Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9613, del 08-06-2023 (2023/6095)

RESOLUCIÓ de 13 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del Projecte «Obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de distribució. Sector 4», dels termes municipals d'Alberic, Massalavés i Alzira. Expedient (2784043) 137/2022/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9613

Data del DOGV
:   08-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/6095

CVE


Data del document
:   13-03-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de març de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula l'informe d'impacte ambiental del Projecte «Obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de distribució. Sector 4», dels termes municipals d'Alberic, Massalavés i Alzira. Expedient (2784043) 137/2022/AIA. [2023/6095]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2784043) 137/2022/AIA.  
Títol: Obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de distribució. Sector 4.  
Promotor i òrgan substantiu: Direcció General d'Agricultura, Ramaderia i Pesca.  
Titular: Séquia Reial del Xúquer.  
Localització: Alberic, Massalavés i Alzira.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és procedir a la modernització del regadiu en 255,19 ha, superfície inclosa en el sector 4, un dels 45 sectors en els quals queda dividida i classificada la totalitat de la superfície reguívola de la Séquia Reial del Xúquer.  
La modernització del sector consisteix en la substitució del sistema de reg a manta que es realitza a través d'un entramat de séquies, per un sistema de reg localitzat d'alta freqüència per al qual es requereix la construcció d'una xarxa pressuritzada formada per un entramat de conduccions i altres elements.  
Les previsions realitzades, segons l'estudi agronòmic, és que en el mes de màximes necessitats (juliol) es tindrà una demanda bruta de 42,91 m³/ha i dia.  
La modernització de la Séquia Reial del Xúquer s'està realitzant de manera progressiva per la qual cosa la conducció principal (xarxa en alta) ja està executada. D'aquesta conducció parteix un conjunt de xarxes formades per conduccions pressuritzades l'objectiu de les quals és subministrar l'aigua a les parcel·les de reg (xarxes de transport, distribució i terciàries).  
El projecte preveu l'entroncament amb la xarxa de transport del sector 8, el capçal de reg comunitari del sector 4, la xarxa de distribució, els hidrants comunitaris, la xarxa terciària i les preses a parcel·la.  
El subministrament d'aigua al sector 4 es realitzarà de manera majoritària mitjançant entroncament amb la xarxa de transport del sector 8, en la qual ja es va deixar una espera per a connectar la xarxa en alta amb el capçal de reg del sector 4. El sector 4 presenta una superfície reguívola de 255,19 hectàrees, de les quals 11,87 ha es regaran des del sector 2 executat i en marxa, i 51,32 ha es proveiran des del sector 7.  
La connexió des de la brida cega prevista en la xarxa de transport del sector 8 fins al capçal del sector 4, es realitzarà mitjançant canalització de PVC-O DN 315 mm. A l'entrada de la parcel·la del capçal s'executarà una arqueta per a registrar una ventosa, i a l'eixida, un assortidor per a l'ompliment de tancs.  
Es considera una pressió dinàmica disponible de 30 metres de columna d'aigua a l'eixida del capçal, sent necessari una aportació addicional de pressió per al reg del sector 4, que es materialitzarà amb dues bombes de 7,5 kW.  
El capçal disposarà d'un filtre autonetejador de DN 300, d'un comptador electromagnètic DN 300 mm i d'un sistema d'abonat comunitari amb dos depòsits de 15.000 litres i un depòsit de 5.000 litres, a més de les vàlvules, rodets telescòpics de desmuntatge, pressòstats i l'altra valvuleria necessària per a la seua correcta explotació i manteniment, allotjat en una edificació de 15 × 10 metres de dimensió de la planta amb una estructura metàl·lica de dos aiguavessos amb una altura de 6,2 metres en carener.  
El subministrament d'energia dels equips previstos (a excepció de les bombes) se soluciona en el capçal mitjançant un sistema fotovoltaic de 3,6 kWp, i per a les bombes, mitjançant un sistema fotovoltaic de 16,2 kWp, tots dos instal·lats amb estructura metàl·lica en el carener.  
El capçal disposarà d'una sala per als quadres elèctrics i un lavabo amb un decantador-digestor soterrat amb filtre biològic per a l'eixida d'aigües negres.  
La xarxa de distribució estarà formada per conduccions de PVC-O de PN 12,5 i diàmetres compresos entre DN 315 a DN 110 mm. La longitud total serà de 16.510 metres que proveiran a 42 hidrants multiusuari.  
El projecte inclou la instal·lació d'una conducció alternativa d'una longitud total de 3.201 m de PVC-O, DN 125, PN 12,5, per a satisfer les necessitats d'aigua lliure de fertilitzants de les parcel·les que practiquen l'agricultura ecològica.  
Per a les necessitats de la zona sud del sector 4, la conducció discorrerà de manera paral·lela amb una longitud de 1.910 ml. Per a la zona nord, es preveu realitzar dues preses més aprofitant les arquetes de ventoses en la xarxa de transport del sector 8. En el cas de la zona sud del cementeri, s'inclou la possibilitat d'executar una presa en la xarxa de transport en una arqueta de ventosa a uns 720 m al nord.  
Cadascun dels 42 hidrants disposarà de 16 preses a parcel·la, i s'allotjarà a l'interior d'una fornícula prefabricada de formigó, de dimensions interiors de 2,0 × 1,5 × 2,0 metres amb porta metàl·lica de doble fulla en les dues cares majors.  
L'hidrant es compon de l'escomesa des de la xarxa de distribució, amb brida i canonada de polietilé electrosoldat de DN 125 mm, i una peça especial embridada en DN 125 mm amb una eixida amb manòmetre i una eixida equipada amb una vàlvula de bola i un acoblament tipus ràcord Barcelona, a partir del qual es podrà disposar de presa d'aigua per a labors de manteniment. Després d'aquesta peça se situa la vàlvula de seccionament DN 100 a partir de la qual se situa un filtre metàl·lic de malla DN 100 amb obertura mitjançant papallona i grau de filtració de 3 mil·límetres.  
Després del filtre es disposa d'un col·lector de DN 160 de polipropilè en el qual es disposen 16 preses en total (8 + 8). Aquestes preses es componen d'una vàlvula de tancament, un comptador volumètric i una vàlvula hidràulica per a obertura i tancament, i d'aquestes parteixen les corresponents canalitzacions a parcel·la.  
De les preses dels hidrants parteixen les conduccions terciàries fins a les parcel·les, amb canonada de PE de diàmetres compresos de 110 mm a 40 mm en funció de la superfície a proveir per cadascuna d'aquestes. Cadascuna de les conduccions terciàries finalitza en el punt d'escomeses de cada parcel·la, on s'ha disposat d'una vàlvula de tancament amb una arqueta prefabricada de polipropilè per a la seua protecció.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
Com a antecedents administratius s'esmenten els següents:  
- Expedient 314-1998-AIA, referent al projecte d'obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer consistent en la instal·lació de la crida en alta i embassament el promotor del qual va ser la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El projecte va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable el 5 d'octubre de 1998.  
El 26 de gener de 2022, el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits emet informe en què indica, entre altres, que els diferents estudis realitzats en la planificació hidrològica del Xúquer han determinat que els retorns de reg dels sectors situats al sud del riu Magre van al Xúquer, mentre que els del nord del Magre van a l'Albufera. Per tant, considera que no seria necessari per als sectors al sud del riu Magre, l'execució del Pla de vigilància ambiental. No obstant això, realitza consideracions respecte als aspectes ambientals que han d'estudiar-se en aquests sectors situats al sud del Magre com ara la possible repercussió sobre zones humides com els Ullals del Riu Verd o del Xúquer, la connectivitat hidrològica i ecològica entre aquestes establint de connectors fluvials i la conservació dels serveis hidrològics i/o desguassos de la infraestructura hidràulica.  
L'1 de juliol de 2022, el Servei de Regadius de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Transició Ecològica i Emergència Climàtica remet a aquest òrgan ambiental documentació ambiental i projecte per a iniciar la tramitació d'avaluació ambiental simplificada de les obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de distribució sector 4. TM d'Alberic i Massalavés.  
  
El 14 de setembre de 2022, el Servei de Regadius d'aquesta conselleria remet a aquest òrgan ambiental nou projecte, a causa de les modificacions que ha patit l'aportat l'1 de juliol de 2022, i documentació ambiental.  
El 25 d'octubre de 2022 s'inicia el tràmit de consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades establit en l'article 46 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, efectuant-se les consultes següents:  
Municipis afectats pel projecte  
- Ajuntament d'Alzira.  
- Ajuntament d'Alberic.  
- Ajuntament de Massalavés.  
Administracions públiques afectades  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
- Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Persones interessades  
- Acció Ecologista Agró.  
- Ecologistes en Acció -València.  
- SEOBIRDLIFE.  
- WWF.  
Fins a la data d'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, s'han rebut els informes o al·legacions següents:  
En data 14 de novembre de 2022 es reben al·legacions per part d'Acció Ecologista Agró i d'Ecologistes en Acció. Tots dos sol·liciten: 1. Que es realitze un estudi d'impacte ambiental del conjunt de les obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer (tant les executades com els pendents d'execució); 2. Que no siga autoritzada cap actuació que no compense íntegrament els retorns perduts en el riu Xúquer i els seus afluents, el PN de l'Albufera, els espais protegits de la ribera del Xúquer i l'aqüífer de la Plana Sud de València per cabals que en igual quantitat siguen rebuts de l'embassament de Tous; 3. Que per a la modernització de regadius del sector 4 es paralitze la tramitació de l'expedient de l'EIAS fins que es faça una avaluació global de les obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer o es realitze avaluació ambiental ordinària segons els articles 7.1 i 47.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i 4. Que s'analitzen i avaluen tots els aspectes ambientals que les obres de referència té sobre els espais de la Xarxa Natura 2000, LIC Ullals del Riu Verd i el LIC Riu Xúquer, el PN de l'Albufera i les masses d'aigües afectades i es proposen les mesures per a compensar i corregir els efectes negatius.  
En data 15 de novembre de 2022, es persona Xúquer Riu Verd, i presenta al·legacions, en les quals se sol·liciten els mateixos punts indicats en el paràgraf anterior que sol·liciten Acció Ecologista Agró i Ecologistes en Acció.  
En data 11 de gener de 2023, es rep informe de data 11 de gener de 2023, emés pel Servei de Gestió del Parc Natural de l'Albufera, en el qual s'indica que amb la finalitat de minimitzar possible afeccions a la conca hidrogràfica del PN de l'Albufera, els documents ambientals en tramitació i el Pla de vigilància ambiental (PVA) han d'incloure els punts següents: 1. Còmput d'estalvis i destinació d'aquests; 2. En els capçals de reg de cada sector es realitzarà seguiment i control, registrant-se un control quantitatiu i un control qualitatiu (qualitat de les aigües subterrànies i superficials); 3. Connectivitat i biodiversitat (mantenint una xarxa de séquies necessàries), i 4. conservació de sòls i biodiversitat introduint mesures de mitigació d'impactes negatius sobre la biodiversitat i la aridificació de sòls mitjançant bones pràctiques agrícoles (BPA), com ara: tècniques d'agricultura de conservació com el conreu mínim o una capa verda típica d'hivern (oxalis i vegetació ruderal). En cas de detectar-se un ascens significatiu de la salinitat del sòl, serà necessari introduir un reg a manta amb la periodicitat necessària per a la conservació de la qualitat i capacitat productiva del sòl.  
  
En data de 6 de març de 2023 es rep informe de data 2 de març de 2023 del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, que considera que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 complint amb les condicions que inclou, i amb això, el projecte no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, s'han tingut en compte els criteris del seu annex III.  
Característiques del projecte  
El projecte d'obres de modernització de la Séquia Reial del Xúquer. Fase II. Xarxes de distribució. UDA A5150 zona reguívola de la Comunitat de Regants de la Séquia Reial del Xúquer. Sector 4, s'engloba en l'estudi ambiental estratègic del Pla hidrològic de la demarcació hidrogràfica del Xúquer, en concret en la mesura 08M1668.  
El projecte abastarà una extensió de 255,19 ha, preveient un conjunt d'obres que requereixen, segons descripció realitzada, una important longitud de conduccions i la construcció d'un edifici on s'instal·larà el capçal de reg. La magnitud de les obres guarda proporció amb la fi perseguida. La major part de les conduccions a instal·lar aprofitaran el traçat de camins o zones marginals de camps agrícoles disminuint l'ús del recurs sòl.  
La modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer queda emmarcada dins d'una sèrie d'actuacions en els regadius de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat d'aconseguir unes millores substancioses en els seus sistemes de regulació, transport, distribució i aplicació dels recursos hídrics, racionalitzant el consum i afavorint el seu estalvi. També es pretén millorar les condicions i qualitats de les infraestructures agràries i la forma de vida dels regants amb la integració de sistemes d'automatització en la gestió de les pràctiques agrícoles.  
  
La major eficiència tant en la distribució com en l'aplicació de l'aigua per al reg dels cultius disminuirà l'ús del recurs aigua, la qual cosa possibilitarà destinar un major volum d'aquest recurs per a aportacions del Parc Natural de l'Albufera.  
Per al funcionament dels automatismes de reg es requerirà un augment de l'ús de l'energia. L'energia procedirà de fonts renovables i les infraestructures energètiques previstes se situaran en el carener de l'edificació que albergarà el capçal de reg, no generant nous efectes ambientals.  
L'àmbit del projecte se situa en una zona amb probabilitat de risc sísmic molt baix (acceleració sísmica bàsica ab 0,07). En el cas de produir-se un succés d'intensitat elevada d'aquesta tipologia, els efectes ambientals estarien determinats per l'aparició de residus, que serien retirats per gestor autoritzat, i l'abocament de l'aigua transportada per les canonades, en poder-se veure afectats tant les edificacions com les conduccions. Els capçals de reg es construiran complint la normativa aplicable i la norma de construcció sismoresistent NCSE-02.  
  
La major part del territori en el qual es desenvolupa la modernització de regadius del sector 4 segons el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), es troba en zona de risc d'inundació molt baix, excepte la zona confrontant amb el llit del Riu Verd, qualificada amb el risc d'inundació baix i altres xicotetes zones amb regs d'inundació mitjà. Quant a perillositat, la perillositat 2 és la que afecta major superfície. Les parcel·les situades en els marges del Riu Verd es troben afectades per perillositat 1. L'àmbit d'ubicació del projecte es completa amb zones de perillositat 4, 5, 6 i geomorfològica. En conjunt, es considera perillositat del risc d'inundació alt, però, en cas de produir-se inundacions en la zona, no es preveuen afeccions destacables al medi ambient. No s'ha previst que puga veure's afectada per aquests successos la parcel·la en la qual se situarà l'edificació que albergarà el capçal de reg, que es troba classificada amb perillositat per risc d'inundació 2 (freqüència mitjana 100 anys i calat alt > 0,8 m) i, per tant, la possibilitat de generar-se abocaments de productes químics allí emmagatzemats (fertilitzants). Segons el SNCZI per a la perillositat d'inundació T = 100, la profunditat de l'aigua en la parcel·la és d'1,30 m.  
  
En la zona objecte d'actuació no s'instal·larà cap depòsit de combustible o material inflamable, considerant-se la probabilitat de risc d'incendi com a baix en la fase de construcció, i molt baix en la fase d'explotació.  
Ubicació del projecte  
L'ús on es realitzarà la modernització està situat entre zones urbanes i polígons industrials i està destinat a ús agrícola amb capacitat agrològica elevada classificat com a zona rural comuna forestal (sòl protegit agrícola). El projecte s'ajusta als usos previstos i contribueix al manteniment d'aquest espai.  
La zona situada al llarg de les riberes del Riu Verd es troba inclosa en l'àrea d'influència forestal, per la qual cosa els treballs que es realitzen en terreny forestal i els seus voltants han d'incorporar el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants. Decret 7/2004, de 23 de gener.  
El projecte se situa en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de l'Albufera (PORN) i fita pel nord amb el LIC dels Ullals del Riu Verd. Un altre espai protegit pròxim a l'àrea d'actuació és el naixement del Riu Verd, l'àrea d'influència del qual és confrontant amb la zona de modernització situada al nord-oest del municipi de Massalavés. El LIC del Riu Xúquer es localitza al sud del projecte, situant-se el punt més pròxim a l'actuació aproximadament a 1 km. La Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental no ha assenyalat afecció sobre tals espais en l'informe requerit a aquest efecte.  
  
Referent a la proximitat del LIC dels Ullals del Riu Verd, el projecte no afectarà de manera directa a aquest, però si pot veure's afectat per la disminució de retorns d'aigües de reg. Ha d'evitar-se efectes indirectes com ara l'afecció a la vegetació de ribera, evitar abocaments i tindre en compte que qualsevol contacte amb l'aigua del riu pot contribuir a l'expansió d'espècies invasores com la clòtxina zebra.  
El sector 4 se situa sobre la massa d'aigua subterrània 355 Plana de València sud, en la qual, els retorns del regadiu conformen aproximadament un 50 per cent dels recursos renovables. Dels retorns de regadiu que aconsegueixen la massa plana València sud, més del 85 per cent corresponen als generats pel regadiu tradicional, per la qual cosa l'estat de la massa ha de ser objecte de vigilància (esquema de temes importants -ETI- del cicle de programació 2022-2027 del Pla hidrològic de conca).  
Respecte als retorns de reg, els documents de l'ETI estimen que el 100 per cent dels retorns superficials i subterranis del sector 4 alimenten el riu Xúquer del que es dedueix que la modernització del sector 4 no tindrà cap efecte sobre el llac, mentre que els estalvis produïts per la modernització permetran aportar cabals a l'albufera que, per procedir directament del riu Xúquer, estaran exempts de contaminants reduint així l'eutrofització de l'Albufera.  
Amb caràcter global, la modernització o els efectes de les successives modernitzacions pot produir pèrdua d'ecotons i biodiversitat pel que es requereix l'aplicació de mesures correctores.  
En matèria de patrimoni cultural, les obres no afectaran cap element conegut ni zona catalogada d'especial sensibilitat. La prospecció arqueològica superficial realitzada indica la presència de materials procedents d'època islàmica, romana i contemporània sense que existisquen indicis clars d'afecció rellevant. Consultat l'inventari de jaciments arqueològics per a la zona d'actuació, s'identifiquen els següents:  
  
- Vil·la romana de Benifaraig.  
- Partida de la Carrasqueta.  
- Alqueria Alàsquer.  
Quant a béns immobles etnològics en aquesta zona:  
- Sénia del Tata.  
- Pont del camí Reial sobre el Riu Verd.  
- Molí de l'Horta o Saldanya.  
Les actuacions se situen en la seua major part en el paisatge de rellevància regional PRR 38, Ribera del Xúquer, grup 13: hortes i hortes de la Comunitat Valenciana. Espai amb gran riquesa patrimonial hidràulica i arquitectura vernacla, representat per la xarxa de séquies principals que estructuren i caracteritzen el paisatge, en particular la séquia Reial del Xúquer. El projecte fita amb el corredor fluvial del Riu Verd, i afecta al corredor territorial que discorre des de la zona de cultius situada entre les poblacions de Massalavés i Alberic fins al riu Xúquer, situat al nord de la CV-550.  
La modernització del reg permetrà la conservació dels usos agrícoles i amb això el manteniment del paisatge agrícola tradicional, i també la funcionalitat dels corredors fluvials.  
Els tres municipis en els quals se situa el projecte s'inclouen en els municipis designats com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries recollits en el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell.  
Respecte als dominis públics amb caràcter ambiental, destaca l'afecció al corriol de Massalavés, que travessa el sector en la zona on se situen els hidrants 17, 18 i 19, i al corriol de Catadau a Alberic, a l'entorn de l'hidrant 208. El corriol del camí de la Garrofera, no es veu afectada directament, però queda confrontant amb les parcel·les situades més al nord.  
No existirà afecció rellevant a sòl classificat com a forestal segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana si bé l'estesa de canonades es realitzarà en el seu àmbit o en els seus voltants, per la qual cosa el document ambiental indica que en tot moment se seguirà l'indicat en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o els seus voltants, aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat.  
Consultat el Banc de dades de biodiversitat, en l'àmbit d'obres es localitzen les espècies següents:  
- Lonicera biflora. Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades. Annex II. Protegides no catalogades.  
- Nymphaea alba. Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades. Annex Ia. En perill d'extinció.  
- Saponaria officinalis. Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades. Annex II. Protegides no catalogades.  
- Scutellaria galericulata. Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades. Annex II. Protegides no catalogades.  
- Thelypteris palustris. Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades. Annex Ia. En perill d'extinció.  
Quant a fauna, s'han identificat les espècies següents:  
- Potomida littoralis. Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Annex I. En perill d'extinció.  
- Unio mancus. Catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Vulnerable. Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Annex I. En perill d'extinció.  
- Valencia hispanica. Catàleg espanyol d'espècies amenaçades. En perill d'extinció. Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades. Annex I. En perill d'extinció.  
Característiques del potencial impacte i mesures preventives i correctores adoptades  
Els impactes sobre el factor sòl es generaran principalment durant la fase de construcció. D'una banda, per la realització de les rases necessàries per a la instal·lació de la xarxa de distribució, que es realitzarà de manera majoritària per camins, i per als quals el projecte preveu la reposició total d'aquests. L'ocupació de ple domini del sòl es limitarà als registres i a la superfície ocupada pels capçals de reg. Les excavacions s'emplenaran per complet garantint la seua compactació per a evitar el seu enfonsament. En els casos en els quals l'ocupació siga sobre terres de cultiu, la capa de terra vegetal s'apilarà al costat de la rasa per a la seua posterior restitució.  
Durant l'execució dels treballs no es preveu afecció a les aigües (superficials i subterrànies) més enllà dels desviaments o actuacions provisionals (proteccions, entubament) que puguen patir les actuals séquies presents en la zona.  
La qualitat de l'aigua superficial i subterrània pot veure's afectada pel possible abocament de combustibles, olis o lubrificants utilitzats en la maquinària. Les reparacions es realitzaran en tallers autoritzats, i en cas d'emergència o força major, es repararan in situ, adoptant-se mesures protectores, com ara la impermeabilització, recipient de recollida d'oli i zones d'emmagatzematge de residus.  
Durant la fase de construcció, per a les aigües sanitàries existirà una fossa sèptica homologada i estanca o bany químic igualment homologat.  
  
L'afecció del projecte sobre l'atmosfera en la fase de construcció es correspondrà a l'augment de partícules sòlides en suspensió conseqüència de l'obertura i tancament de rases i pel transport dels materials de construcció i el trànsit de vehicles. Durant la fase d'explotació, no s'espera afecció significativa. Com a mesures preventives, es regarà abans del primer recorregut del matí i després de l'últim per a evitar la producció de pols, s'estabilitzaran els apilaments i depòsits de materials, es controlarà la velocitat dels vehicles i es protegirà la càrrega mitjançant tendals, complint els vehicles el que s'estableix per la Direcció General de Trànsit referent a la inspecció tècnica de vehicles. Mitjançant aquesta última mesura, es considera que el soroll produït pels vehicles estarà dins dels paràmetres reglamentaris. La maquinària auxiliar compta amb marcatge CE.  
La instal·lació del projecte comportarà la destrucció de la vegetació de la zona, sent vegetació ruderal principalment. I ocasionalment, fileres de fruiteres o cítrics que podran reposar-se immediatament després de la finalització de la instal·lació de les conduccions.  
En cas de detectar-se afecció per deposició de partícules de pols sobre el sistema foliar de la vegetació, es procedirà a l'aplicació de regs de neteja i rentada de la vegetació afectada. S'adoptaran les mesures necessàries per a protegir espècies arbòries pròximes a la zona d'actuació, preveient-se el trasplantament per a exemplars de port rellevant que puguen veure's afectats.  
Els residus tòxics generats s'emmagatzemaran en zones habilitades per a tal fi i condicionades per a evitar possibles abocaments.  
En cas de localitzar nius o ventrades d'espècies protegides es pararan les activitats i s'informarà els organismes o administració competent. Així mateix, a primera hora del matí es revisaran els talls d'obra oberts per a rescatar als individus que hagen pogut quedar-se atrapats, i durant els períodes de temps en els quals l'obra es paralitze, es cobriran les rases que puguen suposar un parany per a la fauna.  
  
Durant l'execució del projecte per als equips que estiguen en contacte amb l'aigua, s'aplicarà el protocol general de desinfecció que estableix la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a evitar la infecció de clòtxina zebra i cloïssa asiàtica.  
Tant per a la xarxa de camins com de séquies, s'adoptaran les mesures necessàries durant la fase d'execució per a garantir el servei, i la seua reposició posterior, mantenint-se aquestes durant la fase d'explotació.  
En el document ambiental s'indica que es prendran les mesures cautelars necessàries per a no causar afecció a cap dels elements que conformen el sistema tradicional de reg, i també molins, casetes o entradors. Per a les vies pecuàries, s'adoptaran les mesures necessàries per a garantir el trànsit de bestiar.  
La zona d'ubicació del projecte es correspon amb sòl agrari amb escasses edificacions, per la qual cosa la població no tindrà una afecció significativa. Durant la fase de construcció, pot generar-se ocupació, i durant la d'explotació, es milloraran les condicions de treball dels agricultors, ja que el reg estarà més automatitzat. L'impacte que es generarà en els sectors econòmics es preveu positiu, tant en la fase de construcció, on pot veure's beneficiat el sector secundari, com en la fase de funcionament, amb la millora de la comoditat d'explotació dels cultius, la reducció de costos i la millora en la rendibilitat.  
  
En la fase d'explotació, la modernització dels regadius de la Séquia Reial del Xúquer comporta conseqüències directament relacionades amb la hidrologia. La modernització de regadius dels sectors de la Séquia Reial del Xúquer que ja s'ha realitzat, ha permés reduir la demanda en 178 hm³ anuals, la qual cosa permet mantindre les aportacions d'aigua directa del Xúquer a l'Albufera (amb la modernització de regadius, es pretén aconseguir fins a 30 hm³ anuals d'aportacions directes (en 2020 han sigut 8 hm³).  
Tal com consta en el document ambiental, després de la modernització de regadius es mantindrà la xarxa tradicional de séquies existents, que permetrà l'adequada evacuació de les aigües d'escolament superficial, permetent la recàrrega d'aqüífers costaners, millora i manteniment del millor estat per al parc natural i ecosistemes d'interés local.  
Quant a la contaminació per nitrats de les aigües subterrànies, la introducció del reg per degoteig facilita la reducció d'aportació de nitrats i per tant disminueix la infiltració d'aquest a l'aqüífer subjacent.  
  
Els retorns subterranis del sector 4 té com a destinació el riu Xúquer, per la qual cosa la reducció d'aquests no significaran detracció dels retorns que rep l'Albufera. Els estalvis hídrics generats tindran com a destinació l'Albufera.  
En la fase d'explotació, el reg per degoteig suposa una millor eficiència dels nutrients aportats, permetent la reducció de la quantitat utilitzada. L'Ordre 10/2018, de 27 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, sobre la utilització de matèries fertilitzants nitrogenades en les explotacions agràries de la Comunitat Valenciana, estableix els valors màxims de nitrogen disponibles per cultius en zones vulnerables per contaminació per nitrats, sent més reduïts per al sistema de reg localitzat que a manta. Des de la Séquia Reial del Xúquer, la programació de l'abonat té com a objectiu l'aplicació d'una dosi suficient i adequada dels cultius amb una mínima aportació de fertilitzants, dirigint-se els treballs cap a l'eficiència de fertilitzants i el repartiment i reducció d'aquests.  
Quant a l'ús de productes fitosanitaris, la modernització del reg permetrà un menor ús d'herbicides, ja que el desenvolupament de males herbes es localitza en la zona mullada, a més que, en cultiu de llenyosos, aquesta es localitzada en zona ombrejada, generant un menor desenvolupament vegetatiu.  
Els impactes sobre el paisatge seran temporals perquè les conduccions queden enterrades i els efectes de les excavacions desapareixen amb les mesures de restauració, quedant com a elements permanents més visibles l'edifici del capçal de reg i registre d'arquetes i pous de desguàs. En el perímetre de l'entorn de l'edifici que albergarà el capçal de reg es disposarà d'una tanca vegetal.  
D'altra banda, la millora i comoditat en l'explotació de les parcel·les en les quals s'escomet la modernització de regadius redueix en gran manera, les parcel·les i cultius abandonats.  
Els impactes generats en la fase de construcció poden afectar el canvi climàtic, però tots ells es consideren temporals. Durant la fase d'explotació, la major eficiència del reg, i estalvi d'aigua de reg, ajudarà a combatre la reducció de recursos hídrics disponibles per la reducció de precipitacions, augment de temperatura, evaporació i evapotranspiració. S'instal·laran comptadors volumètrics tango en els capçals de reg, i també en cadascuna de les preses a parcel·la, la qual cosa permetrà analitzar els consums que es presenten i la detecció de fugides en el sistema.  
La instal·lació de sistemes de monitoratge per sensors del contingut d'humitat permetrà l'ajust en l'aplicació dels regs, aconseguint l'aplicació del volum necessari per a cada moment.  
Amb la finalitat que les previsions realitzades s'ajusten al desenvolupament del projecte, s'ha previst un Pla de vigilància ambiental l'objectiu de la qual és minimitzar l'impacte global de les obres.  
Conclusió  
L'estalvi de recursos hídrics per a l'ús agrícola a conseqüència de l'augment de les eficiències en l'ús de l'aigua en el sector 4 permet l'aportació d'aigua superficial de qualitat al llac de l'Albufera.  
Ha de descartar-se la disminució dels recursos que arriben a l'Albufera a causa de la reducció dels retorns de reg en els sectors situats al sud del riu Magre. Si bé, existirà una disminució dels retorns de reg al LIC Ullals del Riu Verd i a la conca del riu Xúquer no quantificats en el document ambiental, aspecte que ha de ser objecte de vigilància i, en el seu cas, correcció. D'altra banda, per al riu Xúquer s'estableixen en el tercer cicle de planificació hidrològica 2022-2027 uns cabals ecològics mínims majors que els establits en el Pla hidrològic 2016-2021.  
  
Poden produir-se altres efectes ambientals com la pèrdua de connectivitat entre zones humides i altres espais d'interés ambiental que obliguen a l'establiment de mesures preventives i correctores per a fomentar o conservar aquesta connectivitat, mesures que seran complementàries a la conservació de séquies. No ha d'oblidar-se tampoc el vessant cultural del ric patrimoni lligat al regadiu i, en general, a l'agricultura (séquies, partidors, motors de reg, etc.).  
Cal assenyalar que, malgrat la major concentració de sals que es localitzen en el bulb humit generat pel reg a degoteig, es presenten estudis en els quals s'indica que la introducció del reg per degoteig facilita una reducció significativa de l'aportació de nitrats, que es tradueix en un descens notable de la infiltració d'aquest nutrient en l'aqüífer subjacent. Han de considerar-se els efectes del possible arrossegament de l'alta concentració de sals de la zona perifèrica del bulb humit en cas de pluja intensa, per la qual cosa es requereix una correcta pràctica del reg i una vigilància adequada.  
L'augment de l'aridesa tant del sòl com de l'entorn agrícola a causa de l'aplicació puntual del reg redueix el volum d'herbicida necessari per al control de males herbes, però juntament amb una disminució de la matèria orgànica dels sòls i un allunyament de les pràctiques tradicionals agrícoles pot generar un augment de la degradació del sòl i per això hauran d'ampliar-se les mesures preventives en aquest sentit.  
  
Finalment, cal assenyalar que la modernització de la Séquia Reial del Xúquer està prevista en la planificació hidrològica. L'avaluació ambiental estratègica duta a terme en el marc del nou Pla hidrològic de la conca del Xúquer (Programació 2022-2027) i la valoració conjunta de les pressions que pateix la conca, ha sigut rellevant en l'avaluació d'impacte ambiental del projecte del sector 4.  
De manera complementària i seguint el criteri manifestat en l'informe de l'òrgan de conca sobre el compliment del programa de vigilància ambiental establit en la declaració d'impacte ambiental de 6 d'octubre de 1998, correspon a aquest àmbit i nivell de planificació, la vigilància dels efectes globals que sobre les aigües subterrànies i superficials té la modernització (efectes acumulatius i sinèrgics) i l'establiment de mesures correctores a escala estratègica, mesures que no exclouen l'aplicació de mesures preventives i correctores a escala de projecte, ateses les peculiaritats de cada àmbit de valoració.  
  
El projecte de modernització del sector 4 no afecta directament a espais naturals protegits, però els efectes de la reducció de retorns d'aigües de reg que genera el canvi a reg localitzat en aquest sector juntament amb els efectes acumulatius i sinèrgics de la modernització de la resta de sectors de la Séquia Reial del Xúquer provoquen que hagen d'establir-se mesures preventives en l'àmbit del projecte i vigilància i correccions pel que fa a la planificació hidrològica.  
Tenint en compte el que s'ha exposat, les dades i informes que hi ha en l'expedient i l'anàlisi realitzada en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que la modernització del sector 4 no és previsible que cause efectes ambientals significatius en l'àmbit del projecte sempre que es completen les mesures preventives i correctores del document ambiental i les exposades en aquest informe no sent necessari realitzar una avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
Consideracions jurídiques  
El projecte «Obres ambientals i de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de distribució sector 4», constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf 1r. de l'apartat c del grup 1 del seu annex II.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció segona del capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que posseïsc, resolc,  
  
  
Primer  
Estimar que el projecte «Obres ambientals de modernització de regadius de la Séquia Reial del Xúquer. Xarxa de distribució sector 4», sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, i als condicionants ambientals següents:  
1. Hauran d'executar-se les mesures de protecció i conservació del patrimoni paleontològic, arqueològic o etnogràfic. Si durant l'execució de les obres es produeixen troballes, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2. El promotor del projecte i el seu receptor tindran en compte la perillositat d'inundació existent en l'àmbit, havent d'adaptar-se les infraestructures que ho requerisquen al que es disposa a l'article 21 de la normativa del Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana.  
3. Amb la finalitat de previndre la contaminació per fertilitzants o productes químics en cas d'avingudes, els productes i materials emmagatzemats en els capçals de reg hauran de romandre tancats en zones elevades i en la mesura que siga possible, on s'eviten fuites a l'exterior.  
  
4. La Séquia Reial del Xúquer, en l'àmbit de modernització del sector 4, promourà la realització de bones pràctiques ambientals com ara la conservació de la vegetació adventícia a l'hivern, la conservació d'una adequada proporció de matèria orgànica en el sòl, la incorporació de les restes de poda al sòl i qualsevol altra pràctica dirigida a evitar la degradació del sòl.  
5. Com a part integrant del seguiment ambiental de la modernització en la fase de funcionament del projecte, l'equip encarregat de la gestió de cabals i de la fertirrigació de la Séquia Reial del Xúquer dissenyarà un protocol dirigit a evitar un excés de salinització en el bulb humit que inclourà la vigilància de la salinització en l'àmbit del sector 4, indicadors de perill i les mesures addicionals a aplicar en el cas que es detecte que s'arriba als paràmetres establits.  
  
6. Prèviament a la realització dels treballs i de la realització de desbrossaments, haurà d'inspeccionar-se la zona d'obres per a evitar afeccions a les espècies prioritàries Lonicera biflora, Nymphaea alba, Saponaria officinalis, Scutellaria galericulata i Thelypteris palustris, evitant l'afecció directa sobre vegetació de ribera d'interés mitjançant el seu abalisament en llits naturals o rodalia del LIC Ullals del Riu Verd. En el cas que es procedisca a l'eliminació d'Arundo donax o una altra espècie invasora, s'actuarà conforme a la normativa en vigor per a evitar la dispersió en el medi.  
No podran habilitar-se parcs de maquinària, zones de préstecs o apilaments de materials a menys de 100 metres de l'orla de vegetació que envolta el LIC Ullals del Riu Verd.  
7. Connectivitat. A més de conservar en bon estat les séquies de reg, es respectarà la funcionalitat dels barrancs i llits en l'àmbit o pròxims a l'àmbit de la modernització, la vegetació d'interés o qualsevol element que puga permetre la connectivitat ecològica dels diferents espais (tanques, arbredes, exemplars d'interés), mantenint no sols la connectivitat ecològica sinó la connectivitat cultural respectant per això i procurant la posada en valor d'elements com ara molins, partidors i altres elements lligats a la cultura agrícola o del regadiu. En el cas que aquests elements siguen de pertinença de la Séquia Reial del Xúquer, es procurarà el seu condicionament de manera que mitjançant la plantació d'espècies arbòries o tanques contribuïsquen a més a la connectivitat biològica.  
  
8. Es tindran en consideració les mesures incloses en l'informe d'11 de gener de 2023 del Servei de Gestió del Parc Natural de l'Albufera i el seu entorn. Així mateix, tal com s'indica en l'informe del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000 sobre el LIC Ullals del Riu Verd:  
  
- Les característiques fisicoquímiques del flux de l'aigua han de mantindre's en l'estat actual, de manera que es garantisca aquest flux en tot el sistema i s'eviten episodis d'estrés hídric que puguen afectar les espècies considerades, per a això seran necessàries les accions de vigilància.  
- Hauran de planificar-se i, en el seu cas, executar-se mesures de mitigació davant possibles impactes negatius sobre el sòl ocasionats per l'actuació i que pogueren portar a la seua aridificació, sent també necessàries accions de vigilància.  
9. Afeccions a masses d'aigua. L'organisme de conca establirà, dins dels estudis que es realitzen en la planificació hidrològica, un pla de vigilància de l'impacte sobre la disminució de retorns de reg al Xúquer i el LIC Ullals del Riu Verd, establint-se les mesures de protecció i correcció que procedisquen.  
10. D'acord amb el que s'estableix en la planificació hidrològica, els estalvis d'aquest projecte de modernització hauran de revertir en la millora de l'estat de l'Albufera i, en el cas que la vigilància de la conca així ho determine, mitjançant l'augment del cabal ecològic del Xúquer, tenint en compte les zones humides associades. Es tindrà en compte el que, respecte a aquests espais protegits, determine l'òrgan competent d'espais naturals protegits.  
11. Com a òrgan receptor de la modernització, la Séquia Reial del Xúquer haurà de vigilar que els cabals emprats no superen els cabals previstos en el projecte de modernització. Per a evitar que la modernització produïsca un efecte rebot amb la intensificació de cultius o la plantació de cultius amb importants requeriments d'aigua, informarà els usuaris sobre els límits de consum i sobre els cultius que s'adapten als consums previstos canviant o incloent en les ordenances en cas necessari, el que a aquest efecte corresponga.  
12. Es conservarà la documentació sobre el consum d'aigua dels usuaris amb la finalitat que els organismes de govern de la Séquia Reial del Xúquer puguen, en l'exercici de les seues competències, instar el compliment de les mesures preventives establides en aquest informe.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
b) L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
c) L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial enfront de l'acte, en el seu cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 13 de març de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9613, del 08-06-2023 (2023/6095)

RESOLUCIÓN de 13 de marzo de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto «Obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Red de distribución. Sector 4», de los términos municipales de Alberic, Massalavés y Alzira. Expediente: (2784043) 137/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9613

Fecha DOGV
:   08-06-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/6095

CVE


Fecha del documento
:   13-03-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de marzo de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del Proyecto «Obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Red de distribución. Sector 4», de los términos municipales de Alberic, Massalavés y Alzira. Expediente: (2784043) 137/2022/AIA. [2023/6095]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2784043) 137/2022/AIA.  
Título: Obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Red de distribución. Sector 4.  
Promotor y órgano sustantivo: Dirección General de Agricultura, Ganadería y Pesca.  
Titular: Acequia Real del Júcar.  
Localización: Alberic, Massalavés y Alzira.  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es proceder a la modernización del regadío en 255,19 ha, superficie incluida en el sector 4, uno de los 45 sectores en los que queda dividida y clasificada la totalidad de la superficie regable de la Acequia Real del Júcar.  
La modernización del sector consiste en la sustitución del sistema de riego a manta que se realiza a través de un entramado de acequias, por un sistema de riego localizado de alta frecuencia para lo que se requiere la construcción de una red presurizada formada por un entramado de conducciones y otros elementos.  
Las previsiones realizadas, según el estudio agronómico, es que en el mes de máximas necesidades (julio) se tendrá una demanda bruta de 42,91 m³/ha y día.  
La modernización de la ARJ se está realizando de forma progresiva por lo que la conducción principal (red en alta) ya está ejecutada. De esta conducción parte un conjunto de redes formadas por conducciones presurizadas cuyo objetivo es suministrar el agua a las parcelas de riego (redes de transporte, distribución y terciarias).  
  
El proyecto contempla el entronque con la red de transporte del sector 8, el cabezal de riego comunitario del sector 4, la red de distribución, los hidrantes comunitarios, la red terciaria y las tomas a parcela.  
El suministro de agua al sector 4 se realizará de forma mayoritaria mediante entronque con la red de transporte del sector 8, en la que ya se dejó una espera para conectar la red en alta con el cabezal de riego del sector 4. El sector 4 presenta una superficie regable 255,19 hectáreas, de las cuales 11,87 ha se regarán desde del sector 2 ejecutado y en marcha, y 51,32 ha se abastecerán desde el sector 7.  
La conexión desde la brida ciega prevista en la red de transporte del sector 8 hasta el cabezal del sector 4, se realizará mediante canalización de PVC-O DN 315 mm. A la entrada de la parcela del cabezal, se ejecutará una arqueta para registrar una ventosa, y a la salida un surtidor para el llenado de tanques.  
Se considera una presión dinámica disponible de 30 mca a la salida del cabezal, siendo necesario un aporte adicional de presión para el riego del sector 4, que se materializará con dos bombas de 7,5 kW.  
  
El cabezal dispondrá de un filtro autolimpiante de DN 300, un contador electromagnético DN 300 mm y de un sistema de abonado comunitario con dos depósitos de 15.000 litros y un depósito de 5.000 litros, además de las válvulas, carretes telescópicos de desmontaje, presostatos y demás valvulería necesaria para su correcta explotación y mantenimiento, alojado en una edificación de 15x10 metros de dimensión de la planta con una estructura metálica a dos aguas con una altura de 6,2metros en cumbrera.  
El suministro de energía de los equipos previstos (a excepción de las bombas) se soluciona en el cabezal mediante un sistema fotovoltaico de 3,6 kWp, y para las bombas, mediante un sistema fotovoltaico de 16,2 kWp, ambos instalados con estructura metálica en la cumbrera.  
El cabezal dispondrá de una sala para los cuadros eléctricos y un aseo con un decantador-digestor soterrado con filtro biológico para la salida de aguas negras.  
La red de distribución estará formada por conducciones de PVC-O de PN 12,5 y diámetros comprendidos entre DN 315 a DN 110 mm. La longitud total será de 16.510 metros que abastecerán a 42 hidrantes multiusuario.  
El proyecto incluye la instalación de una conducción alternativa de una longitud total de 3.201 m de PVC-O DN 125 PN 12,5, para satisfacer las necesidades de agua libre de fertilizantes de las parcelas que practiquen la agricultura ecológica.  
Para las necesidades de la zona sur del sector 4, la conducción discurrirá de forma paralela con una longitud de 1910 ml. Para la zona norte, se prevé realizar dos tomas más aprovechando las arquetas de ventosas en la red de transporte del sector 8. En el caso de la zona sur del cementerio, se incluye la posibilidad de ejecutar una toma en la red de transporte en una arqueta de ventosa a unos 720 m al norte.  
Cada uno de los 42 hidrantes, dispondrá de 16 tomas a parcela, y se alojará en el interior de una hornacina prefabricada de hormigón, de dimensiones interiores de 2,0x1,5x2,0 metros con puerta metálica de doble hoja en las dos caras mayores.  
El hidrante se compone de la acometida desde la red de distribución, con brida y tubería de polietileno electrosoldado de DN 125 mm, y una pieza especial embridada en DN 125 mm con una salida con manómetro y una salida equipada con una válvula de bola y un acople tipo racor Barcelona, a partir del cual se podrá disponer de toma de agua para labores de mantenimiento. Tras esta pieza se sitúa la válvula de seccionamiento DN 100 a partir de la cual se sitúa un filtro metálico de malla DN 100 con apertura mediante palometilla y grado de filtración de 3 milímetros.  
Tras el filtro se dispone de un colector de DN 160 de polipropileno en el cual se disponen 16 tomas en total (8+8). Estas tomas se componen de una válvula de cerramiento, un contador volumétrico y una válvula hidráulica para apertura y cierre, y de ellas parten las correspondientes canalizaciones a parcela.  
De las tomas de los hidrantes parten las conducciones terciarias hasta las parcelas, con tubería de PE de diámetros comprendidos de 110 mm a 40 mm en función de la superficie a abastecer por cada una de ellas. Cada una de las conducciones terciarias finaliza en el punto de acometidas de cada parcela, donde se ha dispuesto de una válvula de cerramiento con una arqueta prefabricada de polipropileno para su protección.  
Antecedentes y tramitación administrativa  
Como antecedentes administrativos se citan los siguientes:  
- Expediente 314-1998-AIA referente al Proyecto de obras de modernización de la Acequia Real del Júcar consistente en la instalación de la llamada en alta y embalse cuyo promotor fue la Confederación Hidrográfica del Júcar. El proyecto obtuvo declaración de impacto ambiental favorable el 5 de octubre de 1998.  
El 26 de enero de 2022 el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos emite informe indicando, entre otros, que los distintos estudios realizados en la planificación hidrológica del Júcar han determinado que los retornos de riego de los sectores situados al sur del río Magro van al Júcar, mientras que los del norte del Magro van a la Albufera. Por lo tanto, considera que no sería necesario para los sectores al sur del río Magro, la ejecución del Plan de vigilancia ambiental. No obstante, realiza consideraciones respecto a los aspectos ambientales que deben estudiarse en estos sectores situados al sur del Magro tales como la posible repercusión sobre zonas húmedas como los Ullals del Riu Verd o del Júcar, la conectividad hidrológica y ecológica entre estas estableciendo de conectores fluviales y la conservación se los servicios hidrológicos y/o desagües de la infraestructura hidráulica.  
El 1 de julio de 2022 el Servicio de Regadíos de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Transición Ecológica y Emergencia Climática remite a este órgano ambiental documentación ambiental y proyecto para iniciar la tramitación de evaluación ambiental simplificada de las obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Red de distribución sector 4. TM de Alberic y Massalavés.  
El 14 de septiembre de 2022 el Servicio de Regadíos de esta conselleria remite a este órgano ambiental nuevo proyecto, debido a las modificaciones que ha sufrido el aportado el 1 de julio de 2022, y documentación ambiental.  
El 25 de octubre de 2022 se inicia el trámite de consulta a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas establecido en el artículo 46 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental, efectuándose las siguientes consultas:  
Municipios afectados por el proyecto:  
- Ayuntamiento de Alzira.  
- Ayuntamiento de Alberic.  
- Ayuntamiento de Massalavés.  
Administraciones públicas afectadas:  
- Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
- Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Personas interesadas:  
- Acció Ecologista Agró.  
- Ecologistas en Acción-Valencia.  
- SEOBIRDLIFE.  
- WWF.  
Hasta la fecha de emisión del presente informe de impacto ambiental, se han recibido los siguientes informes o alegaciones:  
En fecha 14 de noviembre de 2022 se reciben alegaciones por parte de Acció Ecologista Agro, y de Ecologistas en Acción. Ambos solicitan 1) que se realice un estudio de impacto ambiental del conjunto de las obras de modernización de la Acequia Real del Júcar (tanto las ejecutadas como las pendientes de ejecución), 2) que no sea autorizada ninguna actuación que no compense íntegramente los retornos perdidos en el río Júcar y sus afluentes, el PN de l'Albufera, los espacios protegidos de la ribera del Xúquer, y el acuífero de la Plana Sur de Valencia por caudales que en igual cantidad sean recibidos del embalse de Tous, 3) que para la modernización de regadíos del sector 4 se paralice la tramitación del expediente de la EIAS hasta que se haga una evaluación global de las obras de modernización de la ARJ o se realice evaluación ambiental ordinaria según artículos 7.1 y 47.2 de la LEA, 4) que se analicen y evalúen todos los aspectos ambientales que las obras de referencia tiene sobre los espacios de la Red Natura 2000, LICs Ullals del Riu Verd, y el LIC Riu Xúquer, el PN de l'Albufera y las masas de aguas afectadas y se propongan las medidas para compensar y corregir los efectos negativos.  
En fecha 15 de noviembre de 2022, se persona Xúquer Riu Verd, presentando alegaciones, en las que se solicitan los mismos puntos indicados en el párrafo anterior que solicitan Acció Ecologista Agró y Ecologistas en Acción.  
En fecha 11 de enero de 2023, se recibe informe de fecha 11 de enero de 2023 emitido por el Servicio de Gestión del Parc Natural de l'Albufera, en el cual se indica que con el fin de minimizar posible afecciones a la cuenca hidrográfica del PN de l'Albufera, los documentos ambientales en tramitación y el Plan de vigilancia ambiental (PVA) deben de incluir los siguientes puntos: 1) computo de ahorros y destino de los mismos, 2) en los cabezales de riego de cada sector se realizará seguimiento y control, registrándose un control cuantitativo y un control cualitativo (calidad de las aguas subterráneas y superficiales) 3) conectividad y biodiversidad (manteniendo una red de acequias necesarias) 4) conservación de suelos y biodiversidad introduciendo medidas de mitigación de impactos negativos sobre la biodiversidad y la aridificación de suelos mediante buenas prácticas agrícolas (BPA) como, por ejemplo: técnicas de agricultura de conservación como el laboreo mínimo o una capa verde típica de invierno (Oxalis y vegetación ruderal). En caso de detectarse un ascenso significativo de la salinidad del suelo, será necesario introducir un riego a manta con la periodicidad necesaria para la conservación de la calidad y capacidad productiva del suelo.  
En fecha de 6 de marzo de 2023 se recibe informe de fecha 2 de marzo de 2023 del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000, que considera que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 cumpliendo con las condiciones que incluye, y con ello, el proyecto no ha de someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
La información contenida en el expediente aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del anexo III de la misma.  
Características del proyecto  
El proyecto de obras de modernización de la Acequia Real del Júcar. Fase II. Redes de distribución. UDA A5150 zona regable de la Comunidad de Regantes de la Acequia Real del Júcar. Sector 4, se engloban en el estudio ambiental estratégico del Plan hidrológico de la demarcación hidrográfica del Júcar, en concreto en la medida 08M1668.  
El proyecto abarcará una extensión de 255,19 ha, contemplando un conjunto de obras que requieren, según descripción realizada, una importante longitud de conducciones y la construcción de un edificio donde se instalará el cabezal de riego. La magnitud de las obras guarda proporción con el fin perseguido. La mayor parte de las conducciones a instalar aprovecharán el trazado de caminos o zonas marginales de campos agrícolas disminuyendo el uso del recurso suelo.  
La modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar queda enmarcada dentro de una serie de actuaciones en los regadíos de la Comunitat Valenciana, con la finalidad de conseguir unas mejoras sustanciosas en sus sistemas de regulación, transporte, distribución y aplicación de los recursos hídricos, racionalizando el consumo y favoreciendo su ahorro. También se pretende mejorar las condiciones y calidades de las infraestructuras agrarias y la forma de vida de los regantes con la integración de sistemas de automatización en la gestión de las prácticas agrícolas.  
La mayor eficiencia tanto en la distribución como en la aplicación del agua para el riego de los cultivos disminuirá el uso del recurso agua, lo que posibilitará destinar un mayor volumen de dicho recurso para aportes del Parque Natural de l'Albufera.  
Para el funcionamiento de los automatismos de riego se requerirá un aumento del uso de la energía. La energía procederá de fuentes renovables y las infraestructuras energéticas previstas se ubicarán en la cumbrera de la edificación que albergará el cabezal de riego, no generando nuevos efectos ambientales.  
El ámbito del proyecto se sitúa en una zona con probabilidad de riesgo sísmico muy bajo (aceleración sísmica básica ab 0,07). En el caso de producirse un suceso de intensidad elevada de esta tipología, los efectos ambientales vendrían determinados por la aparición de residuos, que serían retirados por gestor autorizado, y el vertido del agua transportada por las tuberías, al poderse ver afectados tanto las edificaciones como las conducciones. Los cabezales de riego se construirán cumpliendo la normativa aplicable y la norma de construcción sismorresistente NCSE-02.  
La mayor parte del territorio en el que se desarrolla la modernización de regadíos del sector 4 según el Plan de acción territorial para la prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), se encuentra en zona de riesgo de inundación muy bajo, salvo la zona colindante con el cauce del Riu Verd, calificada con riesgo de inundación bajo y otras pequeñas zonas con riegos de inundación medio. En cuanto a peligrosidad, la peligrosidad 2 es la que afecta a mayor superficie. Las parcelas situadas en los márgenes del Riu Verd se encuentran afectadas por peligrosidad 1. El ámbito de ubicación del proyecto se completa con zonas de peligrosidad 4, 5, 6 y geomorfológica. En conjunto, se considera peligrosidad del riesgo de inundación alto, pero, en caso de producirse inundaciones en la zona, no se prevén afecciones destacables al medio ambiente. No se ha previsto que pueda verse afectada por estos sucesos la parcela en la que se ubicará la edificación que albergará el cabezal de riego, que se encuentra clasificada con peligrosidad por riesgo de inundación 2 (frecuencia media 100 años y calado alto >0,8m) y, por tanto, la posibilidad de generarse vertidos de productos químicos allí almacenados (fertilizantes). Según el SNCZI para la peligrosidad de inundación T=100, la profundidad del agua en la parcela es de 1,30 m.  
En la zona objeto de actuación no se va a instalar ningún depósito de combustible o material inflamable, considerándose la probabilidad de riesgo de incendio como bajo en la fase de construcción, y muy bajo en la fase de explotación.  
Ubicación del proyecto  
El uso donde se realizará la modernización está situado entre zonas urbanas y polígonos industriales y está destinado a un uso agrícolas con capacidad agrológica elevada clasificado como zona rural común forestal (suelo protegido agrícola). El proyecto se ajusta a los usos previstos y contribuye al mantenimiento de este espacio.  
La zona situada a lo largo de las riberas del Riu Verd, se encuentra incluida en el área de influencia forestal, por lo que los trabajos que se realicen en terreno forestal y sus inmediaciones, deben incorporar el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o sus inmediaciones. Decreto 7/2004, de 23 de enero.  
El proyecto se ubica en el ámbito del Plan de ordenación de los recursos naturales de l'Albufera (PORN) y linda por el norte con el LIC dels Ullals del Riu Verd. Otro espacio protegido próximo al área de actuación, es el nacimiento del Riu Verd, cuya área de influencia, es colindante con la zona de modernización situada al noroeste del municipio de Massalavés. El LIC del Riu Xúquer, se localiza al sur del proyecto, situándose el punto más cercano a la actuación, a aproximadamente 1 km. La Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental no ha señalado afección sobre tales espacios en el informe requerido a tal efecto.  
Referente a la cercanía del LIC dels Ullals del Riu Verd, el proyecto no afectará de forma directa a este, pero si puede verse afectado por la disminución de retornos de aguas de riego. Debe evitarse efectos indirectos tales como la afección a la vegetación de ribera, evitar vertidos y tener en cuenta que cualquier contacto con el agua del río puede contribuir a la expansión de especies invasoras como mejillón cebra.  
El sector 4 se ubica sobre la masa de agua subterránea 355 Plana de Valencia sur, en la cual, los retornos del regadío conforman aproximadamente un 50 % de los recursos renovables. De los retornos de regadío que alcanzan la masa plana valencia sur, más del 85 % corresponden a los generados por el regadío tradicional, por lo que el estado de la masa debe ser objeto de vigilancia (Esquema de temas importantes (ETI) del ciclo de programación 2022-2027 del Plan hidrológico de cuenca).  
  
Respecto a los retornos de riego, los documentos del ETI estiman que el 100 % de los retornos superficiales y subterráneos del sector 4 alimentan al río Júcar de lo que se deduce que la modernización del sector 4 no va a tener ningún efecto sobre el lago, mientras que los ahorros producidos por la modernización van a permitir aportar caudales a la albufera que, por proceder directamente del río Júcar, estarán exentos de contaminantes reduciendo así la eutrofización de la Albufera.  
Con carácter global, la modernización o los efectos de las sucesivas modernizaciones puede producir pérdida de ecotonos y biodiversidad por lo que se requiere la aplicación de medidas correctoras.  
En materia de patrimonio cultural, las obras no afectarán a ningún elemento conocido ni zona catalogada de especial sensibilidad. La prospección arqueológica superficial realizada indica la presencia de materiales procedentes de época islámica, romana y contemporánea sin que existan indicios claros de afección relevante. Consultado el inventario de yacimientos arqueológicos para la zona de actuación, se identifican, los siguientes:  
- Vil·la romana de Benifariag.  
- Partida de la Carrasqueta.  
- Alqueria Alasquer.  
En cuanto a bienes inmuebles etnológicos en dicha zona:  
- Senia del Tata.  
- Pont del camí Real sobre el Riu Verd.  
- Molí de l'Horta o Saldanya.  
Las actuaciones se ubican en su mayor parte en el Paisaje de Relevancia Regional PRR 38 Ribera del Xúquer, grupo 13: huertas y vegas de la Comunitat Valenciana. Espacio con gran riqueza patrimonial hidráulica y arquitectura vernácula, representado por la red de acequias principales que estructuran y caracterizan el paisaje, en particular la Acequia Real del Júcar. El proyecto linda con el corredor fluvial del Riu Verd, y afecta al corredor territorial que discurre desde la zona de cultivos situada entre las poblaciones de Massalavés y Alberic hasta el Riu Xúquer, situado al norte de la CV-550.  
La modernización del riego permitirá la conservación de los usos agrícolas y con ello el mantenimiento del paisaje agrícola tradicional, así como la funcionalidad de los corredores fluviales.  
Los tres municipios en los que se ubica el proyecto se incluyen en los municipios designados como zona vulnerable a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias recogidos en el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell.  
Respecto a los dominios públicos con carácter ambiental, destaca la afección a la vereda de Massalavés, que atraviesa el sector en la zona donde se ubican los hidrantes 17, 18 y 19, y a la vereda de Catadau a Alberic, en el entorno del hidrante 208. La vereda del camino de la Garrofera, no se ve afectada directamente, pero queda lindante con las parcelas situadas más al norte.  
No existirá afección relevante a suelo clasificado como forestal según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana si bien el tendido de tuberías se realizará en su ámbito o en sus inmediaciones, por lo que el documento ambiental indica que en todo momento se seguirá lo indicado en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o sus inmediaciones, aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat.  
Consultado el Banco de datos de biodiversidad, en el ámbito de obras se localizan las siguientes especies:  
- Lonicera biflora. Catalogo valenciano de especies de flora amenazadas. Anexo II. Protegidas no catalogadas.  
- Nymphaea alba. Catalogo valenciano de especies de flora amenazadas. Anexo Ia. En peligro de extinción.  
- Saponaria officinalis. Catalogo valenciano de especies de flora amenazadas. Anexo II. Protegidas no catalogadas.  
- Scutellaria galericulata. Catalogo valenciano de especies de flora amenazadas. Anexo II. Protegidas no catalogadas.  
- Thelypteris palustris. Catalogo valenciano de especies de flora amenazadas. Anexo Ia. En peligro de extinción.  
En cuanto a fauna, se han identificado las siguientes especies:  
- Potomida littoralis. Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas. Anexo I. En peligro de extinción.  
- Unio mancus. Catálogo Español de Especies Amenazadas. Vulnerable. Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas. Anexo I. En peligro de extinción.  
- Valencia hispánica. Catálogo Español de Especies Amenazadas. En peligro de extinción. Catálogo valenciano de especies de fauna amenazadas. Anexo I. En peligro de extinción.  
Características del potencial impacto, y medidas preventivas y correctoras adoptadas  
Los impactos sobre el factor suelo se generarán principalmente durante la fase de construcción. Por una parte, por la realización de las zanjas necesarias para la instalación de la red de distribución, que se realizará de forma mayoritaria por caminos, y para los que el proyecto prevé la reposición total de los mismos. La ocupación de pleno dominio del suelo se limitará a los registros y a la superficie ocupada por los cabezales de riego. Las excavaciones se rellenarán por completo garantizando su compactación para evitar su hundimiento. En los casos en los que la ocupación sea sobre tierras de cultivo, la capa de tierra vegetal se acopiará junto a la zanja para su posterior restitución.  
Durante la ejecución de los trabajos no se prevé afección a las aguas (superficiales y subterráneas) más allá de los desvíos o actuaciones provisionales (protecciones, entubamiento) que puedan sufrir las actuales acequias presentes en la zona.  
La calidad del agua superficial y subterránea puede verse afectada por el posible vertido de combustibles, aceites o lubricantes utilizados en la maquinaria. Las reparaciones se realizarán en talleres autorizados, y en caso de emergencia o fuerza mayor, se repararán in situ adoptándose medidas protectoras, como la impermeabilización, recipiente de recogida de aceite y zonas de almacenamiento de residuos.  
Durante la fase de construcción, para las aguas sanitarias existirá una fosa séptica homologada y estanca o baño químico igualmente homologado.  
La afección del proyecto sobre la atmósfera en la fase de construcción se corresponderá al aumento de partículas sólidas en suspensión consecuencia de la apertura y cierre de zanjas y por el transporte de los materiales de construcción y el tránsito de vehículos. Durante la fase de explotación, no se espera afección significativa. Como medidas preventivas, se regará antes del primer recorrido de la mañana y después del último para evitar la producción de polvo, se estabilizarán los acopios y depósitos de materiales, se controlará la velocidad de los vehículos y se protegerá la carga mediante toldos, cumpliendo los vehículos lo establecido por la Dirección General de Tráfico en lo referente a la inspección técnica de vehículos. Mediante esta última medida, se considera que el ruido producido por los vehículos estará dentro de los parámetros reglamentarios. La maquinaria auxiliar cuenta con marcado CE.  
La instalación del proyecto comportará la destrucción de la vegetación de la zona, siendo vegetación ruderal principalmente. Y ocasionalmente, hileras de frutales o cítricos que podrán reponerse inmediatamente tras la finalización de la instalación de las conducciones.  
En caso de detectarse afección por deposición de partículas de polvo sobre el sistema foliar de la vegetación, se procederá a la aplicación de riegos de limpieza y lavado de la vegetación afectada. Se adoptarán las medidas necesarias para proteger especies arbóreas próximas a la zona de actuación, contemplándose el trasplante para ejemplares de porte relevante que puedan verse afectados.  
Los residuos tóxicos generados se almacenarán en zonas habilitadas para tal fin y acondicionadas para evitar posibles vertidos.  
En caso de localizar nidos o camadas de especies protegidas se pararán las actividades y se informará a los organismos o administración competente. Así mismo, a primera hora de la mañana se revisarán los tajos de obra abiertos para rescatar a los individuos que hayan podido quedarse atrapados, y durante los periodos de tiempo en los que la obra se paralice, se cubrirán las zanjas que puedan suponer una trampa para la fauna.  
Durante la ejecución del proyecto para los equipos que estén en contacto con el agua, se aplicará el protocolo general de desinfección que establece la Confederación Hidrográfica del Júcar para evitar la infección de mejillón cebra y almeja asiática.  
Tanto para la red de caminos como de acequias, se adoptarán las medidas necesarias durante la fase de ejecución para garantizar el servicio, y su reposición posterior, manteniéndose las mismas durante la fase de explotación.  
En el documento ambiental se indica que se tomarán las medidas cautelares necesarias para no causar afección a ninguno de los elementos que conforman el sistema tradicional de riego, así como molinos, casetas o entradores. Para las vías pecuarias, se adoptarán las medidas necesarias para garantizar el tránsito de ganado.  
La zona de ubicación del proyecto se corresponde con suelo agrario con escasas edificaciones, por lo que la población no tendrá una afección significativa. Durante la fase de construcción, puede generarse empleo, y durante la de explotación, se mejorarán las condiciones de trabajo de los agricultores, ya que el riego estará más automatizado. El impacto que se generará en los sectores económicos se prevé positivo, tanto en la fase de construcción, donde puede verse beneficiado el sector secundario, como en la fase de funcionamiento, con la mejora de la comodidad de explotación de los cultivos, la reducción de costes y la mejora en la rentabilidad.  
En la fase de explotación, la modernización de los regadíos de la ARJ conlleva consecuencias directamente relacionadas con la hidrología. La modernización de regadíos de los sectores de la ARJ que ya se ha realizado, ha permitido reducir la demanda en 178 hm³ anuales, lo que permite mantener las aportaciones de agua directa del Júcar a l'Albufera (con la modernización de regadíos, se pretende alcanzar hasta 30 hm³ anuales de aportes directos (en 2020 han sido 8 hm³).  
  
Tal como consta en el documento ambiental, tras la modernización de regadíos, se mantendrá la red tradicional de acequias existentes, que permitirá la adecuada evacuación de las aguas de escorrentía superficial, permitiendo la recarga de acuíferos costeros, mejora y mantenimiento del mejor estado para el parque natural y ecosistemas de interés local.  
En cuanto a la contaminación por nitratos de las aguas subterráneas, la introducción del riego por goteo facilita la reducción de aportación de nitratos y por tanto disminuye la infiltración de este al acuífero subyacente.  
Los retornos subterráneos del sector 4 tiene como destino el río Júcar, por lo que la reducción de estos, no significarán detracción de los retornos que recibe l'Albufera. Los ahorros hídricos generados tendrán como destino l'Albufera.  
En la fase de explotación, el riego por goteo supone una mejor eficiencia de los nutrientes aportados, permitiendo la reducción de la cantidad utilizada. La Orden 10/2018, de 27 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, sobre la utilización de materias fertilizantes nitrogenadas en las explotaciones agrarias de la Comunitat Valenciana, establece los valores máximos de nitrógeno disponibles por cultivos en zonas vulnerables por contaminación por nitratos, siendo más reducidos para el sistema de riego localizado que a manta. Desde la ARJ, la programación del abonado tiene como objetivo la aplicación de una dosis suficiente y adecuada de los cultivos con un mínimo aporte de fertilizantes, dirigiéndose los trabajos hacia la eficiencia de fertilizantes y el reparto y reducción de estos.  
En cuanto al uso de productos fitosanitarios, la modernización del riego permitirá un menor empleo de herbicidas, ya que el desarrollo de malas hierbas se localiza en la zona mojada, además de que, en cultivo de leñosos, esta se localizada en zona sombreada, generando un menor desarrollo vegetativo.  
Los impactos sobre el paisaje serán temporales puesto que las conducciones quedan enterradas y los efectos de las excavaciones desaparecen con las medidas de restauración quedando como elementos permanentes más visibles el edificio del cabezal de riego y registro de arquetas y pozos de desagüe. En el perímetro del entorno del edificio que albergará el cabezal de riego se dispondrá de un seto vegetal.  
Por otra parte, la mejora y comodidad en la explotación de las parcelas en las que se acomete la modernización de regadíos reduce en gran medida, las parcelas y cultivos abandonados.  
Los impactos generados en la fase de construcción pueden afectar al cambio climático, pero todos ellos se consideran temporales. Durante la fase de explotación, la mayor eficiencia del riego, y ahorro de agua de riego, ayudará a combatir la reducción de recursos hídricos disponibles por la reducción de precipitaciones, aumento de temperatura, evaporación y evapotranspiración. Se instalarán contadores volumétricos tango en los cabezales de riego como en cada una de las tomas a parcela, lo que permitirá analizar los consumos que se presentan y la detección de fugas en el sistema.  
La instalación de sistemas de monitorización por sensores del contenido de humedad permitirá el ajuste en la aplicación de los riegos, consiguiendo la aplicación del volumen necesario para cada momento.  
Con el fin de que las previsiones realizadas se ajusten al desarrollo del proyecto se ha previsto un Plan de vigilancia ambiental cuyo objetivo es minimizar el impacto global de las obras.  
Conclusión  
El ahorro de recursos hídricos para el uso agrícola como consecuencia del aumento de las eficiencias en el uso del agua en el sector 4, permite el aporte de agua superficial de calidad al lago de l'Albufera.  
Debe descartarse la disminución de los recursos que llegan a la Albufera a causa de la reducción de los retornos de riego en los sectores situados al sur del río Magro. Si bien, existirá una disminución de los retornos de riego al LIC Ullals del Riu Verd y a la cuenca del río Júcar no cuantificados en el documento ambiental, aspecto que debe ser objeto de vigilancia y, en su caso, corrección. Por otra parte, para el río Júcar se establecen en el tercer ciclo de planificación hidrológica 2022-2027 unos caudales ecológicos mínimos mayores que los establecidos en el Plan hidrológico 2016-2021.  
Pueden producirse otros efectos ambientales como la pérdida de conectividad entre zonas húmedas y otros espacios de interés ambiental que obligan al establecimiento de medidas preventivas y correctoras para fomentar o conservar esta conectividad, medidas que serán complementarias a la conservación de acequias. No debe olvidarse tampoco la vertiente cultural del rico patrimonio ligado al regadío y, en general, a la agricultura (acequias, partidores, motores de riego, etc).  
Cabe señalar que, a pesar de la mayor concentración de sales que se localizan en el bulbo húmedo generado por el riego a goteo, se presentan estudios en los que se indica que la introducción del riego por goteo facilita una reducción significativa de la aportación de nitratos, que se traduce en un descenso notable de la infiltración de este nutriente en el acuífero subyacente. Deben considerarse los efectos del posible arrastre de la alta concentración de sales de la zona periférica del bulbo húmedo en caso de lluvia intensa, por lo que se requiere una correcta práctica del riego y una vigilancia adecuada.  
El aumento de la aridez tanto del suelo como del entorno agrícola debido a la aplicación puntual del riego reduce el volumen de herbicida necesario para el control de malas hierbas, pero junto con una disminución de la materia orgánica de los suelos y un alejamiento de las prácticas tradicionales agrícolas puede generar un aumento de la degradación del suelo debiendo por ello ampliarse las medidas preventivas en este sentido.  
Por último, es preciso señalar que la modernización de la ARJ está contemplada en la planificación hidrológica. La evaluación ambiental estratégica llevada a cabo en el marco del nuevo Plan hidrológico de la cuenca del Júcar (Programación 2022-2027) y la valoración conjunta de las presiones que sufre la cuenca, ha sido relevante en la evaluación de impacto ambiental del proyecto del sector 4.  
De forma complementaria y siguiendo el criterio manifestado en el informe del órgano de cuenca sobre el cumplimiento del programa de vigilancia ambiental establecido en la declaración de impacto ambiental de 6 de octubre de 1998, corresponde a este ámbito y nivel de planificación, la vigilancia de los efectos globales que sobre las aguas subterráneas y superficiales tiene la modernización (efectos acumulativos y sinérgicos) y el establecimiento de medidas correctoras a escala estratégica, medidas que no excluyen la aplicación de medidas preventivas y correctoras a escala de proyecto, atendiendo a las peculiaridades de cada ámbito de valoración.  
El proyecto de modernización del sector 4 no afecta directamente a espacios naturales protegidos, pero los efectos de la reducción de retornos de aguas de riego que genera el cambio a riego localizado en dicho sector junto con los efectos acumulativos y sinérgicos de la modernización del resto de sectores de la ARJ provocan que deban establecerse medidas preventivas a nivel de proyecto y vigilancia y correcciones a nivel de la planificación hidrológica.  
Teniendo en cuenta lo expuesto, los datos e informes obrantes en el expediente y el análisis realizado en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que la modernización del sector 4 no es previsible que cause efectos ambientales significativos a nivel de proyecto siempre que se completen las medidas preventivas y correctoras del documento ambiental y las expuestas en este informe no siendo necesario realizar una evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
Consideraciones jurídicas  
El Proyecto obras ambientales y de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Red de distribución sector 4, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, en concordancia con el epígrafe 1º apartado c grupo 1 de su anexo II.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar que el Proyecto obras ambientales de modernización de regadíos de la Acequia Real del Júcar. Red de distribución sector 4, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, y a los condicionantes ambientales siguientes:  
1. Deberán ejecutarse las medidas de protección y conservación del patrimonio paleontológico, arqueológico o etnográfico. Si durante la ejecución de las obras se produjeran hallazgos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, de conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
2. El promotor del proyecto y su receptor tendrán en cuenta la peligrosidad de inundación existente en el ámbito debiendo adaptarse las infraestructuras que lo requieran a lo dispuesto al artículo 21 de la normativa del PATRICOVA (Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana).  
3. Con el fin de prevenir la contaminación por fertilizantes o productos químicos en caso de avenidas, los productos y materiales almacenados en los cabezales de riego deberán permanecer cerrados en zonas elevadas y en la medida de lo posible, donde se eviten escapes al exterior.  
4. La Acequia Real del Júcar, en el ámbito de modernización del sector 4, promoverá la realización de buenas prácticas ambientales como la conservación de la vegetación adventicia en invierno, la conservación de una adecuada proporción de materia orgánica en el suelo, la incorporación de los restos de poda al suelo y cualquier otra práctica dirigida a evitar la degradación del suelo.  
5. Como parte integrante del seguimiento ambiental de la modernización en la fase de funcionamiento del proyecto, el equipo encargado de la gestión de caudales y de la fertirrigación de la Acequia Real del Júcar, diseñará un protocolo dirigido a evitar un exceso de salinización en el bulbo húmedo que incluirá la vigilancia de la salinización en el ámbito del sector 4, indicadores de peligro y las medidas adicionales a aplicar en el caso que se detecte que se llega a los parámetros establecidos.  
6. Previamente a la realización de los trabajos y de la realización de desbroces deberá inspeccionarse la zona de obras para evitar afecciones a las especies prioritarias Lonicera biflora, Nymphaea alba, Saponaria officinalis, Scutellaria galericulata y Thelypteris palustris, evitando la afección directa sobre vegetación de ribera de interés mediante su balizamiento en cauces naturales o cercanías del LIC Ullals del Riu Verd. En el caso que se proceda a la eliminación de Arundo donax u otra especie invasora, se actuará conforme a la normativa en vigor para evitar la dispersión en el medio.  
No podrán habilitarse parques de maquinaria, zonas de préstamos o acopios de materiales a menos de 100 metros de la orla de vegetación que rodea el LIC Ullals del Riu Verd.  
7. Conectividad: Además de conservar en buen estado las acequias de riego se respetará la funcionalidad de los barrancos y cauces en el ámbito o próximos al ámbito de la modernización, la vegetación de interés, o cualquier elemento que pueda permitir la conectividad ecológica de los distintos espacios (setos, arboledas, ejemplares de interés) manteniendo no solo la conectividad ecológica sino la conectividad cultural respetando por ello y procurando la puesta en valor de elementos tales como molinos, partidores y otros elementos ligados a la cultura agrícola o del regadío. En el caso que dichos elementos sean de pertenencia de la ARJ, se procurará su acondicionamiento de manera que mediante la plantación de especies arbóreas o setos contribuyan además a la conectividad biológica.  
8. Se tendrán en consideración las medidas incluidas en el informe de 11 de enero de 2023, del Servicio de Gestión del Parque Natural de l'Albufera y su entorno. Asimismo, tal como se indica en el informe del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000 sobre el LIC Ullals del Riu Verd:  
- Las características fisicoquímicas del flujo del agua deben mantenerse en el estado actual, de manera que se garantice dicho flujo en todo el sistema y se eviten episodios de estrés hídrico que puedan afectar a las especies consideradas, para lo cual serán necesarias las acciones de vigilancia.  
- Deberán planificarse y en su caso ejecutarse medidas de mitigación ante posibles impactos negativos sobre el suelo ocasionados por la actuación y que pudieran llevar a su aridificación, siendo también necesarias acciones de vigilancia.  
9. Afecciones a masas de agua: El organismo de cuenca establecerá, dentro de los estudios que se realicen en la planificación hidrológica, un plan de vigilancia del impacto sobre la disminución de retornos de riego en el Júcar y el LIC Ullals del Riu Verd, estableciéndose las medidas de protección y corrección que procedan.  
10. De acuerdo con lo establecido en la planificación hidrológica, los ahorros de este proyecto de modernización deberán revertir en la mejora del estado de l'Albufera y en el caso que la vigilancia de la cuenca así lo determine, mediante el aumento del caudal ecológico del Júcar teniendo en cuenta las zonas húmedas asociadas. Se tendrá en cuenta lo que, respecto a estos espacios protegidos, determine el órgano competente de espacios naturales protegidos.  
11. Como órgano receptor de la modernización, la ARJ deberá vigilar que los caudales empleados no superan los caudales previstos en el proyecto de modernización. Para evitar que la modernización produzca un efecto rebote con la intensificación de cultivos o la plantación de cultivos con importantes requerimientos de agua, informará a los usuarios sobre los límites de consumo y sobre los cultivos que se adaptan a los consumos previstos cambiando o incluyendo en las ordenanzas en caso necesario, lo que al efecto proceda.  
12. Se conservará la documentación sobre el consumo de agua de los usuarios con el fin de que los organismos de gobierno de la ARJ puedan, en el ejercicio de sus competencias, instar al cumplimiento de las medidas preventivas establecidas en este informe.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 13 de marzo de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML