destino previsto del agua extraída es el riego por goteo de parcelas agrícolas. Las actuaciones de transformación a regadío de terrenos, en función de la superficie afectada, constituyen un supuesto de evaluación de impacto ambiental de conformidad con la legislación vigente, no quedando incluidas en el alcance de la presente resolución.  
2. El contratista deberá construir una balsa de lodos de dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante la perforación.  
3. Deberá realizarse un seguimiento adecuado de las obras a fin de ir completando la información hidrogeológica de la misma y poder tomar sobre el terreno las decisiones técnicas y de seguridad más adecuadas en caso de incidencias o imprevistos.  
4. Desde el inicio se llevará a cabo el control y vigilancia efectiva de la ejecución de las medidas específicas de prevención y corrección definidas en el documento ambiental y la correcta adecuación de estas a situaciones imprevistas que se puedan producir.  
5. Con el fin de evitar vertidos y entrada de objetos no deseados al interior del sondeo, la tubería definitiva de revestimiento del sondeo sobresaldrá al menos 30 cm. Al finalizar la obra se colocará una tapa o dispositivo de protección, de modo que no sea posible la entrada de objetos extraños.  
6. Se protegerá la vegetación adyacente, las estructuras, caminos e instalaciones que puedan resultar afectadas para evitar su deterioro. Las zonas en las que se hayan producido compactaciones debido a la estancia y paso de maquinaria se restaurarán mediante subsolado y/o arado.  
7. No se realizarán actuaciones de repostaje o mantenimiento de maquinaria que puedan contaminar el suelo o las aguas subterráneas. Asimismo, los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado.  
8. El material extraído del sondeo deberá ser reutilizado de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas que se generaron. También por el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1. a).  
9. No está previsto realizar ensayos de bombeo, dado que el promotor tiene constancia del buen funcionamiento y comportamiento hidráulico de los sondeos de la zona. No obstante, si se realizara ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, los promotores de la obra deberán reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
10. Las coordenadas de ubicación proporcionadas por el proyectista localizan el sondeo a menos de 500 m de terreno forestal, por lo que resulta de aplicación lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras, trabajos y aprovechamientos forestales, que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, incorporado en el anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
11. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, los promotores tendrá que poner el hecho en conocimiento de la conselleria competente en materia de cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63º y 65º de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
12. En el caso que, por cualquier motivo (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, o cualquier otra causa) se renunciase al uso del sondeo, se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original, ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
13. Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 1 de diciembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa».



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML