Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5130, del 08-11-2005 (2005/11879)

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5130

Data del DOGV
:   08-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11879

CVE


Data del document
:   19-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Biar](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Torrent](javascript:void(0))
    * [Benassal](javascript:void(0))
    * [Benimarfull](javascript:void(0))
    * [Siete Aguas](javascript:void(0))
    * [Yátova](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Alborache](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Jérica](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X11879]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 230/04-AIA Biar, 117/04-AIA Benimafurll, 203/03-AIA Chiva, Buñol, Alborache, Siete Aguas,Chiva, Yátova, Requena, Utiel, 204/04-AIA Jérica, 184/02-AIA Benassal, 094/04-AIA Sinarcas, 228/04-AIA Torrent i 310/02-AIA Alpuente, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 19 d'octubre de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 230/04-AIA  
Promotor: Hormigones Gandía, SL  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes. Secció A) Partida el Pla  
Localització: Parcel·la núm. 215 I 207 del polígon núm. 12 . Biar (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció d'arenes denominada Partida el Pla, terme municipal de Biar, tramitada com a recurs de la secció A) de la Llei de mines. La finalitat de l'extracció és subministrar arenes per a la fabricació de formigons preparats i morters per a la planta de formigó propietat de l'empresa peticionària en la localitat de Villena.  
Les parcel·les que s'han d'explotar són les núm. 215 i 207 del polígon 12 del terme municipal de Biar i ocupen una superfície de 37.386 m2.  
L'extracció proposa conformar dos bancs d'explotació de 4 m de profunditat deixant un buit final de 8 m la qual cosa comporta un volum d'extracció de 264.000 m3 equivalent a 528.000 t. La producció anual estimada és de 15.000 m3 per la qual cosa s'estima una vida per a l'explotació de 17 anys.  
El material s'extraurà mitjançant mètodes convencionals i serà carregat i transportat a una planta de tractament i classificació d'àrids externa a l'explotació propietat del peticionari.  
La restauració del buit miner es durà a terme de forma simultània a l'explotació mitjançant el farciment del buit amb els mateixos estèrils de l'explotació més els estèrils generats en la pedrera d'àrids denominada Sant Cristòfol, de Villena que explota l'empresa promotora.  
En cas de no disposar de suficient material estèril per a omplir totalment el buit miner generat per l'explotació s'aportarà el material calcari procedent de la pedrera Sant Cristòfol.  
Una vegada restituït el buit miner i aportada la terra vegetal, es revegetaran les parcel·les mitjançant la plantació de pi blanc.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'abril de 2004, el Servei Territorial d'Indústria va traslladar l'expedient d'explotació de la secció A) denominada Partida el Pla, al terme municipal de Biar (Alacant).  
S'aporta, a més, el resultat d'informació pública de l'expedient indicant que publicada la documentació corresponent en el DOGV núm. 4695, de 19.02.04, no han sigut presentades al·legacions al projecte.  
En data 12 d'agost de 2004 es va tornar la documentació al Servei Territorial d'Indústria, indicant la correcta tramitació de l'expedient ja que s'havien sol·licitat dues activitats diferents: extracció de graves i restauració mitjançant abocador.  
En data 27 de setembre, el Servei Territorial d'Indústria remet nova documentació en què es justifica que la restauració proposada no s'efectuarà mitjançant abocador, sinó mitjançant farciment amb estèrils d'explotació i s'admetra com a vàlida la documentació inicialment tramitada.   
D'altra banda, l'estudi d'impacte ambiental no conté l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana, i és necessari aquest informe per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
La zona on s'ubica la parcel·la se situa al nord-oest del municipi de Biar en una zona on al llarg dels anys s'han anat explotant les graves i arenes que constitueixen la plana plioquaternària que envolta el municipi de Biar.   
S'accedeix a la parcel·la a través de la carretera CV . 807 de Biar a Castalla, a uns 2,5 km en el marge dret, parteix un camí de terra que ens condueix a les parcel·les.   
El paisatge que a priori era una plana agrícola de secà, es troba a hores d'ara molt deteriorat per les nombroses extraccions de graves que han sigut explotades al llarg dels anys i que han deixat buits d'extracció sense restaurar i en els quals únicament i en alguns d'ells s'han plantat vinyes i oliveres. En els últims anys, a més, s'han dut a terme actuacions de regeneració d'espais degradats per activitats mineres per part de la Conselleria d'Indústria i Comerç.  
Els materials que s'han d'explotar estan constituïts per conglomerats plioquaternaris de còdols embolicats en una matriu arenosa o argilosa. Aquests conglomerats arenosos, es troben en disposició horitzontal i presenten una potència variable entre 5 . 8 m, per sota dels quals apareix un substrat argilós que no és aprofitable per a l'explotació.  
La zona està representada fonamentalment i en tota la seua extensió per cultius agrícoles, la majoria de secà. Tan sols es troba algun illot de matoll termòfil i pi blanc. La parcel·la que s'ha d'explotar es troba actualment abandonada i sense cultivar.  
Hi ha nombrosos camins veïnals que porten a les finques veïnes i explotacions mineres.  
No hi ha cursos d'aigua que puguen veure's afectats directament i indirectament per l'explotació.  
Els pous que capten aigua de bona qualitat es troben a profunditats de 500 m.   
Tota l'àrea que s'ha d'explotar, com també una àmplia extensió limítrofa, està catalogats com a sòl no urbanitzable comú, d'acord al PGOU vigent.   
En l'estudi d'impacte ambiental s'han obviat determinats aspectes sobre la situació actual de la zona com és l'existència de tota aquesta activitat minera que caracteritza la zona, la degradació d'algunes zones i les actuacions de regeneració portades a fi.  
2. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els impactes que es deriven del projecte d'explotació tramitat són a més dels mateixos impactes d'una activitat extractiva d'aquest tipus, l'acumulació d'activitats extractives en una mateixa zona. Actualment, les explotacions que han tingut lloc en els últims 30 anys en la zona han generat un paisatge caòtic caracteritzat per un mosaic de parcel·les a diferents cotes unes d'altres.   
No obstant això, el projecte tramitat a diferència de la resta d'explotacions que es troben en l'àrea, pretén explotar les parcel·les i restaurar-les simultàniament mitjançant l'aportació de material estèril o fins i tot material calcari procedent de la pedrera d'àrids Sant Cristòfol que el promotor explota a Villena, fins a restituir les parcel·les a la cota original d'aquestes.  
Allò que s'ha afectat en un any d'explotació serà restaurat l'any següent romanent constant l'afecció que es provoque anualment, i serà un poc menys de 2.000 m2.  
Una vegada restituïda la topografia i aportada la terra vegetal necessària, es pretén revegetar la zona mitjançant arbratge natural com és el pi blanc o Pinus halepensis.  
Per a evitar riscs de caigudes cap a l'interior del buit miner, el perímetre del buit se circumdarà amb una tanca metàl·lica.  
D'altra banda, cal indicar que tal com s'indica en l'apartat de tramitació de l'expedient aquest es troba incomplet en no incorporar en l'estudi d'impacte ambiental l'informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com estableix l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule aquesta  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de l'extracció de graves i arenes tramitada com a secció A) per la Llei de mines, sítia en les parcel·les 207 i 215 del polígon 12 del terme municipal de Biar (Alacant), promogut per Hormigones Gandía, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establits en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.  
Segon  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
1. Prèviament a l'inici de l'explotació, l'empresa promotora haurà de disposar d'informe vinculant favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tal com s'estableix en l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
2. Tal com s'indica en l'estudi d'impacte, la restitució del buit miner es farà de forma simultània a l'explotació de les parcel·les de manera que l'àrea afectada per l'explotació no supere anualment els 2.000 m2.  
3. Es mantindran en òptimes condicions els camins d'accés a les parcel·les. En cas de deteriorament serà l'empresa promotora qui s'encarregarà de la restitució d'aquests.  
4. Els camions que transporten el material hauran de portar la caixa tapada amb lona.  
5. Les zones d'extracció, els abassegaments de material i les pistes i camins d'accés a l'explotació hauran de romandre constantment humitejats per a evitar l'alçament de pols.  
Tercer   
Es notificarà als interessats que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 117/2004-AIA  
Títol: Modificació núm. 1 del PGOU  
Promotor: Ajuntament de Benimarfull  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTH  
Localització: Al sud-est de la confluència de les carreteres CV-700 I CV-704, a l'est del nucli urbà i a la vora del sòl industrial classificat pel planejament vigent. Una xicoteta part de l'àmbit del projecte s'estén a l'oest de la CV-704.  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest  
I. Es proposa la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús industrial, per a possibilitar l'ampliació de la reserva per a tallers prevista pel Pla general d'ordenació urbana vigent a la vora de la CV-700.  
II. També es modifica l'ordenació de l'AI-4, per a millorar la seua connexió amb el seu entorn immediat.  
III. Es proposen dos àmbits d'actuació, l'AI-5, de 5.400 m², i situat a l'oest de la carretera CV-704, i l'AI-6, de 133.000 m², i situat al sud-est de la reserva de tallers prevista en el Pla general vigent. Així mateix, es qualifica com a zona d'ús esportiu i zona verda un enclavament de 7.800 m² a la vora del poliesportiu municipal per a possibilitar l'ampliació d'aquest. Aquest sòl dotacional s'adscriu al sector AI-6.  
IV. Es projecta una xarxa viària ortogonal que és prolongació del viari executat en el sòl denominat Reserva per a tallers. Es disposa una franja de zona verda en les zones de protecció de les carreteres CV-700 i CV-704. A la vora del sòl dotacional destinat a l'ampliació del poliesportiu es projecta una zona verda que, per les característiques d'aquesta, queda integrada dins de la zona verda de protecció de carreteres. Les zones verdes computables del sector s'emplacen a la vora de la rotonda d'accés al mateix des de la carretera CV-704, i en l'extrem est de l'àmbit d'actuació, pròxima a la sendera que limita amb el sector.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 26 de gener de 2004, l'Ajuntament de Benimarfull va remetre, a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, còpia del document de Modificació núm. 1 del PGOU de Benimarfull i del seu corresponent estudi d'impacte ambiental.  
En data 7 de maig de 2004, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Benimarfull la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 28 de maig de 2004, l'Ajuntament de Benimarfull va remetre un certificat sobre l'aprovació provisional del projecte i sobre el resultat de la informació pública, el qual incloïa un resum de les al·legacions presentades i l'informe de contestació a aquestes, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4469, de 28 de març de 2003, i en el periòdic Información d'Alacant, el 28 de març de 2003.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 8 al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Benimarfull, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions  
De totes les al·legacions presentades, l'única de caràcter ambiental es correspon amb un informe emés pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental a petició de l'Ajuntament de Benimarfull, que aquest ha considerat com a al·legació, no com un informe emés en contestació a una consulta prèvia sobre el contingut del projecte. Aquest informe establia les consideracions següents:  
. Ha d'ampliar-se la normativa referent al sòl industrial, ja que l'actual regulació és insuficient, especificant el tipus d'indústria permesa davant de la proximitat del sòl industrial al nucli urbà.  
. Inclusió de la sendera del Pitxer o del Cassó, d'amplada legal 20/15 m, com a element de la xarxa primària.  
. Necessitat acreditar:  
. L'existència de recursos hídrics disponibles per a atendre la demanda generada amb el desenvolupament del nou sòl industrial.  
. Capacitat suficient de l'estació depuradora d'aigües residuals existent per a tractar el volum d'aigua residual generat amb el funcionament del nou polígon. Si no n'hi ha, aportar solucions alternatives que permeten garantir la total depuració de les aigües residuals generades.  
En contestació al citat escrit, l'equip redactor informa:  
. No es considera necessari ampliar la normativa relativa al sòl industrial que es recull en el planejament vigent, per entendre que el sòl proposat és una ampliació del sòl industrial existent, i que va meréixer declaració d'impacte ambiental favorable.  
. El camí ramader apareix recollit en el pla OE1, amb amplada de 15/20 m i integrada en la xarxa primària de dotacions públiques.  
. Es modifica la fitxa de l'AI-6, en el sentit que la programació de l'esmentada actuació requerisca:  
. Acreditació de disponibilitat de recursos hídrics, amb una dotació d'almenys 5 m³/ha i dia.  
. Construcció, a càrrec de l'actuació, d'una EDAR amb capacitat suficient per a tractar les aigües residuals generades amb l'ampliació del sòl industrial, o si no n'hi ha l'ampliació de l'EDAR municipal existent, sense perjudici que les indústries disposen de sistemes de predepuració previs a l'abocament a la xarxa de clavegueram.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 12 de juliol de 2004, es va requerir a l'Ajuntament de Benimarfull informació sobre l'incendi patit temps arrere en una part de la zona afectada pel projecte.  
En data 3 d'agost de 2004, es va remetre a l'Ajuntament de Benimarfull documentació cartogràfica sobre la zona incendiada.  
En data 3 de setembre de 2004, l'Ajuntament de Benimarfull va remetre un informe en contestació al requeriment sol·licitat, el contingut del qual s'exposa en l'apartat de consideracions ambientals.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. La zona d'actuació no afecta elements o espais protegits per la seua legislació sectorial vigent, excepte un camí ramader que es descriu a continuació.  
2. El sector industrial limita parcialment en el costat est d'aquest amb el camí ramader denominat sendera del Pitxer o del Cassó, d'amplària legal 20/15 m. Aquesta ve recollida en el Pla d'ordenació urbanística estructural núm. 1 com a element de la xarxa primària de dotacions públiques.  
3. El nou sòl industrial se situa fora de la zona de policia de 100 m del llit del barranc del Sofre, que amb direcció nord-sud se situa a l'est del sector. No obstant això, a partir del límit del sector proposat, el pendent descendeix bruscament fins al fons del barranc. No hi ha altres llits de rius o barrancs que es vegen afectats pel projecte.  
A la vora de la sendera del Pitxer hi ha un xaragall format per l'abancalament dels cultius, que desemboca en el barranc del Sofre. Aquest element actua com a drenatge de la zona d'actuació, conduint l'escorriment cap al barranc del Sofre. Aquest espai queda integrat dins de la zona verda del sector.  
4. En els terrenys objecte d'estudi no hi ha cap jaciment catalogat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
No es proposen mesures preventives davant de possibles troballes inesperades durant les obres d'urbanització.  
Consideracions ambientals  
1. L'estudi d'impacte ambiental pren com a base per a la descripció del medi, l'anàlisi realitzada per l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana vigent, redactat en 1997, entenent que la proximitat en el temps fa vàlides les descripcions d'aquest document, però tenint en compte les referències legislatives aparegudes amb posterioritat i les alteracions que s'hagen pogut produir en la zona des d'aquell moment.  
En conseqüència, la zona d'actuació pertany a l'àmbit de la unitat ambiental UA2, definida per l'estudi d'impacte ambiental del Pla general vigent, que es caracteritza per ser un territori on predominen les margues, l'aptitud agrícola del sòl és mitjana, el pendent mitjà oscil·la entre 5-15%, no hi ha risc d'inundació ni de contaminació de l'aqüífer, i el risc de lliscament és mitjà. Predomina la vegetació formada per cultius de secà.  
La qualitat paisatgística de la unitat és mitjana i l'índex de qualitat ambiental d'aquesta és baix.   
2. Com s'ha citat amb anterioritat, els materials aflorants en la zona constitueixen un conjunt margós d'importància.  
En relació amb el tipus de materials existents en la zona, la vulnerabilitat enfront de la contaminació de les aigües subterrànies és baixa. No obstant això, s'han d'extremar les mesures preventives per a garantir que no es produeixen abocaments al terreny tant en la fase de construcció com en fase de funcionament.  
D'altra banda, la cartografia temàtica publicada per la COPUT indica que tot el límit est del sector està afectat per risc de lliscament de grau baix.  
El risc d'erosió actual en la zona és alt, i s'incrementa el risc d'erosió potencial. S'adoptaran mesures en el projecte d'urbanització per a minimitzar els efectes erosius en les zones pròximes al barranc del Sofre, com a conseqüència de l'abocament de les aigües pluvials canalitzades al xaragall de la zona verda, i de l'execució de talussos en aquesta zona per a aconseguir la cota d'urbanització adequada per al polígon.  
El risc sísmic del terme municipal de Benimarfull és mitjà-alt.  
3. El principal aprofitament dels terrenys afectats és l'agrícola de cultius de secà. Així, la vegetació existent en la zona és la pròpia dels esmentats cultius. No s'afecta de manera directa vegetació forestal ni vegetació amb valor ecològic.  
En relació amb la zona incendiada afectada pel projecte, la secretaria de l'Ajuntament de Benimarfull ha emés un certificat sobre les dues parcel·les cadastrals afectades i la qualificació d'aquestes. En data 10 de març de 1998, la primera d'elles estava qualificada en el cadastre com a labor de secà, mentre que la segona està qualificada pel planejament vigent com a zona verda.  
També s'indica que la causa de l'incendi va ser casual i que els terrenys afectats són camps de cultiu abandonats, rodejats d'altres cultius, la carretera i el nucli urbà de Benimarfull.  
En relació amb el tipus de sòl present en la zona, els terrenys presenten una baixa capacitat d'ús com a terrenys amb aprofitament agrícola. L'orientació d'ús proposada per a la zona és la d'agrícola restringit.  
4. Se citen algunes de les espècies animals que poden viure en la zona d'estudi o en els seus voltants, i es destaca que es tracta de fauna característica que utilitza aquest medi per a viure o com a zona de caça. També s'indica que la proximitat del nucli urbà i el fet que es tracte d'una zona transformada, confrontant a un sòl industrial consolidat, fa que la fauna existent estiga acostumada a la presència humana.  
5. La xarxa de subministrament d'aigua potable del sector connectarà amb la xarxa de proveïment del sòl industrial confrontant. La documentació normativa corresponent a la fitxa de l'actuació integrada 6 recull com a condició prèvia a la programació d'aquesta la necessitat d'acreditar la disponibilitat de recursos hídrics en proporció no menor de 10 m3/hi ha i dia per a atendre la demanda d'aigua potable generada, mitjançant la concessió atorgada per l'organisme de conca. En el cas que es realitze un consum excessiu d'aigua es proposa implantar en les indústries mecanismes de reutilització.  
L'evacuació de les aigües residuals generades en el nou sòl industrial es realitzarà mitjançant connexió amb la xarxa de sanejament confrontant de la Reserva per a tallers. La mateixa fitxa estableix la necessitat de garantir la depuració de les aigües residuals generades.  
L'EDAR de Benimarfull està dissenyada amb un cabal de projecte de 100 m3/dia, que permet donar un servei a 774 habitants. El municipi disposa en l'actualitat amb 420 habitants, per la qual cosa l'equip redactor considera que queda prou marge de capacitat per a atendre l'increment d'aigües residuals generat pel polígon industrial.  
Es proposa que les indústries del polígon depuren els seus efluents prèviament a l'abocament d'aquests a la xarxa de clavegueram.  
L'evacuació de les aigües pluvials caigudes en el polígon es realitzarà per escorriment, col·locant una captació d'aigües a la vora de la carretera CV-700 i canalitzant-les fins al barranc del Sofre. Com a complement es planteja una altra captació d'aigües en la zona intermèdia entre les dues unitats d'execució proposades, abocant les aigües al xaragall que desemboca en el barranc del Sofre.  
Pel que fa a la gestió de residus, les terres extretes en la urbanització i construcció seran portades a un abocador autoritzat.  
6. Quant a la climatologia, les precipitacions es donen principalment a la tardor i hivern, amb pics puntuals que poden provocar inundacions. No obstant això, la zona objecte del projecte no està afectada per risc d'inundació. La xarxa de drenatge la constitueix el barranc del Sofre i els xaragalls que desemboquen en ell.  
No s'ha realitzat una descripció dels vents dominants, a fi de valorar els impactes produïts en fase d'urbanització i funcionament sobre el nucli urbà de Benimarfull, ja que es troba pròxim a l'actuació proposada, i les activitats que es poden implantar en ella són emissores potencials de gasos, soroll, pols, etc.  
7. L'estudi d'impacte ambiental expressa que el paisatge de la zona d'actuació està sotmés a una forta pressió transformadora, ja que es tracta de cultius de secà pròxims al sòl urbà del municipi i al polígon industrial confrontant. Al contrari, es destaca la qualitat visual i els contrasts existents en el barranc del Sofre i els terrenys circumdants, on apareixen forts desnivells combinats amb zones cultivades.  
8. S'hi indica que la qualitat ambiental dels terrenys afectats pel projecte és molt baixa, encara que no es justifica la valoració realitzada per als mateixos. També s'indica que l'estudi d'impacte ambiental del PGOU defineix per a tota la unitat ambiental una qualitat ambiental baixa, justificant-se l'empitjorament observat que ha augmentat la pressió sobre els terrenys a causa del desenvolupament de la zona industrial consolidada.  
L'estudi d'impacte ambiental considera el canvi de classificació del sòl com a impacte compatible.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 1 del Pla general d'ordenació urbana de Benimarfull (Alacant), promoguda per l'Ajuntament de Benimarfull, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, a aquest respecte, en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.  
. L'abocament d'aigües residuals d'origen industrial a la xarxa general de clavegueram haurà d'ajustar-se al que disposa l'ordenança municipal d'abocament o, si no n'hi ha, al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
. S'haurà d'identificar el gestor autoritzat dels residus sòlids urbans que es generaran en el polígon.  
Es proposa la recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació.  
S'haurà d'identificar l'abocador de residus inerts autoritzat on es depositaran els residus inerts generats.  
. Ja que el traçat de la sendera del Pitxer coincideix amb un camí que limita el sector, la vora d'aquest haurà de respectar l'amplària legal de via, mesura des de l'eix del camí i prenent la meitat de la mateixa a cada costat.  
. Prèviament a la redacció del projecte d'urbanització del sector industrial s'haurà de realitzar un estudi geotècnic l'àmbit d'anàlisi del qual comprenga la totalitat del costat est del sector, on la cartografia temàtica de la COPUT preveu un risc de lliscament baix. Aquest estudi ha de concloure sobre la viabilitat del projecte i l'adopció de les mesures necessàries que permeten garantir una adequada estabilitat de la zona enfront del risc citat.  
La vora est de l'actuació haurà d'integrar-se paisatgísticament en l'entorn que l'envolta, ja que és una zona de vora d'un barranc i a més és perceptible des de l'altre costat del barranc del Sofre.  
. S'hauran d'adoptar mesures preventives per a garantir la conservació d'aquelles restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció que puguen aparéixer en la zona durant la realització dels moviments de terres previs. No obstant això, caldrà ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les funcions i competència d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
. S'haurà de completar el programa de vigilància ambiental presentat i descriure el tipus de seguiment a realitzar principalment en la fase d'urbanització del polígon industrial, i definir aquells indicadors ambientals objecte de vigilància, com també el tipus i nombre de controls que s'han de realitzar.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 203/2003AIA  
Promotor: Gas Natural SDG, SA  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte projecte: Projecte de gasoducte ramal Chiva . Utiel.  
Localització: Als termes municipals de Chiva, Buñol, Alborache, Siete Aguas, Yátova, Requena i Utiel.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un ramal de gasoducte per a ampliar el subministrament de gas natural per a usos industrial i domèstic a la província de València. El gasoducte s'inicia en la posició existent 15-15.01, eixida VS-7 de la xarxa de Cheste-Chiva-Buñol-Alborache i Turís, i subministrarà gas natural per a consum industrial i domèstic a les poblacions de Requena i Utiel.  
Característiques del projecte:  
. Canonada d'acer a 49,5 bars de pressió amb una longitud total de 58.106 m i diàmetres de 8. i 6. (l'addenda al projecte modifica els diàmetres que inicialment eren de 10. i 8., sense variar l'ample de pista de treball). En tot el recorregut d'aquesta, la canonada anirà soterrada a una profunditat mínima d'1 metre. La canonada disposarà, a més d'una protecció passiva mitjançant un recobriment de polietilé d'alta densitat, d'una protecció mecànica antiroca per a encreuaments especials i una protecció catòdica en tot el recorregut per a la defensa contra la corrosió d'aquesta.  
Juntament amb el gasoducte s'instal·larà en la mateixa rasa un conducte de polietilé per a la protecció de cables de telecomunicacions que puguen instal·lar-se en un futur.  
. Amplària de pista de treball: 10 m utilitzada per a l'excavació de la rasa i l'acumulació de materials extrets d'aquesta, circulació de vehicles i operacions de soldadura. L'amplària de la rasa és de 0,55 m. L'obertura de la pista es realitza mitjançant màquines talladores i retroexcavadores. Si el terreny és rocós s'usarà el martell pneumàtic o hidràulic i es retiraran les roques fraccionades mitjançant retroexcavadora amb casset. En algun cas puntual podria ser necessari l'ús d'explosius.  
. Desbrossament i explanació de la pista de treball, estant el balanç d'excavacions i aportaments molt compensat, en tant que són els mateixos materials extrets els que posteriorment s'empraran per a realitzar el tapat de la rasa i la restitució de terrenys sobre la pista de treball. Els excedents generats s'empren en esculleres o són traslladats a abocadors controlats.  
. Les terres d'horitzons superficials de sòl són retirades selectivament i recollides per separat per a posteriorment ser utilitzades en la restitució.  
. Punts d'encreuament especials: llits, carreteres, etc. L'encreuament del riu Bunyol s'efectuarà mitjançant beines passaaigües de manera que mai no quede tallat el cabal i es possibilite el pas de vehicles i maquinària per damunt.  
. Instal·lacions complementàries:   
. Posicions d'eixida de nova construcció al llarg del recorregut. Se situen totes sobre terrenys de cultiu:  
Pos. 15.15.02 a Buñol: vàlvula de seccionament d'accionament manual.  
Pos. 15.15.03 a Siete Aguas: vàlvula de seccionament d'accionament manual.  
Pos. 15.15.04 a Requena: vàlvula de seccionament d'accionament manual i estació de regulació o mesura per a subministrament a la xarxa de Requena.  
Pos. 15.15.05 a Utiel: vàlvula de seccionament d'accionament manual i estació de regulació o mesura per a subministrament a la xarxa d'Utiel.  
. Estacions de protecció catòdica (EPC).  
. Connexions elèctriques a les posicions:   
. A Chiva: línia elèctrica de baixa tensió soterrada (profunditat 0,8 m) amb longitud de 20 m que partirà del centre de transformació existent i arribarà a la EPC, al costat de la posició 15.15.01.  
. A Utiel: línia aèria de 20 KV i 103 m de longitud, amb conductors nus d'alumini-acer galvanitzat. Tindrà l'origen en línia aèria existent i finalitzarà en el centre de transformació a la intempèrie que es projecta en la posició 15.15.05. Constarà de dos suports.  
. A Utiel: línia elèctrica de baixa tensió per a subministrament d'energia a la EPC núm. 2 situada en la posició 15.15.05.  
Una vegada acabada la instal·lació de la conducció es procedirà a la restauració dels terrenys, i en concret es procedirà a restablir de forma original els accessos, tanques i closos, trapes, talussos, murs, sistemes de regadiu, drenatges, etc. d'acord amb les instruccions dels propietaris o responsables i de l'enginyer i el seu delegat.  
Tramitació administrativa i contingut d'informes   
Antecedents: Expedient de consulta 34/2002-AMB  
Pel promotor es va remetre la corresponent memòria-resum amb traçat, sobre la qual es van efectuar les consultes.  
Es van efectuar consultes als organismes següents:  
. Ajuntament de Chiva.  
. Ajuntament de Buñol: el traçat afecta sòl no urbanitzable comú, de protecció agrícola i d'especial protecció forestal. I l'informe és desfavorable en afectar aquest últim tipus de sòl i no ser autoritzable d'acord amb el planejament.  
. Ajuntament d'Alborache.  
. Ajuntament de Siete Aguas.  
. Ajuntament de Requena.  
. Ajuntament d'Utiel.  
. Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria:  
. Tècnic d'espais naturals: en l'estudi d'alternatives s'hauria d'evitar l'afecció al Lloc d'interés comunitari Serra de Malacara, i en general a les zones muntanyoses entre Buñol i Requena, i ajustar el traçat a l'entorn de l'autovia A-3.  
En tot cas, l'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure, dins de l'anàlisi de les unitats de vegetació i comunitats faunístiques afectades per les alternatives proposades, les espècies d'avifauna el procés de nidificació de les quals pot veure's afectat per les obres, com també l'afecció d'espècies associades al medi aquàtic si l'actuació afecta llits i barrancs.  
. Informe de la 2a demarcació (Chiva . Buñol . Siete Aguas): afecta les forests d'utilitat pública Malacara núm. 68 pertanyent a l'Ajuntament de Siete Aguas i La Cabrera núm. 66 pertanyent a l'Ajuntament de Buñol, i és la major superfície afectada la d'aquesta última forest, afectant zona arborada i a zona en regeneració postincendi. L'impacte causat dependrà de les cures que es tinguen en la realització de les obres, i serà necessari reduir al mínim els moviments de la maquinària per la forest.  
. Informe de la 3a demarcació: Requena-Utiel: no afecta terrenys catalogats com a forest d'utilitat pública. No es preveu una afecció important pel que fa al moviment de terres, ni en l'aspecte paisatgístic, ni tampoc s'espera sobre la fauna i flora silvestre.  
. Informe de camins ramaders: s'indiquen els camins ramaders que poden veure's afectats i s'indica que haurà de sol·licitar-se la preceptiva ocupació temporal d'aquests.  
. Servei de Prevenció i Planificació de la Direcció General d'Interior: recomana que es confirme que s'ha tingut en compte el risc de despreniment i de lliscament mitjà i baix que s'indica que s'ha considerat en l'estudi geologicogeotècnic. Igualment haurà de tenir-se en compte el risc sísmic als municipis de Chiva, Alborache i Buñol i adequar-se a allò que s'ha preceptuat en la norma sismoresistent.  
. Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura: s'efectuen una sèrie de consideracions i mesures que s'han de tenir en compte.  
. Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi: es considera necessari que el projecte preveja l'afecció a la zona lloc d'interés comunitari (LIC) denominada Serra de Malacara i es proposen dues alternatives, la primera seria la modificació del traçat en el tram d'afecció de la LIC amb un traçat més al nord que evite tant l'àmbit de la LIC com el llit i marges del riu Bunyol (proximitat a la A-3).  
Si no és possible modificar el traçat seria necessari el següent:   
a) Que el projecte d'actuació preveja expressament mesures correctores dels impactes ambientals negatius en relació amb els hàbitats i espècies d'interés comunitari presents.  
b) L'eficàcia d'aquesta mesura ha de ser estimada en el corresponent estudi d'impacte ambiental tenint en compte expressament, les afeccions esperades (directes i indirectes) als hàbitats i a les espècies animals i vegetals d'interés comunitari presents en la zona LIC.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va remetre còpies dels informes rebuts, com també informe relatiu al traçat proposat, estudi d'alternatives i contingut de l'estudi que s'ha de realitzar.  
Expedient. 202/2003-AIA:  
El promotor va remetre el corresponent estudi d'impacte ambiental i projecte de restauració. Posteriorment va remetre el corresponent projecte d'autorització.  
La Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i informes emesos per la secció forestal amb motiu de la sol·licitud d'ocupació de forest d'utilitat pública per part del promotor:  
Informe de la 2a demarcació: no veu inconvenient a autoritzar l'ocupació temporal sempre que es complisquen els preceptes del condicionat següent:  
1. L'execució dels treballs haurà d'ajustar-se a la legislació forestal i ambiental actualment vigent a la Comunitat Valenciana en especial les emanades de les normes següents: Llei 3/93, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana i el Reglament d'aquesta (Decret 98/1995, de 16 de maig) i Ordre de 30 de març de 1994, de la Conselleria de Medi Ambient per la qual es regulen les mesures generals per a la prevenció d'incendis forestals  
2. Es tindran en compte les següents recomanacions en matèria de prevenció d'incendis forestals que s'enumeren:  
2.1. Tots els vehicles i tota la maquinària autoportant hauran d'anar equipats amb extintors de pols.  
2.2. No es podran emmagatzemar combustibles ni olis per a la maquinària en les zones forestals. També s'hauran de mantenir els camins, pistes, faixes tallafocs o àrees tallafocs lliures d'obstacles que impedisquen el pas i la maniobra de vehicles, i nets de residus o desperdicis.  
2.3. Els repostatges de combustibles o oli es faran en llocs desproveïts de vegetació i es faran amb un extintor disponible amb càrrega i característiques d'acord amb el risc, independentment d'aquell que és obligatori en cada vehicle.  
2.4. Les recàrregues de combustible i olis de les motodesbrossadores es faran igualment en zones desproveïdes de vegetació. Els envasos de combustibles per a aquesta maquinària es depositaran mentre no s'usen en una zona aclarida de matoll i pastiu situada en un lloc en què no donen els raigs del sol directament.  
2.5. Els operaris no podran fumar mentre estiguen manejant material inflamable, explosius, ferramentes o maquinària de qualsevol tipus.  
2.6. Mentre estiguen treballant les màquines autopropulsades haurà d'haver-hi una persona controlant-les a fi que es puga adonar de qualsevol inici d'incendi per espurnes o fregament.  
2.7. No podran quedar restes en les zones forestals ni d'olis, ni peces, ni envasos.  
2.8. Les restes vegetals generades per les motodesbrossadores no podran romandre tallades o acumulades més de 15 dies, i hauran de ser triturades com a màxim en aquest període de temps.  
2.9. Amb caràcter general, en els dies i zones per als quals el Centre Zonal de Llevant de l'Institut Nacional de Meteorologia establisca el nivell 3 de preemergències especificat en el Pla especial enfront del risc d'incendis forestals de la Comunitat Valenciana, se suspendran tots els treballs o activitats que puguen comportar greu risc d'incendi com a conseqüència de les ferramentes, maquinària o equips utilitzats per al seu desenvolupament.  
2.10. En cas d'haver de realitzar algun tipus de soldadura, aquesta es realitzarà en zones desproveïdes de vegetació, amb el vent en calma i amb un extintor disposat per al seu ús.  
2.11. El nivell de preemergència diari es podrà consultar en la central de comunicacions d'aquesta Conselleria.  
3. L'empresa sol·licitant haurà de disposar de l'autorització de les entitats públiques titulars de les forests afectades per a la realització de les obres previstes.  
4. Atés el caràcter excepcional de l'autorització i amb l'objecte de causar el menor perjudici possible al medi natural circumdant, l'empresa ocupant adaptarà el traçat proposat en el projecte a la realitat del terreny de manera que discórrega per zones preferentment desarborades o d'escàs interés ecològic. D'altra banda, a fi de salvaguardar el període reproductor de les grans àguiles que habiten en la zona, es recomana no realitzar els treballs en el període comprés entre els mesos de març a juliol, ambdós inclusivament.  
5. L'autorització estarà supeditada a la declaració d'impacte ambiental favorable.  
Informe de la 3a demarcació forestal: no afecta terrenys forestals situats en forest d'utilitat pública o en general a terrenys forestals gestionats per la secció forestal i no afecta LIC ni ZEPA en terrenys de la 3a demarcació.  
Amb data 26 de febrer de 2004 es va remetre pel Servei Territorial d'Indústria un escrit que adjunta estudi d'impacte ambiental i documentació que acredita el tràmit d'informació pública de l'estudi (DOGV núm. 4605, de 10.10.2003), com també còpia de les al·legacions rebudes durant aquest.  
Amb data 6 d'abril de 2004 la Unitat Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre una còpia d'addenda al projecte en què es modifiquen els diàmetres de les conduccions però no l'ample de la pista de treball, com també resposta del promotor a les al·legacions.  
Amb data 22 de juliol de 2004 es va remetre per la Direcció General de Patrimoni Cultural informe favorable a l'estudi de patrimoni cultural valencià presentat pel promotor respecte al projecte referit complementat per l'estudi arqueològic de detall i les mesures correctores i de vigilància que en ell es recullen.   
En considerar que el projecte pot afectar jaciments arqueològics s'aplicarà el títol III de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, i recordar que per a la realització de les actuacions arqueològiques s'haurà de presentar un projecte d'intervenció arqueològica per a la pertinent autorització d'aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. Respecte als jaciments no inventariats que puguen aflorar durant l'execució de les obres, s'hauran de detenir els treballs de construcció immediatament, senyalitzar convenientment la zona afectada i comunicar immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Cultural i s'iniciaran els tràmits necessaris per a l'obtenció dels corresponents permisos d'excavació arqueològica en la zona afectada.  
La incidència de l'obra sobre el patrimoni paleontològic es desprén que no serà significativa, no resultant necessari l'adopció de mesures correctores per a la seua salvaguarda, no obstant qualsevulla troballa d'interés rellevant en aquesta matèria haurà de ser comunicat a la Conselleria de Cultura o als ajuntaments afectats segons l'article 63 de la Llei de patrimoni cultural valencià.  
Respecte al patrimoni etnològic, aquest no serà directament afectat.  
Al·legacions  
Es relacionen a continuació un resum de les al·legacions remeses:  
1. Ajuntament de Buñol: el traçat afecta sòl no urbanitzable comú, sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal. Si bé l'article 230 de les normes subsidiàries, que regula el sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola permet admetre amb limitacions l'obra prevista, l'article 236 que regula el sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal no autoritza aquest tipus d'instal·lació i obra. L'informe és desfavorable en discórrer per sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i no ser autoritzable d'acord amb el planejament.  
2. Manuel Jiménez García, propietari de les parcel·les 720 i 669 del polígon 35 del municipi de Requena destinades a l'agricultura. S'oposa a la partició de la seua finca pel projecte, i sol·licita que s'estudien traçats alternatius que eviten aquesta afecció.  
3. Jesús Cárcel Cárcel, propietari de la parcel·la 17, polígon 31 del municipi de Requena dedicada al cultiu sol·licita modificació de traçat pel perjudici que causarà al cultiu i tenint en compte les limitacions d'ús que imposa el projecte.  
4. José M. Izquierdo Pastor sol·licita que el traçat discórrega pel camí que confronta la seua propietat i en cas contrari que se li indemnitze pels perjudicis causats.  
5. Carmen Gimeno Carrascosa al·lega errors en l'assignació de propietaris i direccions en determinades parcel·les.  
6. Celia García Martínez, propietària de parcel·les de cultiu s'oposa al traçat, i indica que es busque l'alternativa que menys perjudici cause a aquest.  
7. M. Ángeles Fuertes García al·leguen es tinguen en compte una sèrie de circumstàncies en el moment de valorar el terreny.  
Resposta a les al·legacions per part del promotor:  
1. El promotor entén que l'informe és desfavorable únicament respecte al tram que afecta sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, havent sol·licitat la declaració d'interés comunitari del ramal al Servei de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge la qual cosa permetrà la instal·lació del tram afectat en aquest tipus de sòl.  
2. La instal·lació no comporta divisió de la finca i no impedeix l'aprofitament d'aquesta ja que es permet la plantació de vinya damunt del gasoducte, i respecte a les variants es desestimen ja que implicarien afectar tercers a més d'estar limitada per edificació pròxima, no obstant s'intentarà ajustar el traçat per a minimitzar l'afecció.  
5. Es procedeix a esmenar els errors.  
3. S'intentarà ajustar en la mesura que siga possible el traçat a una filera de vinya, es pagarà la indemnització que corresponga, tenint en compte que la instal·lació no impedeix la plantació de vinya en la franja de servitud.  
6. Se li respon de manera semblant a l'al·legació núm. 3.  
7. Es pagaran convenientment els béns i drets afectats i la valoració dels perjudicis causats es farà conforme a llei.  
4. Desestimació la modificació de traçat pel fet que el gasoducte ha de seguir un traçat lineal incompatible amb les diverses i capritxoses formes dels límits i a més s'afectaria tercers que tindrien el mateix dret que el sol·licitant. Es pagaran les corresponents indemnitzacions i se li indica que la instal·lació no és incompatible amb l'aprofitament.  
8. S'accepten les condicions tècniques de l'informe de l'Àrea de Carreteres de la Diputació.  
9. Respecte a la Divisió de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures s'accepten les condicions tècniques establides en l'informe.  
10. Respecte a la demarcació de carreteres de l'Estat a València s'accepten les condicions tècniques establides en l'informe.  
11. Respecte a Iberdrola Distribució, SA s'actuarà segons les seues indicacions pel que fa a les afeccions a les xarxes d'aquesta.  
12. Respecte a Telefónica se li comunicarà amb antelació l'inici de les obres.  
13. Respecte a EGEVASA es posaran en contacte amb ells segons el que sol·licita.  
Respecte a què el traçat discorre per sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, cal precisar que d'acord amb la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat de 19 de desembre de 2003, en l'article 74 s'indica que els plans i projectes de les instal·lacions objecte de la regulació del capítol XX, les autoritzacions dels quals siguen competència de la Generalitat Valenciana, prevaldran sobre qualsevol instrument de planificació o ordenació territorial o urbanística. El capítol XX es refereix, entre altres instal·lacions, a les xarxes de transport de gas canalitzat amb pressió màxima de disseny superior o igual a 16 bars, que siguen declarades d'utilitat pública conforme a l'article 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric, i conforme a l'article 103 de la Llei 34/1998, de 7 d'octubre, del sector d'hidrocarburs. Els articles del capítol citat regulen aquest tipus d'infraestructures.  
Consideracions ambientals  
L'estudi d'impacte ambiental analitza diverses alternatives de traçat:  
En l'estudi d'alternatives es té en compte com a condicionants el traçat a més de l'existència de zones amb vegetació natural, també l'existència de nuclis urbans, en tractar d'allunyar el traçat d'aquests en la mesura que es puga com a mesura de seguretat i minimització del risc, i també la interferència amb plans de desenvolupament d'infraestructures, plans d'urbanisme, etc.  
S'estudien diverses alternatives de traçat que discorren al nord de l'autovia A3 i una al sud, i s'evita discórrer pel LIC Serra de Malacara o es redueix la longitud d'afecció a aquest. Aquestes alternatives presenten, segons l'estudi, una sèrie de dificultats que es resumeixen a continuació i que influeixen per a ser descartades i triar el traçat bàsic:  
Alternativa 1: afecció al parc eòlic de la Serra de la Cabrera pel qual discorren nombrosos cables elèctrics, encreuament de quatre barrancs d'orografia complicada, afecció a la pedrera d'Àrids Arribas utilitzada per al farciment amb fangs de la cimentera de Buñol, a la concessió minera La Rabosera II i al sòl industrial del Pla. Es descarta fonamentalment pel risc que comporten les voladures.  
Alternativa 2: Afecta sòl urbà i industrial de Buñol i Siete Aguas, als terrenys de la ciutat esportiva del Llevant UE, SAE, a la concessió minera la Rabosera II, discorre al costat del límit de les pedreres de marbre del barranc de la Venta per terrenys a mitja vessant molt inestables per a la canonada, i es veu agreujat per la proximitat a voladures. També travessaria terrenys amb abundants edificacions i actuacions que obligarien a innumerables canvis de direcció i a partir de la colònia de la Mina ascendiria per un gran pendent per a evitar les revoltes de la A3 i generaria grans desmuntes.  
Alternativa 3: afectaria també el LIC Serra de Malacara en menor longitud però creuaria el riu Bunyol per zona valuosa i de pronunciat pendent.  
Les alternatives inicialment suggerides des d'aquesta Conselleria també presenten problemes semblants segons l'estudi.  
Finalment es decanten d'acord amb allò que s'ha indicat en l'estudi pel traçat bàsic que afecta el LIC Serra de Malacara però discorrent majoritàriament en paral·lel a pistes forestals existents, recolzant-se en part en cultius i travessant zones amb la coberta vegetal natural degradada per incendi. Segons l'estudi no presenta dificultats tècniques en evitar l'acostament a concessions mineres on es realitzen voladures i als plans urbanístics existents i previstos, i les dificultats geomorfològiques són menors. L'estudi tria aquesta opció com a traçat final.  
El Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental estima que els terrenys al voltant de l'autovia A3 i de la Serra de la Cabrera presenten un major grau d'antropització i un menor grau de desenvolupament, estat de conservació i diversitat de la vegetació que els terrenys que formen part de la serra de Malacara, i igualment des del punt de vista de la fauna.   
L'estudi al nostre entendre intenta evitar l'entorn de l'autovia A3 i de la serra de la Cabrera fonamentalment per a evitar interferències amb infraestructures existents o previstes, plans de desenvolupament urbanístic, zones amb edificacions i zones mineres, triant el traçat bàsic que creua el riu Bunyol travessant la serra de Malacara per l'extrem oriental d'aquesta, però intentant reduir l'afecció a la vegetació natural en intentar ajustar-se a pistes forestals, cultius, faixes i àrees tallafocs.  
Del traçat triat finalment (traçat bàsic):  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.  
Segons l'estudi:  
Es travessa el riu Bunyol, i diverses rambles i barrancs poc profunds amb escassa vegetació en general. La qualitat de les aigües en aquests rius és baixa per abocaments.  
La vegetació natural de la zona està composta fonamentalment per pinedes i matoll degradat en la part central del traçat i per cultius en la zona de Xiva i des de Requena a Utiel. De la vegetació de ribera es pot destacar el riu Bunyol amb la presència de lledoners (Celtis australis), xops (Populus x canadiensis) i salzes (Salix eleagnus).  
Respecte a la fauna d'acord amb les dades de treball de camp i bibliogràfics de l'estudi, amb potencial presència en la zona es destaquen les espècies següents: àguila real, àguila de panxa blanca, falcó pelegrí, blauet, merla aquàtica, mussol reial, salamandra i granota d'esperons i els peixos: madrilleta roja i llopet de riu.  
Els principals elements del medi que es veuran afectats seran la flora i la vegetació, la fauna, el sòl i el paisatge.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental considera que en la descripció de la vegetació no s'ha entrat en detalls, i per exemple a la serra de Malacara es parla només de garriga densa de talla mitjana, i es poden distingir diferents formacions vegetals, entre les quals dominen els coscollars (Querco cocciferae-Lentiscetum i Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae) i després els romerars i timonedes (Thymo piperellae-Helianthemum marifolii) que es distribueixen en mosaic, densos i entre aproximadament 0,5 i 1 m d'alçària. També estan presents colònies de Brachypoium retusum (Teucri fruticós pseudochamaepityos i Phlomido lychnitidis-Brachypodietum ramosi) i en zones més ombrívoles herbassars de Brachypodium phoenicoides (Lathyro tremolsiani-Brachypoidetrum phoenicoidis). En aquestes formacions pot haver-hi en algunes zones abundància de brots o més puntualment una cobertura arbòria de pi blanc (Pinus halepensis). En zones amb afloraments calcaris poden distingir-se formacions rupícoles amb Chiliadenus glutinosa i Satureja obovata i plantes crassifòlies com Sedum album i Sedum sediforme. En les zones més altes els coscollars i romerars presenten rodals de carrasques (Quercus rotundifolia) de port arbustiu.   
En la mateixa serra de Malacara en ascendir en altura s'observa el canvi en les formacions vegetals, en les quals desapareixen o es fan molt rars els elements termòfils com Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus i Erica multiflora. Aquest canvi es fa molt evident en desplaçar-nos cap a l'interior (Requena . Utiel) on passen a dominar els coscollars i romerars molt poc diversos amb abundància de pi blanc i són més freqüents els exemplars o rodals de carrasques.  
En el barranc de la Collada del Gos existeixen en les vessants pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) densos amb bosc baix de coscoll, bruc (Erica multiflora) i romer i en el barranc s'observen zones amb llorer bord (Viburnum tinus) i arç alb (Crataegus monogyna), i en zones rocoses savina negral (Juniperus phoenicea) i molt puntualment noguerola (Pistacia terebinthus), que presenten un estat de conservació i desenvolupament acceptable.  
Al riu Bunyol hi ha salzedes (probablement de Salix atrocinerea o híbrid entre aquest i Salix eleagnus subsp. angustifòlia) i xopades (Populus sp.), amb abundància d'exemplars de Celtis australis de gran port.  
En l'entorn del barranc Rubio hi ha rodals de carrasques amb coscoll i exemplars d'aquesta última de port relativament gran, a més de xopades i restes d'omedes (Ulmus minor).  
Igualment respecte a la descripció de la fauna, es dóna un llistat amb nombroses espècies on s'indica el grau d'amenaça o protecció, però el llistat en alguns casos s'estima que es basa més en fonts bibliogràfiques generals que en dades de camp. La presència de grans rapaces en la zona és certa, però no s'indica si hi ha zones de nidificació pròximes. La presència de merla aquàtica (Cinclus cinclus) i de madrilleta (Chondrostoma arcasii) en el tram del riu Bunyol afectat es desconeix i s'estima que no és probable per les característiques del llit en aquesta zona.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi qualifica els impactes majoritàriament com a moderats i en menor grau com a compatibles, i en destaquen els següents:  
. Sobre la coberta vegetal es considera moderat tenint en compte les característiques i les possibilitats de revegetació d'aquesta. En l'encreuament de cursos hídrics l'impacte es considera igualment moderat.  
. Sobre la fauna l'impacte es considera compatible per a la major part del traçat i moderat en les zones en què hi ha hàbitats de fauna catalogada. La possible afecció a espècies protegides per accident representaria un impacte sever, sent necessàries les mesures preventives.  
. Sobre el sòl es considera moderat per compactació, i poden adoptar-se mesures correctores.  
. Sobre els cursos hídrics moderats en cinc d'ells per alteració del relleu, terbolesa en aigua en el cas del riu Bunyol i eliminació de la coberta vegetal.  
. Sobre el paisatge es considera com a compatible en general i com a moderat en les zones d'encreuament de cursos hídrics i zones amb vegetació natural, sent possible l'adopció de mesures correctores, en especial en aquells trams de pendent acusada.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental considera que l'impacte ambiental del traçat triat en conjunt és sever ja que malgrat presentar zones àmplies amb menor impacte i de menor rellevància en discórrer per terrenys agrícoles, discorre també per una zona central de major valor i sobre la qual l'impacte és major: encreuament del riu Bunyol, encreuament del barranc de la Collada del Gos i principalment el lloc d'interés comunitari Serra de Malacara i altres zones forestals (Siete Aguas, barranc Rubio, etc.). En el cas de la Serra de Malacara si bé es tracta d'un espai en conjunt de valor alt, el traçat s'ha intentat ajustar a pistes forestals, terrenys de cultiu i faixes i àrees tallafocs, per a reduir l'impacte a ocasionar. Tenint en compte el valor ambiental dels terrenys travessats, la superfície afectada, l'impacte previsible, les característiques de l'obra (conduccions soterrades, intentant minimitzar moviments de terres en seguir línies de màxima pendent) i la previsible posterior regeneració natural de la zona afectada, el projecte es considera ambientalment acceptable, però s'estima necessària la implantació de mesures preventives i correctores que reduïsquen l'impacte previst.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
De la documentació presentada es destaquen les següents mesures correctores:  
. Contractació d'assistent tècnic ambiental a peu d'obra.  
. Pla de prevenció d'incendis.  
. Previ a l'inici dels treballs es realitzarà una comprovació de les espècies de flora per si alguna està inclosa en els catàlegs d'espècies amenaçades per a evitar la seua eliminació o si fóra necessari el seu transplantament. S'establiran perímetres de protecció de masses forestals en funció de les espècies per a evitar danys indiscriminats.  
. Per a la fauna, previ a l'inici dels treballs s'efectuarà una prospecció de camp en què es comprove l'inventari aportat, verificant la no-existència d'individus inclosos en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades i en el Catàleg valencià, podent efectuar xicotetes variacions de traçat i adequació de les obres per a evitar les èpoques crítiques per a ells. Per a l'avifauna es comprovarà a escassa distància tant espacial com temporal de la traça i el calendari d'obra s'ajustarà de manera que no coincidisca amb el període reproductor per a l'avifauna (març a juliol).  
. Sobre els cursos hídrics: es col·locarà geomalla en els marges durant les obres per a evitar erosió. Ús de beines passaaigües perquè el llit amb aigua puga continuar fluint. L'encreuament del riu no es prolongarà més d'una setmana i es realitzaran preferentment en època estival. Per a la prova hidràulica es disposarà d'autorització de la confederació hidrogràfica corresponent, havent de tenir en compte el cabal ecològic del riu i la qualitat de l'aigua que s'abocarà a ell una vegada efectuada.  
. Restitució de tanques, closos, murs, etc.   
. Disposar de la presència d'un arqueòleg encarregat del seguiment que realitze tasts en els llocs on s'han inventariat jaciments.  
. En els espais protegits no s'instal·laran platges de recollida i abocadors.  
. Retirada de terra vegetal i emmagatzematge junt amb restes vegetals triturats procedents del desbrossament, per a la posterior restauració.  
. S'aporta un projecte específic de restauració ambiental que comportarà les següents accions depenent dels trams a afectats treball superficial (passada de conreadora), instal·lació de mantes orgàniques o geomàlles, plantació amb espècies autòctones de la zona, arbustives, i reg de plantació. En els encreuaments de cursos hídrics ús de gabions o esculleres com a protecció de marges i implantació de vegetació.  
. Mesures correctores establides en l'estudi sobre el patrimoni cultural valencià (patrimoni arquitectònic i etnològic d'interés històric artístic i béns d'interés cultural) i en l'estudi arqueològic de detall presentats pel promotor. Es recomana establir com a mesura preventiva bàsica un control arqueològic realitzat per un tècnic competent que comprenga el conjunt de moviments de terra necessaris per a la instal·lació de la canonada.  
L'estudi d'impacte ambiental consta d'un programa de vigilància ambiental.  
El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental considera que sobre les mesures preventives i correctores adoptades en l'estudi han de realitzar-se una sèrie de correccions i modificacions, com també introduir mesures addicionals per a reduir l'impacte que es generarà i millorar la seua eficàcia, en especial en el tram que discorre per terrenys forestals i en el que afecta el lloc d'interés comunitari Serra de Malacara, encreuament del riu Bunyol, encreuament del barranc de la Collada del Gos i encreuament del barranc Rubio.  
Cal tenir en compte que la recuperació de la vegetació afectada per les obres es produirà a llarg termini, i variaran aquesta i el temps de recuperació segons les circumstàncies: formació vegetal afectada, forma d'obertura de pista de treball, etc. La remoció del terreny, en les zones en què es duga a terme ocasionarà la invasió d'espècies oportunistes i pioneres durant la primera fase i que posteriorment seran desplaçades per altres, però que inicialment compliran un paper de protecció enfront de l'erosió. És important adoptar mesures addicionals i corregir les propostes per a reduir l'impacte a ocasionar o facilitar i accelerar la regeneració de les diferents formacions vegetals, tant coscollars com romerars o formacions més singulars com rupícoles o herbassars. Aquestes mesures han de centrar-se principalment en l'ajust del traçat i el mètode d'obertura de la pista de treball, però també en una revegetació adequada que ajude a la regeneració natural. És important reduir o evitar l'afecció sobre els coscollars millor conservats i desenvolupats, rodals de carrasca, herbassars amb espècies singulars o amenaçades, etc.  
S'ha de complir allò que s'ha indicat en l'informe de la Conselleria de Cultura i les propostes de mesures correctores i protectores dels estudis sobre el patrimoni cultural presentats pel promotor i abans citats. Igualment es considera necessari el seguiment dels treballs per un arqueòleg.  
En relació a l'afecció als camins ramaders i forests d'utilitat pública se sol·licitarà les autoritzacions pertinents davant d'aquesta Conselleria.  
Igualment se seguiran les indicacions efectuades per la Direcció General d'Interior en l'informe reflectit en aquesta declaració, com també les condicions establides en l'informe de la 2a demarcació forestal de València.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de gasoducte ramal Chiva-Utiel, que afecta els termes municipals de Chiva, Buñol, Alborache, Siete Aguas, Yátova, Requena i Utiel, el promotor dels quals és Gas Natural SDG, SA, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que es duga a terme d'acord amb el que indica la documentació presentada, com també els condicionants de l'apartat segon.  
Segon  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. Mesures preventives per a la flora i vegetació: prèviament a l'inici de les obres es realitzarà una inspecció exhaustiva de la traça per personal qualificat i sotal la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, per a detectar la presència d'espècies de flora amenaçades, exemplars naturals o de cultiu singulars o de gran envergadura, formacions vegetals amenaçades o rellevants, i establir les mesures que s'han d'adoptar, que podran incloure el desviació de la traça o el transplantament d'exemplars segons determinen els serveis tècnics referits.  
En el tram entre l'inici del ramal (posició 15.15.01) i l'encreuament del riu Bunyol a l'altura d'aqueixa població el traçat projectat discorre en paral·lel a un ja existent i ha d'evitar mitjançant xicotetes variants de traçat, o fins i tot poda, l'afecció als exemplars de garroferes i oliveres de major port.  
2. Mesures preventives per a la fauna: prèviament a l'inici de les obres i amb suficient antelació es realitzarà una inspecció exhaustiva de la traça i el seu entorn, sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria per a detectar la presència d'espècies de fauna amenaçades o singulars i establir segons determinen els serveis tècnics abans referits les mesures que s'han d'adoptar que podran incloure desviació de la traça, restriccions en el període d'execució de les obres i del mètode d'obertura de la rasa (possibilitat d'ús d'explosius) segons el cas. A la Serra de Malacara les obres (moviments de terres, instal·lació de canonades, etc.) hauran de dur-se a terme fora del període comprés entre el mes de gener i el mes de juliol, ambdós inclusivament, i els serveis tècnics abans referits poden introduir les modificacions que estimen més convenients segons les circumstàncies.  
Respecte a aquest punt tindran especial interés els encreuaments de llits, en concret el riu Bunyol, tant de respecte a la fauna terrestre i avifauna com a la fauna aquàtica.  
3. En relació a l'encreuament del riu Bunyol (V-V-181 i V-V-182) haurà de modificar-se el que és necessari de manera que s'evite l'afecció a les xopades i salzedes presents en el llit, com també als exemplars de gran port de Celtis australis, Ficus carica i Púnica granatum entre altres, mantenint el traçat d'ascens pel relleu pròxim (vèrtexs V-V-183 a V-V-185). S'efectuarà davall la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, i haurà d'aportar-se la documentació corresponent davant d'aquesta Direcció General per al vistiplau d'aquesta prèviament a l'inici de les obres i amb suficient antelació.  
Encreuament del barranc de la Collada del Gos: es variarà el traçat de manera que s'evite l'afecció a la zona de major valor d'aquest sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, havent d'aportar-se la documentació corresponent davant d'aquesta Direcció General per al vistiplau d'aquesta prèviament a l'inici de les obres i amb suficient antelació.  
S'haurà d'ajustar sota supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial l'encreuament del barranc Rubio i voltants per a evitar afectar els rodals de carrasques existents i exemplars de gran port de coscoll, com tampoc minimitzar l'afecció a la xopada i omeda.  
4. Respecte al traçat per terrenys forestals, en general i en especial en el LIC Serra Malacara, sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, s'haurà d'ajustar més el traçat, en la mesura que siga possible, a pistes forestals, faixes i àrees tallafocs per a minimitzar l'afecció a la vegetació, fent-lo compatible amb la circulació de vehicles i maquinària forestal i sempre que no s'afecte formacions vegetals singulars sota la supervisió dels serveis tècnics referits.  
5. Es complirà el que estableix l'informe de la 2a demarcació forestal de València reflectit en aquesta declaració.  
6. Prèviament a l'inici de les obres s'haurà de complir qel que estableix per a aquest tipus de projectes el capítol XX (articles 73, 74 i 75) de la Llei 16/2003, de 17 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, de 19 de desembre de 2003.  
7. Els materials inerts procedents de les obres d'obertura de la rasa i pista de treball, que per les característiques d'aquests no puguen ser reutilitzats en el farciment de la rasa hauran de ser depositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats.  
Altres materials residuals de l'obra, com cables, restes de tancaments, etc. el caràcter dels quals els faça assimilables a residus sòlids urbans, seran depositats en abocadors autoritzats i aptes per a aquest fi.  
8. Zona d'abassegament, depòsits de materials i parcs de maquinària:  
8.1. La ubicació d'aquestes zones s'establirà sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, que podran establir els canvis que consideren oportuns. Dins de la superfície inclosa en el LIC Serra de Malacara no se situaran aquest tipus de zones, excepte autorització expressa dels serveis tècnics abans referits   
8.2. Les zones d'abassegament de materials que siga necessari establir per a executar les obres, com també els parcs de maquinària, se situaran en tots els casos en terrenys de cultiu sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge o desproveïts de vegetació natural.  
8.3. Els depòsits o abocadors temporals se situaran així mateix en àrees cultivades sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge, i en qualsevol cas en terrenys adjacents a vies de comunicació. En el cas que l'impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades mitjançant el tancament temporal d'aquestes.  
8.4. Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es procedirà a la restauració d'aquestes d'acord amb les mesures previstes per a la restauració de la traça del gasoducte.  
9. Préstec de materials:  
. En el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per al farciment d'aquesta s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades.   
10. Mètode d'obertura de pista de treball: sota la supervisió i conformitat dels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria s'establirà el mètode d'obertura de pista de treball per a les diferents zones seguint en la mesura que es puga els següents criteris, per a facilitar la regeneració natural, reduir l'impacte sobre la vegetació, sòls i paisatge:  
10.1. En els terrenys forestals amb caràcter general no es procedirà a obrir la pista de treball amb retirada de la capa superficial de sòl i amb moviments de terra sempre que la morfologia del terreny ho permeta, limitant-se al desbrossament de la vegetació eliminant exclusivament la part aèria, mitjançant el mètode de frega, i sempre que l'envergadura i estructura de la vegetació faça necessària aquesta última operació. Es podrà condicionar la pista aportant material de la mateixa obra únicament en el cas que resultara imprescindible per a l'accessibilitat de la maquinària.  
L'aplicació d'aquesta condició tindrà més importància en aquelles zones forestals en què el sòl estiga limitat en profunditat per roca mare consolidada, en ser la grossària del sòl xicoteta.  
10.2. En la resta de zones el mètode d'obertura serà el previst.  
11. La retirada de la capa de sòl superficial i desbrossament i trituració de la vegetació per a posterior ús en els treballs de restauració es durà a terme d'acord el que estableix el punt 10.  
12. Les labors de descompactació seran com estableix l'estudi excepte per al que estableix el punt 10.1 d'aquesta declaració. En aquestes zones seran els serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria els que determinen una vegada concloses les obres la necessitat descompactació i el mode més convenient. Ha d'evitar-se la descompactació en la mesura que es puga per a no afavorir espècies oportunistes de terrenys remoguts, no obstant això pot ser necessària per a permetre la regeneració, i en aquest cas serà superficial o limitada al lloc del clot de plantació si el sòl està limitat en profunditat per roca mare consolidada i té poca grossària, llevat que per la necessitat d'accés de la maquinària l'aportació de material haja sigut significativa.  
13. Respecte a les actuacions de revegetació:  
. Època de plantació: amb caràcter general entre octubre i febrer ambdós inclusivament.  
. El seguiment de les plantacions s'efectuarà durant almenys dos anys des que s'efectuen.  
. Les plantes seran d'una o dues sabes i no superaran els 50 cm. d'alçària, a excepció de les espècies de ribera les quals no superaran els 100 cm.  
. L'origen de les plantes serà de vivers pròxims al lloc de plantació, rebutjant-se en tot cas la introducció de subespècies, varietats o races originades en jardineria o diferents de les autòctones.  
. Les unitats de plantació es modificaran segons els criteris següents:  
. La densitat de plantació serà superior a 0,25 unitats/m2, variant segons les espècies utilitzades.  
. Les unitats de plantació han de ser més variades tenint en compte les diferents situacions que es donen al llarg de la traça en les formacions vegetals:  
. Augmentar en la mesura que es puga la diversitat d'espècies en les unitats de plantació.  
. Introducció de carrasca (Quercus rotundifolia) puntualment en les zones en què apareix (a partir de la Serra de Malacara inclosa). El pi blanc (Pinus halepensis) s'introduirà en aquelles zones en què s'afecte pinedes d'aquesta espècie o zones amb regenerat de brots.  
. En les zones més tèrmiques s'inclourà en baixa proporció Pistacia lentiscus (llentiscle) i Chamaerops humilis (margalló), i en major proporció Erica multiflora (bruc d'hivern). Puntualment en zones rocoses es pot incloure Juniperus phoenicea (savina negral).  
. En les unitats tipus garriga han de dominar Quercus coccifera, Juniperus oxycedrus i Rosmarinus officinalis, i podran complementar-se amb Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Lavandula latifolia i Thymus vulgaris.  
. En les àrees i faixes tallafocs s'adaptaran les espècies i densitats als criteris que indiquen els serveis forestals de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria, en especial pel que fa a espècies que puguen assolir port arbori.   
. Ceratonia siliqua i Olea europaea només han d'utilitzar-se en zones que travessen antics cultius abandonats d'aquestes espècies. L'ocupació de Junglans regia ha de circumscriure's a zones junt amb camps de cultiu i puntualment.  
. No s'utilitzaran Citrus llima, Citrus sinensis, Prunus dulcis i Acer negundo, per ser espècies de cultiu o exòtiques, Ni Lavandula stoechas per ser pròpia de terrenys silicis i no ser adequada per a les zones seleccionades. Tampoc no s'usarà Ficus carica.  
. En l'encreuament del riu Bunyol s'utilitzaran Populus nigra, Populus alba, Celtis australis, Salix atrocinerea (es prendran estaques del mateix riu), Smilax aspera i Hedera helix. En aquesta zona es preveurà un programa de vigilància especial per a fer un seguiment de manera que s'assegure que les plantacions d'aquestes espècies no són desplaçades per Arundo donax per a la qual cosa es preveuran durant almenys cinc anys tallades de canyes fins que la vegetació arbòria reduïsca el creixement de la canya.  
. La resta d'unitats de plantació de ribera hauran d'adaptar-se a les característiques del barranc (major o menor humitat edàfica): podent utilitzar-se salzes si n'hi ha, elaborant-se les estaques de plantació a partir dels exemplars de la zona, també s'utilitzarà Crataegus monogyna i espècies pròpies de la màquia com Quercus coccifera, Rhamnus alaternus (aladern) i Juniperus oxycedrus (càdec). L'ús de lianes haurà d'adaptar-se a les característiques de la zona (major o menor termicitat): Smilax aspera, Rubia peregrina, Lonicera implexa, Hedera helix, etc.  
. L'ús d'Ulmus minor (om) en zones de ribera se supeditarà al que determinen els Serveis Tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria.  
. L'ús d'esculleres en l'encreuament de rius o barrancs i rambles estarà condicionat al fet que s'engraven aquestes amb terra per a afavorir la regeneració natural.  
. En zones amb pendent acusat a més de la instal·lació de geomalles es valorarà la conveniència d'efectuar sembres amb espècies adaptades a les condicions ecològiques de la zona i de ràpid creixement. En aquestes sembres es donarà preferència a l'ús d'espècies autòctones presents en la zona com Bracypodium retusum, Rosmarinus officinalis, Cistus albidus, etc.  
La realització de cavallons perpendiculars a l'eix de la traça que desvien l'aigua cap als laterals en les faixes i àrees tallafocs estarà supeditat a allò que s'ha indicat pels serveis forestals de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria.  
Es presentaran davant d'aquesta Direcció General les modificacions de les revegetacions plantejades.  
14. Es complirà el que disposa la Llei 3/1995, de camins ramaders en cas d'afecció, sol·licitant les autoritzacions corresponents davant d'aquesta Conselleria, i igualment s'obtindran les autoritzacions pertinents d'ocupació de forests d'utilitat pública.  
15. Respecte al patrimoni cultural es complirà el que estableix l'informe de la Conselleria de Cultura de data d'entrada en aquesta Conselleria, de 22 de juliol de 2004, reflectit en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també allò que s'ha determinat en la documentació presentada en la Conselleria de Cultura: estudi sobre el patrimoni cultural valencià (patrimoni arquitectònic i etnològic d'interés històric artístic i béns d'interés cultural) i estudi arqueològic de detall.  
Es considera necessari que existisca un seguiment de les obres per arqueòleg per al compliment de tot l'anteriorment indicat. Si es produeixen descobriments de jaciments arqueològics o d'interés cultural durant l'execució de les obres s'hauran de detenir els treballs de construcció immediatament, senyalitzar la zona convenientment i comunicar la troballa a la Direcció General de Patrimoni Cultural perquè determine les mesures que corresponguen.  
16. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'obra haurà de ser comunicada immediatament a aquesta Direcció General, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la condició d'espais naturals protegits d'aquests mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
17. Es procedirà a la restitució de tots els murets de pedra seca afectats per les actuacions.  
18. Respecte a les línies elèctriques, es procedirà a l'aïllament dels conductors en almenys 1 metre a un costat i a l'altre dels aïlladors, havent d'aïllar-se també tots els ponts d'unió entre els elements en tensió dels suports i també del transformador a la intempèrie.  
19. La promotora contractarà una assistència tècnica ambiental encarregada del seguiment de les obres i compliment de les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental. Per part de l'assistència tècnica ambiental contractada per la promotora es comunicarà a aquesta Direcció General els resultats del seguiment de les obres i del compliment de les mesures correctores i programa de vigilància ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 204/04-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació avícola d'engreixament  
Promotor: AVICOPE, CB  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Jérica (Castelló)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Polígon 13, parcel·la 590 i 591, del terme municipal de Jérica (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una activitat avícola d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació inicial està constituïda per dues naus situades a la parcel·la 592, del polígon 13, amb capacitat màxima per a 40.000 aus. L'ampliació projectada consistirà en la construcció de tres noves naus, de semblants característiques constructives, amb capacitat per a 18.000 pollastres/nau. La capacitat total de l'explotació serà de 90.000-100.000 pollastres/cicle.  
L'activitat consistirà en l'engreixament de pollastres fins a aconseguir els 2 kg de pes viu, moment en què seran destinats a escorxador. Es realitza 5,5-6 cicles/any.  
La criança es realitzarà sobre jaç, generant-se anualment 2.200 t de gallinassa, que serà retirada per una empresa aliena a l'explotació (Agrimartín, CIF: A-44134427, domiciliat en la ctra. de Rubielos de Mora a Escorihuela km 1.8, al terme municipal de l'Escorihuela .Terol).  
Es construirà una plataforma per a retirada de la gallinassa situada en la part posterior a les naus que es dotarà de pendent suau (0,2%), amb rastell lateral el qual canalitzarà en cas de pluja, els possibles lixiviats que es produïsquen, els quals seran conduïts mitjançant canonada a depòsit de 1.000 l.  
Com a mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, s'inclou:  
. Evitar l'entrada a la nau de persones i animals aliens a aquesta.  
. Col·locar a l'entrada de cada zona safates de desinfecció que obligatòriament s'hauran de xafar tant a l'entrada com a l'eixida.  
. Efectuar buit sanitari de mínim . setmana.  
. Eliminació de cadàvers, retirant-los provisionalment a contenidor, del qual seran retirats per una empresa gestora a aquest efecte.  
. S'utilitzarà un insecticida amb acció larvicida en l'explotació, especialment dissenyat per a l'aplicació d'aquest en fems i restes de pinso, si aquests hi existiren.   
Els residus perillosos, derivats de les restes dels tractaments amb productes farmacològics i insecticides utilitzats en l'explotació, com també del material de rebuig d'aquests, seran eliminats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, de la qual, se'n contractarà els serveis.  
El proveïment d'aigua potable es realitza des de la xarxa d'aigua que procedent de pou ja existent (no es justifica disposar de concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer).  
El sistema de gestió de cadàvers proposat no conforme entre el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental d'activitat, ja que el primer proposa la retirada per empresa gestora autoritzada a aquest efecte, mentre que l'estudi d'impacte ambiental inclou, com a mesures correctores, la construcció de fossa de cadàvers, perfectament aïllada i sense filtracions per a l'eliminació de les baixes en l'explotació.  
En data 16 de novembre de 2004 es realitza visita de camp, en la qual es constata que l'explotació disposa de tanca perimetral, que inclou la parcel·la ocupada per les dues naus, dues naus contigües en direcció NOE (la parcel·la 702 i 591, cultivades d'oliveres) i a continuació, i en la mateixa orientació, la parcel·la 590, on pretén construir les tres naus, i en la qual s'ha dut a terme el condicionament del terreny per a iniciar-ne la construcció. L'entrada a les dues naus existents no disposa de gual sanitari, i comunica el promotor que existirà una única entrada des de la parcel·la 590 per la qual s'accedirà al total de les instal·lacions. Mentre no s'execute l'ampliació i el nou gual sanitari, l'explotació haurà de disposar, tal com estableix la legislació vigent, de gual sanitari o sistema de desinfecció equivalent a l'entrada de l'explotació. L'activitat existent no disposa de femer, i indica el promotor que la coberta on es resguarda maquinària agrícola, fa de femer. La necessitat de disposar després de l'ampliació d'un femer que puga assumir la gallinassa generada en un cicle d'engreixament, justifica que aquest es dimensione considerant el total del residu generat en les cinc naus, ja que no es considera acceptable la coberta indicada pel promotor com a femer de les dues naus existents.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Jérica, de data 29 de juliol de 2004.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 158, de 30 de desembre de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, i s'hi ha presentat una al·legació.  
2. Resum de les al·legacions  
L'al·legació presentada per un veí confrontant a l'activitat que posseeix un habitatge pròxim a l'explotació (de la qual no ha aportat cèdula d'habitabilitat, document imprescindible per a considerar legal la situació de l'habitatge), manifesta el rebuig a l'activitat, ja que actualment existeixen ja dues naus dedicades a la recria de pollastres (propietat de la mateixa empresa que desitja instal·lar les tres noves naus), que generen una sèrie de molèsties, com són l'emissió de sorolls produïts pels ventiladors o sistema de condicionament d'aire i temperatura, unit a les males olors que emeten, especialment per la putrefacció de les aus mortes que de manera habitual van abocant a tres clots perforats a la vora les naus, molèstia que s'acreix a l'estiu, i en funció de la direcció del vent. L'ampliació de l'explotació en tres noves naus, fa suposar que s'incrementaran l'efecte negatiu que comporta l'explotació per a la parcel·la confrontant.  
Segons l'art. 2n de la Llei de la Generalitat Valenciana 3/1989, de maig, d'activitats qualificades: Sol·licitada la llicència municipal per a exercir una activitat sotmesa a aquesta llei, l'alcalde la denegarà quan no s'ajuste a les normes establides en els plans d'ordenació urbana o altres normes de competència municipal, fent constar en la denegació de la llicència, els motius concrets en què es basa. Només en el cas que la sol·licitud de llicència respectara les esmentades normes i plans, se seguirà el procediment previst... En aquest cas, en situar-se l'explotació en sòl no urbanitzable comú, i no existir cap incompatibilitat urbanística entre l'activitat a desenvolupar i l'habitatge aïllat, es pot tramitar la llicència. El compliment amb la normativa urbanística municipal ha permés l'obtenció de l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, per la qual cosa l'exercici de l'activitat ramadera és compatible amb els usos permesos en aquest sòl.  
Les dues naus existents a què es fa referència en l'al·legació es van avaluar ambientalment, i disposen de declaració d'impacte ambiental de 18 de febrer de 1998. Els condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental es recullen a continuació:  
1. Es construirà un femer, amb capacitat per a emmagatzemar gallinassa produïda en dos cicles, de manera que es garantisca la impermeabilitat d'aquest, amb base amb lleugera pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats, també impermeable, i s'aïllarà dels agents atmosfèrics. En ell es realitzarà la fermentació aeròbia controlada.   
2. Cas d'utilitzar-se la gallinassa per a adob en camps de cultiu, la dosi d'adobat no superarà els 210 kg de nitrogen per hectàrea i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 kg, d'acord amb el Reial Decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrat procedents de fonts agràries.   
3. L'explotació haurà de disposar amb tanca perimetral, gual sanitari, i la resta de mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
4. Les fosses de cadàvers es realitzaran amb materials i de manera que es garantisca la impermeabilitat de les parets i la solera.   
5. Atés que el municipi de Jérica posseeix caseta per a retirada d'animals morts i contracte de recollida amb una empresa, s'utilitzarà preferentment aquest servei sempre que siga possible. Haurà de justificar-se, en cas de no poder utilitzar-se, davant d'aquesta Direcció General.  
6. Integració de l'activitat en el medi mitjançant la creació de pantalla vegetal al costat de la tanca perimetral i acabat de paraments exteriors en materials i colors propis de l'entorn.   
7. Com a programa de vigilància ambiental s'efectuarà un seguiment de la venda de gallinassa, de manera que hauran de presentar-se factures de venda d'aquesta indicant quantitat i data de retirada, davant d'aquesta Direcció General.  
8. Qualsevol variació que es produïsca tant en el tractament com en la posterior destinació dels residus es comunicarà a aquesta Direcció General.  
Aquests condicionants hauran d'haver-se executat, per a poder expedir l'acta de comprovació prèvia a la llicència d'activitat de l'esmentada explotació.  
Els impactes que pot causar l'actuació actualment i després de l'ampliació, poden minimitzar-se amb l'adopció de les mesures correctores i els condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental. A més, i considerant que el sistema de ventilació de l'explotació és forçada, dinàmica d'escombratge lateral (cool-system), podria minorar-se l'impacte produït per olors, instal·lant els plafons humits en el lateral de la nau més pròxim als habitatges aïllats existents a la vora del camí Tarihuela, però considerant que les naus es disposaran perpendicularment a aquest camí, la instal·lació del cool-system no modificarà significativament el problema d'olors que puga causar-se sobre els esmentats habitatges.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal, condicionat a la justificació de contracte amb empresa gestora autoritzada per a l'evacuació, recollida i depuració dels residus. Haurà, a més, de complir amb el requeriment de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de data 11 de novembre de 2002, entre els quals s'inclou la dotació de gual sanitari en cada punt d'accés a aquesta, tanca perimetral de les instal·lacions i tela o malla antiocells en finestres i buits.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Informe favorable del veterinari d'àrea.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge per a la parcel·la 590, polígon 13.  
. Informació pública amb la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni a cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: sòl, aigua, aire, flora, fauna, paisatge i mitjà socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, dedicada principalment al cultiu d'oliveres.  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha elaborat una matriu d'importància, mitjançant la qual es realitza una valoració qualitativa d'impactes, a partir de l'encreuament dels components ambientals amb les accions impactants de l'actuació. S'ha inclòs una valoració dels diversos encreuaments, sense aportar informació relativa a l'esmentada valoració ni al resultat general, passant directament a la descripció de les mesures correctores.  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat estan associats a l'emissió d'olors, contaminació de sòls i aigua, principalment.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han establert una sèrie de mesures correctores, tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les quals s'inclou:  
. Es projecta una fossa de cadàvers, perfectament aïllada i sense filtracions per a l'eliminació de les baixes de l'explotació.  
. Es projecta un tanca perimetral que impedisca el lliure accés a les instal·lacions a tot tipus d'animals i persones alienes a l'explotació.  
. Totes les finestres es dotaran de tela metàl·lica tipus antiocells per a impedir l'entrada d'ocellls, rosegadores, etc.  
. Els residus perillosos (restes de tractaments amb productes farmacològics i insecticides, com també del material de rebuig d'aquests), serà retirat per l'empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritza per la falta de rigor tècnic d'aquest, ja que fa al·lusió a una explotació porcina de truges, quan l'activitat a legalitzar és avícola. A més, inclou un apartat referent a la conservació d'una barrera vegetal, de la que no s'ha aportat informació en l'estudi d'impacte ambiental.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'establiment dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquest, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de l'explotació avícola de broilers, situada al terme municipal de Jérica (Castelló), promogut per Avicope, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que permeta explotar el pou que, segons la documentació aportada, existeix i s'utilitza en l'actualitat.  
. Es disposarà de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó cap a una cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà de manera que puga contenir la gallinassa produïda com a mínim, durant un cicle d'engreixament. El temps en què podrà retenir-se la gallinassa en femer haurà de limitar-se al màxim, per a evitar perjudicis sobre els veïns confrontants a l'activitat.  
. Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purí, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa a nom d'Agrimartín, amb CIF núm. A-44134427.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on alberguen els pollastres, com també del femer.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com també malla metàl·lica o semblant.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació. A més, i igual com s'indica en el programa de vigilància ambiental, es disposarà de tanca vegetal contigua a la part del tancament que discorre paral·lel al camí Tarihuela, de manera que quede suavitzat l'impacte visual que genera l'explotació sobre els habitatges pròxims.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Haurà de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el moment en què deixen de funcionar les casetes municipals de recollida de cadàvers.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 184/02-AIA  
Títol Ampliació explotació porcina de cicle tancat  
Promotor Granja Falco-Roig, SL  
Autoritat substantiva Ajuntament de Benassal (Castelló)  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat porcina de cicle tancat  
Localització: Partida Mas de Maurici, polígon 65, parcel·la 35, del terme municipal de Benassal (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'activitat inicial, amb capacitat per a 120 truges reproductores, està constituïda per allotjaments de reproductors amb parcs, una nau de gestació-parts, una nau de gestació-encebament, una porcellera i dues naus d'encebament. Després de l'ampliació la capacitat de l'explotació serà de 200 mares.  
Es realitza 2,5 cicles/any. Es generen aproximadament 1.693 m3 purí/any, el quals queden retinguts en fosses de purí, que seran retirats de l'explotació semestralment, destinant-se com a adob orgànic a camps de cultiu. Es disposa de 62,21 ha agrícoles on aplicar el purí com a adob orgànic, de les quals s'aporta contracte d'acceptació dels propietaris de les parcel·les que accepten l'esmentat adobat. No es disposarà de bassa de purí al costat de l'explotació per a evitar males olors.  
Els cadàvers que puguen produir-se s'incineraran en un forn crematori en l'explotació.  
Entre les mesures higienicosanitàries que s'han d'adoptar en l'explotació s'inclou la instal·lació de gual sanitari en les entrades al recinte, pediluvis desinfectants en l'entrades de les naus, tanca perimetral, com també tela metàl·lica en finestres i buits de les naus de manera que s'impedisca el pas de vectors de malalties.  
L'explotació es localitza a 3,5 km del nucli de població.  
L'aigua potable procedeix de la xarxa d'abastiment municipal.  
Es considera infravalorat el càlcul del volum de purí produït, com també la superfície agrícola disponible on aplicar-lo com a adob orgànic, tot això calculat basant-se en el Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines. Per tant, haurà d'aportar-se superfície agrícola addicional a la presentada que supere a l'actual en 5,5 ha mínim.  
Realitzada visita de camp, es comprova que l'explotació està construïda i en funcionament. A més, es comprova que els purins queden emmagatzemats en fosses de purí, sense que es dispose de bassa de purí addicional a aquestes canalitzacions interiors a les naus.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 3 de maig de 2002, amb la remissió per l'Ajuntament de Benassal, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 36, de 23 de març de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
L'expedient d'ampliació de l'explotació, té com a antecedent un altre expedient relatiu a l'inici de l'activitat, per al que es va dictar declaració d'impacte ambiental per la directora general de Planificació i Gestió del Medi, en data 9 de febrer de 2001. L'esmentada declaració quedava condicionada al compliment dels següents condicionants:  
. S'assegurarà la impermeabilització de fosses exteriors i interiors de purí, utilitzant per a aquest fi, materials constructius que li conferisquen l'esmentada propietat.  
. Prèviament a l'aplicació d'aquest com a adobat en camps de cultiu, el purí se sotmetrà al tractament proposat en l'estudi d'impacte ambiental, a base de complex bacterià enzimàtic.  
. Una vegada posat en marxa el tractament dels purins es duran a terme anàlisis que permeten conéixer l'eficàcia d'aquests, almenys durant el primer any, realitzant un anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis, es presentaran davant aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, si és necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. La dosi d'adobat no superarà els 210 kg N/ha, de forma temporal, per a rebaixar a 170 kg, d'acord amb el Reial decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. L'adobat amb el purí tractat només es realitzarà sobre parcel·les dedicades a cultius, i es rebutjaran la resta de parcel·les.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
El compliment d'aquests condicionants haurà d'haver-se dut a terme, compliment indispensable per a poder avaluar l'expedient d'ampliació de l'explotació.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 5 d'abril de 2004 se sol·licita al promotor a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació presentada, relativa a:  
. Justificació de la gestió de cadàvers conforme al Reglament 1774/2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, amb la presentació de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una gestora autoritzada a aquest efecte.  
. Estimació del purí generat conforme al Reial Decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, havent de disposar a més de bassa de purí amb autonomia mínima de tres mesos, per a la qual cosa hauran de presentar-se plànols de situació de la bassa, dimensions i característiques que la definisquen.  
. Presentació de superfície necessària on aplicar purí com a adob orgànic, segons allò que s'ha estipulat en el Reial decret 324/00, sobre normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, pel que fa a producció de nitrogen/animal/any.  
En data 19 de juliol de 2004 es rep la documentació sol·licitada, en la qual s'aporta la informació següent:  
. Els cadàvers són transportats a una caseta municipal de cadàvers situada en el municipi de Benassal. Aquest servei es rescindirà en el 2005, moment en què els cadàvers que puguen produir-se hauran de retirar-se de l'activitat per un gestor autoritzat a aquest efecte.  
. El volum de purí produït anualment és de 3.550 m3/any, sent la capacitat total d'emmagatzematge en l'explotació, després de l'ampliació, de 1.108,27 m3, podent albergar el purí generat durant 3,75 mesos, període superior al període mínim de 3 mesos exigit en el Reial decret 324/00 d'ordenació de les explotacions porcines.  
. Les parcel·les on s'aplicarà el purí com a adob orgànic es relacionen a continuació: polígon 2, parcel·les 59b-c, 61a-c, 62b, polígon 3, parcel·les 53b, 58a, 58b, 58c, 55a, 55b, 59a, 59b, 67, 69, 86b fins a 86d, polígon 9, parcel·la 21, polígon 10, parcel·les 194, 213, 215, polígon 13, parcel·les 28b-d, 28c, polígon 20 parcel·la 52, polígon 21, parcel·les 20, 51b, 51c, 51e, 51f, 51g, 51h, 51i, 39a, 39b, 39c, 62a, 81a, 81b, 81f, 81g, 81h, 81m, 82-a, 82-b, Polígon 22, parcel·la 7a, 7b, 9, 10, 13a, 13b, 13d, polígon 23, parcel·les 10, 27a, 27b, 46, 49, 50, 63, 66b-d, 66c, 71a, 71b, 131a, 131b, 133a-c, 133b, polígon 24, parcel·la 3b, polígon 28, parcel·la 273, polígon 30, parcel·la 7a, 7b, 19d, 19i, 19k, 191p, 38, 39, polígon 31, parcel·les 5a, 5b, 20, 23, 33a, 33b, 39ad, 39b, 39c, 47a, 47b, 58, 64, 78a, 57b, 57c, 69b,72, 36ad, 36c-f, 49a, 91, polígon 33, parcel·les 2a, 2b, 2c, 7ae, 7c-f, 45ad, 45c, 29, 38, 58b, 58c, polígon 32, parcel·les 2, 3, 5c, 5d, 7, 28, 55, 63b, 63c, 63, 70, polígon 34, parcel·les 47b, 47c, 52.  
En data 15 d'abril de 2004 se sol·licita al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi consulta relativa a la compatibilitat de l'explotació a la LIC l'Alt Maestrat, on es troba inclosa la parcel·la on s'exerceix l'activitat. L'informe rebut el 10 de maig de 2004, indica que en relació amb la ubicació, l'activitat no produirà cap afecció directa significativa sobre l'entorn, ja que l'execució de l'activitat es realitza sobre terrenys totalment antropitzats, a més i en relació amb l'afecció indirecta a hàbitats i espècies d'interés comunitari produïda per abocaments, incidències de l'explotació o altres circumstàncies, hauran de complir-se estrictament les mesures correctores que s'especifiquen el la declaració d'impacte ambiental.   
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
. Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 3 de desembre de 2001, per a una superfície construïda de 2.305 m2, el qual queda condicionat a la dotació a l'explotació de:  
. Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.  
. Encerclat de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).  
. Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.  
. Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.  
. Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.  
. Mesures higiènic sanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
. Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu en l'explotació.  
. Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.  
. Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el nombre de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
. Disseny de les instal·lacions que eviten l'entrada en el recinte de vehicles d'abastiment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purí, i s'han de realitzar aquestes operacions des de fora de l'explotació.  
. Informe favorable del veterinari d'àrea.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
El municipi de Benassal està inclòs en la LIC l'Alt Maestrat, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
El terreny sobre el qual se situa l'explotació, s'insereix en una zona agrícola de secà en què es localitzen altres explotacions ramaderes semblants a aquesta. Es localitza pròxima a sòl forestal.  
Basant-se en les característiques de la zona, es pot afirmar que els valors ambientals que presenta són poc destacables, considerant com a elements ambientals més rellevants, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió de residus orgànics o lixiviats generats en l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han inclòs com a elements ambientals susceptibles de ser modificats o alterats amb el projecte els següents: sòl, vegetació, fauna, aigua, aire, paisatge i medi socioeconòmic.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació dels impactes més rellevants que pot causar l'actuació, sent els factors ambientals més fràgils per a suportar impactes, la qualitat de les aigües per abocaments incontrolats, el sòl, associada a l'aplicació de purí en camps de cultiu i l'aire, per la generació d'olors.  
No s'hi han avaluat els impactes, i l'estudi d'impacte ambiental passa directament a la proposta de mesures protectores i correctores.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es recullen a continuació:  
. Se sotmetrà el purí a tractament amb producte microbiològic, el qual reduirà l'emissió d'olors, disminuirà la càrrega contaminant del purí i millorarà les propietats d'aquest com a adob orgànic.  
. El recinte de la granja s'encerclarà perimetralment amb malla metàl·lica.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
. Es plantarà tanca arbòria perimetral a l'explotació.  
Les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, s'hauran de completar amb condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina, situada en el terme municipal de Benassal (Castelló), promoguda per Granja Falcó-Roig, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, i tal com es va requerir en la declaració d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, haurà de presentar-se davant d'aquesta Direcció General els resultats de les anàlisis dutes a terme sobre el purí, almenys durant el primer any de funcionament de l'explotació, com també l'anàlisi que va servir com a blanc. Entre els paràmetres analitzats s'haurà de trobar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purí i fossa general exterior a les naus.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. El purí serà tractat en la nova nau, com també en la resta de l'explotació, amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la seua càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. En el cas que el tractament de purí que es duu a terme actualment siga diferent de l'adoptat inicialment en l'activitat (primera llicència d'activitat), haurà novament de comprovar l'eficàcia del tractament de purí, modificant-ne la manipulació o substituint-la per un altre tractament si s'observa la ineficàcia d'aquest amb la seua correcta manipulació. En aqueix cas, hauran de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc, aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 94/04-AIA  
Títol: Legalització de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Clemente Lloria, CB  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Sinarcas (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Polígon 15, parcel·la 60, del terme municipal de Sinarcas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a una explotació porcina, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà constituïda per una nau de planta rectangular de 889,3 m2, amb capacitat per a 1.152 porcs d'encebament.  
L'activitat consistirà en l'encebament de porcs, els quals romandran en l'explotació, des dels 18-20 kg, i romandran fins a aconseguir un pes de 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,4 cicles/any.  
Es generarà un total de 2.477 m3 de purí/any. El purí quedarà retingut en fosses de purí amb capacitat per a contenir 655,7 m3, superior a tres mesos. A pesar de disposar d'aquesta capacitat, l'extracció de purí es realitzarà cada dos mesos com a màxim. Una vegada tractat, el purí generat en l'explotació serà destinat com a adob orgànic a camps de cultiu. Es necessita un total de 49,04 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic (Reial decret 324/00 d'ordenació de les explotacions porcines), disposant d'un total de 50,08 ha, de les quals s'ha facilitat contracte d'acceptació dels propietaris de les esmentades parcel·les a l'aplicació de purí.  
Les parcel·les on s'aplicarà purí, localitzades totes elles al terme municipal de Sinarcas, es relacionen a continuació: polígon 5, parcel·la 86aa, polígon 11, parcel·la 121, 266, polígon 502, parcel·la 5008, polígon, parcel·la 5013, polígon 505, parcel·les 70aa, 70ab, 70ac, polígon 506m, parcel·la 5023, polígon 510, parcel·la 2028, polígon 5, parcel·la 86 aa, polígon 11, parcel·la 203, polígon 14, parcel·la 13, 14, polígon 15, parcel·la 68aa, 68ab, polígon 16, parcel·la 202aa, 202ab, polígon 20, parcel·la 48aa, 48ab, polígon 502, parcel·les 3016, 5004aa, polígon 513, parcel·la 6, 13, polígon 3, parcel·la 33, 36, 41, 44, 49, 51aa, 53, 67ab, 67ac, 70ab, 160aa, 162aa, polígon 11, parcel·les 199aa, 199ab, polígon 12, parcel·la 222, polígon 14, parcel·la 145, 149, polígon 16, parcel·la 657, polígon 19, parcel·la 36, polígon 506, parcel·la 5051, polígon 513, parcel·la 7aa, 7ab, polígon 3, parcel·la 33aa, 36, 41, 44, 49, 51aa, 53, 67ab, 67ac, 70ab, 160aa, 162aa, polígon 11, parcel·la 199aa, 199ab, polígon 12, parcel·la 222, polígon 14, parcel·la 145, 149, polígon 16, parcel·la 657, polígon 19, parcel·la 36, polígon 506, parcel·la 5051, polígon 513, parcel·la 7aa, 7ab, polígon 16, parcel·la 212, 215, polígon 505, parcel·la 70aa, 70ab, 70ac, polígon 513, parcel·la 6, 13, polígon 514, parcel·la 30, 144, polígon 15, parcel·la 92, 134polígon 19, parcel·la 179, polígon 508, parcel·la 20, polígon 504, parcel·la 46, polígon 508, parcel·la 5004.  
Entre les mesures higienicosanitàries a aplicar en l'explotació, estarà la de disposar de tanca perimetral; tella antiocells en finestres i buits de l'explotació de manera que s'impedisca l'accés de vectors a l'interior d'aquesta i sistema a pressió consistent en l'ús de motxilla amb desinfectant, a l'entrada de l'explotació, que permeta la desinfecció dels vehicles que accedisquen a aquesta.   
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigües potables de Sinarcas.  
L'explotació es localitza a 2,7 km. del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 28 d'abril de 2004, amb la remissió per l'Ajuntament de Sinarcas, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 97, de 24 d'abril de 2004, com també als veïns de l'explotació, amb la presentació d'una al·legació per veí confrontant a l'activitat.  
2. Resum de les al·legacions  
L'al·legació presentada no té caràcter ambiental, sol·licitant únicament que, en el cas que es produïsca dany en la seua propietat, li siga reparat.  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària   
En data 4 d'octubre de 2004 se sol·licita al promotor ampliació a l'estudi d'impacte ambiental relativa a la gestió de purí que es duu a terme en l'explotació:  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, .es realitzarà la neutralització de l'activitat dels bacteris que intervenen en les fermentacions anaeròbies i que són les que provoquen les olors, amb la incorporació al fem, de calç, superfosfat de calç, clor, etc. L'efecte dels primers és crear un medi alcalí desfavorable parell el desenvolupament dels bacteris, mentre que el clor té una acció bactericida. D'altra banda, s'hi indica que: prèviament a l'aplicació d'aquests en camp és necessari que els purins reben un tractament amb un complex enzimàtic o qualsevol altre que permeta reduir-ne la càrrega contaminant i l'estabilitze. En el nostre cas s'utilitzarà superfosfat simple per l'efecte bacteriostàtic i bactericida d'aquest, a més s'aplicarà un tractament de microorganismes, enzims i tensioactius, en l'objectiu d'augmentar la concentració de sòlids, que reduirà considerablement la càrrega orgànica i contaminant dels purins a aplicar..  
Es proposen dos tractaments distints i antagònics per al purí. Dels tractaments a què es fa al·lusió, no se n'aporta justificació detallada, i se suposen contradictoris i incompatibles, per la qual cosa s'haurà de justificar detalladament el tractament a què se sotmetrà el purí, de manera que quede clarament descrit el sistema de gestió i els resultats esperats, considerant en tot moment que la finalitat proposada per al purí és la de la utilització d'aquest com a adob orgànic, per la qual cosa les seues propietats hauran de ser òptimes per a aquest ús després del tractament a què siga sotmés.  
En data 21 d'octubre de 2004 es rep l'ampliació sol·licitada, en la qual s'indica que el tractament definitiu del purí consistirà en l'aplicació a les fosses de purí d'un activador biològic degradador de purí i desodorant, dels que ofereix el mercat, que aconseguirà netejar i desodoritzar biològicament, i disminuir les olors, els gasos nauseabunds, la formació d'amoníac, etc. A més amb aquest tractament es conserva i impedeix la pèrdua de nutrients en els purins, maximitzant el potencial d'aquest com a adob.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
. Informe favorable de l'enginyer industrial municipal.  
. Informe favorable de l'inspector veterinari d'àrea, condicionat al compliment de les mesures correctores, les quals, segons aquest informe, semblen suficients llevat que falta gual de desinfecció de vehicles, no figura en la memòria l'existència de tanca perimetral, encara que sí se n'aprecia en el pla, i falta contracte de retirada de cadàvers. A més s'indica que l'evacuació de purí haurà de realitzar-se en el dia, les hores i els itineraris que causen les menors molèsties possibles a la població, llaurant immediatament després de l'aplicació en el camp, per a reduir al màxim l'emissió d'olors.  
. Informació pública amb la presentació d'una al·legació.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
. Autorització prèvia de la COPUT.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, aptitud ramadera, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb predomini de vinya, cereal, oliveres i ametlers.  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la pròpia explotació de purí o durant la utilització d'aquest com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a la fase de construcció com de funcionament. S'han identificat com a impactes més rellevants: sobre l'aire, per l'emissió de contaminants generadors de males olors i sobre el sòl, per alteració de les propietats físiques, químiques o biològiques d'aquests.  
La valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, i es consideren en general poc rellevants i es proposen una sèrie de mesures correctores tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores proposades, s'inclouen les següents:  
. Les runes generades durant la fase de construcció seran destinats a un abocador autoritzat.  
. Se sotmetrà el purí a tractament microbiològic previ a l'aplicació en camp d'aquest, de manera que es disminuïsca l'emissió d'olors, es disminuïsca la seua càrrega contaminant i es milloren les propietats d'aquest com a adob orgànic.  
. Es construirà tanca perimetral a la instal·lació.  
. Es col·locarà a l'entrada de l'explotació un sistema de desinfecció dels vehicles que puguen accedir-hi, basat en l'ús de motxilla amb desinfectant.  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants arreplegats en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina d'encebament, situada en el terme municipal de Sinarcas (València), promoguda per Clemente Lloría, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:  
. S'haurà d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purí.  
. S'haurà d'utilitzar un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.  
. S'haurà de disposar de tanca perimetral de l'explotació.  
. S'haurà de disposar a l'entrada de l'explotació de sistema de desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. Tal com es proposa en l'ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, el purí haurà de ser tractat amb complex bacterià, de manera que millore les propietats d'aquest com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, com també l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i se'n modificarà la manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Amb aquest fi, s'haurà de dur a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisquen com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, i es podrà aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., i també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. Preferentment s'haurà, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.   
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 228/04-AIA  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús  
Promotor: Sociedad Cooperativa Reto a la Esperanza  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Camí Mas del Jutge núm. 44. Torrent. València  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús.  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran en l'exterior de la nau per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.  
L'objecte d'aquest projecte posseeix una superfície construïda total de 755,56 m2, i una superfície útil total de 639,20 m2.  
Tramitació administrativa  
En data 30 de juliol de 2004, la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de València va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de Torrent.  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el tauler d'edictes des del dia 15 al 26 de gener de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Afeccions legals  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
La parcel·la on se situa l'activitat està envoltada per naus industrials, on la vegetació ha sigut reduïda a algunes espècies nitròfiles banals típiques de zones degradades. Respecte a la fauna, les espècies presents estan associades a ambients antròpics com són xicotets rosegadores, panderoles i altres insectes comuns.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja, però a causa de la impermeabilització del sòl fa que l'impacte provocat per algun vessament estiga controlat.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha preveure entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.  
. S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues alçàries i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.  
. Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que pogueren originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).  
. La zona d'emmagatzematge de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.  
. Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzematge de residus perillosos, i es comprovarà que no hi ha defectes estructurals ni fugues.  
. Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús, promogut per Sociedad Cooperativa Reto a la Esperanza, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta hauran de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i vigilar que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzematge de residus.  
3. Dins del programa de vigilància ambiental, s'haurà de constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de Torrent.  
4. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdós quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o dificulten la gestió d'aquests. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.  
5. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 310/02-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació porcina d'encebament  
Promotor: Blas Debón Herrero  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'explotació porcina existent  
Localització: Partida Calicanto, polígon 16, parcel·la 354 del terme municipal d'Alpuente(València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació parteix de dues naus amb capacitat per a 1.100 porcs d'encebament. L'ampliació consistirà en la construcció d'una tercera nau, amb capacitat per a 600 porcs d'encebament.  
Els cadàvers són retirats diàriament per l'empresa Chinillach-Ballester SL.  
Es calcula que el purí generat anualment ascendeix a 1.666 m3, el qual s'emmagatzemarà en fosses de purí i bassa exterior. Els purins són utilitzats com a adob orgànic en finques agrícoles, i es disposen d'un total de 83,56 ha de superfície agrícola on aplicar-los.  
L'explotació s'abasteix d'aigua procedent de la xarxa municipal.  
El volum de purí que es genera anualment i que s'ha calculat en l'estudi d'impacte ambiental s'ha infravalorat, ja que segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purí generat ascendiria a 3.655 m3/any. Es disposa, segons la documentació aportada, d'una capacitat d'emmagatzematge de 580 m3 en les fosses interiors de les dues naus inicials i 360 m3 en la bassa exterior. La nova nau té una capacitat d'emmagatzematge en fosses de 516 m3, per la qual cosa l'autonomia d'emmagatzematge de purí és superior a tres mesos, com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.   
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge en data 1 d'agost de 2002.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 44, de 22 de febrer de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi haja presentat al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
Revisat l'expedient, es considera necessari sol·licitar ampliació de la documentació presentada, relativa al compliment dels apartats següents:  
. Justificació de la superfície agrícola on aplicar el purí. En la documentació aportada es declara que el purí generat en l'explotació és utilitzat com a adob orgànic en camps de cultiu. El volum de purí generat anualment s'ha de calcular conforme al Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. Haurà de justificar-se la disponibilitat de superfície agrícola suficient on poder aplicar el purí com a adob orgànic, tenint en compte no sobrepassar el contingut mínim de nitrogen per hectàrea i any (170 kg N/ha i any) exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. Amb aquest fi, s'aportarà pla cadastral de cada una de les parcel·les, cèdula de propietat, com també autorització firmada per cada un dels propietaris que accepten purí en les seues parcel·les. Haurà de tenir-se en compte que les parcel·les que es presenten no hauran d'haver sigut utilitzades per a justificar la disponibilitat de superfície agrícola d'altres expedients.  
. Compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 459/98-AIA. És necessari presentar la justificació del compliment dels condicionants d'aquest expedient, relatius a la instal·lació inicial, per a poder passar a avaluar l'expedient relatiu a l'ampliació de l'explotació porcina.  
L'ampliació se sol·licita en data 14 de gener de 2004, la qual és remesa pel promotor en data 12 de febrer de 2004, sense que responga en la seua totalitat a la informació sol·licitada en l'ampliació, Per la qual cosa en data 14 de gener de 2004 se sol·licita novament al promotor que complete la documentació presentada, per a poder resoldre l'expedient. En data 10 de febrer de 2004 el promotor remet de nou documentació complementària. En aquesta ampliació es recull concisament la informació següent:  
. El purí serà sotmés a tractament microbiològic previ a l'aplicació d'aquest en camp.  
. Les parets i sòl de les fosses de purí estaran revestits de formigó amb additiu impermeabilitzant.  
. L'explotació disposa de tanca perimetral, gual sanitari, malla en buits que impedeix l'accés d'animals vectors de malalties.  
. Es plantarà en el perímetre de l'explotació espècies arbòries o arbustives, per a la integració paisatgística d'aquesta.  
. Els cadàvers, abans que siguen recollits per l'empresa encarregada, són emmagatzemats en una fossa de formigó.  
En cap moment es justifica el compliment dels condicionants reflectits en la declaració d'impacte ambiental per a l'inici d'activitat, condicionants dels quals haurà de justificar-se el seu compliment previ a l'obtenció de la llicència d'activitat d'aquesta ampliació.   
L'emmagatzematge de cadàvers provisionalment en fossa de formigó, no té sentit, considerant que és una pràctica que no està autoritzada, i que haurà de disposar de contenidors a l'entrada de l'explotació, homologats, on es depositaran temporalment els cadàvers que puguen generar-se fins a la retirada d'aquests per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
Les parcel·les declarades on s'aplica purí com a adob orgànic, que ascendeixen a un total de 83,56 ha., s'allisten a continuació:  
Polígon 1, parcel·la 111, 156, polígon 8, parcel·la 252a, 252b, polígon 11, parcel·la 457, polígon 12, parcel·la 93, polígon 13, parcel·la 249, polígon 14, parcel·la 375, 4, 9, polígon 22, parcel·la 779, polígon 24, parcel·la 223, polígon 29, parcel·la 611, polígon 34, parcel·la 48, polígon 22, parcel·la 779, polígon 24, parcel·la 233, polígon 29, parcel·la 611, polígon 34, parcel·la 48, polígon 15, parcel·la 185, 342, 436, 438, polígon 16, parcel·la 257, polígon 17, parcel·la 104, 174, polígon 19, parcel·la 878, polígon 935, polígon 21, parcel·la 197, polígon 22, parcel·la 227, 414, polígon 33, parcel·la 245, polígon 1, parcel·la 149, polígon 13, parcel·la 327, polígon 17, parcel·la 387, polígon 18, parcel·la 136, 592a, 592b, 938, polígon 20, parcel·la 337, polígon 22, parcel·la 319aa, 319b, 369.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull la informació següent:  
. Informe favorable de veterinari col·legiat, en el qual indica que no es podrà abocar purí a menys de 100 metres de qualsevol explotació porcina del grup I o a menys de 200 metres de qualsevol explotació porcina del grup II o nuclis urbans (Reial decret 324/2000, de 3 de març, sobre normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines). Respecte a l'eliminació de cadàvers indica que l'explotació haurà de disposar d'un sistema d'eliminació de cadàvers reconegut, ja siga mitjançant contracte amb una empresa especialitzada o mitjançant l'eliminació en fossa sèptica perfectament impermeabilitzada.  
. Informe de l'enginyer tècnic municipal en què s'indica que les naus existents de la primera implantació de l'activitat estan a 450 m. de la granja de Francisco Peñalver Herrero, també granja porcina.  
. Autorització prèvia de la COPUT.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable de l'alcaldia.  
No s'ha inclòs informe del veterinari d'àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, vegetació, fauna, aigua i paisatge. Aquests elements no s'han identificat clarament, ja que de manera succinta s'ha fet al·lusió a cada un d'ells, sense cap rigor tècnic pel que fa a la informació aportada.  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, amb la presència d'altres explotacions ramaderes pròximes.  
En general, i a causa de la forta antropització de la zona, els valors ambientals que presenta són poc destacables, i es consideren elements ambientals més rellevants en aqueixa zona, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purí o problemes de percolació per impermeabilització deficient en la mateixa explotació; l'aigua, per contaminació per purí; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purí, etc.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
S'ha realitzat una identificació dels impactes que pot causar el projecte, sense cap coherència, ja que únicament es conclou en si existeix o no efecte sobre el medi associat a alguna causa generada pel funcionament de l'activitat.  
Els impactes més rellevants que pot causar l'actuació seran els associats a l'emissió d'olors, com també els impactes associats a la contaminació del sòl i l'aigua per la inadequada gestió dels purins.  
Malgrat que la identificació d'impactes i la valoració posterior d'aquests han sigut deficients, en l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat una sèrie de mesures correctores.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:  
. En les parcel·les on s'aplique el purins com a adob orgànic, es tindrà la precaució de llaurar i soterrar-los una vegada escampats per a minimitzar la propagació de les males olors a l'atmosfera.  
. Es conferirà absoluta estanquitat a les fosses de purí.  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritzen per l'escàs rigor tècnic d'aquestes, hauran de completar-se, per tant, amb els condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
No s'hi ha aportat programa de vigilància ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de la granja porcina situada al terme municipal d'Alpuente (València), promoguda per Blas Debón Ferrer, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:  
. Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, i tal com es va requerir en la declaració d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General els resultats de les anàlisis dutes a terme sobre el purí, almenys durant el primer any de funcionament de l'explotació, com també l'anàlisi que va servir com a blanc. Entre els paràmetres analitzats s'haurà de trobar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. Es disposarà de bassa de purí, impermeabilitzada i vallada, de manera que s'eviten les filtracions en el terreny. Estarà dimensionada de manera que tinga capacitat per a emmagatzemar junt amb les fosses, la producció de purí d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses i bassa de purí.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà un gual sanitari, per a desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. El purí serà tractat en la nova nau, com també en la resta de l'explotació, amb complex bacterià, de manera que un millore les propietats com a adob orgànic, alhora que disminuïsca la càrrega contaminant d'aquest, com també l'emissió d'olors. En el cas que el tractament de purí que es duu a terme actualment siga diferent de l'adoptat inicialment en l'activitat (primera llicència d'activitat), haurà de comprovar novament l'eficàcia del tractament de purí, modificant-ne la manipulació o se substituint-la per un altre tractament si s'observa la ineficàcia del mateix amb la correcta manipulació d'aquest. En aquest cas, haurà de dur a terme anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc, aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerits, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres a analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, evitant les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es podrà superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.   
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 d'octubre de 2004.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5130, del 08-11-2005 (2005/11879)

RESOLUCIÓN de 19 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5130

Fecha DOGV
:   08-11-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/11879

CVE


Fecha del documento
:   19-10-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Biar](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Torrent](javascript:void(0))
    * [Benassal](javascript:void(0))
    * [Benimarfull](javascript:void(0))
    * [Siete Aguas](javascript:void(0))
    * [Yátova](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Alborache](javascript:void(0))
    * [Chiva](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [Jérica](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de octubre de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X11879]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 230/04-AIA Biar, 117/04-AIA Benimarfull, 203/03-AIA Chiva, Buñol, Alborache, Siete Aguas,, Yátova, Requena, Utiel 204/04-AIA Jérica, 184/02-AIA Benassal, 094/04-AIA Sinarcas, 228/04-AIA Torrent y 310/02-AIA Alpuente, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 19 de octubre de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 230/04-AIA  
Promotor: Hormigones Gandía, SL.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria, Comercio y Turismo  
Objeto del proyecto: Explotación de gravas y arenas. Sección A) .Partida el Pla.  
Localización: Parcela nº 215 y 207 del polígono nº 12 . Biar (Alicante)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la apertura de una extracción de arenas denominada .Partida el Pla., t.m. de Biar, tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas. La finalidad de la extracción es suministrar arenas para la fabricación de hormigones preparados y morteros para la planta de hormigón propiedad de la empresa peticionaria en la localidad de Villena.  
Las parcelas a explotar son las nº 215 y 207 del polígono 12 del término municipal de Biar ocupando una superficie de 37.386 m2.  
La extracción propone conformar dos bancos de explotación de 4 m. de profundidad dejando un hueco final de 8 m. lo cual supone un volumen de extracción de 264.000 m3 equivalente a 528.000 tn. La producción anual estimada es de 15.000 m3 por lo que se estima una vida para la explotación de 17 años.  
El material se extraerá mediante métodos convencionales y será cargado y transportado a una planta de tratamiento y clasificación de áridos externa a la explotación propiedad el peticionario.  
La restauración del hueco minero se llevará a cabo de forma simultánea a la explotación mediante el relleno del hueco con los propios estériles de la explotación más los estériles generados en la cantera de áridos denominada .San Cristóbal. de Villena que explota la empresa promotora.  
En caso de no disponer de suficiente material estéril para rellenar totalmente el hueco minero generado por la explotación se aportará el material calizo procedente de la cantera .San Cristóbal..  
Una vez restituido el hueco minero y aportada la tierra vegetal, se revegetarán las parcelas mediante la plantación de pino carrasco.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En abril de 2004, el Servicio Territorial de Industria, dio traslado al expediente de explotación de la sección A) denominada .Partida el Pla. en el término municipal de Biar (Alicante).  
Se aporta además, el resultado de información pública del expediente indicando que publicada la documentación correspondiente en el DOGV nº 4.695 de 19.02.04 no han sido presentadas alegaciones al proyecto.  
En fecha 12 de agosto de 2004, se devolvió la documentación al servicio territorial de industria, indicando la correcta tramitación del expediente ya que se habían solicitado dos actividades diferentes: extracción de gravas y restauración mediante vertedero.  
En fecha 27 de septiembre, el servicio territorial de industria remite nueva documentación en la que se justifica que la restauración propuesta no se llevará acabo mediante vertedero, sino mediante relleno con estériles de explotación admitiéndose como válida la documentación inicialmente tramitada.   
Por otra parte, el Estudio de Impacto Ambiental no contiene el Informe Vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se establece en el Artículo 11 de la Ley 4/98, de Patrimonio Cultural Valenciano, del Consell de la Generalitat Valenciana, siendo necesario dicho informe para continuar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La zona donde se ubica la parcela se sitúa al noroeste del municipio de Biar en una zona donde a lo largo de los años se han ido explotando las gravas y arenas que constituyen la llanura pliocuaternaria que rodea el municipio de Biar.   
Se accede a la parcela a través de la carretera CV . 807 de Biar a Castalla, a unos 2,5 km en la margen derecha, parte un camino de tierra que nos conduce a las parcelas.   
El paisaje que a priori era una llanura agrícola de secano, se encuentra hoy en día muy deteriorado por las numerosas extracciones de gravas que han sido explotadas a lo largo de los años y que han dejado huecos de extracción sin restaurar y en los que únicamente y en algunos de ellos se han plantado vides y olivos. En los últimos años, además se han llevado a cabo actuaciones de regeneración de espacios degradados por actividades mineras por parte de la Conselleria de Industria y Comercio.  
Los materiales a explotar están constituidos por conglomerados pliocuaternarios de cantos rodados envueltos en una matriz arenosa o arcillosa. Estos conglomerados arenosos, se encuentran en disposición horizontal y presentan una potencia variable entre 5 . 8 m., por debajo de los cuales aparece un substrato arcilloso no siendo aprovechable para la explotación.  
La zona está representada fundamentalmente y en toda su extensión por cultivos agrícolas, la mayoría de secano. Tan solo se encuentra alguna isleta de matorral termófilo y pino halepensis. La parcela a explotar se encuentra actualmente abandonada y sin cultivar.  
Existen numerosos caminos vecinales que llevan a las fincas vecinas y explotaciones mineras.  
No existen cursos de agua que puedan verse afectados directa e indirectamente por la explotación.  
Los pozos que captan agua de buena calidad se encuentran a profundidades de 500 m.   
Toda el área a explotar, así como una amplia extensión limítrofe, está catalogados como Suelo No Urbanizable Común, de acuerdo al PGOU vigente.   
En el Estudio de Impacto Ambiental se han obviado ciertos aspectos sobre la situación actual de la zona como es la existencia de toda esta actividad minera que caracteriza la zona, la degradación de ciertas zonas y las actuaciones de regeneración llevadas acabo.  
2. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de Medidas correctoras.  
Los impactos que se derivan del proyecto de explotación tramitado son además de los propios impactos de una actividad extractiva de este tipo, la acumulación de actividades extractivas en una misma zona. Actualmente, las explotaciones que han tenido lugar en los últimos 30 años en la zona han generado un paisaje caótico caracterizado por un mosaico de parcelas a diferentes cotas unas de otras.   
No obstante, el proyecto tramitado a diferencia del resto de explotaciones que se encuentran en el área, pretende explotar las parcelas y restaurarlas simultáneamente mediante el aporte de material estéril o incluso material calizo procedente de la cantera de áridos .San Cristóbal. que el promotor explota en Villena, hasta restituir las parcelas a su cota original.  
Lo afectado en un año de explotación será restaurado en el año siguiente permaneciendo constante la afección que se provoque anualmente, siendo algo menos de 2.000 m2.  
Una vez restituida la topografía y aportada la tierra vegetal necesaria, se pretende revegetar la zona mediante arbolado natural como es el pino carrasco o pinus halepensis.  
Para evitar riesgos de caídas hacia el interior del hueco minero, el perímetro del hueco se circundará con una valla metálica.  
Por otra parte, indicar que tal y como se indica en el apartado de tramitación del expediente éste se encuentra incompleto al no incorporar en el estudio de impacto ambiental el informe vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se establece en el artículo 11 de la Ley 4/98, de Patrimonio Cultural Valenciano, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la extracción de gravas y arenas tramitada como sección A) por la Ley de Minas, sita en las parcelas 207 y 215 del polígono 12 del término municipal de Biar (Alicante), promovido por Hormigones Gandía, SL., siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
Segundo  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Previo al inicio de la explotación, la empresa promotora deberá disponer de informe vinculante favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tal y como se establece en el artículo 11 de la Ley 4/98, de Patrimonio Cultural Valenciano, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
2. Tal y como se indica en el estudio de impacto, la restitución del hueco minero se hará de forma simultánea a la explotación de las parcelas de modo que el área afectada por la explotación no supere anualmente los 2.000 m2.  
3. Se mantendrán en óptimas condiciones los caminos de acceso a las parcelas. En caso de deterioro será la empresa promotora quien se encargará de su restitución.  
4. Los camiones que transporten el material llevarán la caja tapada con lona.  
5. Las zonas de arranque, los acopios de material y las pistas y caminos de acceso a la explotación deberán permanecer constantemente humedecidos para evitar el levantamiento de polvo.  
Tercero   
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 8 de octubre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente:: 117/2004-AIA  
Título:: Modificación nº 1 del PGOU  
Promotor:: Ayuntamiento de Benimarfull  
Autoridad sustantiva:: Ayuntamiento y CTV  
Localización: Al sudeste de la confluencia de las carreteras CV-700 y CV-704, al este del núcleo urbano y junto al suelo industrial clasificado por el planeamiento vigente. Una pequeña parte del ámbito del proyecto se extiende al oeste de la CV-704.  
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes  
I. Se propone la reclasificación de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable de uso industrial, para posibilitar la ampliación de la Reserva para talleres prevista por el Plan General de Ordenación Urbana vigente junto a la CV-700.  
II. También se modifica la ordenación de la AI-4, para mejorar su conexión con su entorno inmediato.  
III. Se proponen dos ámbitos de actuación, el AI-5, de 5.400 m², y situado al oeste de la carretera CV-704, y el AI-6, de 133.000 m², y situado al sudeste de la Reserva de Talleres prevista en el Plan General vigente. Asimismo, se califica como Zona de uso Deportivo y Zona verde un enclave de 7.800 m² junto al polideportivo municipal para posibilitar la ampliación del mismo. Este suelo dotacional se adscribe al sector AI-6.  
IV. Se proyecta una red viaria ortogonal que es prolongación del viario ejecutado en el suelo denominado Reserva para Talleres. Se dispone una franja de zona verde en las zonas de protección de las carreteras CV-700 y CV-704. Junto al suelo dotacional destinado a la ampliación del polideportivo se proyecta una zona verde que, por sus características, queda integrada dentro de la zona verde de protección de carreteras. Las zonas verdes computables del sector se emplazan junto a la rotonda de acceso al mismo desde la carretera CV-704, y en el extremo este del ámbito de actuación, próxima a la vereda que limita con el sector.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 26 de enero de 2004, el Ayuntamiento de Benimarfull remitió, a través de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, copia del documento de Modificación nº 1 del PGOU de Benimarfull y de su correspondiente Estudio de Impacto Ambiental.  
En fecha 7 de mayo de 2004, se solicitó al Ayuntamiento de Benimarfull la documentación mínima necesaria para incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 28 de mayo de 2004, el Ayuntamiento de Benimarfull remitió un certificado sobre la aprobación provisional del proyecto y sobre el resultado de la información pública, el cual incluía un resumen de las alegaciones presentadas y el informe de contestación a las mismas, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el DOGV nº 4.469, de 28 de marzo de 2003, y en el Periódico Información de Alicante, el 28 de marzo de 2003.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 8 alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la Secretaría del Ayuntamiento de Benimarfull, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.  
3. Resumen de las alegaciones  
De todas las alegaciones presentadas, la única de carácter ambiental se corresponde con un informe emitido por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental a petición del Ayuntamiento de Benimarfull, que éste ha considerado como alegación, no como un informe emitido en contestación a una consulta previa sobre el contenido del proyecto. Dicho informe establecía las siguientes consideraciones:  
. Debe ampliarse la normativa referente al suelo industrial, puesto que la actual regulación es insuficiente, especificando el tipo de industria permitida ante la proximidad del suelo industrial al casco urbano.  
. Inclusión de la Vereda del Pitxer o del Cassó, de anchura legal 20/15 m, como elemento de la Red Primaria.  
. Necesidad de acreditar:  
. La existencia de recursos hídricos disponibles para atender la demanda generada con el desarrollo del nuevo suelo industrial.  
. Capacidad suficiente de la Estación Depuradora de Aguas Residuales existente para tratar el volumen de agua residual generado con el funcionamiento del nuevo polígono. En su defecto, aportar soluciones alternativas que permitan garantizar la total depuración de las aguas residuales generadas.  
En contestación al citado escrito, el equipo redactor informa:  
. No se considera necesario ampliar la normativa relativa al suelo industrial que se recoge en el planeamiento vigente, por entender que el suelo propuesto es una ampliación del suelo industrial existente, y que mereció Declaración de Impacto Ambiental favorable.  
. La vía pecuaria aparece recogida en el plano OE1, con anchura de 15/20 m e integrada en la Red Primaria de Dotaciones Públicas.  
. Se modifica la ficha de la AI-6, en el sentido que la programación de dicha actuación requiera:  
. Acreditación de disponibilidad de recursos hídricos, con una dotación de al menos 5 m³/Ha y día.  
. Construcción, a cargo de la actuación, de una EDAR con capacidad suficiente para tratar las aguas residuales generadas con la ampliación del suelo industrial, o en su defecto la ampliación de la EDAR municipal existente, sin perjuicio de que las industrias dispongan de sistemas de predepuración previos al vertido a la red de alcantarillado.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 12 de julio de 2004, se requirió al Ayuntamiento de Benimarfull información sobre el incendio sufrido tiempo atrás en una parte de la zona afectada por el proyecto.  
En fecha 3 de agosto de 2004, se remitió al Ayuntamiento de Benimarfull documentación cartográfica acerca de la zona incendiada.  
En fecha 3 de septiembre de 2004, el Ayuntamiento de Benimarfull remitió un informe en contestación al requerimiento solicitado, cuyo contenido se expone en el apartado de consideraciones ambientales.  
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales  
1. La zona de actuación no afecta a elementos o espacios protegidos por su legislación sectorial vigente, salvo a una vía pecuaria que se describe a continuación.  
2. El sector industrial limita parcialmente en su lado este con la vía pecuaria denominada Vereda del Pitxer o del Casó, de anchura legal 20/15 m. Ésta viene recogida en el plano de Ordenación Urbanística Estructural nº 1 como elemento de la Red Primaria de Dotaciones Públicas.  
3. El nuevo suelo industrial se sitúa fuera de la zona de policía de 100 m del cauce del barranco del Sofre, que con dirección norte-sur se sitúa al este del sector. No obstante, a partir del límite del sector propuesto, la pendiente desciende bruscamente hasta el fondo del barranco. No existen otros cauces de ríos o barrancos que se vean afectados por el proyecto.  
Junto a la Vereda del Pitxer existe un reguero formado por el abancalamiento de los cultivos, que desemboca en el barranco del Sofre. Este elemento actúa como drenaje de la zona de actuación, conduciendo la escorrentía hacia el barranco del Sofre. Este espacio queda integrado dentro de la zona verde del sector.  
4. En los terrenos objeto de estudio no existe yacimiento alguno catalogado por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
No se proponen medidas preventivas ante posibles hallazgos inesperados durante las obras de urbanización.  
Consideraciones ambientales  
1. El estudio de impacto ambiental toma como base para la descripción del medio, el análisis realizado por el estudio de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana vigente, redactado en 1997, entendiendo que la cercanía en el tiempo hace válidas las descripciones de dicho documento, pero teniendo en cuenta las referencias legislativas aparecidas con posterioridad y las alteraciones que se hayan podido producir en la zona desde ese momento.  
En consecuencia, la zona de actuación pertenece al ámbito de la Unidad Ambiental UA2, definida por el estudio de impacto ambiental del Plan General vigente, que se caracteriza por ser un territorio donde predominan las margas, la aptitud agrícola del suelo es media, la pendiente media oscila entre 5-15%, no hay riesgo de inundación ni de contaminación del acuífero, y el riesgo de deslizamiento es medio. Predomina la vegetación formada por cultivos de secano.  
La calidad paisajística de la Unidad es media y el índice de calidad ambiental de la misma es bajo.   
2. Como se ha citado con anterioridad, los materiales aflorantes en la zona constituyen un conjunto margoso de importancia.  
En relación con el tipo de materiales existentes en la zona, la vulnerabilidad frente a la contaminación de las aguas subterráneas es baja. No obstante, se deben extremar las medidas preventivas para garantizar que no se producen vertidos al terreno tanto en la fase de construcción como en fase de funcionamiento.  
Por otra parte, la cartografía temática publicada por la COPUT indica que todo el límite este del sector está afectado por riesgo de deslizamiento de grado bajo.  
El riesgo de erosión actual en la zona es alto, incrementándose el riesgo de erosión potencial. Se adoptarán medidas en el proyecto de urbanización para minimizar los efectos erosivos en las zonas próximas al barranco del Sofre, como consecuencia del vertido de las aguas pluviales canalizadas al reguero de la zona verde, y de la ejecución de taludes en esta zona para alcanzar la cota de urbanización adecuada para el polígono.  
El riesgo sísmico del término municipal de Benimarfull es medio-alto.  
3. El principal aprovechamiento de los terrenos afectados es el agrícola de cultivos de secano. Así, la vegetación existente en la zona es la propia de los citados cultivos. No se afecta de manera directa a vegetación forestal ni a vegetación con valor ecológico.  
En relación con la zona incendiada afectada por el proyecto, la Secretaría del Ayuntamiento de Benimarfull ha emitido un certificado sobre las dos parcelas catastrales afectadas y la calificación de las mismas. En fecha 10 de marzo de 1998, la primera de ellas estaba calificada en el catastro como Labor de secano, mientras que la segunda está calificada por el planeamiento vigente como Zona Verde.  
También se indica que la causa del incendio fue casual y que los terrenos afectados son campos de cultivo abandonados, rodeados de otros cultivos, la carretera y el casco urbano de Benimarfull.  
En relación con el tipo de suelo presente en la zona, los terrenos presentan una baja capacidad de uso como terrenos con aprovechamiento agrícola. La orientación de uso propuesta para la zona es la de Agrícola Restringido.  
4. Se citan algunas de las especies animales que pueden vivir en la zona de estudio o en sus inmediaciones, destacando que se trata de fauna característica que utiliza este medio para vivir o como zona de caza. También se indica que la proximidad del núcleo urbano y el hecho de que se trate de una zona transformada, colindante a un suelo industrial consolidado, hace que la fauna existente esté acostumbrada a la presencia humana.  
5. La red de suministro de agua potable del sector conectará con la red de abastecimiento del suelo industrial colindante. La documentación normativa correspondiente a la ficha de la Actuación Integrada 6 recoge como condición previa a la programación de la misma la necesidad de acreditar la disponibilidad de recursos hídricos en proporción no menor de 10 m3/ha y día para atender la demanda de agua potable generada, mediante la concesión otorgada por el organismo de cuenca. En caso de que se realice un consumo excesivo de agua se propone implantar en las industrias mecanismos de reutilización.  
La evacuación de las aguas residuales generadas en el nuevo suelo industrial se realizará mediante conexión con la red de saneamiento colindante de la Reserva para Talleres. La misma ficha establece la necesidad de garantizar la depuración de las aguas residuales generadas.  
La EDAR de Benimarfull está diseñada con un caudal de proyecto de 100 m3/día, que permite dar un servicio a 774 habitantes. El municipio cuenta en la actualidad con 420 habitantes, por lo que el equipo redactor considera que queda suficiente margen de capacidad para atender el incremento de aguas residuales generado por el polígono industrial.  
Se propone que las industrias del polígono depuren sus efluentes previamente a su vertido a la red de alcantarillado.  
La evacuación de las aguas pluviales caídas en el polígono se realizará por escorrentía, colocando una captación de aguas junto a la carretera CV-700 y canalizándolas hasta el barranco del Sofre. Como complemento se plantea otra captación de aguas en la zona intermedia entre las dos unidades de ejecución propuestas, vertiendo las aguas al reguero que desemboca en el barranco del Sofre.  
En cuanto a la gestión de residuos, las tierras extraídas en la urbanización y construcción serán llevadas a vertedero autorizado.  
6. En cuanto a la climatología, las precipitaciones se dan principalmente en otoño e invierno, con picos puntuales que pueden provocar inundaciones. No obstante, la zona objeto del proyecto no está afectada por riesgo de inundación. La red de drenaje la constituye el barranco del Sofre y los regueros que desembocan en él.  
No se ha realizado una descripción de los vientos dominantes, con el fin de valorar los impactos producidos en fase de urbanización y funcionamiento sobre el núcleo urbano de Benimarfull, ya que se encuentra próximo a la actuación propuesta, y las actividades que se pueden implantar en ella son emisoras potenciales de gases, ruido, polvo, etc.  
7. El estudio de impacto ambiental expresa que el paisaje de la zona de actuación está sometido a una fuerte presión transformadora, puesto que se trata de cultivos de secano próximos al suelo urbano del municipio y al polígono industrial colindante. Por el contrario, se destaca la calidad visual y los contrastes existentes en el barranco del Sofre y los terrenos circundantes, donde aparecen fuertes desniveles combinados con zonas cultivadas.  
8. Se indica que la calidad ambiental de los terrenos afectados por el proyecto es muy baja, aunque no se justifica la valoración realizada para los mismos. También se indica que el estudio de impacto ambiental del PGOU define para toda la Unidad Ambiental una calidad ambiental baja, justificándose el empeoramiento observado en que ha aumentado la presión sobre los terrenos debido al desarrollo de la zona industrial consolidada.  
El estudio de impacto ambiental considera el cambio de clasificación del suelo como impacto compatible.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación puntual nº 1 del Plan General de Ordenación Urbana de Benimarfull (Alicante), promovida por el Ayuntamiento de Benimarfull, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
. En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte). No obstante, a este respecto, en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.  
. El vertido de aguas residuales de origen industrial a la red general de alcantarillado deberá ajustarse a lo dispuesto en la ordenanza municipal de vertido o, en su defecto, al Modelo de Ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado, editado por la Entidad de saneamiento y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
. Se deberá identificar el gestor autorizado de los residuos sólidos urbanos que se generarán en el polígono.  
Se propone la recogida y gestión selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación.  
Se deberá identificar el vertedero de residuos inertes autorizado donde se depositarán los residuos inertes generados.  
. Puesto que el trazado de la vereda del Pitxer coincide con un camino que limita el sector, el borde del mismo deberá respetar la anchura legal de vía, medida desde el eje del camino y tomando la mitad de la misma a cada lado.  
. Previamente a la redacción del proyecto de urbanización del sector industrial se deberá realizar un estudio geotécnico cuyo ámbito de análisis abarque la totalidad del lado este del sector, donde la cartografía temática de la COPUT contempla un riesgo de deslizamiento bajo. Este estudio debe concluir sobre la viabilidad del proyecto y la adopción de las medidas necesarias que permitan garantizar una adecuada estabilidad de la zona frente al riesgo citado.  
El borde este de la actuación deberá integrarse paisajísticamente en el entorno que le rodea, puesto que es una zona de borde de un barranco y además es perceptible desde el otro lado del barranco del Sofre.  
. Se deberán adoptar medidas preventivas para garantizar la conservación de aquellos restos arqueológicos o elementos merecedores de protección que pudieran aparecer en la zona durante la realización de los movimientos de tierras previos. No obstante, se estará a los criterios que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte establezca en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.  
. Se deberá completar el Programa de Vigilancia Ambiental presentado describiendo el tipo de seguimiento a realizar principalmente en la fase de urbanización del polígono industrial, definiendo aquellos indicadores ambientales objeto de vigilancia así como el tipo y número de controles a realizar.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 14 de octubre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 203/2003AIA  
Promotor: Gas Natural SDG, SA.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto proyecto: Proyecto de Gasoducto ramal Chiva . Utiel.  
Localización: En los términos municipales de Chiva, Buñol, Alborache, Siete Aguas, Yátova, Requena y Utiel.  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la construcción de un ramal de gasoducto para ampliar el suministro de gas natural para usos industrial y doméstico a la provincia de Valencia. El gasoducto se inicia en la posición existente 15-15.01, salida VS-7 de la red de Cheste-Chiva-Buñol-Alborache y Turis, y suministrará gas natural para consumo industrial y doméstico en las poblaciones de Requena y Utiel.  
Características del proyecto:  
. Tubería de acero a 49,5 bares de presión con una longitud total de 58.106 m. y diámetros de 8. y 6. (la adenda al proyecto modifica los diámetros que inicialmente eran de 10. y 8., sin variar el ancho de pista de trabajo). En todo su recorrido la tubería irá enterrada a una profundidad mínima de 1 metro. La tubería dispondrá, además de una protección pasiva a base de un recubrimiento de polietileno de alta densidad, de una protección mecánica antiroca para cruces especiales y una protección catódica en todo el recorrido para su defensa contra la corrosión.  
Junto al gasoducto se instalará en la misma zanja un conducto de polietileno para la protección de cables de telecomunicaciones que puedan instalarse en un futuro.  
. Anchura de pista de trabajo: 10 m. utilizada para la excavación de la zanja y la acumulación de materiales extraídos de la misma, circulación de vehículos y operaciones de soldadura. La anchura de la zanja es de 0,55 m. La apertura de la pista se realiza mediante máquinas taladoras y retroexcavadoras. Si el terreno es rocoso se usará el martillo neumático o hidráulico y se retirarán las rocas fraccionadas mediante retroexcavadora con cazo. En algún caso puntual podría ser necesario el uso de explosivos.  
. Desbroce y explanación de la pista de trabajo, estando el balance de excavaciones y aportes muy compensado, en tanto que son los propios materiales extraídos los que posteriormente se emplearán para realizar el tapado de la zanja y la restitución de terrenos sobre la pista de trabajo. Los excedentes generados se emplean en escolleras o son trasladados a vertederos controlados.  
. Las tierras de horizontes superficiales de suelo son retiradas selectivamente y acopiadas por separado para posteriormente ser utilizadas en la restitución.  
. Puntos de cruce especiales: cauces, carreteras, etc. El cruce del río Buñol se efectuará mediante vainas pasa aguas de manera que nunca quede cortado el caudal y se posibilite el paso de vehículos y maquinaria por encima.  
. Instalaciones complementarias:   
. Posiciones de salida de nueva construcción a lo largo del recorrido. Se sitúan todas sobre terrenos de cultivo:  
Pos. 15.15.02 en Buñol: válvula de seccionamiento de accionamiento manual.  
Pos. 15.15.03 en Siete Aguas: válvula de seccionamiento de accionamiento manual.  
Pos. 15.15.04 en Requena: válvula de seccionamiento de accionamiento manual y estación de regulación y/o medida para suministro a la red de Requena.  
Pos. 15.15.05 en Utiel: válvula de seccionamiento de accionamiento manual y Estación de regulación y/o medida para suministro a la red de Utiel.  
. Estaciones de protección catódica (E.P.C.).  
. Acometidas eléctricas a las posiciones:   
. En Chiva: línea eléctrica de baja tensión enterrada (profundidad 0,8 m.) con longitud de 20 m. que partirá del centro de transformación existente y llegará a la E.P.C., junto a posición 15.15.01.  
. En Utiel: línea aérea de 20 Kv y 103 m. de longitud, con conductores desnudos de aluminio-acero galvanizado. Tendrá su origen en línea aérea existente y finalizará en el centro de transformación a la intemperie que se proyecta en la posición 15.15.05. Constará de dos apoyos.  
. En Utiel: línea eléctrica de baja tensión para suministro de energía a la E.P.C. nº 2 ubicada en la posición 15.15.05.  
Una vez terminada la instalación de la conducción se procederá a la restauración de los terrenos, y en concreto se procederá a restablecer de forma original los accesos, cercas y vallas, fosos, taludes, muros, sistemas de regadío, drenajes, etc. de acuerdo con las instrucciones de los propietarios o responsables y del ingeniero y su delegado.  
Tramitación administrativa y contenido de informes   
Antecedentes: Expediente de consulta 34/2002-CON  
Por el promotor se remitió la correspondiente memoria-resumen con trazado, sobre la cual se efectuaron las consultas.  
Se efectuaron consultas a los siguientes organismos:  
. Ayuntamiento de Chiva.  
. Ayuntamiento de Buñol: el trazado afecta a suelo no urbanizable común, de protección agrícola y de especial protección forestal. Siendo el informe desfavorable al afectar a este último tipo de suelo y no ser autorizable de acuerdo con el planeamiento.  
. Ayuntamiento de Alborache.  
. Ayuntamiento de Siete aguas.  
. Ayuntamiento de Requena.  
. Ayuntamiento de Utiel.  
. Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria:  
. Técnico de Espacios Naturales: en el estudio de alternativas se debería evitar la afección al Lugar de Interés Comunitario .Sierra de Malacara., y en general a las zonas montañosas entre Buñol y Requena, ajustando el trazado al entorno de la autovía A-3.  
En cualquier caso, el estudio de impacto ambiental deberá contemplar, dentro del análisis de las unidades de vegetación y comunidades faunísticas afectadas por las alternativas propuestas, las especies de avifauna cuyo proceso de nidificación puede verse afectado por las obras, así como la afección de especies asociadas al medio acuático si la actuación afecta a cauces y barrancos.  
. Informe de la 2ª Demarcación (Chiva . Buñol . Siete Aguas): afecta a los montes de Utilidad pública .Malacara. nº 68 perteneciente al ayuntamiento de Siete Aguas y .La Cabrera. nº 66 perteneciente al ayuntamiento de Buñol, siendo la mayor superficie afectada la de este último monte, afectando a zona arbolada y a zona en regeneración postincendio. El impacto causado dependerá de los cuidados que se tomen en la realización de las obras, siendo necesario reducir al mínimo los movimientos de la maquinaria por el monte.  
. Informe de la 3ª Demarcación: Requena-Utiel: no afecta a terrenos catalogados como Monte de Utilidad Pública. No se prevé una afección importante en lo relativo al movimiento de tierras, ni en el aspecto paisajístico, ni tampoco es de esperar sobre la fauna y flora silvestre.  
. Informe de Vías Pecuarias: se indican las vías pecuarias que pueden verse afectadas y se indica que deberá solicitarse la preceptiva ocupación temporal de las mismas.  
. Servicio de Prevención y Planificación de la Dirección General de Interior: recomienda se confirme que se ha tenido en cuenta el riesgo de desprendimiento y de deslizamiento medio y bajo que se indica que se ha considerado en el estudio geológico-geotécnico. Igualmente deberá tenerse en cuenta el riesgo sísmico en los municipios de Chiva, Alborache y Buñol y adecuarse a lo preceptuado en la norma sismoresistente.  
. Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura: se efectúan una serie de consideraciones y medidas que deben tenerse en cuenta.  
. Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio: se considera necesario que el proyecto contemple la afección a la zona Lugar de Interés Comunitario (LIC) denominada .Sierra de Malacara. proponiéndose dos alternativas, la primera sería la modificación del trazado en el tramo de afección de la LIC con un trazado más al norte que evite tanto el ámbito de la LIC como el cauce y márgenes del río Buñol (proximidad a la A-3).  
Caso de no ser posible modificar el trazado sería necesario lo siguiente:   
a) Que el proyecto de actuación contemple expresamente medidas correctoras de los impactos ambientales negativos en relación con los hábitats y especies de interés comunitario presentes.  
b) La eficacia de esta medida debe ser estimada en el correspondiente estudio de impacto ambiental teniendo en cuenta expresamente, las afecciones esperadas (directas e indirectas) a los hábitats y a las especies animales y vegetales de interés comunitario presentes en la zona LIC.  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remitió copias de los informes recibidos, así como informe relativo al trazado propuesto, estudio de alternativas y contenido del Estudio a realizar.  
Expediente. 202/2003-AIA:  
El promotor remitió el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental y proyecto de restauración. Posteriormente remitió el correspondiente proyecto de autorización.  
La Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria remitió copia del Estudio de Impacto Ambiental e informes emitidos por la sección forestal con motivo de la solicitud de ocupación de Monte de Utilidad Pública por parte del promotor:  
Informe de la .2ª: Demarcación: no ve inconveniente en autorizar la ocupación temporal siempre y cuando se cumplan los preceptos del siguiente condicionado:  
1. La ejecución de los trabajos deberá ajustarse a la legislación forestal y medioambiental actualmente vigente en la Comunidad Valenciana en especial las emanadas de las siguientes normas: Ley 3/93 de 9 de diciembre de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunidad Valenciana y su Reglamento (Decreto 98/1995, de 16 de mayo) y Orden de 30 de marzo de 1994 de la Conselleria de Medio Ambiente por la que se regulan las medidas generales para la prevención de incendios forestales  
2. Se tendrán en cuenta las siguientes recomendaciones en materia de prevención de incendios forestales que se enumeran:  
2.1. Todos los vehículos y toda la maquinaria autoportante deberán ir equipados con extintores de polvo.  
2.2. No se podrán almacenar combustibles ni aceites para la maquinaria en las zonas forestales. También se mantendrán los caminos, pistas, fajas cortafuegos o áreas cortafuegos libres de obstáculos que impidan el paso y la maniobra de vehículos, y limpios de residuos o desperdicios.  
2.3. Los repostajes de combustibles o aceite se harán en lugares desprovistos de vegetación y se harán con un extintor disponible con carga y características acorde con el riesgo, independientemente de aquel que es obligatorio en cada vehículo.  
2.4. Las recargas de combustible y aceites de las motodesbrozadoras se harán igualmente en zonas desprovistas de vegetación. Los envases de combustibles para esta maquinaria se depositarán mientras no se usen en una zona despejada de matorral y pastizal situada en un lugar en el que no den los rayos del sol directamente.  
2.5. Los operarios no fumarán mientras estén manejando material inflamable, explosivos, herramientas o maquinaria de cualquier tipo.  
2.6. Mientras estén trabajando las máquinas autopropulsadas deberá haber una persona controlando las mismas con el fin de que se pueda dar cuenta de cualquier inicio de incendio por chispas o rozamiento.  
2.7. No podrán quedar restos en las zonas forestales ni de aceites ni piezas ni envases.  
2.8. Los restos vegetales generados por las motodesbrozadoras no podrán permanecer cortados o acumulados más de 15 días, debiendo ser triturados como máximo en ese período de tiempo.  
2.9. Con carácter general, en los días y zonas para los que el Centro Zonal de Levante del instituto Nacional de Meteorología establezca el nivel 3 de preemergencias especificado en el Plan Especial Frente al Riesgo de Incendios Forestales de la comunidad Valenciana, se suspenderán todos los trabajos o actividades que pudiesen entrañar grave riesgo de incendio como consecuencia de las herramientas, maquinaria o equipos utilizados para su desarrollo.  
2.10. En caso de tener que realizar algún tipo de soldadura, esta se realizará en zonas desprovistas de vegetación, con el viento en calma y con un extintor dispuesto para su uso.  
2.11. El nivel de preemergencia diario se podrá consultar en la Central de comunicaciones de esta Conselleria.  
3. La empresa solicitante deberá contar con la autorización de las entidades públicas titulares de los montes afectados para la realización de las obras previstas.  
4. Dado el carácter excepcional de la autorización y con el objeto de causar el menor perjuicio posible al medio natural circundante, la empresa ocupante adaptará el trazado propuesto en el proyecto a la realidad del terreno de forma que discurra por zonas preferentemente desarboladas o de escaso interés ecológico. Por otro lado, con objeto de salvaguardar el periodo reproductor de las grandes águilas que habitan en la zona, se recomienda no realizar los trabajos en el periodo comprendido entre los meses de marzo a julio, ambos inclusive.  
5. La autorización estará supeditada a la Declaración de Impacto Ambiental favorable.  
Informe de la 3ª Demarcación Forestal: no afecta a terrenos forestales situados en Monte de Utilidad Pública o en general a terrenos forestales gestionados por la sección forestal y no afecta a LIC ni ZEPA en terrenos de la 3ª Demarcación.  
Con fecha 26 de febrero de 2004 se remitió por el Servicio Territorial de Industria escrito adjuntando Estudio de Impacto Ambiental y documentación que acredita el trámite de información pública del Estudio (DOGV nº 4.605 de 10.10.2003) así como copia de las alegaciones recibidas durante el mismo.  
Con fecha 6 de abril de 2004 la Unidad Territorial de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió copia de adenda al proyecto en la que se modifican los diámetros de las conducciones pero no el ancho de la pista de trabajo, así como respuesta del promotor a las alegaciones.  
Con fecha 22 de julio de 2004 se remitió por la Dirección General de Patrimonio Cultural informe favorable al estudio de patrimonio cultural valenciano presentado por el promotor respecto al proyecto referido complementado por el estudio arqueológico de detalle y las medidas correctoras y de vigilancia que en él se recogen.   
Al considerar que el proyecto puede afectar a yacimientos arqueológicos será de aplicación el título III de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano y recordar que para la realización de las actuaciones arqueológicas se deberá presentar un proyecto de intervención arqueológica para su pertinente autorización por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. Respecto a los yacimientos no inventariados que puedan aflorar durante la ejecución de las obras, se deberán detener los trabajos de construcción inmediatamente, señalizar convenientemente la zona afectada y comunicar inmediatamente el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Cultural y se iniciarán los trámites necesarios para la obtención de los correspondientes permisos de excavación arqueológica en la zona afectada.  
La incidencia de la obra sobre el patrimonio paleontológico se desprende que no va a ser significativa, no resultando necesario la adopción de medidas correctoras para su salvaguarda, no obstante cualquier hallazgo de interés relevante en esta materia deberá ser comunicado a la Conselleria de Cultura o a los ayuntamientos afectados según el artículo 63 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Respecto al patrimonio etnológico, el mismo no será directamente afectado.  
Alegaciones  
Se relacionan a continuación un resumen de las alegaciones remitidas:  
1. Ayuntamiento de Buñol: el trazado afecta a suelo no urbanizable común, suelo no urbanizable de especial protección agrícola y suelo no urbanizable de especial protección forestal. Si bien el artículo 230 de las normas subsidiarias, que regula el suelo no urbanizable de especial protección agrícola permite admitir con limitaciones la obra prevista, el art. 236 que regula el suelo no urbanizable de especial protección forestal no autoriza este tipo de instalación y obra. El informe es desfavorable al discurrir por suelo no urbanizable de especial protección forestal y no ser autorizable de acuerdo con el planeamiento.  
2. Manuel Jiménez García, propietario de las parcelas 720 y 669 del polígono 35 del municipio de Requena destinadas a la agricultura. Se opone a la partición de su finca por el proyecto, solicitando se estudien trazados alternativos que eviten esta afección.  
3. Jesús Cárcel Cárcel, propietario de la parcela 17, polígono 31 del municipio de Requena dedicada al cultivo solicita modificación de trazado por el perjuicio que causará al cultivo y teniendo en cuenta las limitaciones de uso que impone el proyecto.  
4. José Mª. Izquierdo Pastor solicita que el trazado discurra por el camino que linda su propiedad y en caso contrario que se le indemnice por los perjuicios causados.  
5. Carmen Gimeno Carrascosa alega errores en la asignación de propietarios y direcciones en determinadas parcelas.  
6. Celia García Martínez, propietaria de parcelas de cultivo se opone al trazado, indicando que se busque alternativa que menos perjuicio cause al mismo.  
7. Mª. Ángeles Fuertes García alegan se tengan en cuenta una serie de circunstancias en el momento de valorar el terreno.  
Respuesta a las alegaciones por parte del promotor:  
1. El promotor entiende que el informe es desfavorable únicamente respecto al tramo que afecta a suelo no urbanizable de especial protección forestal, habiendo solicitado la Declaración de Interés Comunitario del ramal al Servicio de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda lo que permitirá la instalación del tramo afectado en ese tipo de suelo.  
2. La instalación no supone división de la finca y no impide su aprovechamiento ya que se permite la plantación de viña encima del gasoducto, y respecto a las variantes se desestiman ya que supondrían afectar a terceros además de estar limitada por edificación próxima, no obstante se intentará ajustar el trazado para minimizar la afección.  
3. Se procede a subsanar los errores.  
4. Se intentará ajustar en la medida de lo posible el trazado a una hilera de viñedo, se abonarán la indemnización que corresponda, teniendo en cuenta que la instalación no impide la plantación de viña en la franja de servidumbre.  
5. Se le responde de manera similar a la alegación nº 3.  
6. Se abonarán convenientemente los bienes y derechos afectados y la valoración de los perjuicios causados se hará conforme a Ley.  
7. Desestima la modificación de trazado debido a que el gasoducto debe seguir un trazado lineal incompatible con las distintas y caprichosas formas de los linderos y además se afectaría a terceros que tendrían el mismo derecho que el solicitante. Se abonarán las correspondientes indemnizaciones y se le indica que la instalación no es incompatible con el aprovechamiento.  
8. Se aceptan las condiciones técnicas del informe del Área de Carreteras de la Diputación.  
9. Con respecto a la División de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras se aceptan las condiciones técnicas establecidas en el informe.  
10. Con respecto a la Demarcación de Carreteras del Estado en Valencia se aceptan las condiciones técnicas establecidas en el informe.  
11. Con respecto a Iberdrola Distribución, SA. se procederá según sus indicaciones en lo que respecta a las afecciones a sus redes.  
12. Con respecto a Telefónica se le comunicará con antelación el inicio de las obras.  
13. Con respecto a EGEVASA se pondrán en contacto con ellos según lo solicitado.  
Con respecto a que el trazado discurre por suelo no urbanizable de especial protección forestal, hay que precisar que de acuerdo con la Ley 16/2003 de 17 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat de 19 de diciembre de 2003, en su artículo 74 se indica que los planes y proyectos de las instalaciones objeto de la regulación del capítulo XX, cuyas autorizaciones sean competencia de la Generalitat Valenciana, prevalecerán sobre cualquier instrumento de planificación u ordenación territorial o urbanística. El capítulo XX se refiere, entre otras instalaciones, a las redes de transporte de gas canalizado con presión máxima de diseño superior o igual a 16 bares, que sean declaradas de utilidad pública conforme al artículo 54/1997, de 27 de noviembre, del sector eléctrico, y conforme al artículo 103 de la Ley 34/1998, de 7 de octubre, del sector de hidrocarburos. Los artículos del capítulo citado regulan este tipo de infraestructuras.  
Consideraciones ambientales  
El estudio de impacto ambiental analiza varias alternativas de trazado:  
En el estudio de alternativas se tiene en cuenta como condicionantes al trazado además de la existencia de zonas con vegetación natural, también la existencia de núcleos urbanos, tratando de alejar el trazado de los mismos en lo posible como medida de seguridad y minimización del riesgo, y también la interferencia con Planes de desarrollo de infraestructuras, Planes de Urbanismo, etc.  
Se estudian varias alternativas de trazado que discurren al norte de la autovía A3 y una al sur, evitando discurrir por el LIC .Sierra de Malacara. o reduciendo la longitud de afección al mismo. Estas alternativas presentan según el Estudio una serie de dificultades que se resumen a continuación y que influyen para ser descartadas y elegir el trazado básico:  
Alternativa 1: afección al parque eólico de la Sierra de la Cabrera por el que discurren numerosos cables eléctricos, cruce de cuatro barrancos de orografía complicada, afección a la cantera de Áridos Arribas utilizada para el relleno con lodos de la cementera de Buñol, a la concesión minera La Rabosera II y al suelo industrial de .El Llano.. Se descarta fundamentalmente por el riesgo que suponen las voladuras.  
Alternativa 2: afecta a suelo urbano e industrial de Buñol y Siete Aguas, a los terrenos de la ciudad deportiva del Levante UD, SAD, a la concesión minera La Rabosera II, discurre junto al límite de las canteras de mármol del barranco de la Venta por terrenos a media ladera muy inestables para la tubería, viéndose agravado por la proximidad a voladuras. También atravesaría terrenos con abundantes edificaciones y actuaciones que obligarían a innumerables cambios de dirección y a partir de la colonia de la Mina ascendería por una gran pendiente para evitar las curvas de la A3 generando grandes desmontes.  
Alternativa 3: afectaría también al LIC .Sierra de Malacara. en menor longitud pero cruzaría el río Buñol por zona valiosa y de acusada pendiente.  
Las alternativas inicialmente sugeridas desde esta Conselleria también presentan problemas similares según el Estudio.  
Finalmente se decantan de acuerdo con lo indicado en el Estudio por el trazado básico que afecta al LIC .Sierra de Malacara. pero discurriendo mayoritariamente en paralelo a pistas forestales existentes, apoyándose en parte en cultivos y atravesando zonas con la cubierta vegetal natural degradada por incendio. Según el estudio no presenta dificultades técnicas al evitar el acercamiento a concesiones mineras donde se realizan voladuras y a los planes urbanísticos existentes y previstos, y las dificultades geomorfológicas son menores. El Estudio elige esta opción como trazado final.  
El Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental estima que los terrenos en torno a la autovía A3 y de la Sierra de la Cabrera presentan un mayor grado de antropización y un menor grado de desarrollo, estado de conservación y diversidad de la vegetación que los terrenos que forman parte de la Sierra de Malacara, e igualmente desde el punto de vista de la fauna.   
El Estudio a nuestro entender intenta evitar el entorno de la autovía A3 y de la Sierra de la Cabrera fundamentalmente para evitar interferencias con infraestructuras existentes y/o previstas, planes de desarrollo urbanístico, zonas con edificaciones y zonas mineras, escogiendo el trazado básico que cruza el río Buñol atravesando la Sierra de Malacara por su extremo oriental, pero intentando reducir la afección a la vegetación natural al intentar ajustarse a pistas forestales, cultivos, fajas y áreas cortafuegos.  
Del trazado elegido finalmente (trazado básico):  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
Según el Estudio:  
Se atraviesa el río Buñol, y diversas ramblas y barrancos poco profundos con escasa vegetación en general. La calidad de las aguas en estos ríos es baja por vertidos.  
La vegetación natural de la zona está compuesta fundamentalmente por pinares y matorral degradado en la parte central del trazado y por cultivos en la zona de Chiva y desde Requena a Utiel. De la vegetación de ribera se pueda destacar el río Buñol con la presencia de almeces (Celtis australis), chopos (Populus x canadiensis) y sauces (Salix eleagnus).  
Respecto a la fauna de acuerdo con los datos de trabajo de campo y bibliográficos del Estudio, con potencial presencia en la zona se destacan las siguientes especies: águila real, águila azor-perdicera, halcón peregrino, martín pescador, mirlo acuático, búho real, gallipato y sapo de espuelas y los peces: bermejuela y colmilleja.  
Los principales elementos del medio que se verán afectados serán la flora y la vegetación, la fauna, el suelo y el paisaje.  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental considera que en la descripción de la vegetación no se ha entrado en detalles, y por ejemplo en la Sierra de Malacara se habla sólo de garriga densa de talla media, pudiendo distinguirse diferentes formaciones vegetales, entre las que dominan los coscojares (Querco cocciferae-Lentiscetum y Rhamno lycioidis-Quercetum cocciferae) y luego los romerales y tomillares (Thymo piperellae-Helianthemum marifolii) que se distribuyen en mosaico, densos y entre aproximadamente 0,5 y 1 m. de altura. También están presentes lastonares de Brachypoium retusum (Teucrio pseudochamaepityos y Phlomido lychnitidis-Brachypodietum ramosi) y en zonas más umbrosas herbazales de Brachypodium phoenicoides (Lathyro tremolsiani-Brachypoidetrum phoenicoidis). En estas formaciones puede haber en algunas zonas abundancia de pimpollos o más puntualmente una cobertura arbórea de pino carrasco (Pinus halepensis). En zonas con afloramientos calizos pueden distinguirse formaciones rupícolas con Chiliadenus glutinosa y Satureja obovata y plantas crasifolias como Sedum album y Sedum sediforme. En las zonas más altas los coscojares y romerales presentan rodales de carrascas (Quercus rotundifolia) de porte arbustivo.   
En la propia Sierra de Malacara al ascender en altura se observa el cambio en las formaciones vegetales, en las que desaparecen o se hacen muy raros los elementos termófilos como Chamaerops humilis, Pistacia lentiscus y Erica multiflora. Este cambio se hace muy evidente al desplazarnos hacia el interior (Requena . Utiel) pasando a dominar los coscojares y romerales muy poco diversos con abundancia de pino carrasco y siendo más frecuentes los ejemplares o rodales de carrascas.  
En el barranco del Collado del Perro existen en las laderas pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) densos con sotobosque de coscoja, brezo (Erica multiflora) y romero y en el barranco se observan zonas con durillo (Viburnum tinus) y espino albar (Crataegus monogyna), y en zonas rocosas sabina negral (Juniperus phoenicea) y muy puntualmente cornicabra (Pistacia terebinthus), presentando un estado de conservación y desarrollo aceptable.  
En el río Buñol existen saucedas (probablemente de Salix atrocinerea o híbrido entre éste y Salix eleagnus subsp. angustifolia) y choperas (Populus sp.), con abundancia de ejemplares de Celtis australis de gran porte.  
En el entorno del Barranco Rubio existen rodales de carrascas con coscoja y ejemplares de ésta última de porte relativamente grande, además de choperas y restos de olmedas (Ulmus minor).  
Igualmente con respecto a la descripción de la fauna, se da un listado con numerosas especies indicando el grado de amenaza o protección, pero el listado en algunos casos se estima que se basa más en fuentes bibliográficas generales que en datos de campo. La presencia de grandes rapaces en la zona es cierta, pero no se indica si existen zonas de nidificación próximas. La presencia de mirlo acuático (Cinclus cinclus) y de bermejuela (Chondrostoma arcasii) en el tramo del río Buñol afectado se desconoce y se estima que no es probable por las características del cauce en esa zona.  
2. Identificación y valoración de los impactos.  
El estudio califica los impactos mayoritariamente como moderados y en menor medida como compatibles, destacándose los siguientes:  
. Sobre la cubierta vegetal se considera moderado teniendo en cuenta sus características y las posibilidades de revegetación. En el cruce de cursos hídricos el impacto se considera igualmente moderado.  
. Sobre la fauna el impacto se considera compatible para la mayor parte del trazado y moderado en las zonas en las que existen hábitats de fauna catalogada. La posible afección a especies protegidas por accidente representaría un impacto severo, siendo necesarias las medidas preventivas.  
. Sobre el suelo se considera moderado por compactación, pudiendo adoptarse medidas correctoras.  
. Sobre los cursos hídricos moderados en cinco de ellos por alteración del relieve, turbidez en agua en el caso del río Buñol y eliminación de la cubierta vegetal.  
. Sobre el paisaje se considera como compatible en general y como moderado en las zonas de cruce de cursos hídricos y zonas con vegetación natural, siendo posible a adopción de medidas correctoras, en especial en aquellos tramos de pendiente acusada.  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental considera que el impacto ambiental del trazado elegido en conjunto es severo ya que a pesar de presentar zonas amplias con menor impacto y de menor relevancia al discurrir por terrenos agrícolas, discurre también por una zona central de mayor valor y sobre la que el impacto es mayor: cruce del río Buñol, cruce del barranco del Collado del Perro y principalmente el Lugar de Interés Comunitario .Sierra de Malacara. y otras zonas forestales (Siete Aguas, barranco Rubio, etc.). En el caso de la Sierra de Malacara si bien se trata de un espacio en conjunto de valor alto, el trazado se ha intentado ajustar a pistas forestales, terrenos de cultivo y fajas y áreas cortafuegos, para reducir el impacto a ocasionar. Teniendo en cuenta el valor ambiental de los terrenos atravesados, la superficie afectada, el impacto previsible, las características de la obra (conducciones enterradas, intentando minimizar movimientos de tierras al seguir líneas de máxima pendiente) y la previsible posterior regeneración natural de la zona afectada, el proyecto se considera ambientalmente aceptable, pero se estima necesaria la implantación de medidas preventivas y correctoras que reduzcan el impacto previsto.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
De la documentación presentada se destacan las siguientes medidas correctoras:  
. Contratación de Asistente Técnico Ambiental a pie de obra.  
. Plan de prevención de incendios.  
. Previo al inicio de los trabajos se realizará una comprobación de las especies de flora por si alguna está incluida en los Catálogos de especies amenazadas para evitar su eliminación o si fuera necesario su transplante. Se establecerán perímetros de protección de masas forestales en función de las especies para evitar daños indiscriminados.  
. Para la fauna, previo al inicio de los trabajos se efectuará una prospección de campo en la que se compruebe el inventario aportado, verificando la no existencia de individuos incluidos en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas y en el Catálogo Valenciano, pudiendo efectuar pequeñas variaciones de trazado y adecuación de las obras para evitar las épocas críticas para ellos. Para la avifauna se comprobará a escasa distancia tanto espacial como temporal de la traza y el calendario de obra se ajustará de forma que no coincida con el período reproductor para la avifauna (marzo a julio).  
. Sobre los cursos hídricos: se colocará geotextil en los márgenes durante las obras para evitar erosión. Uso de vainas pasaguas para que el cauce con agua pueda seguir fluyendo. El cruce del río no se prolongará más de una semana y se realizarán preferentemente en época estival. Para la prueba hidráulica se contará con autorización de la Confederación Hidrográfica correspondiente, debiendo tener en cuenta el caudal ecológico del río y la calidad del agua que se verterá a él una vez efectuada.  
. Restitución de cercas, vallas, muros, etc.  
. Contar con la presencia de un arqueólogo encargado del seguimiento que realice las catas en los lugares donde se han inventariado yacimientos.  
. En los espacios protegidos no se instalarán playas de acopio y vertederos.  
. Retirada de tierra vegetal y almacenamiento junto con restos vegetales triturados procedentes del desbroce, para la posterior restauración.  
. Se aporta un proyecto específico de restauración medioambiental que comportará las siguientes acciones dependiendo de los tramos a afectados laboreo superficial (pase de cultivador), instalación de mantas orgánicas o geotextiles, plantación con especies autóctonas de la zona, arbustivas, y riego de plantación. En los cruces de cursos hídricos uso de gaviones o escolleras como protección de márgenes e implantación de vegetación.  
. Medidas correctoras establecidas en el estudio sobre el patrimonio cultural valenciano (patrimonio arquitectónico y etnológico de interés histórico artístico y bienes de interés cultural) y en el estudio arqueológico de detalle presentados por el promotor. Se recomienda establecer como medida preventiva básica un control arqueológico realizado por un técnico competente que abarcase el conjunto de movimientos de tierra necesarios para la instalación de la tubería.  
El Estudio de Impacto ambiental consta de un programa de vigilancia ambiental.  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental considera que sobre las medidas preventivas y correctoras adoptadas en el Estudio deben realizarse una serie de correcciones y modificaciones, así como introducir medidas adicionales para reducir el impacto que se generará y mejorar su eficacia, en especial en el tramo que discurre por terrenos forestales y en el que afecta al Lugar de Interés Comunitario .Sierra de Malacara., cruce del río Buñol, cruce del barranco del Collado del Perro y cruce del barranco Rubio.  
Hay que tener en cuenta que la recuperación de la vegetación afectada por las obras se producirá a largo plazo, variando la misma y el tiempo de recuperación según las circunstancias: formación vegetal afectada, forma de apertura de pista de trabajo, etc. La remoción del terreno, en las zonas en las que se lleve a cabo ocasionará la invasión de especies oportunistas y pioneras durante la primera fase y que posteriormente serán desplazadas por otras, pero que inicialmente cumplirán un papel de protección frente a la erosión. Es importante adoptar medidas adicionales y corregir las propuestas para reducir el impacto a ocasionar y/o facilitar y acelerar la regeneración de las diferentes formaciones vegetales, tanto coscojares como romerales o formaciones más singulares como rupícolas o herbazales. Estas medidas deben centrarse principalmente en el ajuste del trazado y el método de apertura de la pista de trabajo, pero también en una revegetación adecuada que ayude a la regeneración natural. Es importante reducir o evitar la afección sobre los coscojares mejor conservados y desarrollados, rodales de carrasca, herbazales con especies singulares o amenazadas, etc.  
Se debe cumplir lo indicado en el informe de la Conselleria de Cultura y las propuestas de medidas correctoras y protectoras de los estudios sobre el patrimonio cultural presentados por el promotor y antes citados. Igualmente se considera necesario el seguimiento de los trabajos por arqueólogo.  
En relación a la afección a las vías pecuarias y Montes de Utilidad Pública se solicitará las autorizaciones pertinentes ante esta Conselleria.  
Igualmente se seguirán las indicaciones efectuadas por la Dirección General de Interior en el informe reflejado en la presente Declaración, así como las condiciones establecidas en el informe de la 2ª Demarcación Forestal de Valencia.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Gasoducto ramal Chiva-Utiel, que afecta a los términos municipales de Chiva, Buñol, Alborache, Siete Aguas, Yátova, Requena y Utiel, cuyo promotor es Gas Natural SDG, SA., sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en la documentación presentada así como los condicionantes del apartado segundo.  
Segundo  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. Medidas preventivas para la flora y vegetación: previamente al inicio de las obras se realizará una inspección exhaustiva de la traza por personal cualificado y bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, para detectar la presencia de especies de flora amenazadas, ejemplares naturales o de cultivo singulares o de gran envergadura, formaciones vegetales amenazadas o relevantes, y establecer las medidas a adoptar, que podrán incluir el desvío de la traza o el transplante de ejemplares según determinen los servicios técnicos referidos.  
En el tramo entre el inicio del ramal (posición 15.15.01) y el cruce del río Buñol a la altura de esa población el trazado proyectado discurre en paralelo a uno ya existente debiendo evitar mediante pequeñas variantes de trazado, o incluso poda, la afección a los ejemplares de algarrobos y olivos de mayor porte.  
2. Medidas preventivas para la fauna: previamente al inicio de las obras y con suficiente antelación se realizará una inspección exhaustiva de la traza y su entorno, bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria para detectar la presencia de especies de fauna amenazadas o singulares y establecer según determinen los servicios técnicos antes referidos las medidas a adoptar que podrán incluir desvío de la traza, restricciones en el período de ejecución de las obras y del método de apertura de la zanja (posibilidad de uso de explosivos) según el caso. En la Sierra de Malacara las obras (movimientos de tierras, instalación de tuberías, etc.) deberán llevarse a cabo fuera del periodo comprendido entre el mes de enero y el mes de julio, ambos inclusive, pudiendo los servicios técnicos antes referidos introducir las modificaciones que estimen más convenientes según las circunstancias.  
Respecto a este punto tendrán especial interés los cruces de cauces, en concreto el río Buñol, tanto respecto a la fauna terrestre y avifauna como a la fauna acuática.  
3. En relación al cruce del río Buñol (V-V-181 y V-V-182) deberá modificarse lo necesario de manera que se evite la afección a las choperas y saucedas presentes en el cauce, así como a los ejemplares de gran porte de Celtis australis, Ficus carica y Punica granatum entre otros, manteniendo el trazado de ascenso por el relieve próximo (vértices V-V-183 a V-V-185). Se efectuará bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, debiendo aportarse la documentación correspondiente ante esta Dirección General para su visto bueno previamente al inicio de las obras y con suficiente antelación.  
Cruce del barranco del Collado del Perro: se variará el trazado de manera que se evite la afección a la zona de mayor valor del mismo bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, debiendo aportarse la documentación correspondiente ante esta Dirección General para su visto bueno previamente al inicio de las obras y con suficiente antelación.  
Se ajustará bajo supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial el cruce del barranco Rubio y entorno para evitar afectar a los rodales de carrascas existentes y ejemplares de gran porte de coscoja, así como minimizar la afección a la chopera y olmeda.  
4. Con respecto al trazado por terrenos forestales, en general y en especial en el LIC .Sierra Malacara., bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, se deberá ajustar más el trazado, en la medida de lo posible, a pistas forestales, fajas y áreas cortafuegos para minimizar la afección a la vegetación, haciéndolo compatible con la circulación de vehículos y maquinaria forestal y siempre que no se afecte a formaciones vegetales singulares bajo la supervisión de los servicios técnicos referidos.  
5. Se cumplirá lo establecido en el informe de la 2ª Demarcación Forestal de Valencia reflejado en la presente Declaración.  
6. Previamente al inicio de las obras se cumplirá con lo establecido, para este tipo de proyectos, en el capítulo XX (artículos 73, 74 y 75) de la Ley 16/2003 de 17 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat de 19 de diciembre de 2003.  
7. Los materiales inertes procedentes de las obras de apertura de la zanja y pista de trabajo, que por sus características no puedan ser reutilizados en el relleno de la zanja deberán ser depositados en vertederos de residuos inertes debidamente identificados y legalizados.  
Otros materiales residuales de la obra, como cables, restos de cerramientos, etc. cuyo carácter los haga asimilables a residuos sólidos urbanos, serán depositados en vertederos autorizados y aptos para tal fin.  
8. Playas de acopio, depósitos de materiales y parques de maquinaria:  
8.1. La ubicación de estas zonas se establecerá bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, que podrán establecer los cambios que consideren oportunos. Dentro de la superficie incluida en el LIC .Sierra de Malacara. no se ubicarán este tipo de zonas, salvo autorización expresa de los servicios técnicos antes referidos   
8.2. Las playas de acopio de materiales que sea necesario establecer para ejecutar las obras, así como los parques de maquinaria, se situarán en todos los casos en terrenos de cultivo sin afectar en lo posible al arbolado o desprovistos de vegetación natural.  
8.4. Los depósitos o vertederos temporales se situarán así mismo en áreas cultivadas sin afectar en lo posible al arbolado, y en cualquier caso en terrenos adyacentes a vías de comunicación. En el caso de que el impacto paisajístico fuese elevado, se tomarán las medidas necesarias para aislar visualmente las zonas mencionadas mediante el vallado temporal de las mismas.  
8.5. Una vez finalizada la actividad en las instalaciones auxiliares citadas, se procederá a su restauración de acuerdo con las medidas contempladas para la restauración de la traza del gasoducto.  
9. Préstamo de materiales:  
. En el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas.   
10. Método de apertura de pista de trabajo: bajo la supervisión y conformidad de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria se establecerá el método de apertura de pista de trabajo para las diferentes zonas siguiendo en lo posible los siguientes criterios, para facilitar la regeneración natural, reducir el impacto sobre la vegetación, suelos y paisaje:  
10.1. En los terrenos forestales con carácter general no se procederá a abrir la pista de trabajo con retirada de la capa superficial de suelo y con movimientos de tierra siempre que la morfología del terreno lo permita, limitándose al desbroce de la vegetación eliminando exclusivamente la parte aérea, mediante el método de roza, y siempre que la envergadura y estructura de la vegetación haga necesaria esta última operación. Se podrá acondicionar la pista aportando material de la propia obra únicamente en el caso de que resultara imprescindible para la accesibilidad de la maquinaria.  
La aplicación de esta condición tendrá más importancia en aquellas zonas forestales en las que el suelo esté limitado en profundidad por roca madre consolidada, siendo el espesor del suelo pequeño.  
10.2. En el resto de zonas el método de apertura será el previsto.  
11. La retirada de la capa de suelo superficial y desbroce y trituración de la vegetación para posterior uso en los trabajos de restauración se llevará a cabo de acuerdo lo establecido en el punto 10.  
12. Las labores de descompactación serán como establece el Estudio salvo para lo establecido en el punto 10.1 de esta Declaración. En estas zonas serán los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria los que determinen una vez concluidas las obras la necesidad de descompactación y el modo más conveniente. Debe evitarse la descompactación en lo posible para no favorecer especies oportunistas de terrenos removidos, no obstante puede ser necesaria para permitir la regeneración, y en este caso será superficial o limitada al lugar del hoyo de plantación si el suelo está limitado en profundidad por roca madre consolidada y tiene poco espesor, salvo que por necesidad de acceso de la maquinaria el aporte de material haya sido significativo.  
13. Con respecto a las actuaciones de revegetación:  
. Época de plantación: con carácter general entre octubre y febrero ambos inclusive.  
. El seguimiento de las plantaciones se efectuará durante al menos dos años desde que se efectúen.  
. Las plantas serán de una o dos savias y no superarán los 50 cm. de altura, con excepción de las especies de ribera las cuales no superarán los 100 cm.  
. El origen de las plantas será de viveros próximos al lugar de plantación, desechándose en todo caso la introducción de subespecies, variedades o razas originadas en jardinería o distintas de las autóctonas.  
. Las unidades de plantación se modificarán según los siguientes criterios:  
. La densidad de plantación será superior a 0,25 unidades/m2, variando según las especies utilizadas.  
. Las unidades de plantación deben ser más variadas teniendo en cuenta las diferentes situaciones que se dan a lo largo de la traza en las formaciones vegetales:  
. Aumentar en lo posible la diversidad de especies en las unidades de plantación.  
. Introducción de carrasca (Quercus rotundifolia) puntualmente en las zonas en las que aparece (a partir de la Sierra de Malacara incluida). El pino carrasco (Pinus halepensis) se introducirá en aquellas zonas en las que se afecte a pinares de esta especie o zonas con regenerado de pimpollos.  
. En las zonas más térmicas se incluirá en baja proporción Pistacia lentiscus (lentisco) y Chamaerops humilis (palmito), y en mayor proporción Erica multiflora (Brezo de invierno). Puntualmente en zonas rocosas se puede incluir Juniperus phoenicea (sabina negral).  
. En las unidades tipo garriga deben dominar Quercus coccifera, Juniperus oxycedrus y Rosmarinus officinalis, pudiendo complementarse con Rhamnus lycioides, Rhamnus alaternus, Lavandula latifolia y Thymus vulgaris.  
. En las áreas y fajas cortafuegos se adaptarán las especies y densidades a los criterios que indiquen los servicios forestales de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria, en especial en lo referente a especies que puedan alcanzar porte arbóreo.   
. Ceratonia siliqua y Olea europaea sólo deben utilizarse en zonas que atraviesen antiguos cultivos abandonados de estas especies. El empleo de Junglans regia debe circunscribirse a zonas junto a campos de cultivo y puntualmente.  
. No se utilizarán Citrus limon, Citrus sinensis, Prunus dulcis y Acer negundo, por ser especies de cultivo o exóticas, ni Lavandula stoechas por ser propia de terrenos silíceos y no ser adecuada para las zonas seleccionadas. Tampoco se usará Ficus carica.  
. En el cruce del río Buñol se utilizarán Populus nigra, Populus alba, Celtis australis, Salix atrocinerea (se tomarán estacas del propio río), Smilax aspera y Hedera helix. En esta zona se preverá un programa de vigilancia especial para hacer un seguimiento de manera que se asegure que las plantaciones de estas especies no son desplazadas por Arundo donax para lo que se preverán durante al menos cinco años cortas de cañas hasta que la vegetación arbórea reduzca el crecimiento de la caña.  
. El resto de unidades de plantación de ribera deberán adaptarse a las características del barranco (mayor o menor humedad edáfica): pudiendo utilizarse sauces si los hay, elaborándose las estacas de plantación a partir de los ejemplares de la zona, también se utilizará Crataegus monogyna y especies propias de la maquia como Quercus coccifera, Rhamnus alaternus (aladierno) y Juniperus oxycedrus (enebro de miera). El uso de lianas deberá adaptarse a las características de la zona (mayor o menor termicidad): Smilax aspera, Rubia peregrina, Lonicera implexa, Hedera helix, etc.  
. El uso de Ulmus minor (olmo) en zonas de ribera se supeditará a lo que determinen los Servicios Técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria.  
. El uso de escolleras en el cruce de ríos o barrancos y ramblas estará condicionado a que se receben las mismas con tierra para favorecer la regeneración natural.  
. En zonas con pendiente acusada además de la instalación de georedes se valorará la conveniencia de efectuar siembras con especies adaptadas a las condiciones ecológicas de la zona y de rápido crecimiento. En estas siembras se dará preferencia al uso de especies autóctonas presentes en la zona como Bracypodium retusum, Rosmarinus officinalis, Cistus albidus, etc.  
La realización de caballones perpendiculares al eje de la traza que desvíen el agua hacia los laterales en las fajas y áreas cortafuegos estará supeditado a lo indicado por los servicios forestales de la Dirección territorial de Valencia de esta Conselleria.  
Se presentarán ante esta Dirección General las modificaciones de las revegetaciones planteadas.  
14. Se cumplirá lo dispuesto en la Ley 3/1995 de vías pecuarias en caso de afección, solicitando las autorizaciones correspondientes ante esta Conselleria, e igualmente se obtendrán las autorizaciones pertinentes de ocupación de Montes de Utilidad Pública.  
15. Respecto al patrimonio cultural se cumplirá lo establecido en el informe de la Conselleria de Cultura de fecha de entrada en esta Conselleria de 22 de julio de 2004 reflejado en esta Declaración de Impacto Ambiental así como lo determinado en la documentación presentada en la Conselleria de Cultura: estudio sobre el patrimonio cultural valenciano (patrimonio arquitectónico y etnológico de interés histórico artístico y Bienes de Interés Cultural) y estudio arqueológico de detalle.  
Se considera necesario que exista un seguimiento de las obras por arqueólogo para el cumplimiento de todo lo anteriormente indicado. Si se producen descubrimientos de yacimientos arqueológicos o de interés cultural durante la ejecución de las obras se deberán detener los trabajos de construcción inmediatamente, señalizar la zona convenientemente y comunicar el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Cultural para que determine las medidas que correspondan.  
16. La posible aparición de cuevas o simas durante el avance de la obra deberá ser comunicada de inmediato a esta Dirección General, a fin de que puedan ser inspeccionadas, dada su condición de espacios naturales protegidos mediante el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.  
17. Se procederá a la restitución de todos los muretes de piedra seca afectados por las actuaciones.  
18. Respecto a las líneas eléctricas, se procederá al aislamiento de los conductores en al menos 1 metro a ambos lados de los aisladores, debiendo aislarse también todos los puentes de unión entre los elementos en tensión de los apoyos y también del transformador a la intemperie.  
19. La promotora contratará una asistencia técnica ambiental encargada del seguimiento de las obras y cumplimiento de las medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental. Por parte de la asistencia técnica ambiental contratada por la promotora se comunicará a esta Dirección General los resultados del seguimiento de las obras y del cumplimiento de las medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 15 de octubre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 204/04-AIA  
Título Ampliación de explotación avícola de engorde  
Promotor AVICOPE, C.B.  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Jérica (Castellón)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la actividad avícola de engorde  
Localización: Polígono 13, parcela 590 y 591, del término municipal de Jérica (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de una actividad avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación inicial está constituida por dos naves ubicadas en la parcela 592, del polígono 13, con capacidad máxima para 40.000 aves. La ampliación proyectada consistirá en la construcción de tres nuevas naves, de similares características constructivas, con capacidad para 18.000 pollos/nave. La capacidad total de la explotación será de 90.000-100.000 pollos/ciclo.  
La actividad consistirá en el engorde de pollos hasta alcanzar los 2 kg de peso vivo, momento en que serán destinados a matadero. Se realiza 5,5-6 ciclos/año.  
La crianza se realizará sobre yacija, generándose anualmente 2.200 Tm de gallinaza, que será retirada por empresa ajena a la explotación (Agrimartín, CIF: A-44134427, domiciliado en la Ctra. de Rubielos de Mora a Escorihuela km. 1.8, en el término municipal de la Escorihuela .Teruel).  
Se construirá plataforma para retirada de la gallinaza situada en la parte posterior a las naves que se dotará de pendiente suave (0,2%), con bordillo lateral el cual canalizará en caso de lluvia, los posibles lixiviados que se produzcan, los cuales serán conducidos mediante tubería a depósito de 1.000 l.  
Como medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, se incluye:  
. Evitar la entrada a la nave de personas y animales ajenos a la misma.  
. Colocar a la entrada de cada zona bandejas de desinfección que obligatoriamente se deberán pisar tanto a la entrada como a la salida.  
. Efectuar vacío sanitario de mínimo . semana.  
. Eliminación de cadáveres, retirándolos provisionalmente a contenedor, del que serán retirados por empresa gestora a tal efecto.  
. Se utilizará un insecticida con acción larvicida en la explotación, especialmente diseñado para su aplicación en estiércoles y restos de pienso, si estos existieran.   
Los residuos peligrosos, derivados de los restos de los tratamientos con productos farmacológicos e insecticidas utilizados en la explotación, así como del material de desecho de los mismos, serán eliminados por empresa gestora autorizada a tal efecto, de la que se contratará sus servicios.  
El abastecimiento de agua potable se realiza desde la red de agua que procedente de pozo ya existente (no se justifica disponer de concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar).  
El sistema de gestión de cadáveres propuesto no concuerda entre el Proyecto de Actividad y el Estudio de Impacto Ambiental de Actividad, ya que el primero propone la retirada por empresa gestora autorizada a tal efecto, mientras que el Estudio de Impacto Ambiental incluye, como medidas correctoras, la construcción de fosa de cadáveres, perfectamente aislada y sin filtraciones para la eliminación de las bajas en la explotación.  
En fecha 16 de noviembre de 2004 se realiza visita de campo, en la que se constata que la explotación dispone de vallado perimetral, que incluye la parcela ocupada por las dos naves, dos naves contiguas en dirección NOE (la parcela 702 y 591, cultivadas de olivos) y a continuación, y en la misma orientación, la parcela 590, donde pretende construir las tres naves, y en la que se ha llevado a cabo el acondicionamiento del terreno para iniciar su construcción. La entrada a las dos naves existentes no dispone de vado sanitario, comunicando el promotor que existirá una única entrada desde la parcela 590 por la que se accederá al total de las instalaciones. Mientras no se ejecute la ampliación y el nuevo vado sanitario, la explotación deberá disponer, tal y como establece la legislación vigente, de vado sanitario o sistema de desinfección equivalente a la entrada de la explotación. La actividad existente no dispone de estercolero, indicando el promotor que la cubierta donde se resguarda maquinaria agrícola, hace las veces de estercolero. La necesidad de disponer tras la ampliación de un estercolero que pueda asumir la gallinaza generada en un ciclo de engorde, justifica que este se dimensione considerando el total del residuo generado en las cinco naves, ya que no se considera aceptable la cubierta indicada por el promotor como estercolero de las dos naves existentes.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente.  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Jérica, de fecha 29 de julio de 2004.  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 158 de 30 de diciembre de 2003, así como a los vecinos colindantes a la actividad, presentándose una alegación.  
2. Resumen de las alegaciones  
La alegación presentada por un vecino colindante a la actividad que posee una vivienda próxima a la explotación (de la que no ha aportado Cédula de habitabilidad, documento imprescindible para considerar legal la situación de la vivienda), manifiesta el rechazo a la actividad, ya que actualmente existen ya dos naves dedicadas a la recría de pollos (propiedad de la misma empresa que desea instalar las tres nuevas naves), que generan una serie de molestias, como son la emisión de ruidos producidos por los ventiladores o sistema de acondicionamiento de aire y temperatura, unido a los malos olores que emiten, especialmente por la putrefacción de las aves muertas que de manera habitual van arrojando a tres hoyos perforados junto a las naves, molestia que se acrecienta en verano, y en función de la dirección del viento. La ampliación de la explotación en tres nuevas naves, hace suponer que se incrementarán los efectos negativos que supone la explotación para la parcela colindante.  
Según el art. 2º de la Ley de la Generalitat Valenciana 3/1989 de mayo de Actividades Calificadas, .Solicitada la licencia municipal para ejercer una actividad sometida a esta Ley, el Alcalde la denegará cuando no se ajuste a las normas establecidas en los Planes de Ordenación Urbana o demás normas de competencia municipal, haciendo constar en la denegación de la licencia, los motivos concretos en los que se basa. Solo en el caso de que la solicitud de licencia respetase dichas normas y planes, se seguirá el procedimiento previsto..... En este caso, al ubicarse la explotación en Suelo No Urbanizable Común, y no existir ninguna incompatibilidad urbanística entre la actividad a desarrollar y la vivienda aislada, se puede tramitar la licencia. El cumplimiento con la normativa urbanística municipal ha permitido la obtención de la Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial, por lo que el desarrollo de la actividad ganadera es compatible con los usos permitidos en ese suelo.  
Las dos naves existentes a las que se hace referencia en la alegación se evaluaron medioambientalmente, disponiendo de Declaración de Impacto Ambiental de 18 de febrero de 1998. Los condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental se recogen a continuación:  
1. Se construirá estercolero, con capacidad para almacenar gallinaza producida en dos ciclos, de forma que se garantice su impermeabilidad, con base con ligera pendiente hacia fosa de recogida de lixiviados, también impermeable, y se aislará de los agentes atmosféricos. En él se realizará la fermentación aerobia controlada.   
2. Caso de utilizarse la gallinaza para abono en campos de cultivo, la dosis de abonado no superará los 210 Kg de nitrógeno por hectárea y año de forma temporal, para rebajar a 170 Kg, de acuerdo con el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitrato procedentes de fuentes agrarias.   
3. La explotación contará con vallado perimetral, vado sanitario, y demás medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.  
4. Las fosas de cadáveres se realizarán con materiales y de forma que se garantice la impermeabilidad de las paredes y la solera.   
5. Dado que el municipio de Jérica posee caseta para retirada de animales muertos y contrato de recogida con empresa, se utilizará preferentemente este servicio siempre que sea posible. Deberá justificarse, en caso de no poder utilizarse, ante esta Dirección General.  
6. Integración de la actividad en el medio mediante la creación de pantalla vegetal junto al vallado perimetral y acabado de paramentos exteriores en materiales y colores propios del entorno.   
7. Como Programa de Vigilancia Ambiental se efectuará un seguimiento de la venta de gallinaza, de forma que deberán presentarse facturas de venta de la misma indicando cantidad y fecha de retirada, ante esta Dirección General.  
8. Cualquier variación que se produzca tanto en el tratamiento como en el posterior destino de los residuos se comunicará a esta Dirección General.  
Estos condicionantes deberán haberse ejecutado, para poder expedir el acta de comprobación previa a la licencia de actividad de dicha explotación.  
Los impactos que puede causar la actuación actualmente y tras la ampliación, pueden minimizarse con la adopción de las medidas correctoras y los condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental. Además, y considerando que el sistema de ventilación de la explotación es forzada, dinámica de barrido lateral (cool-system), podría aminorarse el impacto producido por olores, instalando los paneles húmedos en el lateral de la nave más próximo a las viviendas aisladas existentes junto al camino Tarihuela, pero considerando que las naves se dispondrán perpendicularmente a dicho camino, la instalación del cool-system no modificará significativamente el problema de olores que pueda causarse sobre dichas viviendas.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
. Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal, condicionado a la justificación de contrato con empresa gestora autorizada para la evacuación, recogida y depuración de los residuos. Deberá además cumplir con el requerimiento de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de fecha 11 de noviembre de 2002, entre los que se incluye la dotación de vado sanitario en cada punto de acceso a la misma, vallado perimetral de las instalaciones y tela o malla pajarera en ventanas y huecos.  
. Informe favorable del jefe local de Sanidad.  
. Informe favorable del veterinario de Area.  
. Autorización previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda para la parcela 590, polígono 13.  
. Información pública con la presentación de alegaciones.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los factores del medio susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Aire, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, dedicada principalmente al cultivo de olivos.  
Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada de la gallinaza como abono orgánico; el Agua, por contaminación por lixiviados procedentes de la gallinaza; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación del residuo orgánico.  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha elaborado una matriz de importancia, mediante la que se realiza una valoración cualitativa de impactos, a partir del cruce de los componentes ambientales con las acciones impactantes de la actuación. Se ha incluido una valoración de los distintos cruces, sin aportar información relativa a dicha valoración ni al resultado general, pasando directamente a la descripción de las medidas correctoras.  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad están asociados a la emisión de olores, contaminación de suelos y agua, principalmente.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha establecido una serie de medidas correctoras, tanto para la fase de construcción como de funcionamiento, entre las que se incluye:  
. Se proyecta una fosa de cadáveres, perfectamente aislada y sin filtraciones para la eliminación de las bajas de la explotación.  
. Se proyecta un vallado perimetral que impida el libre acceso a las instalaciones a todo tipo de animales y personas ajenas a la explotación.  
. Todas las ventanas se dotarán de tela metálica tipo pajarera para impedir la entrada de pájaros, roedores, etc.  
. Los residuos peligrosos (restos de tratamientos con productos farmacológicos e insecticidas, así como del material de desecho de los mismos), será retirado por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
El Programa de Vigilancia Ambiental que incluye el Estudio de Impacto Ambiental, se caracteriza por su falta de rigor técnico, ya que hace alusión a una explotación porcina de cerdas madres, cuando la actividad a legalizar es avícola. Además, incluye un apartado referente a la conservación de una barrera vegetal, de la que no se ha aportado información en el Estudio de Impacto Ambiental.  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con el establecimiento de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la explotación avícola de broilers, situada en el término municipal de Jérica (Castellón), promovido por Avicope, C.B., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentarse ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo, Concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar que permita explotar el pozo que, según la documentación aportada, existe y se utiliza en la actualidad.  
. Se dispondrá de estercolero en la explotación (tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana), perfectamente impermeabilizado, con ligera pendiente, de manera que se canalicen los posibles lixiviados que puedan generarse en el montón, hacia poceta de recogida de lixiviados. Se diseñará de manera que pueda contener la gallinaza producida como mínimo, durante un ciclo de engorde. El tiempo en que podrá retenerse la gallinaza en estercolero deberá limitarse al máximo, para evitar perjuicios sobre los vecinos colindantes a la actividad.  
. Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, los establecimientos distintos a las explotaciones ganaderas que realicen actividades de recogida, concentración y tratamiento de estiércoles y purines, deberán efectuar la comunicación de sus actividades a la Conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, comunicación que deberá realizar la empresa a nombre de Agrimartín, con CIF nº A-44134427.  
. Se asegurará la correcta impermeabilización de las naves donde se alberga los pollos, así como del estercolero.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a la nave, tal como malla metálica o similar.  
. A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.  
. Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación. Además, y tal y como se indica en el Programa de Vigilancia Ambiental, se dispondrá de seto vegetal contiguo a la parte del vallado que discurre paralelo al camino Tarihuela, de manera que quede suavizado el impacto visual que genera la explotación sobre las viviendas próximas.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Deberá preverse disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, en el momento en que dejen de funcionar las casetas municipales de recogida de cadáveres.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 18 de octubre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 184/02-AIA  
Título Ampliación explotación porcina de ciclo cerrado  
Promotor Granaj Falco-Roig, SL.  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Benassal (Castellón)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de la actividad porcina de ciclo cerrado  
Localización: Partida .Mas de Mauricio., polígono 65, parcela 35, del término municipal de Benassal (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La actividad inicial, con capacidad para 120 cerdas reproductoras, está constituida por alojamientos de reproductores con parques, una naves de gestación-partos, una nave de gestación-cebo, una lechonera y dos naves de cebo. Tras la ampliación la capacidad de la explotación será de 200 madres.  
Se realiza 2,5 ciclos/año. Se genera aproximadamente 1.693 m3 purín/año, el cual queda retenido en fosas de purines, que serán retirados de la explotación semestralmente, destinándose como abono orgánico a campos de cultivo. Se dispone de 62,21 ha agrícolas donde aplicar el purín como abono orgánico, de las cuales se aporta contrato de aceptación de los propietarios de las parcelas que aceptan dicho abonado. No se dispondrá de balsa de purines junto a la explotación para evitar malos olores.  
Los cadáveres que puedan producirse se incinerarán en horno crematorio en la explotación.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias a adoptar en la explotación se incluye la instalación de vado sanitario en las entradas al recinto, pediluvios desinfectantes en la entradas de las naves, vallado perimetral, así como tela metálica en ventanas y huecos de las naves de manera que se impida el paso de vectores de enfermedades.  
La explotación se localiza a 3,5 km del núcleo de población.  
El agua potable procede de la red de abastecimiento municipal.  
Se considera infravalorado el cálculo del volumen de purín producido, así como la superficie agrícola disponible donde aplicarlo como abono orgánico, todo ello calculado en base al Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas. Por lo tanto, deberá aportarse superficie agrícola adicional a la presentada que supere a la actual en 5,5 ha. mínimo.  
Realizada visita de campo, se comprueba que la explotación está construida y en funcionamiento. Además, se comprueba que los purines quedan almacenados en fosas de purines, sin que se disponga de balsa de purines adicional a estas canalizaciones interiores a las naves.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 3 de mayo de 2002, con la remisión por el Ayuntamiento de Benasal, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 36, de 23 de marzo de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
El expediente de ampliación de la explotación, tiene como antecedente otro expediente relativo al inicio de la actividad, para el que se dictó Declaración de Impacto Ambiental por la directora general de Planficación y Gestión del Medio, en fecha 9 de febrero de 2001. Dicha Declaración quedaba condicionada al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
. Se asegurará la impermeabilización de fosas exteriores e interiores de purines, utilizando para tal fin, materiales constructivos que le confieran dicha propiedad.  
. Previamente a su aplicación como abonado en campos de cultivo, el purín se someterá al tratamiento propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental, a base de complejo bacteriano enzimático.  
. Una vez puesto en marcha el tratamiento de los purines se llevarán a cabo análisis que permitan conocer la eficacia del mismo, al menos durante el primer año, realizando un análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis, se presentarán antes esta Dirección General y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. La dosis de abonado no superará los 210 kg N/ha, de forma temporal, para rebajar a 170 kg, de acuerdo con el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias. El abonado con el purín tratado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivos, desechándose el resto de parcelas.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
El cumplimiento de estos condicionantes deberá haberse llevado a cabo, cumplimiento indispensable para poder evaluar el expediente de ampliación de la explotación.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 5 de abril de 2004 se solicita al promotor a través del Ayuntamiento, ampliación a la documentación presentada, relativa a:  
. Justificación de la gestión de cadáveres conforme al Reglamento 1774/2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, con la presentación de contrato de retirada de cadáveres suscrito con gestora autorizada a tal efecto.  
. Estimación del purín generado conforme al Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, debiendo disponer además de balsa de purines con autonomía mínima de tres meses, para lo cual deberá presentarse planos de situación de la balsa, dimensiones y características que la definan.  
. Presentación de superficie necesaria donde aplicar purines como abono orgánico, según lo estipulado en el Real Decreto 324/00 sobre normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, en cuanto a producción de Nitrógeno/animal/año.  
En fecha 19 de julio de 2004 se recibe la documentación solicitada, en la que se aporta la siguiente información:  
. Los cadáveres son transportados a caseta municipal de cadáveres ubicada en el municipio de Benassal. Este servicio se rescindirá en el 2005, momento en que los cadáveres que pudieran producirse deberán retirarse de la actividad por gestor autorizado a tal efecto.  
. El volumen de purín producido anualmente es de 3.550 m3/año, siendo la capacidad total de almacenamiento en la explotación, tras la ampliación, de 1.108,27 m3, pudiendo albergar el purín generado durante 3,75 meses, periodo superior al periodo mínimo de 3 meses exigido en el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas.  
. Las parcelas donde se aplicará el purín como abono orgánico se relacionan a continuación: Polígono 2, parcelas 59b-c, 61a-c, 62b, Polígono 3, parcelas 53b, 58a, 58b, 58c, 55a, 55b, 59a, 59b, 67, 69, 86b hasta 86d, Polígono 9, parcela 21, Polígono 10, parcelas 194, 213, 215, Polígono 13, parcelas 28b-d, 28c, Polígono 20 parcela 52, Polígono 21, parcelas 20, 51b, 51c, 51e, 51f, 51g, 51h, 51i, 39a, 39b, 39c, 62a, 81a, 81b, 81f, 81g, 81h, 81m, 82-a, 82-b, Polígono 22, parcela 7a, 7b, 9, 10, 13a, 13b, 13d, Polígono 23, parcelas 10, 27a, 27b, 46, 49, 50, 63, 66b-d, 66c, 71a, 71b, 131a, 131b, 133a-c, 133b, Polígono 24, parcela 3b, Polígono 28, parcela 273, Polígono 30, parcela 7a, 7b, 19d, 19i, 19k, 191p, 38, 39, Polígono 31, parcelas 5a, 5b, 20, 23, 33a, 33b, 39a-d, 39b, 39c, 47a, 47b, 58, 64, 78a, 57b, 57c, 69b,72, 36a-d, 36c-f, 49a, 91, Polígono 33, parcelas 2a, 2b, 2c, 7a-e, 7c-f, 45a-d, 45c, 29, 38, 58b, 58c, Polígono 32, parcelas 2, 3, 5c, 5d, 7, 28, 55, 63b, 63c, 63, 70, Polígono 34, parcelas 47b, 47c, 52.  
En fecha 15 de abril de 2004 se solicita al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio consulta relativa a la compatibilidad de la explotación en la LIC L'Alt Maestrat, donde se encuentra incluida la parcela donde se desarrolla la actividad. El informe recibido el 10 de mayo de 2004, indica que en relación con la ubicación, la actividad no producirá ninguna afección directa significativa sobre el entorno, ya que la ejecución de la actividad se realiza sobre terrenos totalmente antropizados, además y en relación con la afección indirecta a hábitats y especies de interés comunitario producida por vertidos, incidencias de la explotación u otras circunstancias, deberán cumplirse estrictamente las medidas correctoras que se especifiquen el la Declaración de Impacto Ambiental.   
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable del Arquitecto Municipal.  
. Autorización Previa de la COPUT, concedida en fecha 3 de diciembre de 2001, para una superficie construida de 2.305 m2, el cual queda condicionado a la dotación a la explotación de:  
Sistema eficaz de desinfección (vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en los accesos a la misma así como sistema apropiado para desinfección del resto del vehículo.  
Cercado de la explotación (vallado perimetral) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).  
Disposición de construcciones, instalaciones, utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.  
Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente.  
Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.  
Medidas higiénico sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.  
Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo en la explotación.  
Pediluvios u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.  
Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número de las matrículas de los vehículos que hayan entrado en la explotación.  
Diseño de las instalaciones que eviten la entrada en el recinto de vehículos de abastecimiento de piensos, carga y descarga de animales y retirada de purines, debiendo realizarse estas operaciones desde fuera de al explotación.  
. Informe favorable del Veterinario de Area.  
. Informe favorable de la Alcaldía.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.  
El municipio de Benassal está incluido en la LIC L'Alt Maestrat, incluida en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
El terreno sobre el que se ubica la explotación, se inserta en una zona agrícola de secano en la que se localiza otras explotaciones ganaderas similares a la presente, Se localiza próxima a suelo forestal.  
En base a las características de la zona, se puede afirmar que los valores ambientales que presenta son poco destacables, considerando como elementos ambientales más relevantes, susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión de residuos orgánicos o lixiviados generados en la explotación y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han incluido como elementos ambientales susceptibles de ser modificados o alterados con el proyecto los siguientes: Suelo, Vegetación, Fauna, Agua, Aire, Paisaje y Medio Socioeconómico.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una identificación de los impactos más relevantes que puede causar la actuación, siendo los factores ambientales más frágiles para soportar impactos, la calidad de las aguas por vertidos incontrolados, el suelo, asociada a la aplicación de purines en campos de cultivo y el aire, por la generación de olores.  
No se ha evaluado los impactos, pasando directamente en el Estudio de Impacto Ambiental a la propuesta de medidas protectoras y correctoras.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental se recogen a continuación:  
. Se someterá el purín a tratamiento con producto microbiológico, el cual reducirá la emisión de olores, disminuirá la carga contaminante del purín y mejorará sus propiedades como abono orgánico.  
. El recinto de la granja se cercará perimetralmente con malla metálica.  
. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación.  
. Se plantará seto arbóreo perimetral a la explotación.  
Las medidas correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental, se deberán completar con condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja porcina, situada en el término municipal de Benassal (Castellón), promovida por Granja Falcó-Roig, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de actividad, y tal y como se requirió en la Declaración de Impacto Ambiental dictada para el inicio de la actividad, deberá presentarse ante esta Dirección General los resultados de los análisis llevados a cabo sobre el purín, al menos durante el primer año de funcionamiento de la explotación, así como el análisis que sirvió como blanco. Entre los parámetros analizados se deberá encontrar como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines y fosa general exterior a las naves.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.  
. Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.  
. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.  
. El purín será tratado en la nueva nave, así como en el resto de la explotación, con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. En caso de que el tratamiento de purines que se lleva a cabo actualmente sea diferente al adoptado inicialmente en la actividad (primera licencia de activdad), deberá de nuevo comprobar la eficacia del tratamiento de purines, modificando su manipulación o se sustituyéndola por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. En ese caso, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco, estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de octubre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 94/04-AIA  
Título Legalización de la explotación porcina de cebo  
Promotor Clemente Lloria, C.B.  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Sinarcas (Valencia)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad de la explotación porcina de cebo  
Localización: Polígono 15, parcela 60, del término municipal de Sinarcas (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación estará constituida por una nave de planta rectangular de 889,3 m2, con capacidad para 1.152 cerdos de cebo.  
La actividad consistirá en el cebo de cerdos, los cuales permanecerán en la explotación, desde los 18-20 kg, y permanecerán hasta alcanzar un peso de 100 kg de peso vivo. Se realizará 2,4 ciclos/año.  
Se generará un total de 2.477 m3 de purín/año. El purín quedará retenido en fosas de purines con capacidad para contener 655,7 m3, superior a tres meses. A pesar de disponer de esta capacidad, la extracción de purines se realizará cada dos meses como máximo. Una vez tratado, el purín generado en la explotación será destinado como abono orgánico a campos de cultivo. Se necesita un total de 49,04 ha de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico (Real Decreto 324/00 de Ordenación de las explotaciones porcinas), disponiendo de un total de 50,08 ha., de las que se ha facilitado contrato de aceptación de los propietarios de dichas parcelas a la aplicación de purines.   
Las parcelas donde se aplicará purines, localizadas todas ellas en el término municipal de Sinarcas, se relacionan a continuación: Polígono 5, parcela 86aa, Polígono 11, parcela 121, 266, Polígono 502, parcela 5008, Polígono, parcela 5013, Polígono 505, parcelas 70aa, 70ab, 70ac, Polígono 506m, parcela 5023, Polígono 510, parcela 2028, Polígono 5, parcela 86 aa, Polígono 11, parcela 203, Polígono 14, parcela 13, 14, Polígono 15, parcela 68aa, 68ab, Polígono 16, parcela 202aa, 202ab, Polígono 20, parcela 48aa, 48ab, Polígono 502, parcelas 3016, 5004aa, Polígono 513, parcela 6, 13, Polígono 3, parcela 33, 36, 41, 44, 49, 51aa, 53, 67ab, 67ac, 70ab, 160aa, 162aa, Polígono 11, parcelas 199aa, 199ab, Polígono 12, parcela 222, Polígono 14, parcela 145, 149, Polígono 16, parcela 657, Polígono 19, parcela 36, Polígono 506, parcela 5051, Polígono 513, parcela 7aa, 7ab, Polígono 3, parcela 33aa, 36, 41, 44, 49, 51aa, 53, 67ab, 67ac, 70ab, 160aa, 162aa, Polígono 11, parcela 199aa, 199ab, Polígono 12, parcela 222, Polígono 14, parcela 145, 149, Polígono 16, parcela 657, Polígono 19, parcela 36, Polígono 506, parcela 5051, Polígono 513, parcela 7aa, 7ab, Polígono 16, parcela 212, 215, Polígono 505, parcela 70aa, 70ab, 70ac, Polígono 513, parcela 6, 13, Polígono 514, parcela 30, 144, Polígono 15, parcela 92, 134Polígono 19, parcela 179, Polígono 508, parcela 20, Polígono 504, parcela 46, Polígono 508, parcela 5004.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias a aplicar en la explotación, estará la de disponer de vallado perimetral; tela pajerera en ventanas y huecos de la explotación de manera que se impida el acceso de vectores a su interior y sistema a presión consistente en el uso de mochila con desinfectante, a la entrada de la explotació, que permita la desinfección de los vehículos que acceden a la misma.   
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
El suministro de agua potable procede de la red municipal de aguas potables de Sinarcas.  
La explotación se localiza a 2,7 km. del núcleo de población.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 28 de abril de 2004, con la remisión por el Ayuntamiento de Sinarcas, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 97, de 24 de abril de 2004, así como a los vecinos de la explotación, con la presentación de una alegación por vecino colindante a la actividad.  
2. Resumen de las alegaciones  
La alegación presentada no tiene carácter medioambiental, solicitando únicamente que, en caso de que se produzca daño en su propiedad, le sea reparado.  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 4 de octubre de 2004 se solicita al promotor ampliación al estudio de impacto ambiental relativa a la gestión de purines que se lleva a cabo en la explotación:  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, .se realizará la neutralización de la actividad de las bacterias que intervienen en las fermentaciones anaerobias y que son las que provocan los olores, con la incorporación al estiércol de cal, superfosfato de cal, cloro, etc.. El efecto de los primeros es crear un medio alcalino desfavorable par el desarrollo de las bacterias, mientras que el cloro tiene una acción bactericida.. Por otro lado, se indica que .previo a su aplicación en campo es necesario que los purines reciban un tratamiento con un complejo enzimático o cualquier otro que permita reducir su carga contaminante y lo estabilice. En nuestro caso se utilizará superfosfato simple por su efecto bacteriostático y bactericida, además se aplicará un tratamiento de microorganismos, enzimas y tensioactivos, en el objetivo de aumentar la concentración de sólidos, que reducirá considerablemente la carga orgánica y contaminante de los purines a aplicar..  
Se propone dos tratamientos distintos y antagónicos para el purín. De los tratamientos a los que se hace alusión, no se aporta justificación detallada de los mismos, suponiéndose contradictorios e incompatibles, por lo que deberá justificar detalladamente el tratamiento a que se someterá el purín, de manera que quede claramente descrito el sistema de gestión y los resultados esperados, considerando en todo momento que la finalidad propuesta para el purín es la de su utilización como abono orgánico, por lo que sus propiedades deberán ser óptimas para tal uso tras el tratamiento al que sea sometido.  
En fecha 21 de octubre de 2004 se recibe la ampliación solicitada, en la que se indica que el tratamiento definitivo del purín consistirá en la aplicación a las fosas de purines de un activador biológico degradador de purines y desodorante, de los que ofrece el mercado, consiguiendo limpiar y desodorizar biológicamente, disminuyendo los olores, gases nauseabundos, formación de amoníaco, etc. Además con este tratamiento se conserva e impide la pérdida de nutrientes en los purines, maximizando su potencial como abono.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable Arquitecto Técnico Municipal.  
. Informe favorable del Ingeniero Industrial Municipal.  
. Informe favorable del Inspector Veterinario de Area, condicionado al cumplimiento de las medidas correctoras, las cuales, según dicho informe, parecen suficientes salvo que falta badén de desinfección de vehículos, no figura en la memoria la existencia de vallado perimetral, aunque sí se aprecia en el plano, y falta contrato de retirada de cadáveres. Además se indica que la evacuación de purines deberá realizarse en día, horas e itinerarios que causen las menores molestias posibles a la población, arando inmediatamente después de la aplicación en el campo, para reducir al máximo la emisión de olores.  
. Información pública con la presentación de una alegación.  
. Informe favorable de la Alcaldía.  
. Autorización Previa de la COPUT.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, Aptitud Ganadera, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con predominio de vid, cereal, olivos y almendros.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos identificados en el Estudio de Impacto Ambiental están referidos a la fase de construcción como de funcionamiento. Se han identificado como impactos más relevantes: sobre el aire, por la emisión de contaminantes generadores de malos olores y sobre el suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas o biológicas.  
La valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, considerándolos en general poco relevantes y proponiendo una serie de medidas correctoras tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras propuestas, se incluye las siguientes:  
. Los escombros generados durante la fase de construcción serán destinados a vertedero autorizado.  
. Se someterá al purín a tratamiento microbiológico previo a su aplicación en campo, de manera que se disminuya la emisión de olores, se disminuya su carga contaminantes y se mejores sus propiedades como abono orgánico.  
. Se construirá vallado perimetral a la instalación.  
. Se colocará a la entrada de la explotación sistema de desinfección de los vehículos que puedan acceder a la misma, basado en el uso de mochila con desinfectante.  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Sinarcas (Valencia), promovida por Clemente Lloría, C.B., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.  
. Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.  
. Se dispondrá a la entrada de la explotación de sistema de desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.  
. Tal y como se propone en la Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental, el purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.   
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 25 de octubre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 228/04-AIA  
Título: Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso.  
Promotor: SOCIEDAD COOPERATIVA RETO A LA ESPERANZA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Camino Mas del Jutge nº 44. Torrente. Valencia.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de un desguace de vehículos fuera de uso.  
La actividad consiste en la compra de vehículos averiados o accidentados, para proceder a desguazarlos y vender las piezas en buen estado. Los automóviles ya desguazados se almacenarán en el exterior de la nave para su posterior venta como chatarra. Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, neumáticos y aceites lubricantes, serán recogidas por empresas especializadas.  
El objeto del presente proyecto posee una superficie construida total de 755,56 m2, y una superficie útil total de 639,20 m2.  
Tramitación administrativa  
En fecha 30 de julio de 2004, la Comisión Provincial de Actividades Calificadas de Valencia remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el informe favorable sobre la implantación de la actividad, por parte del Ayuntamiento de Torrente.  
El Estudio de Impacto Ambiental, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el tablón de edictos desde el día 15 al 26 de enero de 2004, no habiéndose presentado alegaciones.  
Afecciones legales  
La industria deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La parcela donde se ubica la actividad se encuentra rodeada por naves industriales, donde la vegetación ha sido reducida a algunas especies nitrófilas banales típicas de zonas degradadas. Respecto a la fauna, las especies presentes están asociadas a ambientes antrópicos como son pequeños roedores, cucarachas y otros insectos comunes.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
El único impacto apreciable será sobre las aguas subterráneas y el suelo, sobre el que se puede producir un vertido incontrolado de residuos peligrosos, y por la infiltración de lixiviados de dichos residuos por el arrastre del agua de lluvia, pero debido a la impermeabilización del suelo hace que el impacto provocado por algún derrame esté controlado.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista.  
. Se deberán almacenar los vehículos a ras de suelo, de forma que no superen las dos alturas y la incidencia visual desde la carretera quede minimizada. Al mismo tiempo, se colocarán pantallas visuales vegetales, de hoja persistente, que obstaculicen la visión del parque móvil almacenado.  
. Para evitar la posible contaminación de las aguas subterráneas o superficiales, de los posibles derrames que pudieran originarse, la zona donde se depositan los vehículos recogidos, dispondrá de un pavimento impermeable y un sistema de recogida de derrames (pendientes hacia arqueta estanca); un sistema de recogida de aguas de lluvia (dispositivos de decantación); un tratamiento de aguas, incluida la de lluvia (separador de aceites y grasas).  
. La zona de almacenamiento de residuos peligrosos contará con contenedores independientes y estancos para almacenar baterías y filtros de aceite usados. Asimismo contará con depósitos independientes y estancos para almacenar los fluidos de los vehículos fuera de uso, tales como: aceites usados, combustibles, anticongelantes, líquidos refrigerantes y líquidos de frenos.  
. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
. Se realizará una inspección visual periódica del estado del pavimento impermeabilizante.  
. Se revisará periódicamente el estado de los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos, comprobando que no existen defectos estructurales ni fugas.  
. Se realizará un mantenimiento periódico adecuado de las redes de drenaje y los sistemas de recogida y tratamiento de aguas pluviales y derrames (dispositivos de decantación y separación de grasas).  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso, promovido por Sociedad Cooperativa .Reto a la esperanza., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.  
3. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Torrente.  
4. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.  
5. Periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.  
6. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
8. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 25 de octubre de 2004.. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Expediente 310/02-AIA  
Título Ampliación de explotación porcina de cebo  
Promotor Blas Debón Herrero  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Alpuente (Valencia)  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de la explotación porcina existente  
Localización: Partida .Calicanto., polígono 16, parcela 354 del término municipal de Alpuente (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de una explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación parte de dos naves con capacidad para 1.100 cerdos de cebo. La ampliación consistirá en la construcción de una tercera nave, con capacidad para 600 cerdos de cebo.  
Los cadáveres son retirados diariamente por la empresa Chinillach-Ballester SL.  
Se calcula que el purín generado anualmente asciende a 1.666 m3, el cual se almacenará en fosas de purines y balsa exterior. Los purines son utilizados como abono orgánico en fincas agrícolas, disponiendo de un total de 83,56 ha de superficie agrícola donde aplicarlos.  
La explotación se abastece de agua procedente de la red municipal.  
El volumen de purín que se genera anualmente y que se ha calculado en el Estudio de Impacto Ambiental se ha infravalorado, ya que según el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas el volumen de purín generado ascendería a 3655 m3/año. Se dispone, según la documentación aportada, de una capacidad de almacenamiento de 580 m3 en las fosas interiores de las dos naves iniciales y 360 m3 en la balsa exterior. La nueva nave tiene una capacidad de almacenamiento en fosas de 516 m3, por lo que la autonomía de almacenamiento de purines es superior a tres meses, tal y como establece el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente.   
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por la Comisión de Calificación de Actividades de la Dirección Territorial de Territorio y vivienda en fecha 1 de agosto de 2002.  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 44 de 22 de febrero de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
Revisado el expediente, se considera necesario solicitar ampliación de la documentación presentada, relativa al cumplimiento de los siguientes apartados:  
. Justificación de la superficie agrícola donde aplicar el purín. En la documentación aportada se declara que el purín generado en la explotación es utilizado como abono orgánico en campos de cultivo. El volumen de purín generado anualmente se ha de calcular conforme al Real Decreto 324/2000 de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. Deberá justificarse la disponibilidad de superficie agrícola suficiente donde poder aplicar el purín como abono orgánico, teniendo en cuenta no sobrepasar el contenido mínimo de nitrógeno por hectárea y año (170 kg N/ha y año) exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias. Para ello, se aportará plano catastral de cada una de las parcelas, cédula de propiedad, así como autorización firmada por cada uno de los propietarios que acepten purines en sus parcelas. Deberá tenerse en cuenta que las parcelas que se presenten no deberán haber sido utilizadas para justificar la disponibilidad de superficie agrícola de otros expedientes.  
. Cumplimiento de los condicionantes de la Declaración de Impacto Ambiental del expediente 459/98-AIA. Es necesario presentar la justificación del cumplimiento de los condicionantes de dicho expediente, relativos a la instalación inicial, para poder pasar a evaluar el expediente relativo a la ampliación de la explotación porcina.  
La ampliación se solicita en fecha 14 de enero de 2004, la cual es remitida por el promotor en fecha 12 de febrero de 2004, sin que responda en su totalidad a la información solicitada en la ampliación, por lo que en fecha 14 de enero de 2004 se solicita de nuevo al promotor complete la documentación presentada, para poder proceder a la resolución del expediente. En fecha 10 de febrero de 2004 el promotor remite de nuevo documentación complementaria. En esta ampliación se recoge escuetamente la siguiente información:  
. El purín será sometido a tratamiento microbiológico previo a su aplicación en campo.  
. Las paredes y suelo de las fosas de purines estarán revestidos de hormigón con aditivo impermeabilizante.  
. La explotación dispone de vallado perimetral, vado sanitario, malla en huecos que impide el acceso de animales vectores de enfermedades.  
. Se plantará en el perímetro de la explotación especies arbóreas o arbustivas, para su integración paisajística.  
. Los cadáveres, antes de que sean recogidos por la empresa encargada de ello, son almacenados en una fosa de hormigón.  
En ningún momento se justifica el cumplimiento de los condicionantes plasamados en la Declaración de Impacto Ambiental para el inicio de actividad, condicionantes de los que deberá justificarse su cumplimiento previo a la obtención de la licencia de actividad de la presente ampliación.  
El almacenamiento de cadáveres provisionalmente en fosa de hormigón, no tiene sentido, considerando que es una práctica que no está autorizada, y que deberá disponer de contenedores a la entrada de la explotación, homologados, donde se depositarán temporalmente los cadáveres que puedan generarse hasta su retirada por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Las parcelas declaradas donde se aplica purines como abono orgánico, que ascienden a un total de 83,56 ha., se relacionan a continuación:  
Polígono 1, parcela 111, 156, Polígono 8, parcela 252a, 252b, Polígono 11, parcela 457, Polígono 12, Parcela 93, Polígono 13, parcela 249, Polígono 14, parcela 375, 4, 9, Polígono 22, parcela 779, Polígono 24, parcela 223, Polígono 29, parcela 611, Polígono 34, parcela 48, Polígono 22, parcela 779, Polígono 24, parcela 233, Polígono 29, parcela 611, Polígono 34, parcela 48, Polígono 15, parcela 185, 342, 436, 438, Polígono 16, parcela 257, Polígono 17, parcela 104, 174, Polígono 19, parcela 878, Polígono 935, Polígono 21, parcela 197, Polígono 22, parcela 227, 414, Polígono 33, parcela 245, Polígono 1, parcela 149, Polígono 13, parcela 327, Polígono 17, parcela 387, Polígono 18, parcela 136, 592a, 592b, 938, Polígono 20, parcela 337, Polígono 22, parcela 319aa, 319b, 369.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
. Informe favorable de veterinario colegiado, en el que indica que no se podrá verter purines a menos de 100 metros de cualquier explotación porcina del grupo I o a menos de 200 metros de cualquier explotación porcina del grupo II o núcleos urbanos (Real Decreto 324/2000 de 3 de marzo sobre normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas). Respecto a la eliminación de cadáveres indica que la explotación deberá contar con un sistema de eliminación de cadáveres reconocido, ya sea mediante contrato con una empresa especializada o mediante la eliminación en fosa séptica perfectamente impermeabilizada.  
. Informe del ingeniero técnico municipal en el que se indica que las naves existentes de la primera implantación de la actividad están a 450 m. de la granja de Francisco Peñalver Herrero, también granja porcina.  
. Autorización previa de la COPUT.  
. Información pública sin la presentación de alegaciones.  
. Informe favorable de la Alcaldía.  
No se ha incluido informe del veterinario de Area.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común0, según Normas Subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Vegetación, Fauna, Agua y Paisaje. Dichos elementos no se han identificado claramente, ya que de manera sucinta se ha hecho alusión a cada uno de ellos, sin ningún rigor técnico en cuanto a la información aportada.  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, con la presencia de otras explotaciones ganaderas próximas.  
En general, y debido a la fuerte antropización de la zona, los valores ambientales que presenta son poco destacables, considerando los elementos ambientales más relevantes en esa zona, susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo, por la contaminación asociada al vertido de purines o problemas de percolación por impermeabilización deficiente en la propia explotación; el Agua, por contaminación por purines; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de purines, etc.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Se ha realizado una identificación de los impactos que puede causar el proyecto, sin ninguna coherencia, ya que únicamente se concluye en si existe o no efecto sobre el medio asociado a alguna causa generada por el funcionamiento de la actividad.  
Los impactos más relevantes que puede causar la actuación serán los asociados a la emisión de olores, así como los impactos asociados a la contaminación del suelo y el agua por la inadecuada gestión de los purines.  
A pesar de que la identificación de impactos y su valoración posterior han sido deficientes, en el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto una serie de medidas correctoras.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental incluyen las siguientes:  
. En las parcelas donde se aplique los purines como abono orgánico, se tendrá la precaución de labrar y enterrarlos una vez esparcidos para minimizar la propagación de los malos olores a la atmósfera.  
. Se conferirá absoluta estanqueidad a las fosas de purines.  
Las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, se caracterizan por su escaso rigor técnico, deberán completarse, por lo tanto, con los condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
No se ha aportado Programa de Vigilancia Ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la granja porcina situada en el término municipal de Alpuente (Valencia), promovida por Blas Debón Herrero, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Previo a la obtención de la licencia de actividad, y tal y como se requirió en la Declaración de Impacto Ambiental dictada para el inicio de la actividad, deberá presentarse ante esta Dirección General los resultados de los análisis llevados a cabo sobre el purín, al menos durante el primer año de funcionamiento de la explotación, así como el análisis que sirvió como blanco. Entre los parámetros analizados se deberá encontrar como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. Se dispondrá de balsa de purines, impermeabilizada y vallada, de manera que se evite las filtraciones en el terreno. Estará dimensionada de manera que tenga capacidad para almacenar junto con las fosas, la producción de purines de al menos tres meses, todo ello según el artículo 5.Uno. B.1. del Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, pro el que se establecen normas básicas de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.  
. Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas y balsa de purines.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.  
. A la entrada de la explotación se colocará un vado sanitario, para desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.  
. Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.  
. El purín será tratado en la nueva nave, así como en el resto de la explotación, con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. En caso de que el tratamiento de purines que se lleva a cabo actualmente sea diferente al adoptado inicialmente en la actividad (primera licencia de actividad), deberá de nuevo comprobar la eficacia del tratamiento de purines, modificando su manipulación o se sustituyéndola por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Em ese caso, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco, estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mímino: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.   
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de octubre de 2004.. El director general de gestión del medio natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML