Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9570, del 06-04-2023 (2023/3501)

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, sectors 42, 43 i 44, en els termes municipals d'Albal, Alcàsser, Beniparrell i Picassent. Expedient: (2628486) 57/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9570

Data del DOGV
:   06-04-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/3501

CVE


Data del document
:   09-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte d'obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, sectors 42, 43 i 44, en els termes municipals d'Albal, Alcàsser, Beniparrell i Picassent. Expedient: (2628486) 57/2022/AIA. [2023/3501]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2628486) 57/2022/AIA.  
Títol: obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Sectors 42, 43 i 44.  
Titular: Séquia Reial del Xúquer.  
Òrgan substantiu: Direcció General de l'Aigua de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. Servei de Regadius.  
Ref. òrgan substantiu: 10SUBHI/2022/185/S.  
Localització: Albal, Alcàsser, Beniparrell i Picassent.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
El 6 d'octubre de 1998, la Direcció General per al Desenvolupament Sostenible va dictar declaració d'impacte ambiental favorable del Projecte d'obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer que consistia en la instal·lació de l'anomenada xarxa en alta i embassament el promotor de la qual va ser la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (expedient 314-1998-AIA). En l'expedient es va valorar el possible impacte del projecte sobre l'Albufera, es van establir mesures correctores i es va instar la realització d'un programa de vigilància ambiental.  
Com a antecedent administratiu de la modernització dels sectors 42, 43 i 44 de la Séquia Reial del Xúquer cal esmentar l'expedient 49/2021-CONI, en l'àmbit del qual es van realitzar els tràmits següents (resum):  
  
- El 24 de març de 2021, la Direcció General de l'Aigua remet el projecte de modernització de la xarxa de transport dels sectors 42, 43 i 44 a l'efecte de determinar la necessitat de procedir a la seua avaluació d'impacte ambiental. Posteriorment, el 12 d'agost de 2021, l'esmentada Direcció General sol·licita l'emissió d'un document d'abast del referit projecte.  
- El 20 d'agost de 2021, aquest òrgan ambiental sol·licita informe al Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits sobre aspectes del programa de vigilància ambiental requerit en l'expedient 314/1998-AIA, i també altres aspectes relacionats amb la planificació hidrològica de la conca del Xúquer, en aquells moments, en tramitació. Aquesta sol·licitud va ser contestada mitjançant informe de 26 de gener de 2022, de l'esmentat Servei.  
- El 28 d'abril de 2022, aquest òrgan ambiental emet informe en què s'indiquen determinats aspectes que havia de contindre el document ambiental.  
- De manera simultània, el 28 d'abril de 2022, la Direcció General de l'Aigua remet la documentació següent:  
· Sol·licitud d'inici.  
· Projecte de les xarxes de transport dels sectors 42, 43 i 44.  
· Document ambiental amb els annexos següents:  
Resultats del pla de vigilància ambiental i mesures correctores de les obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer.  
Extracte de l'estudi ambiental estratègic del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer.  
Apartat 9. Sostenibilitat del regadiu: regs tradicionals en els trams baixos del Xúquer i del Túria de l'esquema de temes importants de la demarcació hidrogràfica del Xúquer. Tercer cicle de planificació hidrològica (2022-2027).  
Informe sobre els efectes de l'adopció de sistemes de reg localitzat en la zona citrícola de la Séquia Reial del Xúquer (UPV-Centre Valencià d'Estudis Sobre el Reg).  
Efectes de la modernització de regs en la Séquia Reial del Xúquer en els balanços del nitrogen i del fòsfor (UPV-I. Enginyeria de l'Aigua i Medi Ambient).  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Document: gestió de residus de la construcció i demolició.  
El 8 de juny de 2022, aquest òrgan ambiental sol·licita l'esmena del document ambiental a l'efecte que aquest reculla els aspectes continguts en l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, els indicats en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits de 26 de gener de 2022 i la valoració dels efectes ambientals de la modernització segons la guia elaborada pel Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic.  
El 29 de juny de 2022 es rep en aquest òrgan ambiental el document ambiental modificat.  
L'1 d'agost de 2022 s'inicia el tràmit de consultes en el qual es van considerar com a administracions públiques afectades i persones interessades, les següents:  
- Ajuntament d'Albal.  
- Ajuntament d'Alcàsser.  
- Ajuntament de Beniparrell.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
- Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient de València.  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
- Ecologistes en Acció.  
- SeoBirdlife.  
- WWF.  
El 25 d'octubre de 2022, aquest òrgan ambiental sol·licita a l'òrgan substantiu la remissió de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, juntament amb la memòria d'impacte patrimonial.  
El 4 de novembre de 2022, l'òrgan substantiu remet l'informe vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni, en sentit favorable amb subjecció a la realització d'un seguiment arqueològic global de les obres i dels moviments de terres.  
En el tràmit de consultes s'han obtingut els informes següents:  
- El 23 de novembre de 2022 i el 2 de desembre de 2022 es reben al·legacions d'Acció Ecologista Agró i de l'Associació Xúquer Viu. Indiquen les al·legacions que les valoracions ambientals dels diferents sectors de reg que comprenen la modernització de la Séquia Reial del Xúquer s'han realitzat sobre la base de la declaració d'impacte ambiental (DIA) del projecte d'obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer en la qual s'afirma erròniament que sobre l'Albufera l'impacte per reducció de retorns de reg és insignificant, afirmació que no confirmen estudis com ara l'estudi ambiental estratègic del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer i el Pla del risc d'inundació (Cicle 2022-2027). Prossegueixen les al·legacions indicant que sobre tal premissa s'han realitzat diferents valoracions que s'han resolt mitjançant la no necessitat de la realització d'un procediment d'avaluació d'impacte ambiental o bé concloent que tal modernització no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient.  
Prossegueixen les al·legacions indicant que amb la modernització a penes s'estalvia aigua, d'un 3 a un 5 % segons diversos estudis, mentre que els retorns de reg no es perden sent les aportacions més importants que reben els ecosistemes i les masses d'aigua de la ribera del Xúquer sent necessàries per a millorar el seu estat ecològic i garantir la seua supervivència.  
Finalment, indica que el projecte sotmés a avaluació d'impacte ambiental es presenta fraccionat, ometent-se els efectes sinèrgics acumulatius sobre flora, aigua i biodiversitat, l'aigua i sobre els espais protegits esmentats i els espais de la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa, atesos els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, les obres de modernització dels sectors 42, 43 i 44 han de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
- El 3 de gener de 2023 se sol·licita al superior jeràrquic del Servei de Gestió del Parc Natural de l'Albufera i el Seu Entorn la remissió de l'informe sol·licitat. L'11 de gener de 2023, el Servei de Gestió del Parc Natural de l'Albufera i el seu Entorn (SGPNA) remet informe amb els apartats següent:  
Antecedents: indica l'íntima relació del Parc Natural de l'Albufera amb el regadiu circumdant, fet que va canviar la seua naturalesa salobre a dulciaqüícola.  
El canvi de reg tradicional (a manta) per sistemes pressuritzats fan preveure una reducció del 25 per cent en els retorns de reg que arriben a l'aiguamoll. Altres impactes que poden generar-se a causa del canvi del sistema de reg són la pèrdua de llits a cel obert i amb això la pèrdua de connectivitat d'ecosistemes i hàbitats aquàtics associats i l'aridificació del sòl. Entre els efectes favorables cal esmentar la reducció de compostos de fertilitzants i fitosanitaris.  
Continua l'informe indicant que, en els diferents informes emesos en l'àmbit de diversos projectes de modernització en l'àmbit de la Séquia Reial del Xúquer, s'ha assenyalat la importància de considerar conjuntament les múltiples actuacions del projecte íntegre de modernització i s'assenyalaven com a condicionants la compensació de cabals a l'Albufera i el manteniment de xarxes de séquies.  
Finalment, acaba indicant que es requereixen mesures de control dels cabals emprats en l'àmbit de la modernització, mesures de seguiment i control de la qualitat de les aigües subterrànies i del nivell freàtic. A més, hauran d'incloure's mesures correctores per a la conservació de la biodiversitat, connectivitat ecològica i conservació de sòls i biodiversitat.  
La documentació de l'expedient i també el contingut íntegre de l'informe amb plànol annex podrà ser consultat a través de l'enllaç següent: https://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-d-impacte-ambiental->.  
S'accedirà al municipi d'Albal i a l'expedient 057/2022/AIA (Fase: consulta AAPP i persones interessades).  
Finalitzat el termini establit en l'article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i disposant de suficients elements de judici per a resoldre, es prossegueix amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Resposta a les al·legacions:  
- El 27 de desembre de 2020 es remeten les al·legacions presentades al Servei de Gestió del Parc Natural de l'Albufera i se'n sol·licita informe. A la data d'emissió d'aquesta resolució no s'hi ha rebut resposta.  
- En l'àmbit de les competències d'aquest òrgan ambiental, cal indicar:  
Respecte als aspectes de la tramitació ambiental dels projectes de modernització de regadius, i la DIA de 6 d'octubre de 1998, del Projecte d'obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer, cal indicar que l'avanç en el coneixement del funcionament hídric del llac ha avançat al llarg dels últims 20 anys. Els pronunciaments ambientals realitzats per l'òrgan ambiental en l'àmbit competencial de la Comunitat Valenciana han tingut en compte els aspectes continguts en l'esquema de temes importants i documents ambientals estratègics dels corresponents cicles de programació.  
Respecte al possible fraccionament de projectes, cal indicar que és aplicable al projecte presentat una tramitació simplificada d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa en els termes de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, no pot considerar-se que existisca tal fraccionament.  
Quant als efectes globals sobre el parc natural, cal indicar que l'estudi d'aquests efectes correspon a àmbits superiors de planificació, efectes estudiats a través de la tramitació ambiental del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica de la conca del Xúquer (cicle de programació 2021-2027). En la declaració ambiental estratègica del pla s'inclou, com a resultat de la valoració dels efectes del pla sobre el llac, la necessitat d'incloure en el pla una reserva de 74 hm³ per a l'Albufera des de l'embassament de Tous, reserva de caràcter ambiental. El Pla hidrològic de la demarcació de la conca hidrogràfica del Xúquer, va ser aprovat en Consell de Ministres de 24 de gener de 2023.  
Respecte a la necessitat de realitzar una avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari, serà del que resulte, a escala de projecte, de cada tramitació ambiental.  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta llei.  
Característiques del projecte  
Les obres que permetran la modernització dels sectors descrits es divideixen en actuació 1, l'òrgan substantiu de la qual és la Direcció General de l'Aigua i comprén exclusivament la xarxa de transport, i l'actuació 2, l'òrgan substantiu de la qual és la Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca (Servei de Regadius) i comprén la xarxa de distribució dels sectors 42, 43 i 44. Aquesta valoració ambiental comprén la totalitat de les obres necessàries per a dur a terme la modernització dels sectors esmentats.  
L'objecte del projecte és el canvi del sistema de reg des d'un sistema de reg tradicional a manta a un sistema automatitzat mitjançant xarxes pressuritzades (reg per degoteig).  
- Dimensions i disseny  
El projecte preveu la modernització de 751,8 ha: 90,14 ha del sector 42 en els termes municipals d'Alcàsser, Picassent i Silla; 228,76 ha del sector 43 en els termes municipals d'Alcàsser, Beniparrell i Silla, i 432,9 ha del sector 44 en els termes municipals d'Albal i Beniparrell.  
  
Les infraestructures que permetran la modernització d'aquests sectors inclouen la instal·lació de la xarxa de transport i xarxes de distribució amb els seus corresponents capçals i elements accessoris que permetran el funcionament de la xarxa (vàlvules, ventoses) situats en les seues corresponents arquetes.  
La conducció de transport que proveeix al sector 42 parteix de la brida cega DN 400 mm disposada per a tal fi en la presa T de la xarxa en alta (conducció principal de la Séquia Reial del Xúquer) i finalitzarà en el capçal de reg del sector 42, tindrà una longitud de 35 m i estarà constituïda per canonada de PVC-O DN 800 mm PN 12,5 atm. La conducció de transport per als sectors 43 i 44 s'inicia després de la brida cega existent per a tal fi en la presa U de la xarxa en alta mitjançant una canonada de PVC-O DN 800 mm PN 12,5 atm de 350 longitud, fins a la derivació amb la futura ubicació del capçal del sector 43, on es realitza una derivació en PVC-O DN 500 mm PN 12,5 atm per a aquest. Després d'aquesta derivació, la conducció de transport fins a la brida cega del capçal del sector 44 serà de PVC-O DN 630 mm PN 12,5 atm i comptarà amb una longitud de 1.915 metres. Les conduccions s'instal·laran enterrades a una profunditat mínima d'1 metre sobre la generatriu superior de la canonada.  
Les obres de la xarxa de transport comporten l'afecció a una superfície total d'uns 37.798 m², dels quals, 28.268 m² corresponen a ocupació temporal; 4.592 m², a servitud d'aqüeducte, i 4.938 m², a expropiació.  
Els punts singulars de la xarxa de transport es localitzen en l'encreuament amb el barranc de Picassent, que es resol mitjançant la instal·lació de la conducció enterrada sota el llit, l'encreuament amb la plataforma de l'AVE i via fèrria convencional de RENFE, per a això s'ha previst una perforació horitzontal amb canonada d'acer DN 1.000 a l'interior de la qual s'instal·la una canonada de PE-100 DN 630 PN 10 atm.  
Els capçals de reg s'allotjaran a l'interior d'edificis amb estructura metàl·lica, tancaments de formigó i coberta amb xapa tipus sandvitx i teula ceràmica. El subministrament d'energia d'aquests s'ha previst mitjançant energia renovable a partir de panells fotovoltaics situats en les cobertes dels capçals. Des d'aquests capçals parteixen les xarxes de distribució que comptaran amb uns 34 km de canonada de PVC de DN compresos entre 400 i 110 mm i finalitzaran en els hidrants multiusuari des d'on partirà la xarxa terciària que permetrà instal·lar les corresponents preses parcel·làries. Les conduccions de les xarxes de distribució s'executaran en la mesura que siga possible allotjades en els camins rurals existents, a una profunditat mínima de 1,0 metres sobre la generatriu. Les instal·lacions es completaran amb sistemes de control i telecomandament per a la lectura de cadascuna de les preses i l'accionament telemandat de cada presa.  
El disseny del projecte s'ha realitzat després de l'estudi de diverses alternatives en les quals s'ha tingut en compte l'optimització del traçat de les canonades amb la finalitat de generar els menors efectes adversos possibles.  
- Acumulació amb altres projectes  
La Séquia Reial del Xúquer rega aproximadament 20.500 ha de les quals 4.506 ha són d'arrossar. La superfície total que està previst modernitzar afecta a 15.000 ha dividides en 45 sectors per la qual cosa és possible que existisquen efectes acumulatius tant positius com negatius valorats en àmbits superiors de programació (avaluació ambiental estratègica del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer).  
- Utilització de recursos naturals (aigua, sòl, biodiversitat)  
En fase d'obres es produirà una afecció temporal al sòl degut a la zona d'ocupació temporal. A la finalització de les obres, aquesta zona d'afecció desapareixerà, i romandrà la zona de servitud permanent d'aqüeducte i les zones ocupades pels capçals de reg. Les conduccions se situaran utilitzant al màxim possible els camins existents, minimitzant la utilització permanent del sòl. La superfície ocupada pels capçals s'ha optimitzat després d'un estudi d'alternatives.  
En la fase de funcionament es produirà un estalvi d'aigua estimat en 2,3 hm³ disminuint la utilització de recursos naturals.  
- Generació de residus, contaminació  
El conjunt de les actuacions comporta la demolició d'obres de fàbrica i aglomerats calculat en 8.583,85 t, mentre que s'ha estimat un moviment de terres de 137.257,50 m³, dels quals 109.806 m³ són emprats en la mateixa obra en farciments de rases i la resta seran transportats a abocador autoritzat juntament amb les restes de demolicions d'obres de fàbrica i aglomerats, sent aquests dos valors els que representen el major percentatge de la gestió de residus de les actuacions  
La major part dels residus es generaran en la fase de construcció. El promotor presenta un estudi de gestió de residus amb mesures per a previndre la seua generació, preveu la reutilització de terres d'excavació i tindrà en compte la gestió dels residus no reutilitzables ni valoritzables si bé ha d'indicar-se que d'acord amb la legislació vigent en matèria de residus (Llei 7/2022, de 8 d'abril, de residus i sols contaminats per a una economia circular) el posseïdor ha d'entregar els residus a un gestor.  
Durant la fase d'explotació els residus generats seran envasos dels fertilitzants empleats en el reg per degoteig, desincrustant, etc. No obstant això, no es tracta d'un projecte l'activitat del qual comporte de manera directa una generació significativa de residus ni l'activitat realitzada comporta per si mateixa la realització d'abocaments o emissions.  
- Riscos  
El document ambiental considera com a riscos els derivats del canvi climàtic que preveuen un augment de temperatures en la zona de modernització i les precipitacions extremes pròpies de la conca mediterrània localitzant-se zones inundables per a període de retorn de 10, 100 i 500 anys en els sectors 43 i 44, no així en el 42, que queda exempt de reg. S'ha considerat com a infraestructures més vulnerables els capçals de reg. La consulta al sistema nacional de cartografia de zones inundables descarta el risc en les parcel·les on se situen els capçals. En qualsevol cas, la resta dels elements que ho requerisquen hauran de complir la normativa del Pla d'acció territorial per a la prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana.  
El projecte se situa en una zona d'intensitat sísmica de grau VI (terratrèmol lleument nociu), per la qual cosa es considera que la vulnerabilitat del projecte a aquesta amenaça externa és baixa. La destrucció de les infraestructures per un terratrèmol no comportaria riscos rellevants sent la probabilitat de succés del risc sísmic molt baix. No obstant això, els capçals de reg es construiran complint tota la normativa aplicable, com el codi tècnic de l'edificació i la norma de construcció sismorresistent NCSE-02.  
Pel fet que les obres es desenvoluparan en zona pròxima a zona forestal, se seguirà l'indicat en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
La valoració global del risc en el projecte es considera baixa.  
Ubicació del projecte  
Els sectors objecte de modernització no es troben dins dels límits del Parc Natural de l'Albufera, zona humida, LIC/ZEPA de l'Albufera. La zona d'actuació està inclosa dins dels límits del Pla d'ordenació de recursos naturals de l'Albufera (aprovat pel Decret 96/1995,de 16 de maig, del Govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera).  
  
Aquest òrgan ambiental considera que la peculiaritat principal dels sectors 42, 43 i 44 respecte a la seua ubicació, radica en la seua proximitat al parc natural, a la seua situació en els denominats sectors-nord els escolaments/retorns de reg del qual aboquen a l'Albufera i a la seua posició pròxima a zones molt antropitzades (polígons industrials, infraestructures viàries, conurbacions urbanístiques) pel que es considera d'interés la preservació d'aquest ús agrícola enfront d'altres usos que puguen suposar un segellament del sòl, pèrdua de connectivitat o un canvi de l'entorn cultural de la Séquia Reial del Xúquer.  
- Biodiversitat.  
En l'àmbit del projecte no es localitzen hàbitats d'interés comunitari segons legislació comunitària ni hàbitats prioritaris segons legislació autonòmica. No es localitzen espècies de flora o fauna d'interés en l'àmbit del projecte, sent la fauna i flora existent pròpia de l'àmbit agrícola.  
S'ha localitzat en l'àmbit d'afecció espècies invasores com Opuntia ficus-indica.  
- Paisatge.  
No existeix afecció a paisatges de rellevància regional (PRR) integrants de la infraestructura verda identificats en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana. Els PRR més pròxims són el PRR32 (albufera i arrossars) i PRR13 (hortes de València).  
- Elements del patrimoni cultural.  
No es localitza en l'àmbit d'actuació béns integrants del patrimoni cultural valencià. La memòria d'impacte patrimonial no ha localitzat restes d'interés. Els elements rellevants trobats (Torre d'Espioca a Picassent, palau de la Baronia d'Alcàsser, torre àrab a Albal) es troben allunyats de la zona d'actuació.  
Altres elements del patrimoni cultural que cal considerar són les vies pecuàries i les séquies. En l'àmbit dels sectors a modernitzar transcorre la via pecuària corriol del cementeri de València de 20 m d'amplària. Es destaquen les séquies de Beniparrell i el sequiol de Desguàs, que es conservaran.  
- Masses d'aigua superficials i subterrànies.  
En l'àmbit d'actuació es localitza com a massa d'aigua superficial el barranc de Picassent, que discorre entre el límit dels sectors 43 i 44. És una massa d'aigua en un estat pitjor que bo per la presència de restes d'herbicides, fungicides, abonaments. L'informe de l'SGPNA considera aquesta massa d'aigua fonamental per a la conservació de la connectivitat biològica pel que a més del seu bon estat qualitatiu ha de vetlar-se pel seu bon estat biològic (erradicació d'espècies exòtiques, respecte dels períodes de nidificació, conservació de bivalves autòctons).  
Quant a les aigües subterrànies, les obres projectades se situen majoritàriament en la unitat hidrogeològica de la plana de València nord, codi UH-08.25, localitzada al costat de la costa mediterrània, que ocupa el sector nord de la plana litoral de València. El Pla hidrològic del Xúquer, descriu la massa d'aigua de la plana de València nord (080.142) com en mal estat global ja que, malgrat presentar un bon estat quantitatiu, el seu estat químic és dolent a causa de contaminació per nitrats i plaguicides.  
Els ulls de brollador o ullals més pròxims als sectors 42, 43 i 44 se situen a l'est, pròxims a la zona de cultiu d'arrossar que envolta el parc. Són:  
- Est del sector 44: Font del Bony, Font del Marià.  
- Aquest sector 43: Font de Caminàs, Sequiol de Verate.  
- Aquest sector 42: Séquia del Molí, Font del Plater, Fonts de la Torreta, Font de Bedrenyo, Font de Petiniqui, Font del Gat, Font d'En Robro.  
Característiques del potencial impacte  
La fase d'obres produirà canvis en la geomorfologia i edafologia a causa de les obres d'excavació, alteració de la qualitat d'aire per increment de nivells acústics i deterioració de la seua qualitat (augment de pols en suspensió, increment d'emissió de gasos procedents de la combustió de la maquinària), alteració de la qualitat de les aigües per abocaments accidentals, destrucció de la vegetació en les zones d'obres, alteració del comportament de la fauna i afecció directa a microfauna, afecció directa sobre l'ocupació, millora de la productivitat agrícola, afeccions a infraestructures i a la qualitat del paisatge.  
S'han previst mesures correctores per a la prevenció i correcció dels impactes previstos si bé existeixen aspectes puntuals com el tractament d'espècies exòtiques i invasores sobre les quals haurà d'especificar-se les mesures a adoptar.  
Per bé en principi no es generaran impactes sobre el patrimoni cultural, com a mesura preventiva es realitzarà un seguiment arqueològic durant la fase d'obres en el qual s'efectuarà un registre de les seccions obertes pels moviments de terra. A més, es procedirà a abalisar elements etnològics com ara molins, entradors i casetes. En aquest sentit, l'informe de l'SGPNA indica que els elements culturals molins i altres elements hidràulics hauran de restaurar-se.  
En fase d'obres i amb la finalitat de conservar els usos propis de la via pecuària s'adoptaran mesures cautelars per a garantir el trànsit ramader i els seus altres usos complementaris. En aquesta fase haurà de comprovar-se que la resta d'infraestructura de reg, com els hidrants, no envaeixen el seu domini.  
Referent al paisatge, la major part de les infraestructures es construiran enterrades per la qual cosa una vegada finalitze la fase d'obres el major impacte sobre el paisatge es produirà per la presència dels capçals de reg. S'aplicaran mesures d'integració com ara la disposició d'una barrera vegetal en el seu perímetre, l'adaptació dels colors dels edificis als de l'entorn o disposar teules en les cobertes. Donades les mesures d'integració previstes i tenint en compte que es restaurarà la zona d'obres, l'impacte es valora com a moderat.  
Durant la fase de funcionament, el reg per degoteig produirà un major desenvolupament vegetatiu, i això suposa una major absorció de CO2, produint-se un impacte positiu.  
Com a efecte negatiu cal esmentar la destrucció dels hàbitats lligats al regadiu. A causa de les característiques dels sectors a modernitzar, l'impacte no es considera significatiu.  
Els efectes de la modernització sobre les masses d'aigua en la fase de funcionament es disgreguen de la manera següent:  
- Efectes sobre la pressió per extraccions en zona de reg: En l'àmbit de la Séquia Reial del Xúquer la disminució dels consums per mitjà de la modernització ha permés afrontar períodes de sequera i ha permés aportar aigua directament del Xúquer a l'Albufera, millorant significativament la seua qualitat.  
- Disminució dels retorns de reg: atesos els estudis del CEDEX (Centre d'Experimentació i Estudis d'Obra Pública), en els sectors 42, 43 i 44 es generaria un estalvi de 2,3 hm³/any, el volum de retorns de reg es disminuiria en 1,67 hm³/any, menors dels esperats, per la qual cosa els efectes sobre l'Albufera es consideren positius. Com a mesura correctora, aquests 2,3 hm³, s'aportaran a l'Albufera.  
El manteniment de la xarxa tradicional de séquies permetrà gestionar l'escolament superficial dels camps i la seua arribada a l'albufera i també permetre la recàrrega d'aqüífers costaners. També es mantindran aquells punts o àrees on les infraestructures hidràuliques mantenen ecosistemes d'interés per a la conservació en el context local. L'impacte es valora com a compatible.  
- Afecció a corrents d'aigües superficials: L'òrgan competent en la gestió del parc considera d'interés per la seua funció de corredor ecològic el barranc de Picassent que discorre en l'àmbit. Per a evitar impactes significatius a més de vetlar pel bon estat químic de les seues aigües, es vetlarà pel seu bon estat biològic (respecte dels períodes de nidificació, conservació de bivalves autòctons).  
L'estudi d'impacte ambiental preveu una sèrie de mesures de vigilància i control de les aigües superficials i subterrànies, inclosos els retorns de reg. La vigilància i control de l'aqüífer de la plana de València es durà a terme a través de les dades contingudes en el sistema d'informació de l'aigua de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Es realitzaran controls mensuals qualitatius de les masses d'aigua utilitzant els pous de sequera que deixaran d'utilitzar-se. Els mostrejos seguiran els criteris tècnics inclosos en la directriu núm. 2: directrius cientificotècniques per a l'establiment de sistemes de monitoratge automàtic per al control i seguiment de la qualitat de l'aigua i dels retorns de reg elaborats pel Consell Superior d'Investigacions Científiques en el marc del Pla per a la millora de l'eficiència i la sostenibilitat en regadius.  
  
Per a mesurar la possible disminució de retorns, es realitzarà el seguiment de cabals/nivells en una de les séquies principals que travessa els sectors objecte de modernització i mitjançant consulta al programa de seguiment de les zones humides que duu a terme la Generalitat.  
Respecte a la qualitat de les masses d'aigua superficials, es mesurarà la qualitat en la massa d'aigua superficial amb codi 17.01 (barranc Picassent capçalera - Parc Albufera) en el tram que discorre a través dels sectors objecte de modernització. Per a això, s'establiran dos punts de control a l'entrada del sector 43 per a tindre en compte la confluència del barranc del Realon i un punt a l'eixida del sector. Com que el règim de cabal és esporàdic, es realitzarà tant aforament (quantitat) com a mostreig d'aigua per a determinar la qualitat de manera puntual i manual. Aquests moments coincidiran amb esdeveniments de pluja intensa en els quals circule aigua pel llit o en moments de la campanya de reg en els quals circule cabal. Els paràmetres que es controlaran seran els mateixos que en el cas anterior.  
Es realitzarà un control en l'ullal situat en la partida de la Senyoria.  
Referent als paràmetres de control i vigilància, els criteris de l'estudi d'impacte ambiental són els mateixos proposats en l'informe de l'SGPNA si bé proposa la ubicació dels piezòmetres en els nous capçals de reg. Sobre aquest tema, i atés que els punts de mostreig previstos en els pous de sequera poden resultar aptes per a aquest fi, amb la finalitat d'optimitzar les estructures ja existents i no generar nous efectes ambientals, es preveurà la possibilitat de decidir-se per l'opció proposada pel promotor.  
La modernització de regadius pot produir un canvi a cultius amb majors requeriments hídrics o una intensificació del cultiu el que produeix, en lloc d'un estalvi d'aigua, un augment en el seu consum. La disminució dels requeriments d'aigua quedarà plasmada en una modificació de la concessió a l'entorn de la Séquia Reial del Xúquer pel que no podran donar-se augments del consum per damunt de l'atorgat, consums que seran controlats i ajustats mitjançant la instal·lació de sensors en parcel·les i mòduls per a la lectura de consums, mesura així mateix requerida per l'òrgan competent en la gestió del Parc Natural de l'Albufera. El control de l'abonat, aspecte fonamental per a evitar l'augment de la salinitat en el sòl, es realitzarà mitjançant la instal·lació de sondes de conductivitat.  
La modernització permetrà minimitzar les pèrdues per percolació d'abonaments, a través del control de la freqüència i dosi en la seua aplicació. Amb aquest control es millorarà l'estat qualitatiu dels aqüífers subjacents generant-se un impacte positiu sobre la qualitat de les aigües. L'ús d'inhibidors de la nitrificació, o l'ús de fòsfor en formulacions altament assimilables per les plantes permet millorar el control de les pèrdues per percolació. Les obres de modernització permetran així mateix l'aplicació de pràctiques de cultiu ecològic mitjançant la implantació de conduccions de distribució diferenciades.  
Un altre dels efectes de la modernització pot ser la pèrdua de connectivitat ecològica a través de llits i séquies pel que, perquè no es genere aquest efecte, l'SGPNA considera necessari a més del manteniment d'algunes de les séquies més importants, l'habilitació d'una partida pressupostària en el projecte per a realitzar actuacions de restauració de camins i fonts d'aigua, molins etc., i l'entorn dels ulls de brollador o ullals. El document ambiental preveu la conservació de la xarxa de séquies, la qual cosa contribuirà a aquesta connectivitat.  
  
Amb la finalitat de controlar que es duen a terme les mesures preventives i correctores, vigilar la seua eficàcia i detectar impactes no previstos, s'ha dissenyat un programa de vigilància ambiental. Aquest pla es desenvoluparà en fase prèvia de construcció (fase prèvia on es mostrejarà la qualitat de les aigües, entre altres), fase de construcció (visites aleatòries sobre el terreny) i fase d'explotació (seguiment del retorn a les condicions anteriors a l'inici de les obres durant cinc anys).  
Conclusió  
El projecte, en fase d'obres, amb les mesures correctores proposades i les mesures de vigilància ambiental, no és previsible que genere efectes ambientals significatius.  
En fase de funcionament, la disminució dels retorns de reg resultant d'aquest projecte pot generar efectes significatius acumulatius sobre el parc natural, efectes que es corregeixen a través de la planificació hidrològica aportant els estalvis de la modernització directament a l'Albufera des del Xúquer, cabals de qualitat que estan millorant la qualitat de les aigües del llac. No obstant això, les masses d'aigua superficials i subterrànies han de ser objecte de control i vigilància a l'entorn de la modernització sense perjudici de la vigilància global que establisca l'òrgan de conca en els instruments de vigilància i control establits i aquells específics dirigits a la vigilància de les zones humides.  
  
Com a qüestió annexa i atés que es tracta de sectors situats al nord del riu Magre i els retorns del qual (i escolaments subterranis en general) nodreixen al llac de l'Albufera, es considera que la conservació de l'ús agrícola dels terrenys és fonamental per a evitar altres usos que puguen suposar un segellament significatiu del sòl, i també per a evitar la desaparició de l'entorn cultural dels regadius de la Séquia Reial del Xúquer i el manteniment de la connectivitat amb el parc natural.  
Finalment, cal assenyalar que l'avaluació ambiental estratègica duta a terme en el marc del nou Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer (programació 2022-2027) amb la valoració conjunta de les pressions que pateix la conca ha sigut rellevant en l'avaluació de l'impacte ambiental del projecte.  
Consideracions jurídiques  
El projecte d'obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, sectors 42, 43, 44, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf 1r de la lletra c del grup 1 del seu annex II.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció segona del capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc,  
  
  
Primer  
Estimar que el projecte d'obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer, sectors 42, 43, 44, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1. a) Es realitzarà el seguiment arqueològic de les obres. En el cas d'aparició de restes integrants del patrimoni cultural, s'actuarà seguint les directrius de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultual valencià.  
b) Haurà de vetlar-se per la conservació i restauració d'elements com ara molins i altres elements culturals lligats a la cultura del regadiu.  
  
2. El promotor del projecte tindrà en compte la perillositat per inundació existent en l'àmbit i hauran d'adaptar-se les infraestructures que ho requerisquen al que es disposa a l'article 21 de la normativa del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana.  
3. a) Els residus de demolició i inerts sobrants es gestionaran a través de gestor autoritzat.  
b) La neteja de formigoneres es realitzarà en els llocs propis per a aquest fi, evitant la seua neteja en la zona d'obres.  
4. En la realització de les obres a l'entorn del barranc de Picassent es tindrà en compte la possible presència d'espècies protegides a l'efecte d'establir un calendari d'obres. En qualsevol actuació que puga afectar el llit es tindrà en compte la possible presència de bivalves protegits.  
  
5.L'eliminació de les espècies exòtiques invasores es realitzarà d'acord amb el Decret 213/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores en la Comunitat Valenciana.  
S'establiran les mesures de desinfecció establides per l'òrgan de conca per a la cloïssa asiàtica i la clòtxina zebra.  
6. S'evitarà la realització d'actuacions que suposen un rellevant segellat del sòl en l'àmbit dels sectors 42, 43 i 44, suposen una desaparició de l'entorn cultural i agrari lligat als regadius de la Séquia Reial del Xúquer o pèrdua de connectivitat amb el parc natural (afecció a séquies, camins tradicionals, disminució de la superfície de cultiu, per exemple).  
  
7. a) Els cabals estalviats pel canvi de tècnica de reg hauran de destinar-se a cabal ambiental del PN de l'Albufera, seguint el procediment actualment vigent en els instruments de planificació hidrològica (Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer). Els recursos estalviats pel canvi de tècnica de reg no podran destinar-se a altres zones de reg, ni a ampliacions de les actuals zones reguívoles, ni a altres usos en la conca del Xúquer o en altres conques hidrogràfiques.  
  
b) Respecte als cultius, una vegada executada la modernització, no es podran substituir per cultius de major exigència hídrica o a intensificacions de la producció que requerisquen un increment de la demanda hídrica més enllà dels seus drets concessionals minorats després de l'assignació de les compensacions amb destinació al cabal ambiental de l'Albufera.  
Els òrgans de govern de la Séquia Reial del Xúquer informaran els usuaris sobre límits de consum, i sobre els cultius que s'adapten als consums previstos, canviant o incloent en les ordenances en cas necessari, a l'efecte que procedisca.  
8. S'inclourà en el programa de vigilància ambiental el control de la qualitat de les aigües superficials i subterrànies (quantitativament i qualitativament) d'acord amb l'exposat en l'informe de l'SGPNA segons annex. Atés que els punts de mostreig previstos pel promotor en els pous de sequera poden resultar aptes per a aquest fi, la vigilància es realitzarà a través d'aquests.  
Els resultats del programa de vigilància ambiental seran remesos pel promotor a l'òrgan substantiu i a l'òrgan gestor de l'Albufera amb periodicitat anual, excepte disposició d'aquests organismes en contra.  
Es remetran, així mateix, als mateixos òrgans els controls realitzats en el barranc de Picassent, fonamentals per a determinar l'augment de salinitat o eutrofització després de períodes plujosos. En el cas que es detecte augment de la salinitat o eutrofització en els escolaments, haurà de remetre's a aquest òrgan ambiental una proposta de noves mesures preventives i, en el seu cas, correctores.  
Si de la coordinació entre els diferents organismes implicats es decideix modificar aquesta vigilància, o que la vigilància es realitze a través d'altres mitjans amb la finalitat de no duplicar els controls que s'estableixen, aquesta modificació es comunicarà a a l'òrgan ambiental no sent necessari, atés que aquest fet no comportaria noves afeccions ambientals, realitzar una modificació d'aquesta resolució.  
9. Es mantindrà una xarxa de séquies necessàries segons annex a l'informe de l'òrgan gestor de l'Albufera que podrà incrementar-se a petició d'aquest òrgan en funció de necessitats posteriors justificades.  
  
10. S'inclourà un apartat pressupostat en el projecte que preveja millores en l'entorn natural (manteniment de tanques, riberes, alineacions d'arbratge en camins, manteniment de punts d'aigua, passos i refugis de fauna, etc.), i actuacions de restauració de la xarxa tradicional de vies hidràuliques, séquies i barrancs que transiten al llarg de zones d'ullals, fonts, molins, àrees de reserva i altres elements naturals amb cultius tradicionals, horts i zones naturals que connecten el Xúquer (Séquia Reial del Xúquer) i l'Albufera. Aquestes millores es concretaran amb l'SGPNA.  
Com a element integrant d'aquesta connectivitat ecològica, es vetlarà pel manteniment de la via pecuària corriol del cementeri de València de manera que cap element permanent, com ara capçals o hidrants, envaïsca el seu àmbit.  
11. Es realitzaran bones pràctiques agrícoles. com l'ús de tècniques d'agricultura de conservació com el conreu mínim o una capa verda típica d'hivern (Oxalis i vegetació ruderal, etc).  
En cas de detectar-se un ascens significatiu de la salinitat del sòl, serà necessari introduir un reg a manta amb la periodicitat necessària per a la conservació de la qualitat i capacitat productiva del sòl.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a). L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
b). L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
c). L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 9 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
  
  
ANNEX I  
Vigilància ambiental  
  
En cada sector es registrarà:  
- Control quantitatiu. Es registrarà el volum d'aigua de reg consumida i s'hauran d'incloure controls del nivell freàtic (piezòmetres).  
  
- Controls qualitatius. S'hauran d'incloure controls de qualitat d'aigües subterrànies i superficials que ajuden a conéixer l'estat abans i després de les obres i veure la seua evolució, per a això es requereix la instal·lació de piezòmetres instrumentalitzats amb sondes multiparamètriques.  
- Mesurament en continu de temperatura i conductivitat.  
- Anàlisi de la qualitat de les aigües sent els paràmetres a controlar els indicats en els criteris tècnics inclosos en la directriu núm. 2: directrius cientificotècniques per a l'establiment de sistemes de monitoratge automàtic per al control i seguiment de la qualitat de l'aigua i dels retorns de reg elaborats pel Consell Superior d'Investigacions Científiques en el marc del Pla per a la millora de l'eficiència i la sostenibilitat en regadius. Són els següents:  
  
- CE, NO3: mensual  
- NO2, NH4, PO4: trimestral  
- Plaguicides, components majoritaris (calci, magnesi, sodi, potassi, carbonat, bicarbonat, clorur, sulfat): semestral.  
  
  
ANNEX II  
Xarxa de séquies a conservar



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9570, del 06-04-2023 (2023/3501)

RESOLUCIÓN de 9 de febrero de 2023 del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar, sectores 42, 43, 44, en los términos municipales de Albal, Alcàsser, Beniparrell y Picassent. Expediente: (2628486) 57/2022/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9570

Fecha DOGV
:   06-04-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/3501

CVE


Fecha del documento
:   09-02-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de febrero de 2023 del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar, sectores 42, 43, 44, en los términos municipales de Albal, Alcàsser, Beniparrell y Picassent. Expediente: (2628486) 57/2022/AIA. [2023/3501]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2628486) 57/2022/AIA.  
Título: obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Sectores 42, 43, 44.  
Titular: Acequia Real del Júcar.  
Órgano sustantivo: Dirección General del Agua de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica / Servicio de Regadíos.  
Ref. órgano sustantivo: 10SUBHI/2022/185/S.  
Localización: Albal, Alcàsser, Beniparrell, Picassent.  
  
Antecedentes y tramitación administrativa  
El 6 de octubre de 1998, la Dirección General para el Desarrollo Sostenible dictó declaración de impacto ambiental favorable, del Proyecto de obras de modernización de la Acequia Real del Júcar consistente en la instalación de la llamada red en alta y embalse cuyo promotor fue la Confederación Hidrográfica del Júcar (expediente 314-1998-AIA). En el expediente se valoró el posible impacto del proyecto sobre la Albufera, se establecieron medidas correctoras y se instó a la realización de un programa de vigilancia ambiental.  
Como antecedente administrativo de la modernización de los sectores 42, 43 y 44 de la Acequia Real del Júcar cabe citar el expediente 49/2021-CONI, en el ámbito del cual se realizaron los siguientes trámites (resumen):  
- El 24 de marzo de 2021 la Dirección General del Agua (en adelante DGA), remite el proyecto de modernización de la red de transporte de los sectores 42, 43 y 44 a efectos de determinar la necesidad de proceder a su evaluación de impacto ambiental. Posteriormente, el 12 de agosto de 2021 la DGA solicita la emisión de un documento de alcance del referido proyecto.  
- El 20 de agosto de 2021 este órgano ambiental solicita informe el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos (SGENP) sobre aspectos del programa de vigilancia ambiental requerido en el expediente 314/1998-AIA, así como otros aspectos relacionados con la planificación hidrológica de la cuenca del Júcar, en aquellos momentos, en tramitación. Dicha solicitud fue contestada mediante informe del 26 de enero de 2022 del SGENP.  
- El 28 de abril de 2022 este órgano ambiental emite informe indicando determinados aspectos que debía contener el documento ambiental.  
- De forma simultánea, el 28 de abril de 2022 la DGA remite la siguiente documentación:  
- Solicitud de inicio  
- Proyecto de las redes de transporte de los sectores 42, 43 y 44.  
- Documento ambiental con los siguientes anexos:  
Resultados del plan de vigilancia ambiental y medidas correctoras de las obras de modernización de la ARJ.  
Extracto del estudio ambiental estratégico del Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar  
Apartado 9: Sostenibilidad del regadío: Riegos tradicionales en los tramos bajos del Júcar y del Turia del esquema de temas importantes de la demarcación hidrográfica del Júcar. Tercer ciclo de planificación hidrológica (2022-2027)  
Informe sobre los efectos de la adopción de sistemas de riego localizado en la zona citrícola de la ARJ (UPV-Centro valenciano de estudios sobre el riego).  
Efectos de la modernización de riegos en la ARJ en los balances del nitrógeno y del fósforo (UPV-I. Ingeniería del Agua y Medio Ambiente).  
- Estudio de integración paisajística.  
- Documento: Gestión de residuos de la construcción y demolición  
El 8 de junio de 2022 este órgano ambiental solicita la subsanación del documento ambiental a los efectos de que este recoja los aspectos contenidos en el artículo 45 de la Ley 21/2013, los indicados en el informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos de 26 de enero de 2022 y la valoración de los efectos ambientales de la modernización según la guía elaborada por el Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico.  
El 29 de junio de 2022 se recibe en este órgano ambiental el documento ambiental modificado.  
El 1 de agosto de 2022 se inicia el trámite de consultas en el que se consideraron como Administraciones Públicas afectadas y personas interesadas las siguientes:  
- Ayuntamiento de Albal.  
- Ayuntamiento de Alcàsser.  
- Ayuntamiento de Beniparrell.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
- Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
- Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
- Ecologistas en Acción.  
- SeoBirdlife.  
- WWF.  
El 25 de octubre de 2022 este órgano ambiental solicita al órgano sustantivo la remisión del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano junto con la memoria de impacto patrimonial.  
El 4 de noviembre de 2022 el órgano sustantivo remite el informe vinculante regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano emitido por la Dirección General de Cultura y Patrimonio en sentido favorable con sujeción a la realización de un seguimiento arqueológico global de las obras y de los movimientos de tierras.  
En el trámite de consultas se han obtenido los siguientes informes:  
- El 23 de noviembre de 2022 y 2 de diciembre de 2022 se reciben alegaciones de Acció Ecologista Agrò y la Asociación Xúquer Viu. Indican las alegaciones que las valoraciones ambientales de los distintos sectores de riego que comprenden la modernización de la Acequia Real del Júcar se han realizado sobre la base de la declaración de impacto ambiental (DIA) del proyecto de obras de modernización de la Acequia Real del Júcar en la que se afirma erróneamente que sobre la Albufera el impacto por reducción de retornos de riego es insignificante, afirmación que no confirman estudios tales como el estudio ambiental estratégico del Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar y el Plan del riesgo de inundación (Ciclo 2022-2027). Prosiguen las alegaciones indicando que sobre tal premisa se han realizado distintas valoraciones que se han resuelto mediante la innecesariedad de la realización de un procedimiento de evaluación de impacto ambiental o bien concluyendo que tal modernización no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente.  
Prosiguen las alegaciones indicando que con la modernización apenas se ahorra agua, de un 3 a un 5 % según diversos estudios, mientras que los retornos de riego no se pierden siendo las aportaciones más importantes que reciben los ecosistemas y las masas de agua de la ribera del Xúquer siendo necesarias para mejorar su estado ecológico y garantizar su supervivencia.  
Por último, indica que el proyecto sometido a evaluación de impacto ambiental se presenta fraccionado omitiéndose los efectos sinérgicos acumulativos sobre flora, agua y biodiversidad, el agua y sobre los espacios protegidos citados y los espacios de la Red Natura 2000 por lo que, atendiendo a los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, las obras de modernización de los sectores 42, 43 y 44 debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
- El 3 de enero de 2023 se solicita al superior jerárquico del Servicio de Gestión del Parque Natural de l'Albufera y su entorno la remisión del informe solicitado. El 11 de enero de 2023 el Servicio de Gestión del Parque Natural de l'Albufera (SGPNA) y su entorno remite informe con los siguientes apartados:  
Antecedentes: Indica la íntima relación del Parque Natural de l'Albufera con el regadío circundante, hecho que cambió su naturaleza salobre a dulceacuícola.  
El cambio de riego tradicional (a manta) por sistemas presurizados hacen prever una reducción del 25 % en los retornos de riego que llegan al humedal. Otros impactos que pueden generarse debido al cambio del sistema de riego son la pérdida de cauces a cielo abierto y con ello la pérdida de conectividad de ecosistemas y hábitats acuáticos asociados y la aridificación del suelo. Entre los efectos favorables cabe citar la reducción de compuestos de fertilizantes y fitosanitarios.  
Continúa el informe indicando que, en los distintos informes emitidos en el ámbito de diversos proyectos de modernización en el ámbito de la ARJ, se ha señalado la importancia de considerar conjuntamente las múltiples actuaciones del proyecto íntegro de modernización y se señalaban como condicionantes la compensación de caudales a l'Albufera y el mantenimiento de redes de acequias.  
Por último, finaliza indicando que se requieren medidas de control de los caudales empleados en el ámbito de la modernización, medidas de seguimiento y control de la calidad de las aguas subterráneas y del nivel freático. Además, deberán incluirse medidas correctoras para la conservación de la biodiversidad, conectividad ecológica, y conservación de suelos y biodiversidad.  
La documentación del expediente así como el contenido íntegro del informe con plano anexo podrá ser consultado a través del siguiente enlace: https://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-d-impacte-ambiental->.  
Se accederá al municipio de Albal y al expediente 057/2022/AIA (Fase: consulta AAPP y personas interesadas).  
Finalizado el plazo establecido en el artículo 46 de la Ley 21/2013 y disponiendo de suficientes elementos de juicio para resolver, se prosigue con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
Respuesta a las alegaciones:  
- El 27 de diciembre de 2020 se remiten las alegaciones presentadas al Servicio de Gestión del Parque Natural de l'Albufera y se solicita informe. A la fecha de emisión de esta Resolución no se ha recibido respuesta a lo solicitado.  
- En el ámbito de las competencias de este órgano ambiental, cabe indicar:  
Respecto a los aspectos de la tramitación ambiental de los proyectos de modernización de regadíos, y la DIA de 6 de octubre de 1998, del Proyecto de obras de modernización de la Acequia Real del Júcar, cabe indicar que el avance en el conocimiento del funcionamiento hídrico del lago ha avanzado a lo largo de los últimos 20 años. Los pronunciamientos ambientales realizados por el órgano ambiental en el ámbito competencial de la Comunitat Valenciana, han tenido en cuenta los aspectos contenidos en el esquema de temas importantes y documentos ambientales estratégicos de los correspondientes ciclos de programación.  
Respecto al posible fraccionamiento de proyectos, indicar que al proyecto presentado le es de aplicación una tramitación simplificada de evaluación de impacto ambiental por lo que en los términos de la Ley 21/2013, no puede considerarse que exista tal fraccionamiento.  
En cuanto a los efectos globales sobre el parque natural, cabe indicar que el estudio de dichos efectos corresponde a ámbitos superiores de planificación, efectos estudiados a través de la tramitación ambiental del Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica de la cuenca del Júcar (ciclo de programación 2021-2027). En la declaración ambiental estratégica del plan se incluye, como resultado de la valoración de los efectos del plan sobre el lago, la necesidad de incluir en el plan una reserva de 74 hm³ para la Albufera desde el embalse de Tous, reserva de carácter ambiental. El Plan hidrológico de la demarcación de la cuenca hidrográfica del Júcar, fue aprobado en Consejo de Ministros de 24 de enero de 2023.  
Respecto a la necesidad de realizar una evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario, será de lo que resulte, a escala de proyecto, de cada tramitación ambiental.  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del anexo III de la misma.  
Características del proyecto  
Las obras que permitirán la modernización de los sectores descritos se dividen en actuación 1, cuyo órgano sustantivo es la Dirección General del Agua y comprende exclusivamente la red de transporte y la actuación 2, cuyo órgano sustantivo es la Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca (Servicio de Regadíos) y comprende la red de distribución de los sectores 42, 43 y 44. Esta valoración ambiental comprende la totalidad de las obras necesarias para llevar a cabo la modernización de los sectores citados.  
El objeto del proyecto es el cambio del sistema de riego desde un sistema de riego tradicional a manta a un sistema automatizado mediante redes presurizadas (riego por goteo).  
- Dimensiones y diseño  
El proyecto prevé la modernización de 751,8 ha: 90,14 ha del sector 42 en los términos municipales de Alcàsser, Picassent y Silla, 228,76 ha del sector 43 en los términos municipales de Alcàsser, Beniparrell y Silla y 432,9 ha del sector 44 en los términos municipales de Albal y Beniparrell.  
Las infraestructuras que permitirán la modernización de estos sectores incluyen la instalación de la red de transporte y redes de distribución con sus correspondientes cabezales y elementos accesorios que permitirán el funcionamiento de la red (válvulas, ventosas) situados en sus correspondientes arquetas.  
La conducción de transporte que abastece al sector 42 parte de la brida ciega DN 400 mm dispuesta para tal fin en la toma T de la red en alta (conducción principal de la ARJ) y finalizará en el cabezal de riego del sector 42, tendrá una longitud de 35 m y estará constituida por tubería de PVC-O DN 800 mm PN 12,5 atm. La conducción de transporte para los sectores 43 y 44 se inicia tras la brida ciega existente para tal fin en la toma U de la red en alta mediante una tubería de PVC-O DN 800 mm PN 12,5 atm de 350 longitud, hasta la derivación con la futura ubicación del cabezal del sector 43, donde se realiza una derivación en PVC-O DN 500 mm PN 12,5 atm para el mismo. Tras esta derivación, la conducción de transporte hasta la brida ciega del cabezal del sector 44 será de PVC-O DN 630 mm PN 12,5 atm y contará con una longitud de 1.915 metros. Las conducciones se instalarán enterradas a una profundidad mínima de 1m sobre la generatriz superior de la tubería.  
Las obras de la red de transporte conllevan la afección a una superficie total de unos 37.798 m², de los cuales 28.268 m² corresponden a ocupación temporal, 4.592 m² a servidumbre de acueducto, y 4.938 m² a expropiación.  
Los puntos singulares de la red de transporte se localizan en el cruce con el barranco de Picassent, que se resuelve mediante la instalación de la conducción enterrada bajo el cauce, el cruce con la plataforma del AVE y vía férrea convencional de RENFE, para lo cual se ha previsto una perforación horizontal con tubería de acero DN 1.000 en el interior de la cual se instala una tubería de PE-100 DN 630 PN 10 atm.  
Los cabezales de riego se alojarán en el interior de edificios con estructura metálica, cerramientos de hormigón y cubierta con chapa tipo sándwich y teja cerámica. El suministro de energía de estos se ha previsto mediante energía renovable a partir de paneles fotovoltaicos situados en las cubiertas de los cabezales. Desde estos cabezales parten las redes de distribución que contarán con unos 34 km de tubería de PVC de DN comprendidos entre 400 y 110 mm y finalizarán en los hidrantes multiusuario desde donde partirá la red terciaria que permitirá instalar las correspondientes tomas parcelarias. Las conducciones de las redes de distribución se ejecutarán en la medida de lo posible alojadas en los caminos rurales existentes, a una profundidad mínima de 1,0 metros sobre la generatriz. Las instalaciones se completarán con sistemas de control y telemando para la lectura de cada una de las tomas y el accionamiento telemandado de cada toma.  
El diseño del proyecto se ha realizado tras el estudio de diversas alternativas en las que se ha tenido en cuenta la optimización del trazado de las tuberías con el fin de generar los menores efectos adversos posibles.  
- Acumulación con otros proyectos  
La ARJ riega aproximadamente 20.500 ha de las cuales 4.506 ha son de arrozal. La superficie total que está previsto modernizar afecta a 15.000 ha divididas en 45 sectores por lo que es posible que existan efectos acumulativos tanto positivos como negativos valorados en ámbitos superiores de programación (evaluación ambiental estratégica del Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar).  
- Utilización de recursos naturales (agua, suelo, biodiversidad)  
En fase de obras se producirá una afección temporal al suelo debido a la zona de ocupación temporal. A la finalización de las obras esta zona de afección desaparecerá permaneciendo la zona de servidumbre permanente de acueducto y las zonas ocupadas por los cabezales de riego. Las conducciones se ubicarán utilizando al máximo posible los caminos existentes minimizando la utilización permanente del suelo. La superficie ocupada por los cabezales se ha optimizado tras un estudio de alternativas.  
En la fase de funcionamiento se producirá un ahorro de agua estimado en 2,3 hm³ disminuyendo la utilización de recursos naturales.  
- Generación de residuos, contaminación  
El conjunto de las actuaciones comporta la demolición de obras de fábrica y aglomerados calculado en 8583,85 t, mientras que se ha estimado un movimiento de tierras de 137.257,50 m³, de los cuales 109.806 m³ son empleados en la propia obra en rellenos de zanjas y el resto serán transportados a vertedero autorizado junto con los restos de demoliciones de obras de fábrica y aglomerados, siendo estos dos valores los que representan el mayor porcentaje de la gestión de residuos de las actuaciones  
La mayor parte de los residuos se generarán en la fase de construcción. El promotor presenta un estudio de gestión de residuos con medidas para prevenir su generación, prevé la reutilización de tierras de excavación y contempla la gestión de los residuos no reutilizables ni valorizables si bien debe indicarse que de acuerdo con la legislación vigente en materia de residuos (Ley 7/2022) el poseedor debe entregar los residuos a un gestor.  
Durante la fase de explotación los residuos generados serán envases de los fertilizantes empleados en el riego por goteo, desincrustante, etc. Sin embargo, no se trata de un proyecto cuya actividad conlleve de forma directa una generación significativa de residuos ni la actividad realizada conlleva por sí misma la realización de vertidos o emisiones.  
- Riesgos  
El documento ambiental considera como riesgos los derivados del cambio climático que prevén un aumento de temperaturas en la zona de modernización y las precipitaciones extremas propias de la cuenca mediterránea localizándose zonas inundables para periodo de retorno de 10, 100 y 500 años en los sectores 43 y 44, no así en el 42 que queda exento de riego. Se ha considerado como infraestructuras más vulnerables los cabezales de riego. La consulta al Sistema nacional de cartografía de zonas inundables descarta el riesgo en las parcelas donde se ubican los cabezales. En cualquier caso, el resto de los elementos que lo requieran deberán cumplir la normativa del Plan de acción territorial para la prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El proyecto se ubica en una zona de intensidad sísmica de grado VI (terremoto levemente dañino), por lo que se considera que la vulnerabilidad del proyecto a esta amenaza externa es baja. La destrucción de las infraestructuras por un terremoto no conllevaría riesgos relevantes siendo la probabilidad de suceso del riesgo sísmico muy bajo. No obstante, los cabezales de riego se construirán cumpliendo toda la normativa aplicable, como el código técnico de la edificación y la Norma de construcción sismorresistente NCSE-02.  
Debido a que las obras se desarrollarán en zona cercana a zona forestal, se seguirá lo indicado en el pliego general de normas de seguridad en prevención de Incendios Forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat.  
La valoración global del riesgo en el proyecto se considera baja.  
Ubicación del proyecto  
Los sectores objeto de modernización no se encuentran dentro de los límites del Parque Natural de l'Albufera, zona húmeda, LIC/ZEPA de l'Albufera. La zona de actuación está incluida dentro de los límites del Plan de ordenación de recursos naturales (PORN) de l'Albufera (aprobado por el Decreto 96/1995,de 16 de mayo, del Gobierno valenciano, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera).  
Este órgano ambiental considera que la peculiaridad principal de los sectores 42, 43 y 44 respecto a su ubicación, radica en su cercanía al parque natural, a su situación en los denominados sectores-norte cuyas escorrentías/retornos de riego vierten a la Albufera y a su posición cercana a zonas muy antropizadas (polígonos industriales, infraestructuras viarias, conurbaciones urbanísticas) por lo que se considera de interés la preservación de este uso agrícola frente a otros usos que puedan suponer un sellado del suelo, pérdida de conectividad o un cambio del entorno cultural de la ARJ.  
- Biodiversidad.  
En el ámbito del proyecto no se localizan hábitats de interés comunitario según legislación comunitaria ni hábitats prioritarios según legislación autonómica. No se localizan especies de flora o fauna de interés en el ámbito del proyecto, siendo la fauna y flora existente propia del ámbito agrícola.  
Se ha localizado en el ámbito de afección especies invasoras como Opuntia ficus-indica.  
- Paisaje.  
No existe afección a paisajes de relevancia regional (PRR) integrantes de la infraestructura verde identificados en la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana. Los PRR más próximos son el PRR32 (Albufera y arrozales) y PRR13 (huertas y vegas de Valencia).  
- Elementos del patrimonio cultural.  
No se localiza en el ámbito de actuación bienes integrantes del patrimonio cultural valenciano. La memoria de impacto patrimonial no ha localizado restos de interés. Los elementos relevantes encontrados (Torre de Espioca en Picassent, palacio de la Baronía de Alcàsser, torre árabe en Albal) se encuentran alejados de la zona de actuación.  
Otros elementos del patrimonio cultural que cabe considerar, son las vías pecuarias y las acequias. En el ámbito de los sectores a modernizar transcurre la vía pecuaria vereda del cementerio de Valencia de 20 m de anchura. Se destacan las acequias de Beniparrell y el Sequiol de Desagüe, que se conservarán.  
- Masas de agua superficiales y subterráneas.  
En el ámbito de actuación se localiza como masa de agua superficial el barranco de Picassent, que discurre entre el límite de los sectores 43 y 44. Es una masa de agua en un estado peor que bueno por la presencia de restos de herbicidas, fungicidas, abonos. El informe del SGPNA considera esta masa de agua fundamental para la conservación de la conectividad biológica por lo que además de su buen estado cualitativo debe velarse por su buen estado biológico (erradicación de especies exóticas, respeto de los periodos de nidificación, conservación de bivalvos autóctonos).  
En cuanto a las aguas subterráneas, las obras proyectadas se sitúan mayoritariamente en la Unidad hidrogeológica de la plana de Valencia norte, código UH-08.25, localizada junto a la costa mediterránea, que ocupa el sector norte de la llanura litoral de Valencia. El Plan hidrológico del Júcar, describe la masa de agua de la plana de Valencia norte (080.142) como en mal estado global ya que, a pesar de presentar un buen estado cuantitativo, su estado químico es malo debido a contaminación por nitratos y plaguicidas.  
Los ojos de manantial o ullals más cercanos a los sectores 42, 43 y 44 se sitúan al este, próximos a la zona de cultivo de arrozal que rodea el parque. Son:  
- Este del sector 44: Font del Bony, Font del Mariano.  
- Este sector 43: Font de Caminás, Sequiol de Verate.  
- Este sector 42: Séquia del Molí, Font del Plater, Fonts de la Torreta, Font de Bedrenyo, Font de Petiniqui, Font del Gat, Font d'En Robro.  
Características del potencial impacto  
La fase de obras producirá cambios en la geomorfología y edafología debido a las obras de excavación, alteración de la calidad el aire por incremento de niveles acústicos y deterioro de su calidad (aumento de polvo en suspensión, incremento de emisión de gases procedentes de la combustión de la maquinaria), alteración de la calidad de las aguas por vertidos accidentales, destrucción de la vegetación en las zonas de obras, alteración del comportamiento de la fauna y afección directa a microfauna, afección directa sobre el empleo, mejora de la productividad agrícola, afecciones a infraestructuras, y a la calidad del paisaje.  
Se han previsto medidas correctoras para la prevención y corrección de los impactos previstos si bien existen aspectos puntuales como el tratamiento de especies exóticas e invasoras sobre las que deberá especificarse las medidas a adoptar.  
Si bien en principio no se generarán impactos sobre el patrimonio cultural, como medida preventiva se realizará un seguimiento arqueológico durante la fase de obras en el que se efectuará un registro de las secciones abiertas por los movimientos de tierra. Además, se procederá a balizar elementos etnológicos como molinos, entradores y casetas. En este sentido, el informe del (SGPNA) indica que los elementos culturales molinos y otros elementos hidráulicos deberán restaurarse.  
En fase de obras y con el fin de conservar los usos propios de la vía pecuaria se adoptarán medidas cautelares para garantizar el tránsito ganadero y sus otros usos complementarios. En esta fase deberá comprobarse que el resto de infraestructura de riego, como los hidrantes, no invaden su dominio.  
Referente al paisaje, la mayor parte de las infraestructuras se construirán enterradas por lo que una vez finalice la fase de obras el mayor impacto sobre el paisaje se producirá por la presencia de los cabezales de riego. Se aplicarán medidas de integración tales como la disposición de una barrera vegetal en su perímetro, la adaptación de los colores de los edificios a los del entorno o disponer tejas en las cubiertas. Dadas las medidas de integración previstas y teniendo en cuenta que se restaurará la zona de obras, el impacto se valora como moderado.  
Durante la fase de funcionamiento, el riego por goteo producirá un mayor desarrollo vegetativo lo que supone una mayor absorción de CO2 produciéndose un impacto positivo.  
Como efecto negativo cabe citar la destrucción de los hábitats ligados al regadío. Debido a las características de los sectores a modernizar, el impacto no se considera significativo.  
Los efectos de la modernización sobre las masas de agua en la fase de funcionamiento se disgregan de la siguiente manera:  
- Efectos sobre la presión por extracciones en zona de riego: En el ámbito de la ARJ la disminución de los consumos por medio de la modernización ha permitido afrontar periodos de sequía y ha permitido aportar agua directamente del Júcar a la Albufera mejorando significativamente su calidad.  
- Disminución de los retornos de riego: Atendiendo a los estudios del CEDEX (Centro de experimentación y estudios de obra pública), en los sectores 42, 43 y 44 se generaría un ahorro de 2,3 hm³/año, el volumen de retornos de riego se disminuiría en 1,67 hm³/año, menores de los esperados, por lo que los efectos sobre la Albufera se consideran positivos. Como medida correctora, estos 2,3 hm³, se aportarán a la Albufera.  
El mantenimiento de la red tradicional de acequias permitirá gestionar la escorrentía superficial de los campos y su llegada a la Albufera así como permitir la recarga de acuíferos costeros. También se mantendrán aquellos puntos o áreas donde las infraestructuras hidráulicas mantienen ecosistemas de interés para la conservación en el contexto local. El impacto se valora como compatible.  
- Afección a corrientes de aguas superficiales: El órgano competente en la gestión del Parque considera de interés por su función de corredor ecológico el barranco de Picassent que discurre en el ámbito. Para evitar impactos significativos además de velar por el buen estado químico de sus aguas, se velará por su buen estado biológico (respeto de los periodos de nidificación, conservación de bivalvos autóctonos).  
El estudio de impacto ambiental contempla una serie de medidas de vigilancia y control de las aguas superficiales y subterráneas, incluidos los retornos de riego. La vigilancia y control del acuífero de la plana de Valencia se llevará a cabo a través de los datos contenidos en el sistema de información del agua de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Se realizarán controles mensuales cualitativos de las masas de agua utilizando los pozos de sequía que dejarán de utilizarse. Los muestreos seguirán los criterios técnicos incluidos en la directriz núm. 2: directrices científico-técnicas para el establecimiento de sistemas de monitorización automática para el control y seguimiento de la calidad del agua y de los retornos de riego elaborados por el Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) en el marco del plan para la mejora de la eficiencia y la sostenibilidad en regadío.  
Para medir la posible disminución de retornos, se realizará el seguimiento de caudales/niveles en una de las acequias principales que atraviesa los sectores objeto de modernización y mediante consulta al programa de seguimiento de las zonas húmedas que lleva a cabo la GVA.  
Respecto a la calidad de las masas de agua superficiales, se medirá la calidad en la masa de agua superficial con código 17.01 (Bco. Picassent Cabecera - Parque Albufera) en el tramo que discurre a través de los sectores objeto de modernización. Para ello, se establecerán dos puntos de control a la entrada del sector 43 para tener en cuenta la confluencia del barranco del Realón y un punto a la salida del sector. Puesto que el régimen de caudal es esporádico, se realizará tanto aforo (cantidad) como muestreo de agua para determinar la calidad de forma puntual y manual. Estos momentos coincidirán con eventos de lluvia intensa en los que circule agua por el cauce o en momentos de la campaña de riego en los que circule caudal. Los parámetros que se controlarán serán los mismos que en el caso anterior.  
Se realizará un control en el ullal ubicado en la partida de La Senyoria.  
Referente a los parámetros de control y vigilancia, los criterios del estudio de impacto ambiental son los mismos propuestos en el informe del SGPNA si bien propone la ubicación de los piezómetros en los nuevos cabezales de riego. Al respecto, y dado que los puntos de muestreo previstos en los pozos de sequía pueden resultar aptos para este fin, con el fin de optimizar las estructuras ya existentes y no generar nuevos efectos ambientales, se contemplará la posibilidad de optarse por la opción propuesta por el promotor.  
La modernización de regadíos puede producir un cambio a cultivos con mayores requerimientos hídricos o una intensificación del cultivo lo que produce, en lugar de un ahorro de agua, un aumento en su consumo. La disminución de los requerimientos de agua quedará plasmada en una modificación de la concesión en el entorno de la ARJ por lo que no podrán darse aumentos del consumo por encima de lo otorgado, consumos que serán controlados y ajustados mediante la instalación de sensores en parcelas y módulos para la lectura de consumos, medida asimismo requerida por el órgano competente en la gestión del Parque Natural de l'Albufera. El control del abonado, aspecto fundamental para evitar el aumento de la salinidad en el suelo, se realizará mediante la instalación de sondas de conductividad.  
La modernización permitirá minimizar las pérdidas por percolación de abonos, a través del control de la frecuencia y dosis en su aplicación. Con este control se mejorará el estado cualitativo de los acuíferos subyacentes generándose un impacto positivo sobre la calidad de las aguas. El empleo de inhibidores de la nitrificación, o el empleo de fósforo en formulaciones altamente asimilables por las plantas permite mejorar el control de las pérdidas por percolación. Las obras de modernización permitirán asimismo la aplicación de prácticas de cultivo ecológico mediante la implantación de conducciones de distribución diferenciadas.  
Otro de los efectos de la modernización puede ser la pérdida de conectividad ecológica a través de cauces y acequias por lo que, para que no se genere este efecto, el SGPNA considera necesario además del mantenimiento de algunas de las acequias más importantes, la habilitación de una partida presupuestaria en el proyecto para realizar actuaciones de restauración de caminos y fuentes de agua, molinos etc, y el entorno de los ojos de manantial o ullals. El documento ambiental contempla la conservación de la red de acequias, lo que contribuirá a esta conectividad.  
Con el fin de controlar que se llevan a cabo las medidas preventivas y correctoras, vigilar su eficacia y detectar impactos no previstos, se ha diseñado un programa de vigilancia ambiental. Este plan se desarrollará en fase previa de construcción (fase previa donde se muestreará la calidad de las aguas, entre otros), fase de construcción (visitas aleatorias sobre el terreno) y fase de explotación (seguimiento del retorno a las condiciones anteriores al inicio de las obras durante 5 años).  
Conclusión  
El proyecto, en fase de obras, con las medidas correctoras propuestas y las medidas de vigilancia ambiental, no es previsible que genere efectos ambientales significativos.  
En fase de funcionamiento, la disminución de los retornos de riego resultante de este proyecto puede generar efectos significativos acumulativos sobre el parque natural, efectos que se corrigen a través de la planificación hidrológica aportando los ahorros de la modernización directamente a la Albufera desde el Júcar, caudales de calidad que están mejorando la calidad de las aguas del lago. No obstante, las masas de agua superficiales y subterráneas deben ser objeto de control y vigilancia en el entorno de la modernización sin perjuicio de la vigilancia global que establezca el órgano de cuenca en los instrumentos de vigilancia y control establecidos y aquellos específicos dirigidos a la vigilancia de las zonas húmedas.  
Como cuestión anexa y dado que se trata de sectores situados al norte del río Magro y cuyos retornos (y escorrentías subterráneas en general) nutren al lago de la Albufera, se considera que la conservación del uso agrícola de los terrenos es fundamental para evitar otros usos que puedan suponer un sellado significativo del suelo, así como para evitar la desaparición del entorno cultural de los regadíos de la ARJ y el mantenimiento de la conectividad con el parque natural.  
Por último, hay que señalar que la evaluación ambiental estratégica llevada a cabo en el marco del nuevo Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar (programación 2022-2027) con la valoración conjunta de las presiones que sufre la cuenca, ha sido relevante en la evaluación del impacto ambiental del proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Sectores 42, 43, 44, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, en concordancia con el epígrafe c) 1º del grupo 1 de su anexo II.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar que el proyecto obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Sectores 42, 43, 44, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1. a) Se realizará el seguimiento arqueológico de las obras. En el caso de aparición de restos integrantes del patrimonio cultural se actuará siguiendo las directrices de la Ley 4/1998, del patrimonio cultual valenciano.  
b) Deberá velarse por la conservación y restauración de elementos tales como molinos y otros elementos culturales ligados a la cultura del regadío.  
2. El promotor del proyecto tendrá en cuenta la peligrosidad por inundación existente en el ámbito debiendo adaptarse las infraestructuras que lo requieran a lo dispuesto al artículo 21 de la normativa del PATRICOVA (Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana).  
3. a) Los residuos de demolición e inertes sobrantes se gestionarán a través de gestor autorizado.  
b) La limpieza de hormigoneras se realizará en los lugares propios para este fin, evitando su limpieza en la zona de obras.  
4. En la realización de las obras en el entorno del barranco de Picassent se tendrá en cuenta la posible presencia de especies protegidas a efectos de establecer un calendario de obras. En cualquier actuación que pueda afectar al cauce se tendrá en cuenta la posible presencia de bivalvos protegidos.  
5. La eliminación de las especies exóticas invasoras se realizará de acuerdo con el Decreto 213/2009, de 20 de noviembre, del Consell, por el que se aprueban medidas para el control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana.  
Se establecerán las medidas de desinfección establecidas por el órgano de cuenca para la almeja asiática y el mejillón cebra.  
6. Se evitará la realización de actuaciones que supongan un relevante sellado del suelo en el ámbito de los sectores 42, 43 y 44, supongan una desaparición del entorno cultural y agrario ligado a los regadíos de la ARJ o pérdida de conectividad con el parque natural (afección a acequias, caminos tradicionales, disminución de la superficie de cultivo, por ejemplo).  
7. a) Los caudales ahorrados por el cambio de técnica de riego deberán destinarse a caudal ambiental del PN de l'Albufera, siguiendo el procedimiento actualmente vigente en los instrumentos de planificación hidrológica (Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar). Los recursos ahorrados por el cambio de técnica de riego no podrán destinarse a otras zonas de riego, ni a ampliaciones de las actuales zonas regables, ni a otros usos en la cuenca del Júcar o en otras cuencas hidrográficas.  
b) Respecto a los cultivos, una vez ejecutada la modernización, no se podrán sustituir por cultivos de mayor exigencia hídrica o a intensificaciones de la producción que requieran un incremento de la demanda hídrica más allá de sus derechos concesionales minorados tras la asignación de las compensaciones con destino al caudal ambiental de l'Albufera.  
Los órganos de gobierno de la ARJ informarán a los usuarios sobre límites de consumo, y sobre los cultivos que se adaptan a los consumos previstos, cambiando o incluyendo en las Ordenanzas en caso necesario, lo que al efecto proceda.  
8. Se incluirá en el programa de vigilancia ambiental el control de la calidad de las aguas superficiales y subterráneas (cuantitativa y cualitativamente) según lo expuesto en el informe del SGPNA según anexo. Dado que los puntos de muestreo previstos por el promotor en los pozos de sequía pueden resultar aptos para este fin, la vigilancia se realizará a través de estos.  
Los resultados del PVA serán remitidos por el promotor al órgano sustantivo y al órgano gestor de la Albufera con periodicidad anual salvo disposición de estos organismos en contrario.  
Se remitirán asimismo a los mismos órganos los controles realizados en el barranco de Picassent, fundamentales para determinar el aumento de salinidad o eutrofización después de periodos lluviosos. En el caso que se detecte aumento de la salinidad o eutrofización en las escorrentías, deberá remitirse a este órgano ambiental una propuesta de nuevas medidas preventivas y, en su caso, correctoras.  
Si de la coordinación entre los distintos organismos implicados se decide modificar esta vigilancia, o que la vigilancia se realice a través de otros medios con el fin de no duplicar los controles que vienen estableciéndose, esta modificación se comunicará a al órgano ambiental no siendo necesario, dado que este hecho no comportaría nuevas afecciones ambientales, realizar una modificación de esta resolución.  
9. Se mantendrá una red de acequias necesarias según anexo al informe del órgano gestor de la Albufera que podrá incrementarse a petición de este órgano en función de necesidades posteriores justificadas.  
10. Se incluirá un apartado presupuestado en el proyecto que contemple mejoras en el entorno natural (mantenimiento de setos, riberas, alineaciones de arbolado en caminos, mantenimiento de puntos de agua, pasos y refugios de fauna, etc.), y actuaciones de restauración de la red tradicional de vías hidráulicas, acequias y barrancos que transitan a lo largo de zonas de ullals, fonts, molinos, áreas de reserva y otros elementos naturales con cultivos tradicionales, huertos y zonas naturales que conecten el Júcar (ARJ) y Albufera. Dichas mejoras se concretarán con el SGPNA.  
Como elemento integrante de esta conectividad ecológica, se velará por el mantenimiento de la vía pecuaria vereda del cementerio de Valencia de manera que ningún elemento permanente, como cabezales o hidrantes, invada su ámbito.  
11. Se realizarán buenas prácticas agrícolas (BPA) como el empleo de técnicas de agricultura de conservación como el laboreo mínimo o una capa verde típica de invierno (Oxalis y vegetación ruderal, etc).  
En caso de detectarse un ascenso significativo de la salinidad del suelo, será necesario introducir un riego a manta con la periodicidad necesaria para la conservación de la calidad y capacidad productiva del suelo.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 9 de febrero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
  
  
ANEXO I  
Vigilancia ambiental  
  
En cada sector se registrará:  
- Control cuantitativo. Se registrará el volumen de agua de riego consumida y se deberán incluir controles del nivel freático (piezómetros).  
- Controles cualitativos: Se deberán incluir controles de calidad de aguas subterráneas y superficiales que ayuden a conocer el estado antes y después de las obras y ver su evolución, para lo cual se requiere la instalación de piezómetros instrumentalizados con sondas multiparamétricas.  
- Medición en continuo de temperatura y conductividad.  
- Análisis de la calidad de las aguas siendo los parámetros a controlar los indicados en los criterios técnicos incluidos en la directriz núm. 2: directrices científico-técnicas para el establecimiento de sistemas de monitorización automática para el control y seguimiento de la calidad del agua y de los retornos de riego elaborados por el Consejo Superior de Investigaciones Científicas (CSIC) en el marco del «Plan para la mejora de la eficiencia y la sostenibilidad en regadíos». Son los siguientes:  
- CE, NO3: Mensual  
- NO2, NH4, PO4: Trimestral  
- Plaguicidas, componentes mayoritarios (calcio, magnesio, sodio, potasio, carbonato, bicarbonato, cloruro, sulfato): Semestral.  
  
  
ANEXO II  
Red de acequias a conservar



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML